# Euroopa Liidu C 355/20.

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 355 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik20. oktoober 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 355

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik20. oktoober 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK26.– 29. oktoobri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 423, 17.11.2016 .

  27. oktoobril 2015. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2013. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 314, 1.12.2015 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  2015–2016 ISTUNGJÄRK26.– 29. oktoobri 2015. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 423, 17.11.2016 .

  27. oktoobril 2015. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2013. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 314, 1.12.2015 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 423, 17.11.2016 .

27. oktoobril 2015. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2013. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 314, 1.12.2015 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| | Teisipäev, 27. oktoober 2015 |
| 2017/C 355/01 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Ebola kriisi kohta: õppetunnid pikemas perspektiivis ja kuidas järgmiste kriiside ärahoidmise eesmärgil tugevdada arengumaade tervishoiusüsteeme (2014/2204(INI)) | 2 |
| 2017/C 355/02 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta resolutsioon heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (2015/2865(RSP)) | 11 |
| | Kolmapäev, 28. oktoober 2015 |
| 2017/C 355/03 | Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kodanikualgatuse kohta (2014/2257(INI)) | 17 |
| 2017/C 355/04 | Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta (2014/2214(INI)) | 23 |
| 2017/C 355/05 | Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia Euroopa 2020 läbivaatamise kohta (2014/2246(INI)) | 37 |
| 2017/C 355/06 | Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, usaldusväärse majandusjuhtimise ning ühissätete määruse artikli 23 rakendamise suuniste kohta (2015/2052(INI)) | 45 |
| | Neljapäev, 29. oktoober 2015 |
| 2017/C 355/07 | Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta ELi kodanike massilist elektroonilist jälgimist käsitleva resolutsiooni järelmeetmete kohta (2015/2635(RSP)) | 51 |
| 2017/C 355/08 | Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon nõukogu soovituse kohta, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (2015/2820(RSP)) | 59 |
| 2017/C 355/09 | Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide (RPA-süsteemide) ehk mehitamata õhusõidukite ohutu kasutamise kohta tsiviillennunduses (2014/2243(INI)) | 63 |
| 2017/C 355/10 | Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon uute ülesannete ja strateegiate kohta turismi edendamiseks Euroopas (2014/2241(INI)) | 71 |
| 2017/C 355/11 | Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon 2.–27. novembrini 2015 Genfis toimuval ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15) vajaliku raadiosagedusspektri eraldamise kohta, millega tulevikus toetada ülemaailmsete lennuseiresüsteemide jaoks satelliidipõhise tehnoloogia väljatöötamist (2015/2857(RSP)) | 86 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 27. oktoober 2015

2017/C 355/01

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Ebola kriisi kohta: õppetunnid pikemas perspektiivis ja kuidas järgmiste kriiside ärahoidmise eesmärgil tugevdada arengumaade tervishoiusüsteeme (2014/2204(INI))

2

2017/C 355/02

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta resolutsioon heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (2015/2865(RSP))

11

Kolmapäev, 28. oktoober 2015

2017/C 355/03

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kodanikualgatuse kohta (2014/2257(INI))

17

2017/C 355/04

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta (2014/2214(INI))

23

2017/C 355/05

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia Euroopa 2020 läbivaatamise kohta (2014/2246(INI))

37

2017/C 355/06

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, usaldusväärse majandusjuhtimise ning ühissätete määruse artikli 23 rakendamise suuniste kohta (2015/2052(INI))

45

Neljapäev, 29. oktoober 2015

2017/C 355/07

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta ELi kodanike massilist elektroonilist jälgimist käsitleva resolutsiooni järelmeetmete kohta (2015/2635(RSP))

51

2017/C 355/08

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon nõukogu soovituse kohta, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (2015/2820(RSP))

59

2017/C 355/09

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide (RPA-süsteemide) ehk mehitamata õhusõidukite ohutu kasutamise kohta tsiviillennunduses (2014/2243(INI))

63

2017/C 355/10

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon uute ülesannete ja strateegiate kohta turismi edendamiseks Euroopas (2014/2241(INI))

71

2017/C 355/11

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon 2.–27. novembrini 2015 Genfis toimuval ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15) vajaliku raadiosagedusspektri eraldamise kohta, millega tulevikus toetada ülemaailmsete lennuseiresüsteemide jaoks satelliidipõhise tehnoloogia väljatöötamist (2015/2857(RSP))

86

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| | Teisipäev, 27. oktoober 2015 |
| 2017/C 355/12 | P8_TA(2015)0360Ühine põllumajanduspoliitika: aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks | 89 |
| 2017/C 355/13 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE)) | 91 |
| 2017/C 355/14 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS)) | 93 |
| 2017/C 355/15 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Rootsiga (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS)) | 96 |
| 2017/C 355/16 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Belgiaga (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS)) | 97 |
| 2017/C 355/17 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Poolaga (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS)) | 98 |
| 2017/C 355/18 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD)) | 99 |
| 2017/C 355/19 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette avatud internetiühendust käsitlevad meetmed ning millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul ning määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD)) | 100 |
| 2017/C 355/20 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobril 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) | 101 |
| 2017/C 355/21 | Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS)) | 122 |
| | Kolmapäev, 28. oktoober 2015 |
| 2017/C 355/22 | Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD)) | 146 |
| 2017/C 355/23 | P8_TA(2015)0377Euroopa Liidu Kohus: Üldkohtu kohtunike arv ***IIEuroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 28. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/..., millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta | 163 |
| 2017/C 355/24 | Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1343/2011 teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD)) | 164 |
| 2017/C 355/25 | Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD)) | 165 |
| 2017/C 355/26 | P8_TA(2015)0380Uuendtoit ***IEuroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu kohta (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001 | 166 |
| 2017/C 355/27 | Euroopa Parlamendi 28. oktoobril 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ning direktiivi 2003/35/EÜ muutmise kohta (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) | 167 |
| | Neljapäev, 29. oktoober 2015 |
| 2017/C 355/28 | P8_TA(2015)0386ELi Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ***IEuroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ning millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK | 209 |
| 2017/C 355/29 | P8_TA(2015)0387Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute läbipaistvus ***IEuroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest teatamise ja nende läbipaistvuse kohta (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012 | 210 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 27. oktoober 2015

2017/C 355/12

P8_TA(2015)0360Ühine põllumajanduspoliitika: aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***IEuroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks

89

2017/C 355/13

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

91

2017/C 355/14

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

93

2017/C 355/15

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Rootsiga (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

96

2017/C 355/16

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Belgiaga (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

97

2017/C 355/17

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Poolaga (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

98

2017/C 355/18

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

99

2017/C 355/19

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette avatud internetiühendust käsitlevad meetmed ning millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul ning määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

100

2017/C 355/20

Euroopa Parlamendi 27. oktoobril 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

101

2017/C 355/21

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

122

Kolmapäev, 28. oktoober 2015

2017/C 355/22

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

146

2017/C 355/23

P8_TA(2015)0377Euroopa Liidu Kohus: Üldkohtu kohtunike arv ***IIEuroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BEuroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 28. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/..., millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta

163

2017/C 355/24

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1343/2011 teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

164

2017/C 355/25

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

165

2017/C 355/26

P8_TA(2015)0380Uuendtoit ***IEuroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu kohta (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001

166

2017/C 355/27

Euroopa Parlamendi 28. oktoobril 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ning direktiivi 2003/35/EÜ muutmise kohta (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

167

Neljapäev, 29. oktoober 2015

2017/C 355/28

P8_TA(2015)0386ELi Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ***IEuroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ning millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK

209

2017/C 355/29

P8_TA(2015)0387Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute läbipaistvus ***IEuroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest teatamise ja nende läbipaistvuse kohta (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012

210

---

| Menetluste selgitus






  - | Nõuandemenetlus |
| --- | --- |
| *** | Nõusolekumenetlus |
| ***I | Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine |
| ***II | Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine |
| ***III | Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine |

Menetluste selgitus

*

Nõuandemenetlus

***

Nõusolekumenetlus

***I

Seadusandlik tavamenetlus, esimene lugemine

***II

Seadusandlik tavamenetlus, teine lugemine

***III

Seadusandlik tavamenetlus, kolmas lugemine

(Märgitud menetlus põhineb õigusakti eelnõus esitatud õiguslikul alusel.)

Euroopa Parlamendi muudatused:

Uued tekstiosad on märgistatud
  paksus kaldkirjas.
  Välja jäetud tekstiosad on tähistatud sümboliga ▌või on läbi kriipsutatud. Teksti asendamise puhul märgistatakse uus tekst
  paksus kaldkirjas
  ja asendatav tekst jäetakse välja või kriipsutatakse läbi.

paksus kaldkirjas.

paksus kaldkirjas

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

20.10.2017

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/1

---

EUROOPA PARLAMENT

2015–2016 ISTUNGJÄRK

26.– 29. oktoobri 2015. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELT C 423, 17.11.2016.

27. oktoobril 2015. aastal vastu võetud tekstid, mis käsitlevad 2013. aasta eelarvele heakskiidu andmist, on avaldatud ELT L 314, 1.12.2015.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

Teisipäev, 27. oktoober 2015

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/2

---

P8_TA(2015)0374

Ebola kriis: õppetunnid pikemas perspektiivis

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Ebola kriisi kohta: õppetunnid pikemas perspektiivis ja kuidas järgmiste kriiside ärahoidmise eesmärgil tugevdada arengumaade tervishoiusüsteeme (2014/2204(INI))

(2017/C 355/01)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni 2177(2014) rahu ja julgeoleku kohta Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni 2177(2014) rahu ja julgeoleku kohta Aafrikas,

| — | võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2014. aasta resolutsiooni 69/1 meetmete kohta hiljuti Lääne-Aafrikas puhkenud Ebola viiruse epideemia ohjeldamiseks ja sellega võitlemiseks, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Peaassamblee 19. septembri 2014. aasta resolutsiooni 69/1 meetmete kohta hiljuti Lääne-Aafrikas puhkenud Ebola viiruse epideemia ohjeldamiseks ja sellega võitlemiseks,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni pärast Ebola viiruse epideemiat käsitleva peaassamblee resolutsiooni 69/1 ja julgeolekunõukogu resolutsiooni 2177(2014) vastuvõtmist tehtud otsust luua ÜRO ajaloo esimene tervishoiualane hädaabimissioon, ÜRO Ebola viirushaiguse hädaolukorrale reageerimise missioon (UNMEER), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Ban Ki-mooni pärast Ebola viiruse epideemiat käsitleva peaassamblee resolutsiooni 69/1 ja julgeolekunõukogu resolutsiooni 2177(2014) vastuvõtmist tehtud otsust luua ÜRO ajaloo esimene tervishoiualane hädaabimissioon, ÜRO Ebola viirushaiguse hädaolukorrale reageerimise missioon (UNMEER),

| — | võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2005. aasta rahvusvahelisi tervise-eeskirju (IHR) (WA 32.1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) 2005. aasta rahvusvahelisi tervise-eeskirju (IHR) (WA 32.1),

| — | võttes arvesse WHO 5. mai 2004. aasta zoonooside teemalise konsultatsiooni soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 5. mai 2004. aasta zoonooside teemalise konsultatsiooni soovitusi,

| — | võttes arvesse WHO 8. augusti 2014. aasta deklaratsiooni, mille kohaselt on Ebola viiruse epideemia näol tegemist rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealase hädaolukorraga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 8. augusti 2014. aasta deklaratsiooni, mille kohaselt on Ebola viiruse epideemia näol tegemist rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealase hädaolukorraga,

| — | võttes arvesse WHO 28. augusti 2014. aasta Ebola viiruse vastu võitlemise tegevuskava ja selle ajakohastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 28. augusti 2014. aasta Ebola viiruse vastu võitlemise tegevuskava ja selle ajakohastamist,

| — | võttes arvesse WHO peadirektori raportit täitevnõukogu Ebola-teemalise erakorralise istungi kohta, mis toimus 25. jaanuaril 2015. aastal Genfis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO peadirektori raportit täitevnõukogu Ebola-teemalise erakorralise istungi kohta, mis toimus 25. jaanuaril 2015. aastal Genfis,

| — | võttes arvesse WHO 9. mai 2015. aasta deklaratsiooni Ebola viirushaiguse puhangu lõppemise kohta Libeerias, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO 9. mai 2015. aasta deklaratsiooni Ebola viirushaiguse puhangu lõppemise kohta Libeerias,

| — | võttes arvesse WHO suuniseid immuniseerimisprogrammide kohta Aafrika piirkonnas Ebola viiruse kontekstis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse WHO suuniseid immuniseerimisprogrammide kohta Aafrika piirkonnas Ebola viiruse kontekstis,

| — | võttes arvesse Maailmapanga Grupi ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 17.–19. aprillil 2015 Washingtonis toimunud kevadkohtumise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailmapanga Grupi ja Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 17.–19. aprillil 2015 Washingtonis toimunud kevadkohtumise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse 3. märtsil 2015. aastal Brüsselis korraldatud rahvusvahelist Ebola-teemalist konverentsi „Hädaolukorrast taastumiseni“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. märtsil 2015. aastal Brüsselis korraldatud rahvusvahelist Ebola-teemalist konverentsi „Hädaolukorrast taastumiseni“,

| — | võttes arvesse 21. augustil 2014. aastal moodustatud Aafrika Liidu missiooni „Aafrika Liidu toetus Ebola viiruse puhangu ohjeldamiseks Lääne-Aafrikas“ (ASEOWA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 21. augustil 2014. aastal moodustatud Aafrika Liidu missiooni „Aafrika Liidu toetus Ebola viiruse puhangu ohjeldamiseks Lääne-Aafrikas“ (ASEOWA),

| — | võttes arvesse 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 11. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1291/2013, millega luuakse teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogramm „Horisont 2020“ aastateks 2014–2020,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist COM(2010)0128 ja SEC(2010)0380, 0381 ja 0382 ELi rolli kohta ülemaailmses tervishoius, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist COM(2010)0128 ja SEC(2010)0380, 0381 ja 0382 ELi rolli kohta ülemaailmses tervishoius,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta kohtumise järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogu 24. oktoobri 2014. aasta kohtumise järeldusi,

| — | võttes arvesse 10. mail 2010. aastal toimunud välisasjade nõukogu 3011. istungil Brüsselis vastu võetud järeldusi ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 10. mail 2010. aastal toimunud välisasjade nõukogu 3011. istungil Brüsselis vastu võetud järeldusi ELi rolli kohta tervise edendamisel maailmas,

| — | võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 15. augusti 2014. aasta, 20. oktoobri 2014. aasta, 17. novembri 2014. aasta ja 12. detsembri 2014. aasta ning 16. märtsi 2015. aasta järeldusi Ebola kriisi kohta Lääne-Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi välisasjade nõukogu 15. augusti 2014. aasta, 20. oktoobri 2014. aasta, 17. novembri 2014. aasta ja 12. detsembri 2014. aasta ning 16. märtsi 2015. aasta järeldusi Ebola kriisi kohta Lääne-Aafrikas,

| — | võttes arvesse Euroopa Ülemkogule esitatud aruandeid, mille koostas 2014. aasta novembris ja 2015. aasta märtsis Euroopa Komisjoni volinik ja ELi Ebola viiruse koordinaator Christos Stylianides, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ülemkogule esitatud aruandeid, mille koostas 2014. aasta novembris ja 2015. aasta märtsis Euroopa Komisjoni volinik ja ELi Ebola viiruse koordinaator Christos Stylianides,

| — | võttes arvesse Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni koostatud ELi laiaulatuslikku raamistikku Ebola viiruse puhangule reageerimiseks Lääne-Aafrikas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa välisteenistuse ja Euroopa Komisjoni koostatud ELi laiaulatuslikku raamistikku Ebola viiruse puhangule reageerimiseks Lääne-Aafrikas,

| — | võttes arvesse mäetööstuse läbipaistvuse algatust (EITI) ja mäetööstuse läbipaistvuse algatuse 2011. aasta Sierra Leone eduaruannet, mäetööstuse läbipaistvuse algatuse 2012. aasta Libeeria eduaruannet ja mäetööstuse läbipaistvuse algatuse 2012. aasta Guinea eduaruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse mäetööstuse läbipaistvuse algatust (EITI) ja mäetööstuse läbipaistvuse algatuse 2011. aasta Sierra Leone eduaruannet, mäetööstuse läbipaistvuse algatuse 2012. aasta Libeeria eduaruannet ja mäetööstuse läbipaistvuse algatuse 2012. aasta Guinea eduaruannet,

| — | võttes arvesse prantsuse RIPOSTi Lääne-Aafrika rahvatervise instituutide võrgustikku käsitlevat programmi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse prantsuse RIPOSTi Lääne-Aafrika rahvatervise instituutide võrgustikku käsitlevat programmi,

| — | võttes arvesse 3. detsembril 2014 Prantsusmaal Strasbourgis vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni Ebola viiruse puhangu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 3. detsembril 2014 Prantsusmaal Strasbourgis vastu võetud AKV–ELi parlamentaarse ühisassamblee resolutsiooni Ebola viiruse puhangu kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni ELi reageerimise kohta Ebola viiruse puhangule (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 18. septembri 2014. aasta resolutsiooni ELi reageerimise kohta Ebola viiruse puhangule (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning naiste õiguste ja soolise võrdõiguslikkuse komisjoni arvamusi (A8-0281/2015),

| A. | arvestades, et Libeeria, Sierra Leone ja Guinea tervishoiusüsteemides esinevad suured puudujäägid ning need kolm riiki olid juba enne epideemia puhangut ÜRO Arenguprogrammi inimarengu indeksi poolest viimaste hulgas ja et umbes 80 % nende kodanikest elab äärmises vaesuses ning nad olid täiskasvanute enneaegse suremuse ja alla viieaastaste laste suremuse määra poolest maailmas esikohal peamiselt ravitavate haiguste puhul; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Libeeria, Sierra Leone ja Guinea tervishoiusüsteemides esinevad suured puudujäägid ning need kolm riiki olid juba enne epideemia puhangut ÜRO Arenguprogrammi inimarengu indeksi poolest viimaste hulgas ja et umbes 80 % nende kodanikest elab äärmises vaesuses ning nad olid täiskasvanute enneaegse suremuse ja alla viieaastaste laste suremuse määra poolest maailmas esikohal peamiselt ravitavate haiguste puhul;

| B. | arvestades, et Ebola kriis on süsteemne nii kohalikul ja piirkondlikul tasandil kui ka riigi ja ülemaailmse juhtimise seisukohast; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Ebola kriis on süsteemne nii kohalikul ja piirkondlikul tasandil kui ka riigi ja ülemaailmse juhtimise seisukohast;

| C. | arvestades, et katastroofi ulatusel on mitu põhjust, nende hulgas: kannatanud riikide poliitiline läbikukkumine anda puhangust märku, rahvusvahelise kogukonna ebasobiv reageerimine, piiride sulgemise ja inimestele suunatud piirangute laastav mõju, järelevalve- ja häiremehhanismide ebaefektiivsus, aeglane ja halvasti kohandatud reageerimine, kui abi oli lõpuks kasutusele võetud, WHO poolne tõsine juhtimise puudumine, teadusuuringute ja ravimite, diagnostika ja vaktsiinide väljatöötamise puudumine; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et katastroofi ulatusel on mitu põhjust, nende hulgas: kannatanud riikide poliitiline läbikukkumine anda puhangust märku, rahvusvahelise kogukonna ebasobiv reageerimine, piiride sulgemise ja inimestele suunatud piirangute laastav mõju, järelevalve- ja häiremehhanismide ebaefektiivsus, aeglane ja halvasti kohandatud reageerimine, kui abi oli lõpuks kasutusele võetud, WHO poolne tõsine juhtimise puudumine, teadusuuringute ja ravimite, diagnostika ja vaktsiinide väljatöötamise puudumine;

| D. | arvestades, et kolm uut kinnitatud Ebola viiruse juhtumit registreeriti 2015. aasta 18. oktoobriga lõppenud nädalal, kõik neist Guineas; arvestades, et eelneva kahe nädala jooksul ei teatanud see riik ühestki juhtumist; arvestades, et Sierra Leone ei teatanud viie järjestikuse nädala jooksul ühestki juhtumist; arvestades, et WHO kuulutas 3. septembril 2015 Libeeria Ebola viiruse elanikkonnas edasikandumise vabaks; arvestades, et aset on leidnud 28512 kinnitatud juhtumit, sealhulgas 11313 kinnitatud surmajuhtumit; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et kolm uut kinnitatud Ebola viiruse juhtumit registreeriti 2015. aasta 18. oktoobriga lõppenud nädalal, kõik neist Guineas; arvestades, et eelneva kahe nädala jooksul ei teatanud see riik ühestki juhtumist; arvestades, et Sierra Leone ei teatanud viie järjestikuse nädala jooksul ühestki juhtumist; arvestades, et WHO kuulutas 3. septembril 2015 Libeeria Ebola viiruse elanikkonnas edasikandumise vabaks; arvestades, et aset on leidnud 28512 kinnitatud juhtumit, sealhulgas 11313 kinnitatud surmajuhtumit;

| E. | arvestades, et endiselt teatakse liiga vähe Ebola viiruse levimusest, edasikandumisest ja mutatsiooni võimest; arvestades, et viiruse levikut on soodustanud üldine segadus ja levinud valearusaamad Ebola viirushaiguse põhjustest ja tagajärgedest; arvestades, et etnograafilised uurimused on kasulikud selleks, et mõista, kuidas kogukonnad toimivad ja kuidas jõuda erineva kultuurilise taustaga inimesteni; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et endiselt teatakse liiga vähe Ebola viiruse levimusest, edasikandumisest ja mutatsiooni võimest; arvestades, et viiruse levikut on soodustanud üldine segadus ja levinud valearusaamad Ebola viirushaiguse põhjustest ja tagajärgedest; arvestades, et etnograafilised uurimused on kasulikud selleks, et mõista, kuidas kogukonnad toimivad ja kuidas jõuda erineva kultuurilise taustaga inimesteni;

| F. | arvestades, et Ebola viirushaigust on leitud haigusest toibuvate inimeste spermast ja silmavedelikust; arvestades, et sugulisel teel ülekandumise üksikjuhud näitavad, et viiruse likvideerimine on raske ning keeruline on määrata kindlaks ajahetke, kui riiki võib tõesti pidada Ebola viiruse vabaks; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Ebola viirushaigust on leitud haigusest toibuvate inimeste spermast ja silmavedelikust; arvestades, et sugulisel teel ülekandumise üksikjuhud näitavad, et viiruse likvideerimine on raske ning keeruline on määrata kindlaks ajahetke, kui riiki võib tõesti pidada Ebola viiruse vabaks;

| G. | arvestades, et IMFi ja Maailmapanga kehtestatud struktuurilise kohandamise programmide ajal, mis eeldasid eelarvekärpeid avalikus sektoris, on tervishoiu- ja haridussüsteemide olukord paljudes Aafrika riikides halvenenud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et IMFi ja Maailmapanga kehtestatud struktuurilise kohandamise programmide ajal, mis eeldasid eelarvekärpeid avalikus sektoris, on tervishoiu- ja haridussüsteemide olukord paljudes Aafrika riikides halvenenud;

| H. | arvestades, et Ebola viiruse puhang Lääne-Aafrikas on näidanud, et madala sissetulekuga riikide kohalikel ja piirkondlikel tervishoiusüsteemidel puuduvad vahendid või paindlikkus reageerida nakkushaiguse puhangule, nagu seda on Ebola viirus; arvestades, et globaalsete tervishoiusüsteemide tugevdamisest on seetõttu saanud tervishoiu ülemaailmse juhtimise lahutamatu osa; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Ebola viiruse puhang Lääne-Aafrikas on näidanud, et madala sissetulekuga riikide kohalikel ja piirkondlikel tervishoiusüsteemidel puuduvad vahendid või paindlikkus reageerida nakkushaiguse puhangule, nagu seda on Ebola viirus; arvestades, et globaalsete tervishoiusüsteemide tugevdamisest on seetõttu saanud tervishoiu ülemaailmse juhtimise lahutamatu osa;

| I. | arvestades kultuuri ja traditsiooniliste tavade tähtsust Ebola kriisi ohjamisel (2); |
| --- | --- |

I.

arvestades kultuuri ja traditsiooniliste tavade tähtsust Ebola kriisi ohjamisel (2);

| J. | arvestades, et lapsed, teismelised tütarlapsed ja noored naised on sellise kriisi ajal kõige tõrjutumad ja haavatavamad, mis ohustab tõsiselt naiste osalemist majandustegevuses ja on suurendanud soolist ebavõrdsust hariduses; arvestades, et orbudele võib osaks saada tõrjumine ja häbimärgistamine; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et lapsed, teismelised tütarlapsed ja noored naised on sellise kriisi ajal kõige tõrjutumad ja haavatavamad, mis ohustab tõsiselt naiste osalemist majandustegevuses ja on suurendanud soolist ebavõrdsust hariduses; arvestades, et orbudele võib osaks saada tõrjumine ja häbimärgistamine;

| K. | arvestades, et Lääne-Aafrikas vallandunud Ebola viiruse epideemia on ajaloos kõige suurem ja keerulisem selle viiruse puhang; arvestades, et WHOd teavitati Ebola viiruse puhangust esmakordselt 23. märtsil 2014, kuid alles 8. augustil 2014 kuulutas rahvusvaheliste tervise-eeskirjade alane kriisikomitee selle rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks; arvestades, et enne seda puhangut ei peetud Ebola viirust rahvatervise valdkonnas oluliseks probleemiks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Lääne-Aafrikas vallandunud Ebola viiruse epideemia on ajaloos kõige suurem ja keerulisem selle viiruse puhang; arvestades, et WHOd teavitati Ebola viiruse puhangust esmakordselt 23. märtsil 2014, kuid alles 8. augustil 2014 kuulutas rahvusvaheliste tervise-eeskirjade alane kriisikomitee selle rahvusvahelise ulatusega rahvatervisealaseks hädaolukorraks; arvestades, et enne seda puhangut ei peetud Ebola viirust rahvatervise valdkonnas oluliseks probleemiks;

| L. | arvestades, et ligikaudu 500 tervishoiutöötajat on surnud Ebola viirusesse Guineas, Libeerias ja Sierra Leones, riikides, mis kannatasid tõsise personali puuduse käes juba enne Ebola kriisi puhkemist; arvestades, et haiglatel ja tervishoiutöötajatel ei olnud Ebola viiruse epideemia vastu võitlemiseks eraldatud vahendite tõttu suutlikkust tegeleda muude haigustega; arvestades, et vaja on kaitsta tervishoiurajatisi ja -töötajaid, et võimaldada jätkusuutlikku arstiabi andmist; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ligikaudu 500 tervishoiutöötajat on surnud Ebola viirusesse Guineas, Libeerias ja Sierra Leones, riikides, mis kannatasid tõsise personali puuduse käes juba enne Ebola kriisi puhkemist; arvestades, et haiglatel ja tervishoiutöötajatel ei olnud Ebola viiruse epideemia vastu võitlemiseks eraldatud vahendite tõttu suutlikkust tegeleda muude haigustega; arvestades, et vaja on kaitsta tervishoiurajatisi ja -töötajaid, et võimaldada jätkusuutlikku arstiabi andmist;

| M. | arvestades, et paljudele tervenenud patsientidele on osaks saanud nii nende sugulaste kui ka ühiskonna poolne häbimärgistamine; arvestades, et see olukord mõjutab eriti lapsi, kes on kaotanud ühe või kaks vanemat ning paljude nende laste ellujäänud sugulased on nad nakatumisohu tõttu hüljanud; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et paljudele tervenenud patsientidele on osaks saanud nii nende sugulaste kui ka ühiskonna poolne häbimärgistamine; arvestades, et see olukord mõjutab eriti lapsi, kes on kaotanud ühe või kaks vanemat ning paljude nende laste ellujäänud sugulased on nad nakatumisohu tõttu hüljanud;

| N. | arvestades, et vaja on ühendada epidemioloogia, rahvatervis ja sotsiaalteadused, et teha Ebola viiruse puhangust asjakohased järeldused; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et vaja on ühendada epidemioloogia, rahvatervis ja sotsiaalteadused, et teha Ebola viiruse puhangust asjakohased järeldused;

| O. | arvestades, et Ebola kriisi esimestel kuudel olid valitsusvälised humanitaarabiorganisatsioonid, sealhulgas Piirideta Arstid ja Punane Rist, kõige tõhusamad osalejad, kõige paremini informeeritud, kõige suurema kogemusega ja seetõttu tegutsesid esirinnas esialgses võitluses selle viiruse vastu; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Ebola kriisi esimestel kuudel olid valitsusvälised humanitaarabiorganisatsioonid, sealhulgas Piirideta Arstid ja Punane Rist, kõige tõhusamad osalejad, kõige paremini informeeritud, kõige suurema kogemusega ja seetõttu tegutsesid esirinnas esialgses võitluses selle viiruse vastu;

| P. | arvestades, et koolide sulgemine ja tendents muuta orbunud lapsed kodus hooldajateks võivad tekitada nn kadunud põlvkonna pikaks ajaks ametliku hariduseta jäetud lastest; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et koolide sulgemine ja tendents muuta orbunud lapsed kodus hooldajateks võivad tekitada nn kadunud põlvkonna pikaks ajaks ametliku hariduseta jäetud lastest;

| Q. | arvestades, et oma oskusteabega, rääkimata suutlikkusest tegutseda koos, on humanitaarabiorganisatsioonid tõestanud, et vajaduse korral võivad nad kriisi puhkedes olla efektiivsemad kui institutsioonilised osalejad; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et oma oskusteabega, rääkimata suutlikkusest tegutseda koos, on humanitaarabiorganisatsioonid tõestanud, et vajaduse korral võivad nad kriisi puhkedes olla efektiivsemad kui institutsioonilised osalejad;

| R. | arvestades, et Ebola kriisi ohjamine on toonud esile teise nähtuse, nn kriisi kriisis, nagu seda nimetas organisatsioon Piirideta Arstid, mistõttu paljud inimesed, kes põevad muid haigusi kui Ebola, ei lähe viirusega nakatumise hirmus enam haiglasse; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Ebola kriisi ohjamine on toonud esile teise nähtuse, nn kriisi kriisis, nagu seda nimetas organisatsioon Piirideta Arstid, mistõttu paljud inimesed, kes põevad muid haigusi kui Ebola, ei lähe viirusega nakatumise hirmus enam haiglasse;

| S. | arvestades, et EL on koos oma liikmesriikidega suurim arenguabi andja maailmas ning ta on eraldanud Lääne-Aafrikas vallandunud Ebola viiruse puhangu kontrolli alla saamiseks üle 1,39 miljardi euro; arvestades, et see summa võimaldab ELil pidada läbirääkimisi partnerriikide ja teiste abiandjatega, et toetada terviklike riiklike tervishoiusüsteemide arendamist, mille aluseks on ühtne, kaasav ja vajaduspõhine strateegia; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et EL on koos oma liikmesriikidega suurim arenguabi andja maailmas ning ta on eraldanud Lääne-Aafrikas vallandunud Ebola viiruse puhangu kontrolli alla saamiseks üle 1,39 miljardi euro; arvestades, et see summa võimaldab ELil pidada läbirääkimisi partnerriikide ja teiste abiandjatega, et toetada terviklike riiklike tervishoiusüsteemide arendamist, mille aluseks on ühtne, kaasav ja vajaduspõhine strateegia;

| T. | arvestades, et ÜRO Maailma Toiduprogramm on tõestanud suutlikkust panna paika tõhus logistika, mis võiks ka tulevikus olla kasulik häireolukorras vastulöögi andmiseks; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et ÜRO Maailma Toiduprogramm on tõestanud suutlikkust panna paika tõhus logistika, mis võiks ka tulevikus olla kasulik häireolukorras vastulöögi andmiseks;

| U. | arvestades, et hooldajate ohutus on tervishoiutöötajate rahvusvahelise mobiliseerimise seisukohalt esmatähtis; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et hooldajate ohutus on tervishoiutöötajate rahvusvahelise mobiliseerimise seisukohalt esmatähtis;

| V. | arvestades, et Euroopa Ülemkogu nimetas 23. oktoobril 2014. aastal ametisse ELi Ebola viiruse koordinaatori, kelleks on Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise volinik hr Stylianides; arvestades, et alates 12. novembrist 2014 on ta koos tervisevolinik hr Andriukaitisega külastanud enim kannatanud riike; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et Euroopa Ülemkogu nimetas 23. oktoobril 2014. aastal ametisse ELi Ebola viiruse koordinaatori, kelleks on Euroopa Komisjoni humanitaarabi ja kriisiohjamise volinik hr Stylianides; arvestades, et alates 12. novembrist 2014 on ta koos tervisevolinik hr Andriukaitisega külastanud enim kannatanud riike;

| W. | arvestades, et ÜRO, WHO ja Euroopa Komisjon on töötanud välja protsessi epideemia ohjamise hindamiseks; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et ÜRO, WHO ja Euroopa Komisjon on töötanud välja protsessi epideemia ohjamise hindamiseks;

| X. | arvestades, et WHO 2015. aasta aprilli deklaratsioonis tunnistatakse, et maailm ja WHO on pikaajalise epideemiaga võitlemiseks halvasti ette valmistatud; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et WHO 2015. aasta aprilli deklaratsioonis tunnistatakse, et maailm ja WHO on pikaajalise epideemiaga võitlemiseks halvasti ette valmistatud;

| Y. | arvestades, et rahvusvahelise juhtimise parandamine tervishoiualaste kriisiolukordade ohjamise valdkonnas on möödapääsmatu; |
| --- | --- |

Y.

arvestades, et rahvusvahelise juhtimise parandamine tervishoiualaste kriisiolukordade ohjamise valdkonnas on möödapääsmatu;

| Z. | arvestades, et juurdepääs ravimitele on oluline osa õigusest tervisele; |
| --- | --- |

Z.

arvestades, et juurdepääs ravimitele on oluline osa õigusest tervisele;

| AA. | arvestades, et 2 miljardit inimest üle kogu maailma ei oma juurdepääsu vaktsiinidele või ravile, mida neil on vaja selleks, et jääda ellu ja olla terve; |
| --- | --- |

AA.

arvestades, et 2 miljardit inimest üle kogu maailma ei oma juurdepääsu vaktsiinidele või ravile, mida neil on vaja selleks, et jääda ellu ja olla terve;

| AB. | arvestades, et nii juurdepääs ravimitele kui ka teadus- ja arendustegevus peavad vastama prioriteedina Euroopas ja arenguriikides elavate haigete vajadustele; |
| --- | --- |

AB.

arvestades, et nii juurdepääs ravimitele kui ka teadus- ja arendustegevus peavad vastama prioriteedina Euroopas ja arenguriikides elavate haigete vajadustele;

| AC. | arvestades, et innovaatiliste ravimite algatus on maailma suurim avaliku ja erasektori partnerlus bioteaduste valdkonnas ja selle eelarve on ajavahemikul 2014–2020 3 miljardit eurot, millest 1,638 miljardit eurot tuleb programmist „Horisont 2020; |
| --- | --- |

AC.

arvestades, et innovaatiliste ravimite algatus on maailma suurim avaliku ja erasektori partnerlus bioteaduste valdkonnas ja selle eelarve on ajavahemikul 2014–2020 3 miljardit eurot, millest 1,638 miljardit eurot tuleb programmist „Horisont 2020;

| AD. | arvestades, et Ebola viiruse põhjustatud trauma tagajärjel suhtuvad inimesed umbuslikult tervishoiuasutustesse, tervishoiutöötajad kardavad taas tööd alustada ning kogukonnad on vaesunud ja umbusklikud; arvestades, et esmatasandi tervishoiuteenuste pakkumine tuleb viivitamata taastada; arvestades, et sama hädavajalik on rakendada kõikides arenguriikides tugev ja tõhus tervishoiusüsteem, sh riskide jagamine, mis hõlmab ka kohalike meditsiinitöötajate korralikku koolitamist; |
| --- | --- |

AD.

arvestades, et Ebola viiruse põhjustatud trauma tagajärjel suhtuvad inimesed umbuslikult tervishoiuasutustesse, tervishoiutöötajad kardavad taas tööd alustada ning kogukonnad on vaesunud ja umbusklikud; arvestades, et esmatasandi tervishoiuteenuste pakkumine tuleb viivitamata taastada; arvestades, et sama hädavajalik on rakendada kõikides arenguriikides tugev ja tõhus tervishoiusüsteem, sh riskide jagamine, mis hõlmab ka kohalike meditsiinitöötajate korralikku koolitamist;

| AE. | arvestades, et Ebola kriis on viinud kriisipiirkonna majanduse sügavasse langusesse, ning arvestades, et Maailmapanga andmetel ulatub ainuüksi 2015. aastal kriisist tulenev mõju enim kannatanud kolme riigi SKPle kahe miljardi USA dollarini; |
| --- | --- |

AE.

arvestades, et Ebola kriis on viinud kriisipiirkonna majanduse sügavasse langusesse, ning arvestades, et Maailmapanga andmetel ulatub ainuüksi 2015. aastal kriisist tulenev mõju enim kannatanud kolme riigi SKPle kahe miljardi USA dollarini;

| AF. | arvestades, et kõik kolm riiki on palunud IMFilt ja Maailmapangalt 7 500 miljoni euro suurust nn Marshalli plaani, mis aitaks neil majandusraskustest üle saada; |
| --- | --- |

AF.

arvestades, et kõik kolm riiki on palunud IMFilt ja Maailmapangalt 7 500 miljoni euro suurust nn Marshalli plaani, mis aitaks neil majandusraskustest üle saada;

| AG. | arvestades, et mõned valitsusvälised organisatsioonid on kutsunud Maailmapanka üles eraldama umbes 1,7 miljardit USA dollarit, et aidata neil riikidel tervishoiu infrastruktuuri püsivalt parandada; |
| --- | --- |

AG.

arvestades, et mõned valitsusvälised organisatsioonid on kutsunud Maailmapanka üles eraldama umbes 1,7 miljardit USA dollarit, et aidata neil riikidel tervishoiu infrastruktuuri püsivalt parandada;

| AH. | arvestades, et rahvusvaheline üldsus peab olema jätkuvalt valvas ja et eesmärgiks on jõuda ebolajärgsesse etappi, kus pika aja jooksul ei esine enam ühtki uut nakatumisjuhtu; |
| --- | --- |

AH.

arvestades, et rahvusvaheline üldsus peab olema jätkuvalt valvas ja et eesmärgiks on jõuda ebolajärgsesse etappi, kus pika aja jooksul ei esine enam ühtki uut nakatumisjuhtu;

| AI. | arvestades, et head hügieenitavad on hädavajalikud; arvestades siiski, et nendes kolmes riigis ei ole piisavalt toimivaid vee- ja kanalisatsioonisüsteeme; |
| --- | --- |

AI.

arvestades, et head hügieenitavad on hädavajalikud; arvestades siiski, et nendes kolmes riigis ei ole piisavalt toimivaid vee- ja kanalisatsioonisüsteeme;

| AJ. | arvestades, et iga uue haiguspuhangu puhul on oht, et suremus oleks jälle sama suur; |
| --- | --- |

AJ.

arvestades, et iga uue haiguspuhangu puhul on oht, et suremus oleks jälle sama suur;

| AK. | arvestades, et komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini, Euroopa Komisjoni humanitaarabi volinik ja ELi Ebola viiruse koordinaator Christos Stylianides, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik Neven Mimica, Euroopa Parlamendi liikmed ning liikmesriikide valitsused ja parlamendiliikmed on korduvalt nõudnud tervishoiusüsteemide tugevdamist; |
| --- | --- |

AK.

arvestades, et komisjoni asepresident ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini, Euroopa Komisjoni humanitaarabi volinik ja ELi Ebola viiruse koordinaator Christos Stylianides, Euroopa Komisjoni rahvusvahelise koostöö ja arengu volinik Neven Mimica, Euroopa Parlamendi liikmed ning liikmesriikide valitsused ja parlamendiliikmed on korduvalt nõudnud tervishoiusüsteemide tugevdamist;

| AL. | arvestades, et tervishoiusüsteemi ning vee- ja kanalisatsiooniteenuste tugevdamine 11. Euroopa Arengufondi raames kuulub üksnes Guinea, mitte Libeeria ega Sierra Leone sihtvaldkondade hulka; |
| --- | --- |

AL.

arvestades, et tervishoiusüsteemi ning vee- ja kanalisatsiooniteenuste tugevdamine 11. Euroopa Arengufondi raames kuulub üksnes Guinea, mitte Libeeria ega Sierra Leone sihtvaldkondade hulka;

| AM. | arvestades, et komisjoni teatises „ELi roll ülemaailmses tervishoius“ (COM(2010)0128) esitatakse kõikehõlmav, terviklik ja vajaduspõhine globaalne tervishoiustrateegia, mille liikmesriigid heaks kiitsid; |
| --- | --- |

AM.

arvestades, et komisjoni teatises „ELi roll ülemaailmses tervishoius“ (COM(2010)0128) esitatakse kõikehõlmav, terviklik ja vajaduspõhine globaalne tervishoiustrateegia, mille liikmesriigid heaks kiitsid;

| AN. | arvestades, et kõik riigid ei ole rahvusvahelisi tervise-eeskirju täielikult rakendanud; arvestades, et rahvusvahelised tervise-eeskirjad tuleks hiljutisest Ebola viiruse epideemiast saadud kogemuste põhjal uuesti läbi vaadata; |
| --- | --- |

AN.

arvestades, et kõik riigid ei ole rahvusvahelisi tervise-eeskirju täielikult rakendanud; arvestades, et rahvusvahelised tervise-eeskirjad tuleks hiljutisest Ebola viiruse epideemiast saadud kogemuste põhjal uuesti läbi vaadata;

| AO. | arvestades, et potentsiaalselt ohtlike zoonooside kohta teatakse vähe; arvestades, et toidu- ja põllumajandustavad, raadamine ning loomade ja loomsete saadustega kauplemine tõi kaasa hiljuti esilekerkinud zoonootiliste haiguste nagu lindude gripi, Ebola ja HIV tekkimise; |
| --- | --- |

AO.

arvestades, et potentsiaalselt ohtlike zoonooside kohta teatakse vähe; arvestades, et toidu- ja põllumajandustavad, raadamine ning loomade ja loomsete saadustega kauplemine tõi kaasa hiljuti esilekerkinud zoonootiliste haiguste nagu lindude gripi, Ebola ja HIV tekkimise;

| AP. | arvestades, et WHO soovitab rahvatervise ja veterinaarvaldkonna vahelist koordineerimist; |
| --- | --- |

AP.

arvestades, et WHO soovitab rahvatervise ja veterinaarvaldkonna vahelist koordineerimist;

| AQ. | arvestades, et arengukomisjoni delegatsioon külastab 2015. aasta novembris Sierra Leonet; |
| --- | --- |

AQ.

arvestades, et arengukomisjoni delegatsioon külastab 2015. aasta novembris Sierra Leonet;

| 1. | avaldab kahetsust aeglase rahvusvahelise reageerimise pärast kriisi esimeste kuude jooksul; rõhutab siiski, et EL ja selle liikmesriigid on reageerinud ja osalenud Ebola viiruse leviku piiramises alates 2014. aasta märtsist; võtab teadmiseks ELi ja selle liikmesriikide panuse jätkuvat suurendamist humanitaar- ja arenguabi, logistika ja teadusuuringute valdkonnas, et kriisile reageerida; |
| --- | --- |

1.

avaldab kahetsust aeglase rahvusvahelise reageerimise pärast kriisi esimeste kuude jooksul; rõhutab siiski, et EL ja selle liikmesriigid on reageerinud ja osalenud Ebola viiruse leviku piiramises alates 2014. aasta märtsist; võtab teadmiseks ELi ja selle liikmesriikide panuse jätkuvat suurendamist humanitaar- ja arenguabi, logistika ja teadusuuringute valdkonnas, et kriisile reageerida;

| 2. | väljendab heameelt uue vaktsiini väljatöötamise üle (rekordilise aja jooksul), mis on alates 23. märtsist 2015 osutunud 100-protsendiliselt tõhusaks Guineas, ning nõuab, et kiiresti kindlustataks juurdepääs sellele vaktsiinile, mis peaks olema taskukohane kõigile inimestele Libeerias ja Sierra Leones; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt uue vaktsiini väljatöötamise üle (rekordilise aja jooksul), mis on alates 23. märtsist 2015 osutunud 100-protsendiliselt tõhusaks Guineas, ning nõuab, et kiiresti kindlustataks juurdepääs sellele vaktsiinile, mis peaks olema taskukohane kõigile inimestele Libeerias ja Sierra Leones;

| 3. | arvestades, et mõningate uute Ebola viiruse juhtumite suhtes, mille edasikandumise viis on veel uurimise all, ei tohiks valvsust kaotada; |
| --- | --- |

3.

arvestades, et mõningate uute Ebola viiruse juhtumite suhtes, mille edasikandumise viis on veel uurimise all, ei tohiks valvsust kaotada;

| 4. | kutsub kõiki asjaosalisi, eelkõige arenguriikide valitsusi, ELi institutsioone ja rahvusvahelisi organisatsioone õppima sellest kriisist, sh IMFi ja Maailmapanga struktuurilise kohandamise meetmetega seotud tingimuste negatiivsest mõjust arenguriikide tervishoiusektoritele, ning töötama välja tõhusad vahendid, et tulla toime rahvusvahelise ulatusega tervishoiualaste kriisiolukordadega; |
| --- | --- |

4.

kutsub kõiki asjaosalisi, eelkõige arenguriikide valitsusi, ELi institutsioone ja rahvusvahelisi organisatsioone õppima sellest kriisist, sh IMFi ja Maailmapanga struktuurilise kohandamise meetmetega seotud tingimuste negatiivsest mõjust arenguriikide tervishoiusektoritele, ning töötama välja tõhusad vahendid, et tulla toime rahvusvahelise ulatusega tervishoiualaste kriisiolukordadega;

| 5. | võtab sellega seoses teadmiseks WHO direktori poolt 18. mail 2015. aastal väljakuulutatud reformi, eelkõige uue hädaabiprogrammi ja kiiresti kohalpeale saadetavate töötajate ülemaailmse reservi loomise ning 100 miljoni USA dollari suuruse uue reservfondi loomise eriolukordade tarvis; tunneb heameelt võetud kohustuse üle suurendada WHO eelarvet 10 % võrra 4,5 miljardi USA dollarini kahe aasta jooksul; |
| --- | --- |

5.

võtab sellega seoses teadmiseks WHO direktori poolt 18. mail 2015. aastal väljakuulutatud reformi, eelkõige uue hädaabiprogrammi ja kiiresti kohalpeale saadetavate töötajate ülemaailmse reservi loomise ning 100 miljoni USA dollari suuruse uue reservfondi loomise eriolukordade tarvis; tunneb heameelt võetud kohustuse üle suurendada WHO eelarvet 10 % võrra 4,5 miljardi USA dollarini kahe aasta jooksul;

| 6. | kutsub rahvusvahelist üldsust üles edendama asjaomastes riikides teavitus- ja koolituskampaaniaid; rõhutab ennetus- ja teavitamiskampaaniate otsustavat tähtsust kriisi ohjamisel, eelkõige selleks, et piirata nakatumist ja suurendada teadlikkust ohtlikest tegevustest, mida saaks vältida; rõhutab alternatiivsete teabe levitamise viiside tähtsust; |
| --- | --- |

6.

kutsub rahvusvahelist üldsust üles edendama asjaomastes riikides teavitus- ja koolituskampaaniaid; rõhutab ennetus- ja teavitamiskampaaniate otsustavat tähtsust kriisi ohjamisel, eelkõige selleks, et piirata nakatumist ja suurendada teadlikkust ohtlikest tegevustest, mida saaks vältida; rõhutab alternatiivsete teabe levitamise viiside tähtsust;

| 7. | rõhutab kindlalt vajadust võidelda Ebola viiruse puhangu tagajärjel elanikkonnarühmade vahel teravnenud pingetega, kuna võivad tekkida müüdid, milles süüdistatakse Ebola viiruse puhangus teatavaid etnilisi rühmi; |
| --- | --- |

7.

rõhutab kindlalt vajadust võidelda Ebola viiruse puhangu tagajärjel elanikkonnarühmade vahel teravnenud pingetega, kuna võivad tekkida müüdid, milles süüdistatakse Ebola viiruse puhangus teatavaid etnilisi rühmi;

| 8. | on seisukohal, et kui hädaabi andmine ei ole enam vajalik, peaks ELi pikaajaline lahendus keskenduma kõigepealt arenguabile, kuhu kuuluvad investeeringud tervishoiuvaldkonda paindlikkuse edendamiseks, eelkõige tervishoiusüsteemi korraldamisse ja juhtimisse, tervisekontrolli ja teabesse, ravimite varustussüsteemidesse, riigi haldamisse ja ülesehitamisse suunatud investeeringud, ja siis keskenduma kolme riigi majanduse elavdamiseks hädavajalikule abile; |
| --- | --- |

8.

on seisukohal, et kui hädaabi andmine ei ole enam vajalik, peaks ELi pikaajaline lahendus keskenduma kõigepealt arenguabile, kuhu kuuluvad investeeringud tervishoiuvaldkonda paindlikkuse edendamiseks, eelkõige tervishoiusüsteemi korraldamisse ja juhtimisse, tervisekontrolli ja teabesse, ravimite varustussüsteemidesse, riigi haldamisse ja ülesehitamisse suunatud investeeringud, ja siis keskenduma kolme riigi majanduse elavdamiseks hädavajalikule abile;

| 9. | palub ametiasutustel võtta arvesse häbimärgistamisega seoses saadud teadmisi ja rakendada neid võimalike samalaadsete humanitaarkriiside puhul; |
| --- | --- |

9.

palub ametiasutustel võtta arvesse häbimärgistamisega seoses saadud teadmisi ja rakendada neid võimalike samalaadsete humanitaarkriiside puhul;

| 10. | tuletab meelde konfliktide ennetamise tähtsust, kuna konfliktidel ja ebakindlusel on väga negatiivne mõju tervishoiusüsteemidele; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde konfliktide ennetamise tähtsust, kuna konfliktidel ja ebakindlusel on väga negatiivne mõju tervishoiusüsteemidele;

| 11. | nõuab, et moodustataks alaline Euroopa kiirreageerimisrühm, mis koosneb ekspertidest, laborimeeskondadest, epidemioloogidest, ja logistiline infrastruktuur, sh mobiilsed laborid, mille saaks kiiresti kasutusele võtta; rõhutab eelkõige, et ELi kogemused tervisekontrollide läbiviimisel võiks tulla kasuks nii maismaa- kui ka merepiiril, samas kui USA tervisekaitseametkonnad paistavad silma kontrolliga lennujaamades, nende oskustest võiks õppida ja neist kasu lõigata ka EL; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et moodustataks alaline Euroopa kiirreageerimisrühm, mis koosneb ekspertidest, laborimeeskondadest, epidemioloogidest, ja logistiline infrastruktuur, sh mobiilsed laborid, mille saaks kiiresti kasutusele võtta; rõhutab eelkõige, et ELi kogemused tervisekontrollide läbiviimisel võiks tulla kasuks nii maismaa- kui ka merepiiril, samas kui USA tervisekaitseametkonnad paistavad silma kontrolliga lennujaamades, nende oskustest võiks õppida ja neist kasu lõigata ka EL;

| 12. | palub ka ELil toetada seirepunktide võrgustiku loomist arenguriikides, et uusi nakkushaigusjuhtusid, mis võivad areneda pandeemiaks, saaks tuvastada võimalikult kiiresti, ja luua nendes riikides järelevalvevõrgustik; |
| --- | --- |

12.

palub ka ELil toetada seirepunktide võrgustiku loomist arenguriikides, et uusi nakkushaigusjuhtusid, mis võivad areneda pandeemiaks, saaks tuvastada võimalikult kiiresti, ja luua nendes riikides järelevalvevõrgustik;

| 13. | tunnistab vajadust toetada ELi ja selle liikmesriikide ning arenguriikide, eriti Lääne-Aafrika riikide, vahelise koostöö loomist meditsiinitöötajate koolitamise valdkonnas; |
| --- | --- |

13.

tunnistab vajadust toetada ELi ja selle liikmesriikide ning arenguriikide, eriti Lääne-Aafrika riikide, vahelise koostöö loomist meditsiinitöötajate koolitamise valdkonnas;

| 14. | rõhutab, kui oluline on tugevdada rahvusvaheliste meditsiinitöötajate kaitset ja kiiret evakuatsioonisüsteemi; |
| --- | --- |

14.

rõhutab, kui oluline on tugevdada rahvusvaheliste meditsiinitöötajate kaitset ja kiiret evakuatsioonisüsteemi;

| 15. | taunib asjaolu, et varasemad kohandused ja reformid ning ebaõiglane arengupoliitika on osalt põhjustanud tervishoiusüsteemide ebatõhususe; nõuab tungivalt, et komisjon aitaks neil kolmel riigil välja arendada oma riikliku tervishoiusüsteemi, mis rahuldaks nende põhilisi tervishoiuvajadusi, ja infrastruktuuri, mis tagaks kõigile nende kodanikele juurdepääsu riiklikele raviteenustele; on eelkõige seisukohal, et paindliku tervishoiusüsteemi ülesehitamine pikas perspektiivis eeldab muu hulgas i) vahendite investeerimist põhilistesse riiklikesse tervishoiuteenustesse, ii) ohutu ja heal tasemel ravi tagamist, suurendades vahendeid, mille abil koolitatakse ja jälgitakse tervishoiutöötajaid ja makstakse neile piisavalt, ja võimaldades juurdepääsu ohututele ravimitele ja iii) kohalike sidusrühmade ja kogukondade kaasamist kriisidele reageerimisse ja arengu kavandamisse; kutsub rahvusvahelisi abiandjaid üles suurendama nendele riikidele ametliku arenguabi andmist riiklike süsteemide kaudu, nagu näiteks eelarvetoetus; palub komisjonil koostöös partnerriikide, WHO, Maailmapanga ja teiste abiandjatega luua ühtsed ja vajaduspõhised tervishoiukavad ja järelevalvemenetlused; |
| --- | --- |

15.

taunib asjaolu, et varasemad kohandused ja reformid ning ebaõiglane arengupoliitika on osalt põhjustanud tervishoiusüsteemide ebatõhususe; nõuab tungivalt, et komisjon aitaks neil kolmel riigil välja arendada oma riikliku tervishoiusüsteemi, mis rahuldaks nende põhilisi tervishoiuvajadusi, ja infrastruktuuri, mis tagaks kõigile nende kodanikele juurdepääsu riiklikele raviteenustele; on eelkõige seisukohal, et paindliku tervishoiusüsteemi ülesehitamine pikas perspektiivis eeldab muu hulgas i) vahendite investeerimist põhilistesse riiklikesse tervishoiuteenustesse, ii) ohutu ja heal tasemel ravi tagamist, suurendades vahendeid, mille abil koolitatakse ja jälgitakse tervishoiutöötajaid ja makstakse neile piisavalt, ja võimaldades juurdepääsu ohututele ravimitele ja iii) kohalike sidusrühmade ja kogukondade kaasamist kriisidele reageerimisse ja arengu kavandamisse; kutsub rahvusvahelisi abiandjaid üles suurendama nendele riikidele ametliku arenguabi andmist riiklike süsteemide kaudu, nagu näiteks eelarvetoetus; palub komisjonil koostöös partnerriikide, WHO, Maailmapanga ja teiste abiandjatega luua ühtsed ja vajaduspõhised tervishoiukavad ja järelevalvemenetlused;

| 16. | rõhutab, et lahendustes tuleks käsitleda naiste esindatuse, tervishoiule ja teenustele juurdepääsu ja elatise kaotamisega seotud puudusi; rõhutab eriti vajadust pakkuda kvaliteetseid põhi- ja raviteenuseid, eelkõige emade tervise ja sünnitusabiteenuste ning günekoloogilise abi puhul; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et lahendustes tuleks käsitleda naiste esindatuse, tervishoiule ja teenustele juurdepääsu ja elatise kaotamisega seotud puudusi; rõhutab eriti vajadust pakkuda kvaliteetseid põhi- ja raviteenuseid, eelkõige emade tervise ja sünnitusabiteenuste ning günekoloogilise abi puhul;

| 17. | väljendab heameelt komisjoni teatise „ELi roll ülemaailmses tervishoius“ (COM(2010)0128) üle ja selles esitatud terviklikke tervishoiusüsteeme käsitleva ühtse nägemuse, horisontaalse lähenemisviisi ja püüdluse üle võtta kasutusele üldine tervisekindlustus; ergutab komisjoni vaatama käesoleva teatise läbi Ebola kriisi käigus saadud uusi teadmisi arvesse võttes, säilitades tervikliku ja horisontaalse lähenemisviisi, ning esitama tegevusprogrammi ja rakendama selle õigeaegselt; |
| --- | --- |

17.

väljendab heameelt komisjoni teatise „ELi roll ülemaailmses tervishoius“ (COM(2010)0128) üle ja selles esitatud terviklikke tervishoiusüsteeme käsitleva ühtse nägemuse, horisontaalse lähenemisviisi ja püüdluse üle võtta kasutusele üldine tervisekindlustus; ergutab komisjoni vaatama käesoleva teatise läbi Ebola kriisi käigus saadud uusi teadmisi arvesse võttes, säilitades tervikliku ja horisontaalse lähenemisviisi, ning esitama tegevusprogrammi ja rakendama selle õigeaegselt;

| 18. | rõhutab üldiselt vajadust, et arenguriigid koostaksid eelarve tugevate ja paindlike riiklike sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide, piisava hulga hästi varustatud tervishoiu infrastruktuuride (eelkõige laborite, vee- ja kanalisatsioonirajatiste) loomiseks ning pakuksid kvaliteetseid põhi- ja raviteenuseid; rõhutab vajadust, et tervishoiutöötajate arv oleks elanikkonna kohta piisav, ning palub kriisist mõjutatud riikide valitsustel tagada, et tervishoiutöötajatele makstaks palka ja et tervishoiule mõeldud raha jõuaks inimesteni; tunnistab siiski, et selliseid kriise nagu praegune kriis ei saa lahendada ainult tervishoiusüsteemid ja et vaja on terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab eri sektoreid (nagu haridus ja koolitus, sanitaartingimused, toiduohutus ja joogivesi), et kõrvaldada olulised puudujäägid kõigi hädavajalike teenuste puhul; rõhutab samal ajal, et taastumise oluliseks osaks on haridus, mis hõlmab ka kultuurilist mõõdet ja uskumusi; |
| --- | --- |

18.

rõhutab üldiselt vajadust, et arenguriigid koostaksid eelarve tugevate ja paindlike riiklike sotsiaalkindlustus- ja tervishoiusüsteemide, piisava hulga hästi varustatud tervishoiu infrastruktuuride (eelkõige laborite, vee- ja kanalisatsioonirajatiste) loomiseks ning pakuksid kvaliteetseid põhi- ja raviteenuseid; rõhutab vajadust, et tervishoiutöötajate arv oleks elanikkonna kohta piisav, ning palub kriisist mõjutatud riikide valitsustel tagada, et tervishoiutöötajatele makstaks palka ja et tervishoiule mõeldud raha jõuaks inimesteni; tunnistab siiski, et selliseid kriise nagu praegune kriis ei saa lahendada ainult tervishoiusüsteemid ja et vaja on terviklikku lähenemisviisi, mis hõlmab eri sektoreid (nagu haridus ja koolitus, sanitaartingimused, toiduohutus ja joogivesi), et kõrvaldada olulised puudujäägid kõigi hädavajalike teenuste puhul; rõhutab samal ajal, et taastumise oluliseks osaks on haridus, mis hõlmab ka kultuurilist mõõdet ja uskumusi;

| 19. | juhib tähelepanu, et investeerimine tervishoiuvaldkonda on majandusarengu oluline liikumapanev jõud ja aitab vähendada vaesust arenguriikides; väljendab heameelt asjaolu üle, et 3. eesmärk tagada tervislik elu ja edendada igas vanuses inimeste üldist heaolu lisati tulevasi säästva arengu eesmärke käsitlevasse ettepanekusse; |
| --- | --- |

19.

juhib tähelepanu, et investeerimine tervishoiuvaldkonda on majandusarengu oluline liikumapanev jõud ja aitab vähendada vaesust arenguriikides; väljendab heameelt asjaolu üle, et 3. eesmärk tagada tervislik elu ja edendada igas vanuses inimeste üldist heaolu lisati tulevasi säästva arengu eesmärke käsitlevasse ettepanekusse;

| 20. | rõhutab, et pikaajalised rahastamiskavad, mida paindlike ja terviklike tervishoiusüsteemide ülesehitamine eeldab, peavad sisaldama lisaks piisavalt väljaõppinud tervishoiutöötajaid, ravimite piisavat kättesaadavust ja töökindlaid tervishoiu infosüsteeme; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et pikaajalised rahastamiskavad, mida paindlike ja terviklike tervishoiusüsteemide ülesehitamine eeldab, peavad sisaldama lisaks piisavalt väljaõppinud tervishoiutöötajaid, ravimite piisavat kättesaadavust ja töökindlaid tervishoiu infosüsteeme;

| 21. | nõuab teadusuuringute infrastruktuuride tõhustamist nakkushaiguste uuringute piirkondliku keskuse loomisega Lääne-Aafrikas ja ülikoolidevahelise koostöö loomist ELi ja selle liikmesriikide osalusel; |
| --- | --- |

21.

nõuab teadusuuringute infrastruktuuride tõhustamist nakkushaiguste uuringute piirkondliku keskuse loomisega Lääne-Aafrikas ja ülikoolidevahelise koostöö loomist ELi ja selle liikmesriikide osalusel;

| 22. | rõhutab vajadust kaotada sotsiaalne ebavõrdsus, et ehitada üles paindlik ja jätkusuutlik riiklik tervishoiusüsteem; toetab sel eesmärgil avaliku sektori vahenditest rahastatud üldise tervisekindlustuse sisseviimist, mis on kasutamise kohas tasuta, ja nõuab tungivalt, et komisjon esitaks koos partnerriikide ja teiste abiandjatega võimalikult kiiresti kava üldise tervisekindlustuse kehtestamise kohta, mis tagaks riskide jagamise; |
| --- | --- |

22.

rõhutab vajadust kaotada sotsiaalne ebavõrdsus, et ehitada üles paindlik ja jätkusuutlik riiklik tervishoiusüsteem; toetab sel eesmärgil avaliku sektori vahenditest rahastatud üldise tervisekindlustuse sisseviimist, mis on kasutamise kohas tasuta, ja nõuab tungivalt, et komisjon esitaks koos partnerriikide ja teiste abiandjatega võimalikult kiiresti kava üldise tervisekindlustuse kehtestamise kohta, mis tagaks riskide jagamise;

| 23. | palub kõigil riikidel siduda end üldise tervisekindlustusega ning koostada kava selle eesmärgi täitmiseks vajalike riigisiseste ja võimalike rahvusvaheliste rahaliste vahendite kindlakstegemiseks; toetab eesmärki suurendada kõigi riikide tervishoiukulusid vähemalt 86 USA dollarini inimese kohta peamiste tervishoiuteenuste puhul; |
| --- | --- |

23.

palub kõigil riikidel siduda end üldise tervisekindlustusega ning koostada kava selle eesmärgi täitmiseks vajalike riigisiseste ja võimalike rahvusvaheliste rahaliste vahendite kindlakstegemiseks; toetab eesmärki suurendada kõigi riikide tervishoiukulusid vähemalt 86 USA dollarini inimese kohta peamiste tervishoiuteenuste puhul;

| 24. | tunneb heameelt selle ülle, et 3. märtsil 2015 toimus ELi ja peamiste partnerite egiidi all Ebola viiruse teemaline kõrgetasemelise rahvusvaheline konverents, mille raames käsitleti nii Ebola viiruse likvideerimist kui ka hinnati mõju viiruse all kannatavatele riikidele eesmärgiga tagada, et arenguabiga edendatakse humanitaarabi alaseid jõupingutusi; |
| --- | --- |

24.

tunneb heameelt selle ülle, et 3. märtsil 2015 toimus ELi ja peamiste partnerite egiidi all Ebola viiruse teemaline kõrgetasemelise rahvusvaheline konverents, mille raames käsitleti nii Ebola viiruse likvideerimist kui ka hinnati mõju viiruse all kannatavatele riikidele eesmärgiga tagada, et arenguabiga edendatakse humanitaarabi alaseid jõupingutusi;

| 25. | toetab nn Marshalli plaani koostamist majandustegevuse elavdamiseks neis riikides; teeb ettepaneku pakkuda juhtstruktuuridele tehnilist abi suutlikkuse suurendamiseks ja selle tagamiseks, et raha jõuab inimesteni ega kao korruptsiooni tagajärjel või muudel põhjustel; |
| --- | --- |

25.

toetab nn Marshalli plaani koostamist majandustegevuse elavdamiseks neis riikides; teeb ettepaneku pakkuda juhtstruktuuridele tehnilist abi suutlikkuse suurendamiseks ja selle tagamiseks, et raha jõuab inimesteni ega kao korruptsiooni tagajärjel või muudel põhjustel;

| 26. | tunneb heameelt rahvusvaheliste jõupingutuste üle, et vähendada Ebola viiruse all kannatavate riikide rahvusvahelisi võlakohustusi; |
| --- | --- |

26.

tunneb heameelt rahvusvaheliste jõupingutuste üle, et vähendada Ebola viiruse all kannatavate riikide rahvusvahelisi võlakohustusi;

| 27. | on veendunud, et ELi ja kriisipiirkonna partnerlused on tagatud üksnes siis, kui Libeeria, Guinea ja Sierra Leone suudavad oma arengut võimalikult kiiresti ise juhtida; |
| --- | --- |

27.

on veendunud, et ELi ja kriisipiirkonna partnerlused on tagatud üksnes siis, kui Libeeria, Guinea ja Sierra Leone suudavad oma arengut võimalikult kiiresti ise juhtida;

| 28. | on veendunud, et 11. Euroopa Arengufondi programmitöö tuleks läbi vaadata selleks, et tagada, et investeerimine tervishoidu ja heasse valitsemistavasse on esmatähtis valdkond kõigis riikides, kus avaliku sektori infrastruktuur on nõrk; on mures, et tervishoid, vesi ja kanalisatsioon ei kuulu Libeeria ja Sierra Leone riiklikes soovituskavades sihtvaldkondade hulka; kutsub komisjoni üles looma mehhanisme, millega abi tähelepanelikumalt jälgida; |
| --- | --- |

28.

on veendunud, et 11. Euroopa Arengufondi programmitöö tuleks läbi vaadata selleks, et tagada, et investeerimine tervishoidu ja heasse valitsemistavasse on esmatähtis valdkond kõigis riikides, kus avaliku sektori infrastruktuur on nõrk; on mures, et tervishoid, vesi ja kanalisatsioon ei kuulu Libeeria ja Sierra Leone riiklikes soovituskavades sihtvaldkondade hulka; kutsub komisjoni üles looma mehhanisme, millega abi tähelepanelikumalt jälgida;

| 29. | on veendunud, et mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttes ei saa eirata ELi humanitaarabi meetmete struktuursest alarahastamisest tulenevat ohtu; |
| --- | --- |

29.

on veendunud, et mitmeaastase finantsraamistiku vahekokkuvõttes ei saa eirata ELi humanitaarabi meetmete struktuursest alarahastamisest tulenevat ohtu;

| 30. | tunnustab humanitaarabitöötajate ja kohapeal tegutsenud meditsiinitöötajate tegevust, kes eluga riskides andsid suure panuse ulatusliku tervishoiukriisi ohjeldamisse; |
| --- | --- |

30.

tunnustab humanitaarabitöötajate ja kohapeal tegutsenud meditsiinitöötajate tegevust, kes eluga riskides andsid suure panuse ulatusliku tervishoiukriisi ohjeldamisse;

| 31. | avaldab tunnustust ÜRO Ebola viirushaiguse hädaolukorrale reageerimise missioonile (UNMEER), partnerorganisatsioonidele ja sellistele valitsusvälistele humanitaarabiorganisatsioonidele nagu Piirideta Arstid, Rahvusvaheline Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsioon, Emergency jt nende kohapeal tehtud töö eest ning väljendab suurt heameelt nende ulatusliku panuse ja abi üle puhangu kontrolli alla saamisel; peab kahetsusväärseks meditsiinitöötajate ja teiste Ebola viiruse puhangu vastases võitluses osalenud töötajate sobimatu kohtlemise juhtumeid pärast nende Aafrikast naasmist; |
| --- | --- |

31.

avaldab tunnustust ÜRO Ebola viirushaiguse hädaolukorrale reageerimise missioonile (UNMEER), partnerorganisatsioonidele ja sellistele valitsusvälistele humanitaarabiorganisatsioonidele nagu Piirideta Arstid, Rahvusvaheline Punase Risti ja Punase Poolkuu Seltside Föderatsioon, Emergency jt nende kohapeal tehtud töö eest ning väljendab suurt heameelt nende ulatusliku panuse ja abi üle puhangu kontrolli alla saamisel; peab kahetsusväärseks meditsiinitöötajate ja teiste Ebola viiruse puhangu vastases võitluses osalenud töötajate sobimatu kohtlemise juhtumeid pärast nende Aafrikast naasmist;

| 32. | on veendunud, et juurdepääs ravimitele ei tohiks põhimõtteliselt sõltuda patsiendi ostujõust, vaid peaks vastama haige vajadustele, nii nagu ei tohiks ainult turu huvide järgi otsustada, milliseid ravimeid toota; |
| --- | --- |

32.

on veendunud, et juurdepääs ravimitele ei tohiks põhimõtteliselt sõltuda patsiendi ostujõust, vaid peaks vastama haige vajadustele, nii nagu ei tohiks ainult turu huvide järgi otsustada, milliseid ravimeid toota;

| 33. | nõuab, et EL ja selle liikmesriigid austaksid ELi poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 208, edendades õiglast ja ausat rahvusvahelist kaubandust, meditsiinialast teadus- ja innovatsioonipoliitikat, mis toetab ja hõlbustab üldist juurdepääsu ravimitele; |
| --- | --- |

33.

nõuab, et EL ja selle liikmesriigid austaksid ELi poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet, mis on sätestatud ELi toimimise lepingu artiklis 208, edendades õiglast ja ausat rahvusvahelist kaubandust, meditsiinialast teadus- ja innovatsioonipoliitikat, mis toetab ja hõlbustab üldist juurdepääsu ravimitele;

| 34. | palub komisjonil uurida alternatiive patendimonopolidel põhinevatele mudelitele avaliku ja erasektori partnerluse toodetavate ravimite ja vaktsiinide väljatöötamiseks, nagu innovaatiliste ravimite algatus, mis tagab patsientide juurdepääsu ravile, tervishoiu eelarve jätkusuutlikkuse ja tõhusa reageerimise kriisidele, nagu Ebola viirusest põhjustatud kriis või sarnased ohud; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil uurida alternatiive patendimonopolidel põhinevatele mudelitele avaliku ja erasektori partnerluse toodetavate ravimite ja vaktsiinide väljatöötamiseks, nagu innovaatiliste ravimite algatus, mis tagab patsientide juurdepääsu ravile, tervishoiu eelarve jätkusuutlikkuse ja tõhusa reageerimise kriisidele, nagu Ebola viirusest põhjustatud kriis või sarnased ohud;

| 35. | rõhutab teadussuutlikkuse arendamise tähtsust ülemaailmses epidemioloogilises võitluses, nn kiirtestide väljatöötamise ja vaktsiinidele juurdepääsu tagamise olulisust; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et Ebola viiruse vastases võitluses on kasutatud paljusid ELi teadusuuringute rahastamisvahendeid, sh innovaatiliste ravimite algatuse, programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ja arenguriikide vahelise kliiniliste uuringute partnerlusprogrammi kaudu; rõhutab, et kuigi vaktsiine on vaja, ei sobi nad tõenäoliselt Ebola viiruse likvideerimiseks, kuna viirus muteerub; rõhutab seetõttu, et rahastamisel tuleks keskenduda üldise tervishoiusüsteemi tugevdamisele, hügieenile, leviku piiramisele, troopilistes oludes usaldusväärsele kiirtestimisele ning viiruse ja selle põhjustatud sümptomite vastu suunatud ravimitele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab teadussuutlikkuse arendamise tähtsust ülemaailmses epidemioloogilises võitluses, nn kiirtestide väljatöötamise ja vaktsiinidele juurdepääsu tagamise olulisust; tunneb sellega seoses heameelt asjaolu üle, et Ebola viiruse vastases võitluses on kasutatud paljusid ELi teadusuuringute rahastamisvahendeid, sh innovaatiliste ravimite algatuse, programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ja arenguriikide vahelise kliiniliste uuringute partnerlusprogrammi kaudu; rõhutab, et kuigi vaktsiine on vaja, ei sobi nad tõenäoliselt Ebola viiruse likvideerimiseks, kuna viirus muteerub; rõhutab seetõttu, et rahastamisel tuleks keskenduda üldise tervishoiusüsteemi tugevdamisele, hügieenile, leviku piiramisele, troopilistes oludes usaldusväärsele kiirtestimisele ning viiruse ja selle põhjustatud sümptomite vastu suunatud ravimitele;

| 36. | nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised edendaksid üldsuse hulgas tervishoiualast koolitust, kus keskendutaks traditsioonilistele tavadele, mis ei sobi kokku haiguse leviku vastase võitlusega; |
| --- | --- |

36.

nõuab tungivalt, et kõik asjaosalised edendaksid üldsuse hulgas tervishoiualast koolitust, kus keskendutaks traditsioonilistele tavadele, mis ei sobi kokku haiguse leviku vastase võitlusega;

| 37. | rõhutab, et EL peaks edendama teadusuuringute tõhusat ja õiglast rahastamist, mis oleks kasulik kõigi tervisele ja tagaks, et uuenduste ja meetmete abil saavutataks taskukohased ja kättesaadavad lahendused; kordab, et eelkõige tuleks uurida mudeleid, mis kaotavad seose teadus- ja arendustegevuse kulude ning ravimite hindade vahel, sealhulgas võimalusi tehnoloogia siirdamiseks arengumaadesse; |
| --- | --- |

37.

rõhutab, et EL peaks edendama teadusuuringute tõhusat ja õiglast rahastamist, mis oleks kasulik kõigi tervisele ja tagaks, et uuenduste ja meetmete abil saavutataks taskukohased ja kättesaadavad lahendused; kordab, et eelkõige tuleks uurida mudeleid, mis kaotavad seose teadus- ja arendustegevuse kulude ning ravimite hindade vahel, sealhulgas võimalusi tehnoloogia siirdamiseks arengumaadesse;

| 38. | kordab vajadust investeerida unarusse jäänud haigustesse; palub komisjonil sellega seoses jätkata selleteemalist arutelu ning algatada avaliku ja erasektori laialdane koostöö, eeldusel et kehtestatakse mõjusad kaitsemeetmed, et avaliku ja erasektori partnerlused ei kahjustaks haavatavas olukorras olevaid inimesi reguleerimata turul, eesmärgiga tugevdada riiklikke tervishoiusüsteeme ja hõlbustada tulemuste ülekandmist asjaomasele elanikkonnale; tunneb sellega seoses heameelt, et selleks, et käsitleda kiireloomulist vajadust teha uusi ravimeetodeid puudutavaid teadusuuringuid, on EL eraldanud programmi „Horisont 2020“ ja innovaatiliste ravimite algatuse raames 138 miljonit eurot projektidele, millega töötatakse uute vaktsiinide jaoks välja kliinilisi uuringuid, diagnostilisi kiirteste ja ravimeetodeid; avaldab tunnustust Euroopa ravimitööstusele, kes on samuti eraldanud teadusuuringute toetuseks olulised vahendid; |
| --- | --- |

38.

kordab vajadust investeerida unarusse jäänud haigustesse; palub komisjonil sellega seoses jätkata selleteemalist arutelu ning algatada avaliku ja erasektori laialdane koostöö, eeldusel et kehtestatakse mõjusad kaitsemeetmed, et avaliku ja erasektori partnerlused ei kahjustaks haavatavas olukorras olevaid inimesi reguleerimata turul, eesmärgiga tugevdada riiklikke tervishoiusüsteeme ja hõlbustada tulemuste ülekandmist asjaomasele elanikkonnale; tunneb sellega seoses heameelt, et selleks, et käsitleda kiireloomulist vajadust teha uusi ravimeetodeid puudutavaid teadusuuringuid, on EL eraldanud programmi „Horisont 2020“ ja innovaatiliste ravimite algatuse raames 138 miljonit eurot projektidele, millega töötatakse uute vaktsiinide jaoks välja kliinilisi uuringuid, diagnostilisi kiirteste ja ravimeetodeid; avaldab tunnustust Euroopa ravimitööstusele, kes on samuti eraldanud teadusuuringute toetuseks olulised vahendid;

| 39. | rõhutab, et Ebola ja teiste epideemiate puhul on tegemist piiriüleste ohtudega, mis nõuavad rahvusvahelist koostööd; palub WHO-l vaadata läbi rahvusvahelised tervise-eeskirjad, et lisada nendesse vastastikune vastutus ja rahaline toetus, sh selleks, et tegeleda probleemi algpõhjustega; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et Ebola ja teiste epideemiate puhul on tegemist piiriüleste ohtudega, mis nõuavad rahvusvahelist koostööd; palub WHO-l vaadata läbi rahvusvahelised tervise-eeskirjad, et lisada nendesse vastastikune vastutus ja rahaline toetus, sh selleks, et tegeleda probleemi algpõhjustega;

| 40. | rahvusvaheliste tervise-eeskirjade pealiskaudset rakendamist ja epidemioloogilise järelevalve puudumist arvesse võttes tervitab prantsuse RIPOSTi Lääne-Aafrika rahvatervise instituutide võrgustikku käsitlevat programmi; |
| --- | --- |

40.

rahvusvaheliste tervise-eeskirjade pealiskaudset rakendamist ja epidemioloogilise järelevalve puudumist arvesse võttes tervitab prantsuse RIPOSTi Lääne-Aafrika rahvatervise instituutide võrgustikku käsitlevat programmi;

| 41. | rõhutab, et viiruspuhangu taandudes säilib viirus veel siiski kuid pärast tervenemist sugunäärmetes, mistõttu tuleb tervishoiusüsteemi ja haridusmeetmete raames pakkuda seksuaal- ja pereplaneerimise alast nõustamist; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et viiruspuhangu taandudes säilib viirus veel siiski kuid pärast tervenemist sugunäärmetes, mistõttu tuleb tervishoiusüsteemi ja haridusmeetmete raames pakkuda seksuaal- ja pereplaneerimise alast nõustamist;

| 42. | rõhutab, et üha tõenäolisem on toidukriisi järgnemine epideemiale, mis on väikepõllumajandustootjad laastanud; kutsub liikmesriike, komisjoni ja rahvusvahelist üldsust üles investeerima nende pikaajalisse arengusse, millega tagatakse, et talumajapidamised ja Lääne-Aafrika edaspidine toiduga kindlustatus ei satuks ohtu; |
| --- | --- |

42.

rõhutab, et üha tõenäolisem on toidukriisi järgnemine epideemiale, mis on väikepõllumajandustootjad laastanud; kutsub liikmesriike, komisjoni ja rahvusvahelist üldsust üles investeerima nende pikaajalisse arengusse, millega tagatakse, et talumajapidamised ja Lääne-Aafrika edaspidine toiduga kindlustatus ei satuks ohtu;

| 43. | palub oma vastutaval komisjonil enne kindlatel kriteeriumitel põhineva lõpliku hinnangu andmist jälgida tähelepanelikult kriisi ohjamist tihedas koostöös ELi Ebola viiruse koordinaatoriga ning esitada hinnang pärast Euroopa Parlamendi lähetust Sierra Leonesse; |
| --- | --- |

43.

palub oma vastutaval komisjonil enne kindlatel kriteeriumitel põhineva lõpliku hinnangu andmist jälgida tähelepanelikult kriisi ohjamist tihedas koostöös ELi Ebola viiruse koordinaatoriga ning esitada hinnang pärast Euroopa Parlamendi lähetust Sierra Leonesse;

o

o o

| 44. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu riikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning Maailma Terviseorganisatsioonile. |
| --- | --- |

44.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ja liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, Aafrika Liidu riikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile ning Maailma Terviseorganisatsioonile.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0026.

(2)  Tavad, mis näiteks keelavad surnukehade põletamise.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/11

---

P8_TA(2015)0375

Heitkoguste mõõtmine autotööstuses

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta resolutsioon heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (2015/2865(RSP))

(2017/C 355/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (O-000113/2015 – B8-0764/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust heitkoguste mõõtmise kohta autotööstuses (O-000113/2015 – B8-0764/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrust (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiivi 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2001. aasta direktiivi 2001/81/EÜ teatavate õhusaasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 333/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 11. märtsi 2014. aasta määrust (EL) nr 333/2014, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 443/2009, et määrata kindlaks meetodid uute sõiduautode CO2-heite vähendamise 2020. aasta sihttaseme saavutamiseks (5),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 18. septembril 2015 esitasid Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet (EPA) ja California osariigi õhuressursside komitee (California Air Resources Board – CARB) firmadele Volkswagen AG, Audi AG ja Volkswagen Group of America (keda ühiselt tähistatakse lühendiga VW) hoiatuse kehtivate saaste-eeskirjade rikkumise kohta; arvestades, et uurimist alustati pärast seda, kui üks valitsusväline organisatsioon koostöös ülikoolide teadlastega oli viinud läbi diiselsõidukite lämmastikoksiidide (NOx) heitkoguste uuringu ning selle uuringu tulemused esitati 2014. aasta mais keskkonnakaitseametile ja CARBile; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 18. septembril 2015 esitasid Ameerika Ühendriikide keskkonnakaitseamet (EPA) ja California osariigi õhuressursside komitee (California Air Resources Board – CARB) firmadele Volkswagen AG, Audi AG ja Volkswagen Group of America (keda ühiselt tähistatakse lühendiga VW) hoiatuse kehtivate saaste-eeskirjade rikkumise kohta; arvestades, et uurimist alustati pärast seda, kui üks valitsusväline organisatsioon koostöös ülikoolide teadlastega oli viinud läbi diiselsõidukite lämmastikoksiidide (NOx) heitkoguste uuringu ning selle uuringu tulemused esitati 2014. aasta mais keskkonnakaitseametile ja CARBile;

| B. | arvestades, et õhusaaste põhjustab ELis igal aastal enam kui 430 000 inimese enneaegse surma ning selle tervisemõjust tulenevad kulud on hinnanguliselt kuni 940 miljardit eurot aastas; arvestades, et NOx on peamine õhusaasteaine, mis põhjustab muu hulgas kopsuvähki, astmat ja mitmeid hingamisteede haigusi, samuti keskkonnaseisundi halvenemist, näiteks eutrofeerumist ja hapestumist; arvestades, et diiselsõidukite heitgaasid on peamiseks NOx allikaks Euroopa linnaaladel; arvestades, et kuni kolmandik ELi linnaelanikkonnast puutub jätkuvalt kokku heitkoguste tasemetega, mis ületavad ELi kehtestatud piir- või sihtväärtusi; arvestades, et transport on jätkuvalt halva õhukvaliteedi ja sellega seotud tervisemõjude peapõhjustaja linnades; arvestades, et rohkem kui 20 liikmesriiki ei pea praegu kinni ELi õhukvaliteedi piirnormidest, seda eelkõige linnasaaste tõttu; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et õhusaaste põhjustab ELis igal aastal enam kui 430 000 inimese enneaegse surma ning selle tervisemõjust tulenevad kulud on hinnanguliselt kuni 940 miljardit eurot aastas; arvestades, et NOx on peamine õhusaasteaine, mis põhjustab muu hulgas kopsuvähki, astmat ja mitmeid hingamisteede haigusi, samuti keskkonnaseisundi halvenemist, näiteks eutrofeerumist ja hapestumist; arvestades, et diiselsõidukite heitgaasid on peamiseks NOx allikaks Euroopa linnaaladel; arvestades, et kuni kolmandik ELi linnaelanikkonnast puutub jätkuvalt kokku heitkoguste tasemetega, mis ületavad ELi kehtestatud piir- või sihtväärtusi; arvestades, et transport on jätkuvalt halva õhukvaliteedi ja sellega seotud tervisemõjude peapõhjustaja linnades; arvestades, et rohkem kui 20 liikmesriiki ei pea praegu kinni ELi õhukvaliteedi piirnormidest, seda eelkõige linnasaaste tõttu;

| C. | arvestades, et alates 2012. aastast klassifitseerib Maailma Terviseorganisatsiooni Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) diiselmootorite heitgaasid kantserogeenideks ning on soovitanud, et arvestades diisliosakeste täiendavat mõju tervisele, peaks kokkupuudet selle kemikaalide seguga vähendama kogu maailmas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et alates 2012. aastast klassifitseerib Maailma Terviseorganisatsiooni Rahvusvaheline Vähiuurimiskeskus (IARC) diiselmootorite heitgaasid kantserogeenideks ning on soovitanud, et arvestades diisliosakeste täiendavat mõju tervisele, peaks kokkupuudet selle kemikaalide seguga vähendama kogu maailmas;

| D. | arvestades, et autotööstus on üks tähtsamaid panustajaid majanduskasvu ja innovatsiooni ning annab oma panuse tööhõivesse märkimisväärses arvus liikmesriikides; arvestades, et otsustavate meetmete võtmata jätmise korral võib praegune skandaal õõnestada kogu sektori mainet ja konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et autotööstus on üks tähtsamaid panustajaid majanduskasvu ja innovatsiooni ning annab oma panuse tööhõivesse märkimisväärses arvus liikmesriikides; arvestades, et otsustavate meetmete võtmata jätmise korral võib praegune skandaal õõnestada kogu sektori mainet ja konkurentsivõimet;

| E. | arvestades, et autotööstuse tarnesektoris tegutsevad peamiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle abil toimub 50 % sektori teadus- ja arendustegevusest; arvestades, et paljud Euroopa piirkonnad on saavutanud oma majandusliku tugevuse tänu autotööstusele ja autotööstuse tarnesektorile; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et autotööstuse tarnesektoris tegutsevad peamiselt väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad, kelle abil toimub 50 % sektori teadus- ja arendustegevusest; arvestades, et paljud Euroopa piirkonnad on saavutanud oma majandusliku tugevuse tänu autotööstusele ja autotööstuse tarnesektorile;

| F. | arvestades, et aus konkurents, sealhulgas sõidukitootjate seas, tähendab seda, et kliendil on võimalik toode välja valida talle esitatud põhjalike ja erapooletute tehniliste näitajate alusel; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et aus konkurents, sealhulgas sõidukitootjate seas, tähendab seda, et kliendil on võimalik toode välja valida talle esitatud põhjalike ja erapooletute tehniliste näitajate alusel;

| G. | arvestades, et EL on teinud arvukaid jõupingutusi selleks, et leevendada majanduskriisi mõju autotööstusele, kasutades selleks olemasolevaid riigiabi vahendeid; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EL on teinud arvukaid jõupingutusi selleks, et leevendada majanduskriisi mõju autotööstusele, kasutades selleks olemasolevaid riigiabi vahendeid;

| H. | arvestades, et määruses, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikesõidukite heitmetega (määrus (EÜ) nr 715/2007, milles Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid kokku 2006. aasta detsembris) ja millega kehtestatakse Euro 5 ja Euro 6 heitkoguste normid, nõutakse, et tootjad varustaksid oma sõidukid selliselt, et need vastavad „normaalse kasutamise korral“ heitkoguste nõuetele (artikli 5 lõige 1); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et määruses, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikesõidukite heitmetega (määrus (EÜ) nr 715/2007, milles Euroopa Parlament ja nõukogu leppisid kokku 2006. aasta detsembris) ja millega kehtestatakse Euro 5 ja Euro 6 heitkoguste normid, nõutakse, et tootjad varustaksid oma sõidukid selliselt, et need vastavad „normaalse kasutamise korral“ heitkoguste nõuetele (artikli 5 lõige 1);

| I. | arvestades, et määrusega (EÜ) nr 715/2007 (artikli 5 lõige 2) keelatakse sõnaselgelt kasutada katkestusseadmeid, mis on määratletud kui „konstruktsioonielement, mille abil mõõdetakse temperatuuri, sõiduki kiirust, mootori pöörlemiskiirust, ülekandemehhanismi, sisselasketorustiku rõhku või muid parameetreid, mis aktiveerivad, muudavad, lükkavad edasi või deaktiveerivad saastekontrollisüsteemi mis tahes osade toimet, vähendades nii saastekontrollisüsteemi tõhusust olukorras, mis võib kergesti tekkida sõiduki tavapärasel töötamisel ning kasutamisel“; arvestades, et liikmesriikidel on kohustus see keeld jõustada; arvestades, et määruses palutakse ühtlasi sõnaselgelt, et komisjon kehtestaks katsed ja võtaks vastu meetmed katkestusseadmete kasutamise kohta; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et määrusega (EÜ) nr 715/2007 (artikli 5 lõige 2) keelatakse sõnaselgelt kasutada katkestusseadmeid, mis on määratletud kui „konstruktsioonielement, mille abil mõõdetakse temperatuuri, sõiduki kiirust, mootori pöörlemiskiirust, ülekandemehhanismi, sisselasketorustiku rõhku või muid parameetreid, mis aktiveerivad, muudavad, lükkavad edasi või deaktiveerivad saastekontrollisüsteemi mis tahes osade toimet, vähendades nii saastekontrollisüsteemi tõhusust olukorras, mis võib kergesti tekkida sõiduki tavapärasel töötamisel ning kasutamisel“; arvestades, et liikmesriikidel on kohustus see keeld jõustada; arvestades, et määruses palutakse ühtlasi sõnaselgelt, et komisjon kehtestaks katsed ja võtaks vastu meetmed katkestusseadmete kasutamise kohta;

| J. | arvestades, et tarbekaupade müügi ja nendega seotud garantiide teatavaid aspekte käsitleva direktiivi (1999/44/EÜ) kohaselt on tarbijatel õigus vähemalt kaheaastasele garantiile pärast toote ostmist, ning arvestades, et müüja peab andma tarbijale üle kaubad, mis on vastavuses müügilepinguga; arvestades, et sellise vastavuse puudumise korral on tarbijal õigus tasuta parandamisele või ümbervahetamisele või hinna alandamisele; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et tarbekaupade müügi ja nendega seotud garantiide teatavaid aspekte käsitleva direktiivi (1999/44/EÜ) kohaselt on tarbijatel õigus vähemalt kaheaastasele garantiile pärast toote ostmist, ning arvestades, et müüja peab andma tarbijale üle kaubad, mis on vastavuses müügilepinguga; arvestades, et sellise vastavuse puudumise korral on tarbijal õigus tasuta parandamisele või ümbervahetamisele või hinna alandamisele;

| K. | arvestades, et tarbija õiguste direktiivis (2011/83/EL) nõutakse, et teavet toote põhiomaduste kohta antaks enne äriruumides või väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute või kauglepingute sõlmimist, ning et liikmesriikidel oleks eeskirjad tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohta juhuks, kui direktiivi sätteid ei järgita; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tarbija õiguste direktiivis (2011/83/EL) nõutakse, et teavet toote põhiomaduste kohta antaks enne äriruumides või väljaspool äriruume sõlmitavate lepingute või kauglepingute sõlmimist, ning et liikmesriikidel oleks eeskirjad tõhusate, proportsionaalsete ja hoiatavate karistuste kohta juhuks, kui direktiivi sätteid ei järgita;

| L. | arvestades, et ebaausate kaubandustavade direktiiviga (2005/29/EÜ) keelatakse eelkõige tava, mis „seoses mingi tootega moonutab oluliselt või tõenäoliselt moonutab oluliselt selle keskmise tarbija majanduskäitumist, kes tootega kokku puutub või kellele see on suunatud“, nähakse ette, et kõigil tingimustel ebaausateks loetavate kaubandustavade hulka kuulub „[v]äide, et ettevõtja (sealhulgas tema kaubandustavad) või toode on heaks kiidetud, kinnitatud või lubatud avalik-õigusliku või eraõigusliku asutuse poolt, kuigi ta seda ei ole, või sellise väite esitamine ilma heakskiiduks, kinnitamiseks või loa saamiseks vajalikele tingimustele vastamata“, ning nõutakse, et liikmesriigid võtaksid vastu tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et ebaausate kaubandustavade direktiiviga (2005/29/EÜ) keelatakse eelkõige tava, mis „seoses mingi tootega moonutab oluliselt või tõenäoliselt moonutab oluliselt selle keskmise tarbija majanduskäitumist, kes tootega kokku puutub või kellele see on suunatud“, nähakse ette, et kõigil tingimustel ebaausateks loetavate kaubandustavade hulka kuulub „[v]äide, et ettevõtja (sealhulgas tema kaubandustavad) või toode on heaks kiidetud, kinnitatud või lubatud avalik-õigusliku või eraõigusliku asutuse poolt, kuigi ta seda ei ole, või sellise väite esitamine ilma heakskiiduks, kinnitamiseks või loa saamiseks vajalikele tingimustele vastamata“, ning nõutakse, et liikmesriigid võtaksid vastu tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad karistused;

| M. | arvestades, et diiselsõidukite Euro 5 kohane NOx heitkoguste piirväärtus on 180 mg/km ja seda kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on saanud tüübikinnituse ajavahemikul 1. septembrist 2009 kuni 1. septembrini 2014, ning kõigi ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 1. septembrini 2015 müüdud sõidukite suhtes, ning arvestades, et vastav Euro 6 piirväärtus on 80 mg/km ja seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 uute tüüpide suhtes ja alates 1. septembrist 2015 kõigi müüdud sõidukite suhtes; arvestades, et Euro 6 normile vastavate sõidukite puhul, mis registreeriti enne selle normi kehtestamist õigusliku piirnormina, võimaldati paljudes liikmesriikides maksuvähendusi; arvestades, et sõltumatute katsete tulemused kinnitavad mõlema normi puhul märkimisväärseid erinevusi piirnormide ja sõidukite tegelike heitkoguste vahel normaalse kasutamise korral; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et diiselsõidukite Euro 5 kohane NOx heitkoguste piirväärtus on 180 mg/km ja seda kohaldatakse sõidukite suhtes, mis on saanud tüübikinnituse ajavahemikul 1. septembrist 2009 kuni 1. septembrini 2014, ning kõigi ajavahemikus 1. jaanuarist 2011 kuni 1. septembrini 2015 müüdud sõidukite suhtes, ning arvestades, et vastav Euro 6 piirväärtus on 80 mg/km ja seda kohaldatakse alates 1. septembrist 2014 uute tüüpide suhtes ja alates 1. septembrist 2015 kõigi müüdud sõidukite suhtes; arvestades, et Euro 6 normile vastavate sõidukite puhul, mis registreeriti enne selle normi kehtestamist õigusliku piirnormina, võimaldati paljudes liikmesriikides maksuvähendusi; arvestades, et sõltumatute katsete tulemused kinnitavad mõlema normi puhul märkimisväärseid erinevusi piirnormide ja sõidukite tegelike heitkoguste vahel normaalse kasutamise korral;

| N. | arvestades, et komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2011. aasta analüüsis (6) jõuti järeldusele, et diiselsõidukite NOx heitkogused, mida mõõdeti kaasaskantavate heitkoguste mõõtmise süsteemide (PEMS) abil, ületasid tunduvalt vastavaid Euro 3–5 heitkoguste piirväärtusi, olles kogu marsruudi keskmiste NOx heitkoguste puhul neist 2–4 korda ja üksikutes katseetappides kuni 14 korda suuremad; arvestades, et Teadusuuringute Ühiskeskuse ühes teises, 2013. aastal avaldatud aruandes (7) osutati järeldustele, et Euro 6 normidele vastavate sõidukite heitetasemed võivad isegi ületada Euro 5 normidele vastavate sõidukite heitetasemeid; arvestades, et 2014. aastal teostatud sõltumatutest analüüsidest nähtus, et kontrollitud diiselsõidukite teedel tekkivad NOx heitkogused ületasid Euro 6 normidega ette nähtud tasemeid keskeltläbi seitsmekordselt; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2011. aasta analüüsis (6) jõuti järeldusele, et diiselsõidukite NOx heitkogused, mida mõõdeti kaasaskantavate heitkoguste mõõtmise süsteemide (PEMS) abil, ületasid tunduvalt vastavaid Euro 3–5 heitkoguste piirväärtusi, olles kogu marsruudi keskmiste NOx heitkoguste puhul neist 2–4 korda ja üksikutes katseetappides kuni 14 korda suuremad; arvestades, et Teadusuuringute Ühiskeskuse ühes teises, 2013. aastal avaldatud aruandes (7) osutati järeldustele, et Euro 6 normidele vastavate sõidukite heitetasemed võivad isegi ületada Euro 5 normidele vastavate sõidukite heitetasemeid; arvestades, et 2014. aastal teostatud sõltumatutest analüüsidest nähtus, et kontrollitud diiselsõidukite teedel tekkivad NOx heitkogused ületasid Euro 6 normidega ette nähtud tasemeid keskeltläbi seitsmekordselt;

| O. | arvestades, et VW on tunnistanud katkestusseadmete paigaldamist vähemalt 11 miljonile üle kogu maailma müüdud diiselsõidukile; arvestades, et VW on teatanud, et tal on Saksamaa transpordiameti (Kraftfahrt-Bundesamt) otsuse alusel kavas ELis tagasi kutsuda 8,5 miljonit diiselsõidukit; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et VW on tunnistanud katkestusseadmete paigaldamist vähemalt 11 miljonile üle kogu maailma müüdud diiselsõidukile; arvestades, et VW on teatanud, et tal on Saksamaa transpordiameti (Kraftfahrt-Bundesamt) otsuse alusel kavas ELis tagasi kutsuda 8,5 miljonit diiselsõidukit;

| P. | arvestades, et see dokumenteeritud heitkoguste erinevus võib tuleneda nii praegu ELis kasutatava tavapäraseid sõidutingimusi mitte esindava katsemenetluse ebapiisavusest kui ka katkestusseadmete kasutamisest; arvestades, et sõidukite katsemenetluse usaldusväärsus ja stabiilsus on ülimalt oluline heitkoguste piirnormide saavutamiseks ning seega rahvatervise ja keskkonna kaitsmiseks ELis; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et see dokumenteeritud heitkoguste erinevus võib tuleneda nii praegu ELis kasutatava tavapäraseid sõidutingimusi mitte esindava katsemenetluse ebapiisavusest kui ka katkestusseadmete kasutamisest; arvestades, et sõidukite katsemenetluse usaldusväärsus ja stabiilsus on ülimalt oluline heitkoguste piirnormide saavutamiseks ning seega rahvatervise ja keskkonna kaitsmiseks ELis;

| Q. | arvestades, et määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 14 lõikega 3 kohustatakse komisjoni jälgima heitkoguste mõõtmiseks kasutatavaid katsetsükleid ja, juhul kui leitakse, et need katsed ei ole enam piisavad, kohandama neid nii, et nad peegeldaksid piisavalt tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid; arvestades, et niisugust kohandamist ei ole veel teostatud; arvestades, et komisjon tegeleb praegu siiski uue, tegelikes sõidutingimustes tekkivatel heitkogustel põhineva katsetsükli vastuvõtmise ettevalmistamisega; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 14 lõikega 3 kohustatakse komisjoni jälgima heitkoguste mõõtmiseks kasutatavaid katsetsükleid ja, juhul kui leitakse, et need katsed ei ole enam piisavad, kohandama neid nii, et nad peegeldaksid piisavalt tegelikus liikluses tekkivaid heitkoguseid; arvestades, et niisugust kohandamist ei ole veel teostatud; arvestades, et komisjon tegeleb praegu siiski uue, tegelikes sõidutingimustes tekkivatel heitkogustel põhineva katsetsükli vastuvõtmise ettevalmistamisega;

| R. | arvestades, et toodangu nõuetele vastavuse katsete ja kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse katsete suhtes ei ole ELi tasandil ühiseid standardeid kehtestatud, kuigi komisjonile on antud volitused kehtestada selliste menetluste jaoks komiteemenetluse teel konkreetsed nõuded; arvestades, et selle tulemusena ei jõustata toodangu vastavuse ja kasutusel olevate sõidukite vastavuse nõudeid üldjuhul piisavalt; arvestades, et puudub nõue avalikustada komisjonile, teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele või muudele huvitatud isikutele teavet pädevate tüübikinnitusasutuste kasutatavate katsete ja nende tulemuste kohta; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et toodangu nõuetele vastavuse katsete ja kasutusel olevate sõidukite nõuetele vastavuse katsete suhtes ei ole ELi tasandil ühiseid standardeid kehtestatud, kuigi komisjonile on antud volitused kehtestada selliste menetluste jaoks komiteemenetluse teel konkreetsed nõuded; arvestades, et selle tulemusena ei jõustata toodangu vastavuse ja kasutusel olevate sõidukite vastavuse nõudeid üldjuhul piisavalt; arvestades, et puudub nõue avalikustada komisjonile, teiste liikmesriikide tüübikinnitusasutustele või muudele huvitatud isikutele teavet pädevate tüübikinnitusasutuste kasutatavate katsete ja nende tulemuste kohta;

| S. | arvestades, et praegune ELi tüübikinnituskord ei võimalda komisjonil või teiste liikmesriikide ametiasutustel sõidukite tüübikinnitusi või vastavustunnistusi uuesti hinnata, sõidukeid tagasi kutsuda või peatada nende turule laskmist, kui sõidukid on saanud tüübikinnituse teises liikmesriigis; arvestades, et kehtivas süsteemis puudub riiklike tüübikinnitusasutuste teostatavate katsete järelevalve, mille eesmärk oleks tagada olukord, kus kõik ametiasutused austavad ühiseid ELi eeskirju ega tegele kõlvatu konkurentsiga standardite alandamise teel; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et praegune ELi tüübikinnituskord ei võimalda komisjonil või teiste liikmesriikide ametiasutustel sõidukite tüübikinnitusi või vastavustunnistusi uuesti hinnata, sõidukeid tagasi kutsuda või peatada nende turule laskmist, kui sõidukid on saanud tüübikinnituse teises liikmesriigis; arvestades, et kehtivas süsteemis puudub riiklike tüübikinnitusasutuste teostatavate katsete järelevalve, mille eesmärk oleks tagada olukord, kus kõik ametiasutused austavad ühiseid ELi eeskirju ega tegele kõlvatu konkurentsiga standardite alandamise teel;

| T. | arvestades, et komisjon tegeleb praegu tüübikinnituse raamistiku läbivaatamisega; arvestades, et see läbivaatamine on äärmiselt tähtis selleks, et võita tagasi tarbijate usaldus heitkoguste ja kütusekulu katsete vastu; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et komisjon tegeleb praegu tüübikinnituse raamistiku läbivaatamisega; arvestades, et see läbivaatamine on äärmiselt tähtis selleks, et võita tagasi tarbijate usaldus heitkoguste ja kütusekulu katsete vastu;

| U. | arvestades, et diiselmootoriga sõiduautode NOx heitkoguste kontrollimise praegused süsteemid tuginevad kolmele peamisele tehnoloogiale: mootorisisene modifitseerimine koos heitgaasitagastusega (EGR), lahja põlemisrežiimi NOx absorberid (lahja NOx püüdurid ehk LNTd) ning valikuline katalüütiline redutseerimine (SCR); arvestades, et Euro 6 piirväärtustele vastamiseks varustatakse enamik sõidukeid vähemalt kahe tehnoloogiaga kolmest; arvestades, et kõiki neid tehnoloogiaid on võimalik deaktiveerida tarkvara katkestusseadmete abil; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et diiselmootoriga sõiduautode NOx heitkoguste kontrollimise praegused süsteemid tuginevad kolmele peamisele tehnoloogiale: mootorisisene modifitseerimine koos heitgaasitagastusega (EGR), lahja põlemisrežiimi NOx absorberid (lahja NOx püüdurid ehk LNTd) ning valikuline katalüütiline redutseerimine (SCR); arvestades, et Euro 6 piirväärtustele vastamiseks varustatakse enamik sõidukeid vähemalt kahe tehnoloogiaga kolmest; arvestades, et kõiki neid tehnoloogiaid on võimalik deaktiveerida tarkvara katkestusseadmete abil;

| V. | arvestades, et heitkoguste normidele vastavuse tagamiseks tuleb katkestusseadmetega varustatud sõidukitelt eemaldada seade, saastekontrollisüsteemi tarkvara muudatused ja, sõltuvalt mootoritehnoloogiast, riistvara muudatused; arvestades, et sõidukitesse juba paigaldatud saastekontrollisüsteemide toimivust võib olla võimalik parandada katkestusseadmete eemaldamise, ümberprogrammeerimise ja ümberkalibreerimise abil; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et heitkoguste normidele vastavuse tagamiseks tuleb katkestusseadmetega varustatud sõidukitelt eemaldada seade, saastekontrollisüsteemi tarkvara muudatused ja, sõltuvalt mootoritehnoloogiast, riistvara muudatused; arvestades, et sõidukitesse juba paigaldatud saastekontrollisüsteemide toimivust võib olla võimalik parandada katkestusseadmete eemaldamise, ümberprogrammeerimise ja ümberkalibreerimise abil;

| W. | arvestades, et lahknevused katsetulemuste ja sõidukite normaalse kasutamise tulemusnäitajate vahel ei piirdu vaid lämmastikoksiididega (NOx), vaid esinevad ka muude saasteainete ja CO2 puhul; arvestades, et sõltumatute uuringute kohaselt oli 2014. aastal sõiduautode ametlike ja tegelike CO2 heitkoguste erinevus Euroopas 40 %; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et lahknevused katsetulemuste ja sõidukite normaalse kasutamise tulemusnäitajate vahel ei piirdu vaid lämmastikoksiididega (NOx), vaid esinevad ka muude saasteainete ja CO2 puhul; arvestades, et sõltumatute uuringute kohaselt oli 2014. aastal sõiduautode ametlike ja tegelike CO2 heitkoguste erinevus Euroopas 40 %;

| X. | arvestades, et üleminek kergsõidukite ülemaailmsele ühtlustatud katsemenetlusele (WLTP) ELis eeldab autotootjatele kehtivate autopargi keskmiste CO2 heitkoguste sihttasemete kohandamist uuele katsele; |
| --- | --- |

X.

arvestades, et üleminek kergsõidukite ülemaailmsele ühtlustatud katsemenetlusele (WLTP) ELis eeldab autotootjatele kehtivate autopargi keskmiste CO2 heitkoguste sihttasemete kohandamist uuele katsele;

| 1. | mõistab teravalt hukka autotootjate poolt toime pandud mis tahes pettuse ning nõuab tungivalt, et äriühingud võtaks oma tegude eest täieliku vastutuse ja teeksid ametiasutustega kõigis uurimistes täieulatuslikku koostööd; peab kahetsusväärseks asjaolu, et miljoneid tarbijaid on petetud ja eksitatud väärteabe esitamisega nende sõidukite heitkoguste kohta; |
| --- | --- |

1.

mõistab teravalt hukka autotootjate poolt toime pandud mis tahes pettuse ning nõuab tungivalt, et äriühingud võtaks oma tegude eest täieliku vastutuse ja teeksid ametiasutustega kõigis uurimistes täieulatuslikku koostööd; peab kahetsusväärseks asjaolu, et miljoneid tarbijaid on petetud ja eksitatud väärteabe esitamisega nende sõidukite heitkoguste kohta;

| 2. | on arvamusel, et kui väärteo tõendid leiavad kinnitust, tuleks tarbijatele suunatud heastamist hästi tutvustada ja see kiiresti läbi viia ning see ei tohiks olla täiendavalt tarbija kahjuks; |
| --- | --- |

2.

on arvamusel, et kui väärteo tõendid leiavad kinnitust, tuleks tarbijatele suunatud heastamist hästi tutvustada ja see kiiresti läbi viia ning see ei tohiks olla täiendavalt tarbija kahjuks;

| 3. | peab kahetsusväärseks, et ülemäärased heitkogused põhjustavad enneaegseid surmi, kahjulikku mõju inimtervisele ja keskkonnakahjustusi; |
| --- | --- |

3.

peab kahetsusväärseks, et ülemäärased heitkogused põhjustavad enneaegseid surmi, kahjulikku mõju inimtervisele ja keskkonnakahjustusi;

| 4. | peab hädavajalikuks, et komisjon ja liikmesriigid taastaksid kiiresti tarbijate usalduse konkreetsete meetmete abil ning teeksid olukorra leevendamiseks kõikvõimalikke jõupingutusi; rõhutab oma solidaarsust asjaomaste töötajatega, ning väljendab muret mõju pärast kogu tarneahelale ja eriti VKEdele, kes kannatavad praegu süütult pettuse tõsiste tagajärgede all; rõhutab, et lõppkokkuvõttes ei tohiks töötajad olla need, kes maksavad heitkoguste mõõtmise manipuleerimise eest kallist hinda; |
| --- | --- |

4.

peab hädavajalikuks, et komisjon ja liikmesriigid taastaksid kiiresti tarbijate usalduse konkreetsete meetmete abil ning teeksid olukorra leevendamiseks kõikvõimalikke jõupingutusi; rõhutab oma solidaarsust asjaomaste töötajatega, ning väljendab muret mõju pärast kogu tarneahelale ja eriti VKEdele, kes kannatavad praegu süütult pettuse tõsiste tagajärgede all; rõhutab, et lõppkokkuvõttes ei tohiks töötajad olla need, kes maksavad heitkoguste mõõtmise manipuleerimise eest kallist hinda;

| 5. | rõhutab, et enne seda, kui kaaluda mis tahes koondamisi, peavad tootjad seaduserikkumisest põhjustatud kahjude võimalikult suuremaks korvamiseks kasutama omaenda rahalisi ressursse, sh jättes dividendide jagamise asemel pigem kasumi jaotamata; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et enne seda, kui kaaluda mis tahes koondamisi, peavad tootjad seaduserikkumisest põhjustatud kahjude võimalikult suuremaks korvamiseks kasutama omaenda rahalisi ressursse, sh jättes dividendide jagamise asemel pigem kasumi jaotamata;

| 6. | on sügavalt mures liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni viivituste pärast reageerimisel tõenditele ELi õiguses sõidukitele normaalse kasutamise korral ette nähtud heite piirnormide tõsiste ja pidevate ületamiste kohta; |
| --- | --- |

6.

on sügavalt mures liikmesriikide ametiasutuste ja komisjoni viivituste pärast reageerimisel tõenditele ELi õiguses sõidukitele normaalse kasutamise korral ette nähtud heite piirnormide tõsiste ja pidevate ületamiste kohta;

| 7. | tuletab meelde, et diiselsõidukite CO2-heide kilomeetri kohta on väiksem kui bensiinimootoriga sõidukitel ning et diiselsõidukid on sõidukitootjatele tähtsad ELi autopargi 2021. aasta keskmiste CO2 sihttasemete saavutamiseks; tuletab meelde, et diiselsõidukid aitavad edaspidi saavutada ka 2021. aasta järgseid sihttasemeid, kuid rõhutab, et tootjad peavad NOx, tahkete osakeste ja muude saasteainete vähendamiseks kasutama olemasolevat puhast tehnoloogiat; |
| --- | --- |

7.

tuletab meelde, et diiselsõidukite CO2-heide kilomeetri kohta on väiksem kui bensiinimootoriga sõidukitel ning et diiselsõidukid on sõidukitootjatele tähtsad ELi autopargi 2021. aasta keskmiste CO2 sihttasemete saavutamiseks; tuletab meelde, et diiselsõidukid aitavad edaspidi saavutada ka 2021. aasta järgseid sihttasemeid, kuid rõhutab, et tootjad peavad NOx, tahkete osakeste ja muude saasteainete vähendamiseks kasutama olemasolevat puhast tehnoloogiat;

| 8. | nõuab tungivalt täielikku läbipaistvust komisjonilt ja liikmesriikidelt seoses oma informeeritusega kõnealustest rikkumistest ja seoses meetmetega, mida nad on probleemi lahendamiseks võtnud; nõuab komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste rolli ja vastutuse põhjalikku uurimist, pidades muu hulgas silmas komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2011. aasta aruandes tuvastatud probleeme; |
| --- | --- |

8.

nõuab tungivalt täielikku läbipaistvust komisjonilt ja liikmesriikidelt seoses oma informeeritusega kõnealustest rikkumistest ja seoses meetmetega, mida nad on probleemi lahendamiseks võtnud; nõuab komisjoni ja liikmesriikide ametiasutuste rolli ja vastutuse põhjalikku uurimist, pidades muu hulgas silmas komisjoni Teadusuuringute Ühiskeskuse 2011. aasta aruandes tuvastatud probleeme;

| 9. | kutsub komisjoni üles tugevdama maanteetranspordi ja muude transpordiliikide jätkusuutlike ja ressursitõhusate transpordisüsteemide loomise ELi strateegia rakendamist, loobudes järk-järgult praegusest fossiilkütustel põhinevast süsteemist ning kasutades uusi tehnoloogiaid ja energiaallikaid, nagu vesinik, elekter ja suruõhk; |
| --- | --- |

9.

kutsub komisjoni üles tugevdama maanteetranspordi ja muude transpordiliikide jätkusuutlike ja ressursitõhusate transpordisüsteemide loomise ELi strateegia rakendamist, loobudes järk-järgult praegusest fossiilkütustel põhinevast süsteemist ning kasutades uusi tehnoloogiaid ja energiaallikaid, nagu vesinik, elekter ja suruõhk;

| 10. | peab tervitatavaks mitmes liikmesriigis ja mitmes kolmandas riigis toimuvaid uurimisi seoses sõidukite heitkoguste katsete tulemuste manipuleerimisega; toetab komisjoni üleskutset riiklikele järelevalveasutustele jätkata eri sõidukimarkide ja -mudelite ulatuslikku kontrollimist; on seisukohal, et igasse sellisesse uurimisse tuleks kaasata komisjon; nõuab kindlalt, et uurimised viidaks läbi läbipaistvalt ja tulemuslikult, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust hoida kursis tarbijaid, keda avastatud vastavuse puudumine otseselt puudutab; |
| --- | --- |

10.

peab tervitatavaks mitmes liikmesriigis ja mitmes kolmandas riigis toimuvaid uurimisi seoses sõidukite heitkoguste katsete tulemuste manipuleerimisega; toetab komisjoni üleskutset riiklikele järelevalveasutustele jätkata eri sõidukimarkide ja -mudelite ulatuslikku kontrollimist; on seisukohal, et igasse sellisesse uurimisse tuleks kaasata komisjon; nõuab kindlalt, et uurimised viidaks läbi läbipaistvalt ja tulemuslikult, võttes nõuetekohaselt arvesse vajadust hoida kursis tarbijaid, keda avastatud vastavuse puudumine otseselt puudutab;

| 11. | nõuab, et komisjon esitaks parlamendile 31. märtsiks 2016 kirjaliku aruande nimetatud uurimiste tulemuste kohta; |
| --- | --- |

11.

nõuab, et komisjon esitaks parlamendile 31. märtsiks 2016 kirjaliku aruande nimetatud uurimiste tulemuste kohta;

| 12. | nõuab, et katkestusseadmete tuvastamise korral võtaksid liikmesriikide ametiasutused kõik vajalikud meetmed olukorra parandamiseks ning kohaldaksid asjakohaseid sanktsioone vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 30 ja määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklile 10; |
| --- | --- |

12.

nõuab, et katkestusseadmete tuvastamise korral võtaksid liikmesriikide ametiasutused kõik vajalikud meetmed olukorra parandamiseks ning kohaldaksid asjakohaseid sanktsioone vastavalt direktiivi 2007/46/EÜ artiklile 30 ja määruse (EÜ) nr 715/2007 artiklile 10;

| 13. | juhib tähelepanu Girlingi raportile (teatavate saasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta) (A8-0249/2015), mille Euroopa Parlamendi keskkonnakomisjon võttis vastu 15. juulil 2015, ning eriti nõudmisele, et komisjon ja liikmesriigid vormistaksid kiiresti lõplikult uue Euro 6 tegelikes sõidutingimustes tekkivaid heitkoguseid käsitleva määruse ettepaneku, mis on praegu arutamisel; |
| --- | --- |

13.

juhib tähelepanu Girlingi raportile (teatavate saasteainete siseriiklike ülemmäärade kohta) (A8-0249/2015), mille Euroopa Parlamendi keskkonnakomisjon võttis vastu 15. juulil 2015, ning eriti nõudmisele, et komisjon ja liikmesriigid vormistaksid kiiresti lõplikult uue Euro 6 tegelikes sõidutingimustes tekkivaid heitkoguseid käsitleva määruse ettepaneku, mis on praegu arutamisel;

| 14. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks ilma igasuguse täiendava viivituseta vastu uue tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katsetsükli, rakendaks seda ja jõustaks selle regulatiivsetel eesmärkidel; tervitab parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt 23. septembril 2015. aastal vastu võetud maanteesõidukite saasteainete heitkoguste vähendamist käsitlevat raportit (Deßi raport, A8-0270/2015) ning eriti nõudmist, et komisjon kehtestaks „tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste mõõtmise testi kõigile alates 2015. aastast tüübikinnituse saanud või registreeritud sõidukitele, et tagada saastekontrollisüsteemide tulemuslikkus ja võimaldada viia sõiduk vastavusse käesoleva määruse ja selle rakendusmeetmetega, vastavusteguriga, mis kajastab ainult 2017. aastaks kehtestatud heitkoguste mõõtmise korra võimalikke tolerantse“; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon lepiksid selle alusel kiiresti kokku katsetsükli raamistiku; |
| --- | --- |

14.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks ilma igasuguse täiendava viivituseta vastu uue tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katsetsükli, rakendaks seda ja jõustaks selle regulatiivsetel eesmärkidel; tervitab parlamendi keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni poolt 23. septembril 2015. aastal vastu võetud maanteesõidukite saasteainete heitkoguste vähendamist käsitlevat raportit (Deßi raport, A8-0270/2015) ning eriti nõudmist, et komisjon kehtestaks „tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste mõõtmise testi kõigile alates 2015. aastast tüübikinnituse saanud või registreeritud sõidukitele, et tagada saastekontrollisüsteemide tulemuslikkus ja võimaldada viia sõiduk vastavusse käesoleva määruse ja selle rakendusmeetmetega, vastavusteguriga, mis kajastab ainult 2017. aastaks kehtestatud heitkoguste mõõtmise korra võimalikke tolerantse“; nõuab tungivalt, et liikmesriigid ja komisjon lepiksid selle alusel kiiresti kokku katsetsükli raamistiku;

| 15. | märgib, et komisjoni praeguste kavade kohaselt kasutataks tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katseid vaid NOx heitkoguste puhul; nõuab tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katsete rakendamist kõikide saasteainete puhul; |
| --- | --- |

15.

märgib, et komisjoni praeguste kavade kohaselt kasutataks tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katseid vaid NOx heitkoguste puhul; nõuab tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katsete rakendamist kõikide saasteainete puhul;

| 16. | taunib läbipaistvuse puudumist aruteludes, mida peetakse komiteemenetluse raames tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katset käsitleva ettepaneku üle, ja eelkõige seda, et komisjon ei edasta teavet Euroopa Parlamendile samaaegselt liikmesriikide esindajatega; palub, et komisjon avalikustaks Euroopa Parlamendile kogu asjaomase dokumentatsiooni võrdsetel alustel liikmesriikidega, ning avaldaks eelkõige mootorsõidukite tehnilise komitee tarbeks koostatud ettevalmistavad dokumendid uue tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katse vastuvõtmise kohta; |
| --- | --- |

16.

taunib läbipaistvuse puudumist aruteludes, mida peetakse komiteemenetluse raames tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katset käsitleva ettepaneku üle, ja eelkõige seda, et komisjon ei edasta teavet Euroopa Parlamendile samaaegselt liikmesriikide esindajatega; palub, et komisjon avalikustaks Euroopa Parlamendile kogu asjaomase dokumentatsiooni võrdsetel alustel liikmesriikidega, ning avaldaks eelkõige mootorsõidukite tehnilise komitee tarbeks koostatud ettevalmistavad dokumendid uue tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katse vastuvõtmise kohta;

| 17. | rõhutab vajadust ELi kehtiva tüübikinnituskorra märkimisväärse tugevdamise, sealhulgas ELi järelevalve suurendamise järele, eriti mis puudutab liidus müüdavate sõidukite turujärelevalvet, koordineerimist ja järelmeetmete korda, volitusi nõuda liikmesriikidelt tõendite alusel kontrollimenetluste algatamist ja võimekust võtta asjakohaseid meetmeid ELi õiguse rikkumiste korral; |
| --- | --- |

17.

rõhutab vajadust ELi kehtiva tüübikinnituskorra märkimisväärse tugevdamise, sealhulgas ELi järelevalve suurendamise järele, eriti mis puudutab liidus müüdavate sõidukite turujärelevalvet, koordineerimist ja järelmeetmete korda, volitusi nõuda liikmesriikidelt tõendite alusel kontrollimenetluste algatamist ja võimekust võtta asjakohaseid meetmeid ELi õiguse rikkumiste korral;

| 18. | palub komisjonil kehtiv tüübikinnituskord ümber kujundada, tagamaks et komisjon saaks riiklike pädevate asutuste väljastatud tüübikinnitusi ja tunnistusi sõltumatult kontrollida ja need vajaduse korral ümber hinnata ning et kindlustada ELi piires kõikidele võrdsed võimalused ja et ELi õigusakte oleks võimalik tulemuslikult rakendada ja rakendusmeetmete puudujääke kõrvaldada, ilma seejuures halduskoormust tarbetult suurendamata; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil kehtiv tüübikinnituskord ümber kujundada, tagamaks et komisjon saaks riiklike pädevate asutuste väljastatud tüübikinnitusi ja tunnistusi sõltumatult kontrollida ja need vajaduse korral ümber hinnata ning et kindlustada ELi piires kõikidele võrdsed võimalused ja et ELi õigusakte oleks võimalik tulemuslikult rakendada ja rakendusmeetmete puudujääke kõrvaldada, ilma seejuures halduskoormust tarbetult suurendamata;

| 19. | nõuab seetõttu, et kaalutaks ELi tasandil järelevalveasutuse loomist; |
| --- | --- |

19.

nõuab seetõttu, et kaalutaks ELi tasandil järelevalveasutuse loomist;

| 20. | peab äärmiselt oluliseks, et komisjonil ja kõikidel liikmesriikide pädevatel asutustel oleks õigus tüübikinnitusi ja vastavustunnistusi ümber hinnata, nõuda sõidukite tagasikutsumist või peatada nende turule laskmine juhul, kui neil on tõendid selle kohta, et sõidukite puhul ei ole järgitud Euro 5 ja Euro 6 määruse kohaseid ELi heitkoguste piirväärtusi või muid tüübikinnituskorra kohaseid nõudeid; |
| --- | --- |

20.

peab äärmiselt oluliseks, et komisjonil ja kõikidel liikmesriikide pädevatel asutustel oleks õigus tüübikinnitusi ja vastavustunnistusi ümber hinnata, nõuda sõidukite tagasikutsumist või peatada nende turule laskmine juhul, kui neil on tõendid selle kohta, et sõidukite puhul ei ole järgitud Euro 5 ja Euro 6 määruse kohaseid ELi heitkoguste piirväärtusi või muid tüübikinnituskorra kohaseid nõudeid;

| 21. | on seisukohal, et tüübikinnituse raamdirektiivi eelseisval läbivaatamisel tuleb kaaluda toodangu vastavuse nõuete laiendamist ja täpsustamist, et tagada uute mudelite piisava ja esindusliku valimi (mis võetakse tootmisliinidelt juhuvaliku alusel) iga-aastane testimine tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katsete abil, et kontrollida nende vastavust ELi saasteainete ja CO2 piirväärtustele; nõuab lisaks liikluses juba kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli parandamist (samamoodi tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste mõõtmise alusel), et kontrollida erineva läbisõiduga kasutusel olevate sõidukite vastavust, nagu asjaomases õigusaktis nõutud; nõuab maanteel toimuva järelevalve parandamist korraliste tehnoülevaatuste abil, et tuvastada ja parandada sõidukeid, mille puhul leitakse, et need ei vasta ELi õigusaktide nõuetele; |
| --- | --- |

21.

on seisukohal, et tüübikinnituse raamdirektiivi eelseisval läbivaatamisel tuleb kaaluda toodangu vastavuse nõuete laiendamist ja täpsustamist, et tagada uute mudelite piisava ja esindusliku valimi (mis võetakse tootmisliinidelt juhuvaliku alusel) iga-aastane testimine tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste katsete abil, et kontrollida nende vastavust ELi saasteainete ja CO2 piirväärtustele; nõuab lisaks liikluses juba kasutusel olevate sõidukite vastavuskontrolli parandamist (samamoodi tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste mõõtmise alusel), et kontrollida erineva läbisõiduga kasutusel olevate sõidukite vastavust, nagu asjaomases õigusaktis nõutud; nõuab maanteel toimuva järelevalve parandamist korraliste tehnoülevaatuste abil, et tuvastada ja parandada sõidukeid, mille puhul leitakse, et need ei vasta ELi õigusaktide nõuetele;

| 22. | palub riiklikel asutustel suhtuda sallimatult nn sõidukikatsete optimeerimisse, mille puhul on harilikud sellised tavad nagu rehvide liiga täis pumpamine, küljepeeglite eemaldamine, kere paneelide vaheliste lõhede kinniteipimine aerodünaamilise takistuse vähendamiseks, spetsiaalsete mootori ja käigukasti määrdeainete kasutamine, mida muidu mootorites ei kasutata, lisaseadmete, näiteks stereosüsteemide eemaldamine ning katsetamine maksimaalsel lubatud ümbritseva õhu temperatuuril, kuna nii suurendatakse vastuvõetamatult erinevust laborikatsete ja tarbija sõidukogemuse vahel; |
| --- | --- |

22.

palub riiklikel asutustel suhtuda sallimatult nn sõidukikatsete optimeerimisse, mille puhul on harilikud sellised tavad nagu rehvide liiga täis pumpamine, küljepeeglite eemaldamine, kere paneelide vaheliste lõhede kinniteipimine aerodünaamilise takistuse vähendamiseks, spetsiaalsete mootori ja käigukasti määrdeainete kasutamine, mida muidu mootorites ei kasutata, lisaseadmete, näiteks stereosüsteemide eemaldamine ning katsetamine maksimaalsel lubatud ümbritseva õhu temperatuuril, kuna nii suurendatakse vastuvõetamatult erinevust laborikatsete ja tarbija sõidukogemuse vahel;

| 23. | rõhutab, et tarbijatel peab olema võimalik hõlpsasti kasutada oma õigusi, mis on sätestatud direktiivides 1999/44/EÜ, 2005/29/EÜ ja 2011/83/EL; |
| --- | --- |

23.

rõhutab, et tarbijatel peab olema võimalik hõlpsasti kasutada oma õigusi, mis on sätestatud direktiivides 1999/44/EÜ, 2005/29/EÜ ja 2011/83/EL;

| 24. | palub komisjonil ELi siseturu konkurentsi eest vastutajana tagada koostöös riikide järelevalveasutustega kõikidele turgu teenindavatele konkurentidele võrdsed võimalused; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil ELi siseturu konkurentsi eest vastutajana tagada koostöös riikide järelevalveasutustega kõikidele turgu teenindavatele konkurentidele võrdsed võimalused;

| 25. | tuletab meelde vajadust võtta siseturu toimimist käsitlevad ELi eeskirjad kõikides liikmesriikides täielikult üle ja neid täielikult rakendada, ning nõuab, et ELi ja riikide turujärelevalveasutused uuriksid pettusesüüdistusi põhjalikult; |
| --- | --- |

25.

tuletab meelde vajadust võtta siseturu toimimist käsitlevad ELi eeskirjad kõikides liikmesriikides täielikult üle ja neid täielikult rakendada, ning nõuab, et ELi ja riikide turujärelevalveasutused uuriksid pettusesüüdistusi põhjalikult;

| 26. | palub komisjonil tagada, et ELi autode märgistamist käsitleva direktiivi (1999/94/EÜ) alusel tarbijatele antav teave oleks täpne, asjakohane ja võrreldav; on seisukohal, et märgised peaksid põhinema heitkoguste väärtustel ja kütusetõhususel, mis vastavad tegelikele sõidutingimustele; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil tagada, et ELi autode märgistamist käsitleva direktiivi (1999/94/EÜ) alusel tarbijatele antav teave oleks täpne, asjakohane ja võrreldav; on seisukohal, et märgised peaksid põhinema heitkoguste väärtustel ja kütusetõhususel, mis vastavad tegelikele sõidutingimustele;

| 27. | väljendab muret ametlikes katsetulemustes esitatud ja tegelikes sõidutingimustes mõõdetud CO2 heitkoguste erinevuse pärast; nõuab seetõttu kiiret kokkulepet WLTP korrelatsiooni suhtes autopargi keskmiste CO2 sihttasemete jaoks, võttes nõuetekohaselt arvesse võrreldava ranguse põhimõtet, kuid tunnustamata ebaõiglast paindlikkust praeguses katsemenetluses, et mitte nõrgendada 2021. aasta eesmärki; |
| --- | --- |

27.

väljendab muret ametlikes katsetulemustes esitatud ja tegelikes sõidutingimustes mõõdetud CO2 heitkoguste erinevuse pärast; nõuab seetõttu kiiret kokkulepet WLTP korrelatsiooni suhtes autopargi keskmiste CO2 sihttasemete jaoks, võttes nõuetekohaselt arvesse võrreldava ranguse põhimõtet, kuid tunnustamata ebaõiglast paindlikkust praeguses katsemenetluses, et mitte nõrgendada 2021. aasta eesmärki;

| 28. | kutsub komisjoni üles võtma praegu avalikuks tulnud asjaolusid arvesse uue poliitika kujundamisel säästva transpordi valdkonnas; palub komisjonil võtta täiendavaid meetmeid, et tugevdada ELi strateegiat maanteetranspordi ja muude transpordiliikide jätkusuutlike ja ressursitõhusate süsteemide loomiseks; osutab lähenemisviisile, mis on esitatud komisjoni 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“, ning juhib tähelepanu asjaolule, et see võib anda suure panuse transpordist tulenevate tegelike heitkoguste tulemuslikku vähendamisse ja linnaliikuvuse parandamisse; nõuab tungivalt, et komisjon teeks suuremaid jõupingutusi valges raamatus soovitatud meetmete esitamiseks, ning ergutab liikmesriike seda toetama; |
| --- | --- |

28.

kutsub komisjoni üles võtma praegu avalikuks tulnud asjaolusid arvesse uue poliitika kujundamisel säästva transpordi valdkonnas; palub komisjonil võtta täiendavaid meetmeid, et tugevdada ELi strateegiat maanteetranspordi ja muude transpordiliikide jätkusuutlike ja ressursitõhusate süsteemide loomiseks; osutab lähenemisviisile, mis on esitatud komisjoni 2011. aasta valges raamatus „Euroopa ühtse transpordipiirkonna tegevuskava – Konkurentsivõimelise ja ressursitõhusa transpordisüsteemi suunas“, ning juhib tähelepanu asjaolule, et see võib anda suure panuse transpordist tulenevate tegelike heitkoguste tulemuslikku vähendamisse ja linnaliikuvuse parandamisse; nõuab tungivalt, et komisjon teeks suuremaid jõupingutusi valges raamatus soovitatud meetmete esitamiseks, ning ergutab liikmesriike seda toetama;

| 29. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

29.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 171, 29.6.2007, lk 1.

(2)  ELT L 263, 9.10.2007, lk 1.

(3)  EÜT L 309, 27.11.2001, lk 22.

(4)  ELT L 152, 11.6.2008, lk 1.

(5)  ELT L 103, 5.4.2014, lk 15.

(6)  Kergeveokite teedel tekkivate heitkoguste analüüsimine kaasaskantavate heitkoguste mõõtmise süsteemide abil, Teadusuuringute Ühiskeskus 2011.

(7)  Kergeveokite heitkoguste täiendav katse: võimalike menetluste tehnilise teostatavuse hindamine, Teadusuuringute Ühiskeskus 2013.

---

Kolmapäev, 28. oktoober 2015

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/17

---

P8_TA(2015)0382

Euroopa kodanikualgatus

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa kodanikualgatuse kohta (2014/2257(INI))

(2017/C 355/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõiget 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 lõiget 1, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõiget 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 lõiget 1,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse kohta (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus kodanikualgatuse kohta (A7-0350/2010),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 211/2011 kodanikualgatuse kohta,

| — | võttes arvesse 26. veebruaril 2015 toimunud avalikku kuulamist kodanikualgatuse kohta, mille korraldas põhiseaduskomisjon koos petitsioonikomisjoniga, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 26. veebruaril 2015 toimunud avalikku kuulamist kodanikualgatuse kohta, mille korraldas põhiseaduskomisjon koos petitsioonikomisjoniga,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uuringut „Euroopa kodanikualgatus – rakendamise esimesed õppetunnid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi poliitikaosakonna C 2014. aastal avaldatud uuringut „Euroopa kodanikualgatus – rakendamise esimesed õppetunnid“,

| — | võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 4. märtsi 2015. aasta otsust lõpetada Euroopa Komisjoni puudutav omaalgatuslik uurimine (OI/9/2013/TN), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ombudsmani 4. märtsi 2015. aasta otsust lõpetada Euroopa Komisjoni puudutav omaalgatuslik uurimine (OI/9/2013/TN),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2015. aasta veebruaris valminud uuringut „Euroopa kodanikualgatuse rakendamine“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse 2015. aasta veebruaris valminud uuringut „Euroopa kodanikualgatuse rakendamine“,

| — | võttes arvesse Euroopa Komisjoni 31. märtsi 2015. aasta aruannet Euroopa kodanikualgatuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Komisjoni 31. märtsi 2015. aasta aruannet Euroopa kodanikualgatuse kohta,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning petitsioonikomisjoni ja väliskomisjoni arvamusi (A8-0284/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põhiseaduskomisjoni raportit ning petitsioonikomisjoni ja väliskomisjoni arvamusi (A8-0284/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa kodanikualgatus on kodanike uus poliitiline õigus ja ühtlasi Euroopa Liidu osalusdemokraatias kasutatav tegevuskava koostamise eripärane ja uuenduslik vahend, mis võimaldab kodanikel neid mõjutavates projektides ja protsessides aktiivselt osaleda ja mille potentsiaali tuleb kindlasti maksimaalselt ära kasutada ja arvestatavalt suurendada, et saavutada võimalikult häid tulemusi ja ergutada võimalikult paljusid ELi kodanikke Euroopa integreerimise protsessi edasises arengus kaasa lööma; arvestades, et seda peab käsitama ELi institutsioonide demokraatliku õiguspärasuse tugevdamise ühe peamise vahendina; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa kodanikualgatus on kodanike uus poliitiline õigus ja ühtlasi Euroopa Liidu osalusdemokraatias kasutatav tegevuskava koostamise eripärane ja uuenduslik vahend, mis võimaldab kodanikel neid mõjutavates projektides ja protsessides aktiivselt osaleda ja mille potentsiaali tuleb kindlasti maksimaalselt ära kasutada ja arvestatavalt suurendada, et saavutada võimalikult häid tulemusi ja ergutada võimalikult paljusid ELi kodanikke Euroopa integreerimise protsessi edasises arengus kaasa lööma; arvestades, et seda peab käsitama ELi institutsioonide demokraatliku õiguspärasuse tugevdamise ühe peamise vahendina;

| B. | arvestades, et kuna määruse (EL) nr 211/2011 jõustumisest 1. aprillil 2012 on möödunud kolm aastat, tuleb selle rakendamist põhjalikult hinnata, et tuvastada võimalikud puudused ja esitada sobivad lahendused selle koheseks läbivaatamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuna määruse (EL) nr 211/2011 jõustumisest 1. aprillil 2012 on möödunud kolm aastat, tuleb selle rakendamist põhjalikult hinnata, et tuvastada võimalikud puudused ja esitada sobivad lahendused selle koheseks läbivaatamiseks;

| C. | arvestades, et kogemuste kohaselt on enamik Euroopa kodanikualgatuste korraldajatest kogenud algatuse organiseerimisel mitmeid raskusi, nii praktilisest kui ka õiguslikust küljest, ning arvestades, et mitmete tagasilükatud kodanikulagatuste korraldajad on komisjoni otsuse nende kodanikualgatust mitte registreerida hiljem Euroopa Kohtusse kaevanud või esitanud kaebuse Euroopa Ombudsmanile; arvestades, et seetõttu tuleb eeskirjad kavandada nii, et kodanikualgatused oleksid kodanike ja korraldajate jaoks võimalikult teostatavad; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kogemuste kohaselt on enamik Euroopa kodanikualgatuste korraldajatest kogenud algatuse organiseerimisel mitmeid raskusi, nii praktilisest kui ka õiguslikust küljest, ning arvestades, et mitmete tagasilükatud kodanikulagatuste korraldajad on komisjoni otsuse nende kodanikualgatust mitte registreerida hiljem Euroopa Kohtusse kaevanud või esitanud kaebuse Euroopa Ombudsmanile; arvestades, et seetõttu tuleb eeskirjad kavandada nii, et kodanikualgatused oleksid kodanike ja korraldajate jaoks võimalikult teostatavad;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament on Euroopa Liidu ainus otse valitud organ, mis esindab sellisena juba oma olemuselt ELi kodanikke; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament on Euroopa Liidu ainus otse valitud organ, mis esindab sellisena juba oma olemuselt ELi kodanikke;

| E. | arvestades, et mitu institutsiooni, vabaühendust, mõttekoda ja kodanikuühiskonna rühma on tegelenud Euroopa kodanikualgatust käsitleva määruse (EL) nr 211/2011 puuduliku rakendamise ja kodanikualgatuste puuduliku korraldamisega ning esitanud ettepanekud arvukate täiustuste kohta, osutades mitmel eri juhul ka sellele, milliseid määruse aspekte on vaja kiiremas korras reformida; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitu institutsiooni, vabaühendust, mõttekoda ja kodanikuühiskonna rühma on tegelenud Euroopa kodanikualgatust käsitleva määruse (EL) nr 211/2011 puuduliku rakendamise ja kodanikualgatuste puuduliku korraldamisega ning esitanud ettepanekud arvukate täiustuste kohta, osutades mitmel eri juhul ka sellele, milliseid määruse aspekte on vaja kiiremas korras reformida;

| F. | arvestades, et määruse artiklis 6 sätestatud praktiline kord, eelkõige veebipõhiste allkirjade kogumise süsteemide kasutuselevõtt ja nende kohta liikmesriigi pädevalt asutuselt tõendi saamine jätab korraldajatele vajalike allkirjade kokkusaamiseks enamasti vähem kui 12 kuud; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et määruse artiklis 6 sätestatud praktiline kord, eelkõige veebipõhiste allkirjade kogumise süsteemide kasutuselevõtt ja nende kohta liikmesriigi pädevalt asutuselt tõendi saamine jätab korraldajatele vajalike allkirjade kokkusaamiseks enamasti vähem kui 12 kuud;

| G. | arvestades, et pärast allkirjade kogumise perioodi lõppu ei ole eduka algatuse komisjonile esitamiseks konkreetset tähtaega ette nähtud ning see põhjustab segadust ja ebakindlust nii institutsioonide kui ka kodanike jaoks; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pärast allkirjade kogumise perioodi lõppu ei ole eduka algatuse komisjonile esitamiseks konkreetset tähtaega ette nähtud ning see põhjustab segadust ja ebakindlust nii institutsioonide kui ka kodanike jaoks;

| 1. | väljendab heameelt Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 lõikes 1 määratletud Euroopa kodanikualgatuse üle, mis on esimene rahvusvahelise osalusdemokraatia vahend ning annab kodanikele võimaluse osaleda aktiivselt ELi institutsioonide tegevuses ning ELi poliitika ja õigusloome kujundamises, kusjuures kodanikualgatusega täiendatakse kodanike õigust esitada Euroopa Parlamendile petitsioone ning pöörduda kaebustega Euroopa Ombudsmani poole; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt Euroopa Liidu lepingu artikli 11 lõikes 4 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 24 lõikes 1 määratletud Euroopa kodanikualgatuse üle, mis on esimene rahvusvahelise osalusdemokraatia vahend ning annab kodanikele võimaluse osaleda aktiivselt ELi institutsioonide tegevuses ning ELi poliitika ja õigusloome kujundamises, kusjuures kodanikualgatusega täiendatakse kodanike õigust esitada Euroopa Parlamendile petitsioone ning pöörduda kaebustega Euroopa Ombudsmani poole;

| 2. | rõhutab tõsiasja, et Euroopa kodanikualgatus on esimene osalusdemokraatia vahend, mis annab ELi kodanikele vähemalt veerandist liikmesriikidest saadud vähemalt ühe miljoni toetusavalduse alusel õiguse näidata initsiatiivi – tugevdades seejuures oma uut poliitilist eelisõigust – ning paluda komisjonilt tema volituste piires asjakohase ettepaneku esitamist küsimustes, milles kodanikud peavad aluslepingute rakendamiseks vajalikuks seadusandliku õigusakti vastuvõtmist; |
| --- | --- |

2.

rõhutab tõsiasja, et Euroopa kodanikualgatus on esimene osalusdemokraatia vahend, mis annab ELi kodanikele vähemalt veerandist liikmesriikidest saadud vähemalt ühe miljoni toetusavalduse alusel õiguse näidata initsiatiivi – tugevdades seejuures oma uut poliitilist eelisõigust – ning paluda komisjonilt tema volituste piires asjakohase ettepaneku esitamist küsimustes, milles kodanikud peavad aluslepingute rakendamiseks vajalikuks seadusandliku õigusakti vastuvõtmist;

| 3. | rõhutab, et kodanikualgatus on kodanike jaoks eriline võimalus määratleda ja väljendada oma soove ning nõuda ELilt tegutsemist, nii et seda tuleb igal võimalikul viisil julgustada ja toetada; tunnistab siiski, et Euroopa kodanikualgatuse tõhusamaks muutmiseks tuleb kõrvaldada ja lahendada arvestatavad puudused; rõhutab, et kõnealuse vahendi kõikide uute hindamiste käigus tuleks võtta eesmärgiks maksimaalse kasutajasõbralikkuse saavutamine, kuna see on Euroopa kodanike ja ELi lähendamiseks ülitähtis vahend; rõhutab lisaks, et emakeele kasutamine on iga inimese kodanikuõigus, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles kaaluma alternatiivseid lahendusi selle võimaldamiseks kõikides Euroopa kodanikualgatusega seotud meetmetes, sest see ergutab kodanike osalust; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline on kodanike teadlikkus kodanikualgatusest, ning peab kahetsusväärseks, et ELi kodanike teadmised selle vahendi kohta on piiratud; nõuab, et EL korraldaks seepärast reklaami- ja tutvustuskampaaniad, mille eesmärk on muuta Euroopa kodanikualgatus meedias nähtavamaks ja üldsuse seas tuntumaks; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et kodanikualgatus on kodanike jaoks eriline võimalus määratleda ja väljendada oma soove ning nõuda ELilt tegutsemist, nii et seda tuleb igal võimalikul viisil julgustada ja toetada; tunnistab siiski, et Euroopa kodanikualgatuse tõhusamaks muutmiseks tuleb kõrvaldada ja lahendada arvestatavad puudused; rõhutab, et kõnealuse vahendi kõikide uute hindamiste käigus tuleks võtta eesmärgiks maksimaalse kasutajasõbralikkuse saavutamine, kuna see on Euroopa kodanike ja ELi lähendamiseks ülitähtis vahend; rõhutab lisaks, et emakeele kasutamine on iga inimese kodanikuõigus, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike seetõttu üles kaaluma alternatiivseid lahendusi selle võimaldamiseks kõikides Euroopa kodanikualgatusega seotud meetmetes, sest see ergutab kodanike osalust; juhib tähelepanu asjaolule, kui oluline on kodanike teadlikkus kodanikualgatusest, ning peab kahetsusväärseks, et ELi kodanike teadmised selle vahendi kohta on piiratud; nõuab, et EL korraldaks seepärast reklaami- ja tutvustuskampaaniad, mille eesmärk on muuta Euroopa kodanikualgatus meedias nähtavamaks ja üldsuse seas tuntumaks;

| 4. | rõhutab veel, et noorte kodanikuaktiivsus on demokraatia tuleviku jaoks äärmiselt oluline, ning kutsub komisjoni üles võtma õppust tõeliselt edukate kodanikualgatustega saadud riiklikest kogemustest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab veel, et noorte kodanikuaktiivsus on demokraatia tuleviku jaoks äärmiselt oluline, ning kutsub komisjoni üles võtma õppust tõeliselt edukate kodanikualgatustega saadud riiklikest kogemustest;

| 5. | peab erakordselt oluliseks, et kodanikud saaksid kaasa aidata liidu seadusandlike eelisõiguste kasutamisele ja osaleda otseselt seadusandlike ettepanekute algatamises; |
| --- | --- |

5.

peab erakordselt oluliseks, et kodanikud saaksid kaasa aidata liidu seadusandlike eelisõiguste kasutamisele ja osaleda otseselt seadusandlike ettepanekute algatamises;

| 6. | juhib tähelepanu asjaolule, kodanike teadlikkus kodanikualgatusest on oluline, et see toimiks demokraatliku osalemise tõhusa vahendina; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kõnealuse vahendi kohta maksimaalset teavitustööd, et juhtida sellele võimalikult paljude kodanike tähelepanu ja ergutada neid seda aktiivselt kasutama; |
| --- | --- |

6.

juhib tähelepanu asjaolule, kodanike teadlikkus kodanikualgatusest on oluline, et see toimiks demokraatliku osalemise tõhusa vahendina; nõuab sellega seoses tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid teeksid kõnealuse vahendi kohta maksimaalset teavitustööd, et juhtida sellele võimalikult paljude kodanike tähelepanu ja ergutada neid seda aktiivselt kasutama;

| 7. | palub komisjonil kasutada teadlikkuse suurendamiseks kõiki avalikke kommunikatsioonikanaleid ning võtta vajalikud meetmed selleks, et tagada Euroopa kodanikualgatuse läbipaistvus ja hõlbustada käimasolevate Euroopa kodanikualgatustega seonduvat teabevahetust, luues näiteks teabe edastamist, teavitamist ja veebiallkirjastamist võimaldavad rakendused; rõhutab, et aktiivne üldine osalemine Euroopa kodanikualgatustes sõltub suuresti ka sellele liikmesriikides pööratavast tähelepanust, ning soovitab seepärast liikmesriikide parlamentidel mainida Euroopa kodanikualgatusi oma ametlikul veebisaidil; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil kasutada teadlikkuse suurendamiseks kõiki avalikke kommunikatsioonikanaleid ning võtta vajalikud meetmed selleks, et tagada Euroopa kodanikualgatuse läbipaistvus ja hõlbustada käimasolevate Euroopa kodanikualgatustega seonduvat teabevahetust, luues näiteks teabe edastamist, teavitamist ja veebiallkirjastamist võimaldavad rakendused; rõhutab, et aktiivne üldine osalemine Euroopa kodanikualgatustes sõltub suuresti ka sellele liikmesriikides pööratavast tähelepanust, ning soovitab seepärast liikmesriikide parlamentidel mainida Euroopa kodanikualgatusi oma ametlikul veebisaidil;

| 8. | võtab teadmiseks, et kodanikualgatustes on osalenud üle kuue miljoni ELi kodaniku ja et algatuse käivitamiseks on esitatud 51 taotlust, millest vastuvõetavaks on tunnistatud vaid kolm: „Right2Water“, „One of Us“ ja „Stop Vivisection“; märgib, et kuus Euroopa kodanikualgatuse korraldajat (kes esindavad 30 % kõikidest tagasilükatud algatustest) on kaevanud komisjoni tagasilükkava otsuse Euroopa Kohtusse, mis näitab, et Euroopa kodanikualgatuse potentsiaali täieliku ärakasutamise tagamiseks on vaja teha veel palju tööd; juhib tähelepanu mitmesugustele praktilistele raskustele, millega korraldajad on pärast määruse jõustumist 2012. aasta aprillis kokku puutunud, ning algatuste vähenevale arvule; |
| --- | --- |

8.

võtab teadmiseks, et kodanikualgatustes on osalenud üle kuue miljoni ELi kodaniku ja et algatuse käivitamiseks on esitatud 51 taotlust, millest vastuvõetavaks on tunnistatud vaid kolm: „Right2Water“, „One of Us“ ja „Stop Vivisection“; märgib, et kuus Euroopa kodanikualgatuse korraldajat (kes esindavad 30 % kõikidest tagasilükatud algatustest) on kaevanud komisjoni tagasilükkava otsuse Euroopa Kohtusse, mis näitab, et Euroopa kodanikualgatuse potentsiaali täieliku ärakasutamise tagamiseks on vaja teha veel palju tööd; juhib tähelepanu mitmesugustele praktilistele raskustele, millega korraldajad on pärast määruse jõustumist 2012. aasta aprillis kokku puutunud, ning algatuste vähenevale arvule;

| 9. | palub, et komisjon annaks Euroopa kodanikualgatuse korraldajatele kontaktkeskuse Europe Direct kaudu võimalikult varakult asjakohaseid ja põhjalikke juhiseid, eriti õigusküsimustes, et nad oleksid oma võimalustest teadlikud ega esitaks nurjuma määratud kodanikualgatust, mis ei kuulu komisjoni pädevusvaldkonda või ei vasta õiguslikele vastuvõetavuskriteeriumidele; nõuab, et kaalutaks võimalust luua uus sõltumatu nõuandev organ; märgib siiski, et vastavalt Lissaboni lepingule ei pruugi Euroopa kodanikualgatustes tõstatatud teemad olla täielikult komisjoni pädevuses; leiab lisaks, et komisjon peaks kaaluma spetsiaalse Euroopa kodanikualgatuse büroo avamist oma liikmesriikides asuvates esinduses, et pakkuda kodanikualgatuste edendamiseks vajalikku teavet, nõu ja tuge; |
| --- | --- |

9.

palub, et komisjon annaks Euroopa kodanikualgatuse korraldajatele kontaktkeskuse Europe Direct kaudu võimalikult varakult asjakohaseid ja põhjalikke juhiseid, eriti õigusküsimustes, et nad oleksid oma võimalustest teadlikud ega esitaks nurjuma määratud kodanikualgatust, mis ei kuulu komisjoni pädevusvaldkonda või ei vasta õiguslikele vastuvõetavuskriteeriumidele; nõuab, et kaalutaks võimalust luua uus sõltumatu nõuandev organ; märgib siiski, et vastavalt Lissaboni lepingule ei pruugi Euroopa kodanikualgatustes tõstatatud teemad olla täielikult komisjoni pädevuses; leiab lisaks, et komisjon peaks kaaluma spetsiaalse Euroopa kodanikualgatuse büroo avamist oma liikmesriikides asuvates esinduses, et pakkuda kodanikualgatuste edendamiseks vajalikku teavet, nõu ja tuge;

| 10. | rõhutab lisaks, et nimetatud Euroopa kodanikualgatuse büroo võiks aidata suurendada üldsuse teadlikkust Euroopa kodanikualgatuse kohta ning juhtida meedia tähelepanu; kutsub seetõttu komisjoni üles tutvustama selle eesmärgi saavutamiseks Euroopa kodanikualgatust ametliku ELi vahendina; rõhutab, et see meede võib aidata saada üle ka kodanike tõrksusest kodanikualgatuse toetamiseks vajalike isikuandmete esitamisel; |
| --- | --- |

10.

rõhutab lisaks, et nimetatud Euroopa kodanikualgatuse büroo võiks aidata suurendada üldsuse teadlikkust Euroopa kodanikualgatuse kohta ning juhtida meedia tähelepanu; kutsub seetõttu komisjoni üles tutvustama selle eesmärgi saavutamiseks Euroopa kodanikualgatust ametliku ELi vahendina; rõhutab, et see meede võib aidata saada üle ka kodanike tõrksusest kodanikualgatuse toetamiseks vajalike isikuandmete esitamisel;

| 11. | nõuab detailsemaid juhiseid õigusliku aluse tõlgendamiseks ja rohkem teavet andmekaitsealaste nõuete kohta igas liikmesriigis, kus korraldajad oma kampaaniat läbi viivad, et tagada neile õiguskindlus, ning nõuab samuti juhiseid ja teavet korraldajate jaoks taskukohase kindlustuse sõlmimise võimaluste kohta; |
| --- | --- |

11.

nõuab detailsemaid juhiseid õigusliku aluse tõlgendamiseks ja rohkem teavet andmekaitsealaste nõuete kohta igas liikmesriigis, kus korraldajad oma kampaaniat läbi viivad, et tagada neile õiguskindlus, ning nõuab samuti juhiseid ja teavet korraldajate jaoks taskukohase kindlustuse sõlmimise võimaluste kohta;

| 12. | peab kahetsusväärseks, et varajastes etappides ei antud Euroopa kodanikualgatuse kohta selget teavet, mis tekitas algatuse olemuse kohta üldise eksiarvamuse ning nördimust, kui komisjon esimesed Euroopa kodanikualgatused tagasi lükkas; tuletab meelde, et vahend peaks olema lihtne, selge, kasutajasõbralik ja laia kõlapinnaga; rõhutab, et komisjon peaks ergutama riigi ja kohaliku tasandi valitud esindajaid Euroopa kodanikualgatustele rohkem tähelepanu juhtima ning toetama neid selles küsimuses; |
| --- | --- |

12.

peab kahetsusväärseks, et varajastes etappides ei antud Euroopa kodanikualgatuse kohta selget teavet, mis tekitas algatuse olemuse kohta üldise eksiarvamuse ning nördimust, kui komisjon esimesed Euroopa kodanikualgatused tagasi lükkas; tuletab meelde, et vahend peaks olema lihtne, selge, kasutajasõbralik ja laia kõlapinnaga; rõhutab, et komisjon peaks ergutama riigi ja kohaliku tasandi valitud esindajaid Euroopa kodanikualgatustele rohkem tähelepanu juhtima ning toetama neid selles küsimuses;

| 13. | toetab ühtlasi ELi kodanike aktiivset osalemist kõnealuse vahendi asjakohases kasutamises tegevuskava kujundamise vahendina; väljendab muret võimaliku huvide konflikti pärast, kuna vastuvõetavuse kontrolli teostamise eest on ainuvastutus komisjonil endal, ning palub, et seda küsimust käsitletaks tulevikus nõuetekohaselt; märgib samal ajal, et kõikide sidusrühmade eesmärgiks peaks olema läbipaistvus ja vastutus, et säilitada kodanike tegevuse selgus; |
| --- | --- |

13.

toetab ühtlasi ELi kodanike aktiivset osalemist kõnealuse vahendi asjakohases kasutamises tegevuskava kujundamise vahendina; väljendab muret võimaliku huvide konflikti pärast, kuna vastuvõetavuse kontrolli teostamise eest on ainuvastutus komisjonil endal, ning palub, et seda küsimust käsitletaks tulevikus nõuetekohaselt; märgib samal ajal, et kõikide sidusrühmade eesmärgiks peaks olema läbipaistvus ja vastutus, et säilitada kodanike tegevuse selgus;

| 14. | palub sellega seoses, et komisjon kaaluks ka parlamendile otsustava rolli andmist – iseäranis seetõttu, et parlament on ainus institutsioon, mille liikmed on ELi kodanike poolt otse valitud; |
| --- | --- |

14.

palub sellega seoses, et komisjon kaaluks ka parlamendile otsustava rolli andmist – iseäranis seetõttu, et parlament on ainus institutsioon, mille liikmed on ELi kodanike poolt otse valitud;

| 15. | rõhutab, et määruse (EL) nr 211/2011 artiklis 4 on sätestatud, et „kui komisjon keeldub kavandatud kodanikualgatust registreerimast, peab ta korraldajaid teavitama keeldumise põhjustest ja kõigist neile kättesaadavatest võimalikest kohtulikest ja kohtuvälistest õiguskaitsevahenditest“; tunnistab sellega seoses, et paljud korraldajad on kaevanud, et nad ei ole saanud oma kodanikualgatuse tagasilükkamise kohta üksikasjalikke ja ammendavaid põhjendusi; kutsub komisjoni üles selgitama juhul, kui esitatud kodanikualgatus ei kuulu komisjoni meelest üldse komisjoni pädevusvaldkonda, üksikasjalikult kodanikualgatuse tagasilükkamise põhjuseid ning teavitama samal ajal korraldajaid kirjalikult ja korraldajate tööd lihtsustaval viisil asjakohastest õiguslikest kaalutlustest (mis tuleks läbipaistvuse huvides täielikult avalikustada), et nende aspektide kehtivust ja täielikku objektiivsust oleks võimalik õiguslikult kontrollida, et komisjoni otsustusvabadus algatuse vastuvõetavuse hindamisel oleks võimalikult väike ning et korraldajatel oleks võimalik oma kodanikualgatus läbi vaadata ja teatavate muudatuste järel uuesti esitada; |
| --- | --- |

15.

rõhutab, et määruse (EL) nr 211/2011 artiklis 4 on sätestatud, et „kui komisjon keeldub kavandatud kodanikualgatust registreerimast, peab ta korraldajaid teavitama keeldumise põhjustest ja kõigist neile kättesaadavatest võimalikest kohtulikest ja kohtuvälistest õiguskaitsevahenditest“; tunnistab sellega seoses, et paljud korraldajad on kaevanud, et nad ei ole saanud oma kodanikualgatuse tagasilükkamise kohta üksikasjalikke ja ammendavaid põhjendusi; kutsub komisjoni üles selgitama juhul, kui esitatud kodanikualgatus ei kuulu komisjoni meelest üldse komisjoni pädevusvaldkonda, üksikasjalikult kodanikualgatuse tagasilükkamise põhjuseid ning teavitama samal ajal korraldajaid kirjalikult ja korraldajate tööd lihtsustaval viisil asjakohastest õiguslikest kaalutlustest (mis tuleks läbipaistvuse huvides täielikult avalikustada), et nende aspektide kehtivust ja täielikku objektiivsust oleks võimalik õiguslikult kontrollida, et komisjoni otsustusvabadus algatuse vastuvõetavuse hindamisel oleks võimalikult väike ning et korraldajatel oleks võimalik oma kodanikualgatus läbi vaadata ja teatavate muudatuste järel uuesti esitada;

| 16. | palub komisjonil kaaluda algatuse osalise registreerimise võimalust juhul, kui Euroopa kodanikualgatus ei kuulu täielikult komisjoni pädevusvaldkonda; kutsub komisjoni üles andma korraldajatele kodanikualgatuse registreerimise ajal suuniseid selle kohta, millist osa oleks võimalik registreerida ja millist mitte, võttes arvesse, et dialoog ja kodanikualgatuse korraldajatega suhtlemine on kogu protsessi jooksul äärmiselt olulised, ning kutsub komisjoni üles teavitama kodanikualgatuse registreerimise suhtes tehtud otsusest ka Euroopa Parlamenti; kutsub komisjoni üles uurima võimalust edastada komisjoni pädevusvaldkonda mittekuuluvad algatused (või algatuste osad) tegelemiseks riikliku või piirkondliku tasandi pädevatele asutustele; |
| --- | --- |

16.

palub komisjonil kaaluda algatuse osalise registreerimise võimalust juhul, kui Euroopa kodanikualgatus ei kuulu täielikult komisjoni pädevusvaldkonda; kutsub komisjoni üles andma korraldajatele kodanikualgatuse registreerimise ajal suuniseid selle kohta, millist osa oleks võimalik registreerida ja millist mitte, võttes arvesse, et dialoog ja kodanikualgatuse korraldajatega suhtlemine on kogu protsessi jooksul äärmiselt olulised, ning kutsub komisjoni üles teavitama kodanikualgatuse registreerimise suhtes tehtud otsusest ka Euroopa Parlamenti; kutsub komisjoni üles uurima võimalust edastada komisjoni pädevusvaldkonda mittekuuluvad algatused (või algatuste osad) tegelemiseks riikliku või piirkondliku tasandi pädevatele asutustele;

| 17. | juhib tähelepanu tehnoloogia olulisele rollile kodanike osaluse suurendamise vahendina; palub komisjonil muuta oma allkirjade veebipõhise kogumise tarkvara kasutajasõbralikumaks ja puudega inimestele kättesaadavaks, pakkuda veebiallkirjade talletamiseks alaliselt ja tasuta oma servereid, kasutades selleks ELi eelarvevahendeid, ning lihtsustada allkirjade veebipõhise kogumise süsteemi tehnilist kirjeldust ja vaadata see läbi, et koos toetusavaldusega oleks võimalik samal ekraanil vabatahtlikkuse alusel koguda ka e-posti aadresse, mida talletatakse eraldi andmebaasis; |
| --- | --- |

17.

juhib tähelepanu tehnoloogia olulisele rollile kodanike osaluse suurendamise vahendina; palub komisjonil muuta oma allkirjade veebipõhise kogumise tarkvara kasutajasõbralikumaks ja puudega inimestele kättesaadavaks, pakkuda veebiallkirjade talletamiseks alaliselt ja tasuta oma servereid, kasutades selleks ELi eelarvevahendeid, ning lihtsustada allkirjade veebipõhise kogumise süsteemi tehnilist kirjeldust ja vaadata see läbi, et koos toetusavaldusega oleks võimalik samal ekraanil vabatahtlikkuse alusel koguda ka e-posti aadresse, mida talletatakse eraldi andmebaasis;

| 18. | usub, et kõnealusel vahendil on selle läbivaatamise korral üldsuse kaasamise potentsiaal ning et see võib edendada dialoogi nii kodanike endi seas kui ka kodanike ja ELi institutsioonide vahel; rõhutab, et veebipõhine allkirjade kogumise süsteem tuleb siduda uute asjaomaste sotsiaal- ja digitaalmeedia kampaaniavahenditega, järgides muude edukate veebipõhiste kampaaniaplatvormide eeskuju; |
| --- | --- |

18.

usub, et kõnealusel vahendil on selle läbivaatamise korral üldsuse kaasamise potentsiaal ning et see võib edendada dialoogi nii kodanike endi seas kui ka kodanike ja ELi institutsioonide vahel; rõhutab, et veebipõhine allkirjade kogumise süsteem tuleb siduda uute asjaomaste sotsiaal- ja digitaalmeedia kampaaniavahenditega, järgides muude edukate veebipõhiste kampaaniaplatvormide eeskuju;

| 19. | palub komisjonil kaaluda võimalust mitte siduda Euroopa kodanikualgatuse registreerimist automaatselt toetusallkirjade kogumiseks ette nähtud 12-kuulise perioodi algusega, et kodanikualgatuse korraldajad saaksid ise valida, millal nad tahavad hakata toetusavaldusi koguma; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil kaaluda võimalust mitte siduda Euroopa kodanikualgatuse registreerimist automaatselt toetusallkirjade kogumiseks ette nähtud 12-kuulise perioodi algusega, et kodanikualgatuse korraldajad saaksid ise valida, millal nad tahavad hakata toetusavaldusi koguma;

| 20. | kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt tungivalt, et nad kasutaksid Euroopa kodanikualgatuse toetusavalduste valideerimise vahendit, mis on välja töötatud programmi „Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused“ raames; |
| --- | --- |

20.

kutsub komisjoni üles nõudma liikmesriikidelt tungivalt, et nad kasutaksid Euroopa kodanikualgatuse toetusavalduste valideerimise vahendit, mis on välja töötatud programmi „Euroopa haldusasutuste koostalitlusvõime alased lahendused“ raames;

| 21. | rõhutab, et arvestades kogu liidus kättesaadavate osalusdemokraatiat edendavate vahendite kohaldamisala, tuleks IT-vahendid muuta kättesaadavaks ka piirkondadele, võimaldades seega kodanikel osaleda rohkem avalikku elu puudutavates küsimustes; |
| --- | --- |

21.

rõhutab, et arvestades kogu liidus kättesaadavate osalusdemokraatiat edendavate vahendite kohaldamisala, tuleks IT-vahendid muuta kättesaadavaks ka piirkondadele, võimaldades seega kodanikel osaleda rohkem avalikku elu puudutavates küsimustes;

| 22. | peab äärmiselt tervitatavaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekut pakkuda Euroopa kodanikualgatuse tekstide tasuta tõlget, et vähendada kodanikualgatuse organiseerimisega kaasnevaid kulusid; |
| --- | --- |

22.

peab äärmiselt tervitatavaks Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee ettepanekut pakkuda Euroopa kodanikualgatuse tekstide tasuta tõlget, et vähendada kodanikualgatuse organiseerimisega kaasnevaid kulusid;

| 23. | nõuab, et Euroopa kodanikualgatuste osas tehtaks rohkem institutsioonidevahelist koostööd nii ELi kui ka riigi ja kohalikul tasandil ning et Euroopa kodanikualgatuse korraldajatele jagataks teavet ja neid toetataks; nõuab komisjoni hallatava Euroopa kodanikualgatuse mitmekeelse veebisaidi täiustamist ning ühtsete suuniste kehtestamist kõikides ELi ametlikes keeltes Euroopa kodanikualgatuse korraldajate õiguste ja kohustuste ja kogu Euroopa kodanikualgatuse protsessi haldusmenetluse kohta; |
| --- | --- |

23.

nõuab, et Euroopa kodanikualgatuste osas tehtaks rohkem institutsioonidevahelist koostööd nii ELi kui ka riigi ja kohalikul tasandil ning et Euroopa kodanikualgatuse korraldajatele jagataks teavet ja neid toetataks; nõuab komisjoni hallatava Euroopa kodanikualgatuse mitmekeelse veebisaidi täiustamist ning ühtsete suuniste kehtestamist kõikides ELi ametlikes keeltes Euroopa kodanikualgatuse korraldajate õiguste ja kohustuste ja kogu Euroopa kodanikualgatuse protsessi haldusmenetluse kohta;

| 24. | nõuab füüsiliselt olemasoleva ja internetipõhise ühtse kontaktpunkti loomist, mis pakub kodanikualgatuste korraldamiseks alaliselt teavet ja tõlketeenuseid, samuti tehnilist, õiguslikku ja poliitilist tuge, ning on seisukohal, et see võiks kasutada liikmesriikides asuvate kontaktkeskuse Europe Direct kontaktpunktide ning Euroopa Komisjoni esinduste ja Euroopa Parlamendi infobüroode olemasolevaid vahendeid; on seisukohal, et selline korraldus tooks Euroopa kodanikualgatuse projekti kodanikele lähemale; |
| --- | --- |

24.

nõuab füüsiliselt olemasoleva ja internetipõhise ühtse kontaktpunkti loomist, mis pakub kodanikualgatuste korraldamiseks alaliselt teavet ja tõlketeenuseid, samuti tehnilist, õiguslikku ja poliitilist tuge, ning on seisukohal, et see võiks kasutada liikmesriikides asuvate kontaktkeskuse Europe Direct kontaktpunktide ning Euroopa Komisjoni esinduste ja Euroopa Parlamendi infobüroode olemasolevaid vahendeid; on seisukohal, et selline korraldus tooks Euroopa kodanikualgatuse projekti kodanikele lähemale;

| 25. | leiab, et korraldajate jaoks on liiga keeruline esitada kodanikualgatuse toetuseks 28 liikmesriigis eri siseriiklike sätete alusel erinevaid isikuandmeid, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 211/2011, ning nõuab toetusavalduse esitamise ühtlustatud korra kehtestamist, mille jaoks tuleb muuta määruse (EL) nr 211/2011 III lisa ja ühtlustada liikmesriikides kogutavate andmete kohta kehtestatud tingimusi; ergutab komisjoni pidama liikmesriikidega uusi läbirääkimisi, et leevendada andmete suhtes kehtestatud tingimusi, kaotada sellest lähtuvalt isikukoodi nõue ja muuta tingimused kasutajasõbralikumaks, ning tuletab meelde, et Euroopa kodanikualgatuse eesmärk on osalemine ja tegevuskava kujundamine, mitte siduvad ettepanekud; soovitab kaaluda võimalust luua ELi e-kodakondsus ning teeb ettepaneku võtta selle kehtestamiseni kasutusele ajutine lahendus, et lahendada praegu mitmekordsest registreerimisest tingitud probleemid; palub seepärast komisjonil seda võimalust digitaalarengu tegevuskavas kiiremas korras uurida; |
| --- | --- |

25.

leiab, et korraldajate jaoks on liiga keeruline esitada kodanikualgatuse toetuseks 28 liikmesriigis eri siseriiklike sätete alusel erinevaid isikuandmeid, nagu on sätestatud määruses (EL) nr 211/2011, ning nõuab toetusavalduse esitamise ühtlustatud korra kehtestamist, mille jaoks tuleb muuta määruse (EL) nr 211/2011 III lisa ja ühtlustada liikmesriikides kogutavate andmete kohta kehtestatud tingimusi; ergutab komisjoni pidama liikmesriikidega uusi läbirääkimisi, et leevendada andmete suhtes kehtestatud tingimusi, kaotada sellest lähtuvalt isikukoodi nõue ja muuta tingimused kasutajasõbralikumaks, ning tuletab meelde, et Euroopa kodanikualgatuse eesmärk on osalemine ja tegevuskava kujundamine, mitte siduvad ettepanekud; soovitab kaaluda võimalust luua ELi e-kodakondsus ning teeb ettepaneku võtta selle kehtestamiseni kasutusele ajutine lahendus, et lahendada praegu mitmekordsest registreerimisest tingitud probleemid; palub seepärast komisjonil seda võimalust digitaalarengu tegevuskavas kiiremas korras uurida;

| 26. | palub komisjonil muuta määruse (EL) nr 211/2011 artiklit 3 ja soovitada liikmesriikidel alandada Euroopa kodanikualgatuse toetamiseks ja selles osalemiseks kehtestatud valimisõiguslikku vanust 18. eluaastalt 16. aastale ning siduda selle lahti õigusest osaleda Euroopa Parlamendi valimistel, eesmärgiga anda eelkõige noortele võimalus osaleda aktiivselt Euroopa projekti edasiviimises; |
| --- | --- |

26.

palub komisjonil muuta määruse (EL) nr 211/2011 artiklit 3 ja soovitada liikmesriikidel alandada Euroopa kodanikualgatuse toetamiseks ja selles osalemiseks kehtestatud valimisõiguslikku vanust 18. eluaastalt 16. aastale ning siduda selle lahti õigusest osaleda Euroopa Parlamendi valimistel, eesmärgiga anda eelkõige noortele võimalus osaleda aktiivselt Euroopa projekti edasiviimises;

| 27. | tunnistab, et korraldajate isiklik vastutus seoses andmekaitsega allakirjutanute isikuandmete kogumisel on tundlik probleem, ning teeb ettepaneku vähendada nõutavate andmete ulatust ja muuta määruse (EL) nr 211/2011 vastutust käsitleva artikli 13 sõnastust, täpsustamaks, et isiklik vastutus ei ole piiramatu; soovitab selleks lubada kodanikekomiteede registreerimist juriidilise isikuna ning juhinduda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) artiklist 3, sätestamaks, et korraldajad vastutavad üksnes selliste õigusvastaste tegude eest, mis „on toime pandud tahtlikult või vähemalt raske hooletuse tagajärjel“; |
| --- | --- |

27.

tunnistab, et korraldajate isiklik vastutus seoses andmekaitsega allakirjutanute isikuandmete kogumisel on tundlik probleem, ning teeb ettepaneku vähendada nõutavate andmete ulatust ja muuta määruse (EL) nr 211/2011 vastutust käsitleva artikli 13 sõnastust, täpsustamaks, et isiklik vastutus ei ole piiramatu; soovitab selleks lubada kodanikekomiteede registreerimist juriidilise isikuna ning juhinduda Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. novembri 2008. aasta direktiivi 2008/99/EÜ (keskkonna kaitsmise kohta kriminaalõiguse kaudu) artiklist 3, sätestamaks, et korraldajad vastutavad üksnes selliste õigusvastaste tegude eest, mis „on toime pandud tahtlikult või vähemalt raske hooletuse tagajärjel“;

| 28. | ergutab komisjoni ja liikmesriike töötama välja kasutajasõbralikumad ja ühtlustatumad andmekogumisnõuded; palub pädevatel riiklikel asutustel teavitada liikmesriigi parlamendi Euroopa asjade komisjoni korrapäraselt selliste käimasolevate Euroopa kodanikualgatuste seisust, mille toetuseks on juba antud arvestataval hulgal allkirju; nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku määruse (EL) nr 211/2011 läbivaatamiseks, et tagada kodanikele võimalus anda kodanikualgatuse toetuseks allkiri oma elukohariigis; |
| --- | --- |

28.

ergutab komisjoni ja liikmesriike töötama välja kasutajasõbralikumad ja ühtlustatumad andmekogumisnõuded; palub pädevatel riiklikel asutustel teavitada liikmesriigi parlamendi Euroopa asjade komisjoni korrapäraselt selliste käimasolevate Euroopa kodanikualgatuste seisust, mille toetuseks on juba antud arvestataval hulgal allkirju; nõuab tungivalt, et komisjon teeks ettepaneku määruse (EL) nr 211/2011 läbivaatamiseks, et tagada kodanikele võimalus anda kodanikualgatuse toetuseks allkiri oma elukohariigis;

| 29. | peab murettekitavaks, et alates 2012. aastast on 31st registreeritud Euroopa kodanikualgatusest jõudnud viimasesse etappi vaid kolm; juhib tähelepanu asjaolule, et uute algatuste arvu järsu vähenemise üheks otseseks põhjuseks on ebaproportsionaalsed nõuded ja tarbetult keeruline süsteem; peab kahetsusväärseks, et algatustel ei ole tulemusi õigusaktide näol ja et komisjon ei võta edukate algatuste puhul piisavalt järelmeetmeid; ei ole nõus komisjoni arusaamaga määruse edukast rakendamisest Euroopa kodanikualgatuse kogu potentsiaali ärakasutamiseks; rõhutab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed Euroopa kodanikualgatuse edendamiseks ja kodanike usalduse suurendamiseks selle vahendi vastu; |
| --- | --- |

29.

peab murettekitavaks, et alates 2012. aastast on 31st registreeritud Euroopa kodanikualgatusest jõudnud viimasesse etappi vaid kolm; juhib tähelepanu asjaolule, et uute algatuste arvu järsu vähenemise üheks otseseks põhjuseks on ebaproportsionaalsed nõuded ja tarbetult keeruline süsteem; peab kahetsusväärseks, et algatustel ei ole tulemusi õigusaktide näol ja et komisjon ei võta edukate algatuste puhul piisavalt järelmeetmeid; ei ole nõus komisjoni arusaamaga määruse edukast rakendamisest Euroopa kodanikualgatuse kogu potentsiaali ärakasutamiseks; rõhutab, et ELi institutsioonid ja liikmesriigid peavad võtma kõik vajalikud meetmed Euroopa kodanikualgatuse edendamiseks ja kodanike usalduse suurendamiseks selle vahendi vastu;

| 30. | kutsub komisjoni üles vaatama läbi määruse (EL) nr 211/2011 artikli 10 punkti c sõnastus, et võimaldada eduka Euroopa kodanikualgatuse nõuetekohaseid järelmeetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon alustaks edukate Euroopa kodanikualgatuste alusel õigusakti koostamist 12 kuu jooksul pärast positiivse arvamuse saamist; |
| --- | --- |

30.

kutsub komisjoni üles vaatama läbi määruse (EL) nr 211/2011 artikli 10 punkti c sõnastus, et võimaldada eduka Euroopa kodanikualgatuse nõuetekohaseid järelmeetmeid; nõuab tungivalt, et komisjon alustaks edukate Euroopa kodanikualgatuste alusel õigusakti koostamist 12 kuu jooksul pärast positiivse arvamuse saamist;

| 31. | on seisukohal, et Euroopa kodanikualgatuse poliitilise mõõtme rõhutamiseks peaks määruse (EL) nr 211/2011 artikli 11 alusel toimuv avalik kuulamine olema organiseeritud nii, et korraldajad saaksid pidada Euroopa Parlamendi liikmete ja komisjoni asjaomaste esindajatega dialoogi; rõhutab, et Euroopa kodanikualgatusi puudutavad kuulamised tuleks korraldada sõltumatu komisjoni egiidi all, kusjuures see komisjoni ei tohi olla peamine asjaomase teemavaldkonna eest vastutaja, ning lisaks tuleb igal ajal kaasata ka välisasjatundjaid; |
| --- | --- |

31.

on seisukohal, et Euroopa kodanikualgatuse poliitilise mõõtme rõhutamiseks peaks määruse (EL) nr 211/2011 artikli 11 alusel toimuv avalik kuulamine olema organiseeritud nii, et korraldajad saaksid pidada Euroopa Parlamendi liikmete ja komisjoni asjaomaste esindajatega dialoogi; rõhutab, et Euroopa kodanikualgatusi puudutavad kuulamised tuleks korraldada sõltumatu komisjoni egiidi all, kusjuures see komisjoni ei tohi olla peamine asjaomase teemavaldkonna eest vastutaja, ning lisaks tuleb igal ajal kaasata ka välisasjatundjaid;

| 32. | nõuab tungivalt, et parlament ja selle komisjonid kasutaksid juhul, kui komisjon ei esita 12 kuu jooksul seadusandlikku ettepanekut, vajaduse korral oma õigust taotleda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225 komisjonilt asjaomase ettepaneku esitamist; on arvamusel, et selle õiguse kasutamisel peaks parlamendi pädev komisjon võtma arvesse eduka Euroopa kodanikualgatuse sisu ning konsulteerima Euroopa kodanikualgatuse korraldajatega eraldi kuulamise käigus; nõuab kodukorra vastavat muutmist; |
| --- | --- |

32.

nõuab tungivalt, et parlament ja selle komisjonid kasutaksid juhul, kui komisjon ei esita 12 kuu jooksul seadusandlikku ettepanekut, vajaduse korral oma õigust taotleda vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 225 komisjonilt asjaomase ettepaneku esitamist; on arvamusel, et selle õiguse kasutamisel peaks parlamendi pädev komisjon võtma arvesse eduka Euroopa kodanikualgatuse sisu ning konsulteerima Euroopa kodanikualgatuse korraldajatega eraldi kuulamise käigus; nõuab kodukorra vastavat muutmist;

| 33. | kutsub komisjoni üles uurima võimalusi rahastada Euroopa kodanikualgatusi, sh võimalikku raadio- ja telereklaami ELi eelarvest selliste Euroopa programmide kaudu nagu programm „Kodanike Euroopa“ ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm, võttes arvesse vajadust tagada kodanike võrdsus ning arvestades reaalset vajadust rahalise toetuse järele kodanikualgatuste korraldamisel ning asjaolu, et sellega seoses on esitatud arvukalt ELi eelarve muutmise ettepanekuid; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni üles uurima võimalusi rahastada Euroopa kodanikualgatusi, sh võimalikku raadio- ja telereklaami ELi eelarvest selliste Euroopa programmide kaudu nagu programm „Kodanike Euroopa“ ning õiguste, võrdõiguslikkuse ja kodakondsuse programm, võttes arvesse vajadust tagada kodanike võrdsus ning arvestades reaalset vajadust rahalise toetuse järele kodanikualgatuste korraldamisel ning asjaolu, et sellega seoses on esitatud arvukalt ELi eelarve muutmise ettepanekuid;

| 34. | palub komisjonil võtta kõik võimalikud meetmed allakirjutanuid puudutava tundliku teabe varguste vältimiseks, muu hulgas veebipõhiste vahendite abil ja eelkõige olukordades, kus teavet hallatakse koondandmetena; |
| --- | --- |

34.

palub komisjonil võtta kõik võimalikud meetmed allakirjutanuid puudutava tundliku teabe varguste vältimiseks, muu hulgas veebipõhiste vahendite abil ja eelkõige olukordades, kus teavet hallatakse koondandmetena;

| 35. | väljendab heameelt komisjoni 31. märtsi 2015. aasta aruande üle Euroopa kodanikualgatuse kohta ja Euroopa Ombudsmani otsuse OI/9/2013/TN üle ning palub komisjonil kõnealuse vahendi läbivaatamisel tagada, et kui Euroopa kodanikualgatus on tunnistatud edukalt lõpule viiduks, rakendataks selle nõuetekohaste järelmeetmete võtmise tagamiseks kõiki vajalikke õigusmeetmeid; kutsub mitmesuguseid ilmnenud puudusi silmas pidades komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepaneku vaadata läbi määrus (EL) nr 211/2011 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1179/2011; |
| --- | --- |

35.

väljendab heameelt komisjoni 31. märtsi 2015. aasta aruande üle Euroopa kodanikualgatuse kohta ja Euroopa Ombudsmani otsuse OI/9/2013/TN üle ning palub komisjonil kõnealuse vahendi läbivaatamisel tagada, et kui Euroopa kodanikualgatus on tunnistatud edukalt lõpule viiduks, rakendataks selle nõuetekohaste järelmeetmete võtmise tagamiseks kõiki vajalikke õigusmeetmeid; kutsub mitmesuguseid ilmnenud puudusi silmas pidades komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepaneku vaadata läbi määrus (EL) nr 211/2011 ja komisjoni rakendusmäärus (EL) nr 1179/2011;

| 36. | palub ELi institutsioonidel võtta ette oluline teavitustöö ja korraldada selleks Euroopa kodanikualgatust käsitlev teabekampaania; |
| --- | --- |

36.

palub ELi institutsioonidel võtta ette oluline teavitustöö ja korraldada selleks Euroopa kodanikualgatust käsitlev teabekampaania;

| 37. | kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru käimasolevate Euroopa kodanikualgatuste suundumuste kohta, et Euroopa kodanike ees vastutav parlament saaks kontrollida, kas seda vahendit kasutatakse võimalikult tõhusalt; rõhutab, et Euroopa kodanikualgatuse protsessi tuleb pidevalt täiustada, võttes arvesse saadud praktilisi kogemusi, ning see peab lisaks olema kooskõlas ka Euroopa Kohtu otsustega; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile korrapäraselt aru käimasolevate Euroopa kodanikualgatuste suundumuste kohta, et Euroopa kodanike ees vastutav parlament saaks kontrollida, kas seda vahendit kasutatakse võimalikult tõhusalt; rõhutab, et Euroopa kodanikualgatuse protsessi tuleb pidevalt täiustada, võttes arvesse saadud praktilisi kogemusi, ning see peab lisaks olema kooskõlas ka Euroopa Kohtu otsustega;

| 38. | soovitab kasutada kõiki kättesaadavaid suhtluskanaleid, eriti kõikide asjaomaste ELi institutsioonide sotsiaal- ja digitaalmeedia platvorme, ja korraldada pidevaid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, kaasates ELi ameteid ja esindusi, samuti liikmesriikide ametiasutusi; kutsub komisjoni üles toetama Euroopa kodanikualgatusele mõeldud avatud lähtekoodiga tarkvara arendamist mobiilsidevahenditele; peab kiiduväärseks asjaolu, et mõned Euroopa kodanikualgatused on suutnud avaldada mõju kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

38.

soovitab kasutada kõiki kättesaadavaid suhtluskanaleid, eriti kõikide asjaomaste ELi institutsioonide sotsiaal- ja digitaalmeedia platvorme, ja korraldada pidevaid teadlikkuse tõstmise kampaaniaid, kaasates ELi ameteid ja esindusi, samuti liikmesriikide ametiasutusi; kutsub komisjoni üles toetama Euroopa kodanikualgatusele mõeldud avatud lähtekoodiga tarkvara arendamist mobiilsidevahenditele; peab kiiduväärseks asjaolu, et mõned Euroopa kodanikualgatused on suutnud avaldada mõju kohalikul tasandil;

| 39. | on seisukohal, et kõnealuse osalusdemokraatia vahendi nõuetekohase kasutamise tagamiseks kodanike poolt ja selle võimalike kuritarvituste vältimiseks erahuvide eesmärgil on väga oluline suurendada Euroopa kodanikualgatuste rahastamise ja spondeerimise kontrollide kvaliteeti ja läbipaistvust; |
| --- | --- |

39.

on seisukohal, et kõnealuse osalusdemokraatia vahendi nõuetekohase kasutamise tagamiseks kodanike poolt ja selle võimalike kuritarvituste vältimiseks erahuvide eesmärgil on väga oluline suurendada Euroopa kodanikualgatuste rahastamise ja spondeerimise kontrollide kvaliteeti ja läbipaistvust;

| 40. | võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani tähtsa ülesande uurida Euroopa kodanikualgatuse taotluste menetlemist komisjonis ning iseäranis Euroopa kodanikualgatuste registreerimisest keeldumise juhtumeid; |
| --- | --- |

40.

võtab teadmiseks Euroopa Ombudsmani tähtsa ülesande uurida Euroopa kodanikualgatuse taotluste menetlemist komisjonis ning iseäranis Euroopa kodanikualgatuste registreerimisest keeldumise juhtumeid;

o

o o

| 41. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

41.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/23

---

P8_TA(2015)0383

ELi Aadria mere ja Joonia mere piirkonna strateegia

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta (2014/2214(INI))

(2017/C 355/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu strateegia kohta Aadria ja Joonia mere piirkonnas (COM(2014)0357) ning sellele lisatud tegevuskava ja toetavat analüütilist dokumenti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist Euroopa Liidu strateegia kohta Aadria ja Joonia mere piirkonnas (COM(2014)0357) ning sellele lisatud tegevuskava ja toetavat analüütilist dokumenti,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2014. aasta järeldusi Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. oktoobri 2014. aasta järeldusi Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele makropiirkondlike strateegiate lisandväärtuse kohta (COM(2013)0468) ning nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta asjaomaseid järeldusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet Euroopa Parlamendile, nõukogule, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele ning Regioonide Komiteele makropiirkondlike strateegiate lisandväärtuse kohta (COM(2013)0468) ning nõukogu 22. oktoobri 2013. aasta asjaomaseid järeldusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. septembri 2014. aasta arvamust komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu strateegiat Aadria ja Joonia mere piirkonnas (COM(2014)0357) ning Euroopa Liidu strateegiat Aadria ja Joonia mere piirkonnas: teadusuuringud, areng ja innovatsioon VKEdes (ELi eesistuja Itaalia tellitud ettevalmistavat arvamust), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. septembri 2014. aasta arvamust komisjoni teatise kohta, mis käsitleb Euroopa Liidu strateegiat Aadria ja Joonia mere piirkonnas (COM(2014)0357) ning Euroopa Liidu strateegiat Aadria ja Joonia mere piirkonnas: teadusuuringud, areng ja innovatsioon VKEdes (ELi eesistuja Itaalia tellitud ettevalmistavat arvamust),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2014. aasta arvamust Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta (EUSAIR) (ettevalmistav arvamus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2014. aasta arvamust Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta (EUSAIR) (ettevalmistav arvamus),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 26. juuni 2014. aasta arvamust Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 26. juuni 2014. aasta arvamust Euroopa Liidu Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia kohta,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 11. oktoobri 2011. aasta omaalgatuslikku arvamust „Territoriaalne koostöö Vahemerel Aadria ja Joonia mere makropiirkonna kaudu (ettevalmistav arvamus), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 11. oktoobri 2011. aasta omaalgatuslikku arvamust „Territoriaalne koostöö Vahemerel Aadria ja Joonia mere makropiirkonna kaudu (ettevalmistav arvamus),

| — | võttes arvesse oma 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni ELi makropiirkondlike strateegiate arengu, selle praeguste tavade ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas Vahemere piirkonnas (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 3. juuli 2012. aasta resolutsiooni ELi makropiirkondlike strateegiate arengu, selle praeguste tavade ja tulevikuväljavaadete kohta, sealhulgas Vahemere piirkonnas (3),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Aadria ja Joonia mere merestrateegia“ (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Aadria ja Joonia mere merestrateegia“ (COM(2012)0713),

| — | võttes arvesse komisjoni aruannet makropiirkondlike strateegiate juhtimise kohta (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni aruannet makropiirkondlike strateegiate juhtimise kohta (COM(2014)0284),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegias“ (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. jaanuari 2011. aasta teatist „Kestlikku kasvu toetav regionaalpoliitika Euroopa 2020. aasta strateegias“ (COM(2011)0017),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 27. juuni 2001. aasta direktiivi 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta,

| — | võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsust 2005/370/EÜ keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (Århusi konventsioon), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 17. veebruari 2005. aasta otsust 2005/370/EÜ keskkonnainfo kättesaadavuse, keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise konventsiooni sõlmimise kohta Euroopa Ühenduse nimel (Århusi konventsioon),

| — | võttes arvesse Ancona deklaratsiooni, mis võeti vastu 19.–20. mail 2000. aastal toimunud Aadria ja Joonia mere piirkonna arengu ja julgeoleku konverentsil, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ancona deklaratsiooni, mis võeti vastu 19.–20. mail 2000. aastal toimunud Aadria ja Joonia mere piirkonna arengu ja julgeoleku konverentsil,

| — | võttes arvesse 30. juunil 2006. aastal Pulas toimunud Aadria ja Joonia mere europiirkonna asutamiskonverentsi ning 22. oktoobril 2009. aastal Splitis Aadria ja Joonia mere europiirkonna assambleel vastu võetud Aadria mere strateegia käivitamise deklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 30. juunil 2006. aastal Pulas toimunud Aadria ja Joonia mere europiirkonna asutamiskonverentsi ning 22. oktoobril 2009. aastal Splitis Aadria ja Joonia mere europiirkonna assambleel vastu võetud Aadria mere strateegia käivitamise deklaratsiooni,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi (poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) 2015. aasta jaanuaris avaldatud uuringut „Makropiirkondade uus roll Euroopa territoriaalses koostöös“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi (poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) 2015. aasta jaanuaris avaldatud uuringut „Makropiirkondade uus roll Euroopa territoriaalses koostöös“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi (poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) 2015. aasta jaanuaris avaldatud uuringut „Makropiirkondade uus roll Euroopa territoriaalses koostöös“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi sisepoliitika peadirektoraadi (poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika) 2015. aasta jaanuaris avaldatud uuringut „Makropiirkondade uus roll Euroopa territoriaalses koostöös“,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0279/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning väliskomisjoni, keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni ning kalanduskomisjoni arvamusi (A8-0279/2015),

| A. | arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad kujutavad endast mitmetasandilise juhtimise uut mudelit, kus eduka rakendamise ja eesmärkide täitmise eelduseks on ELi, riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku tasandit esindavate sidusrühmade, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine, samuti eri poliitikasuundade ja programmide täiendavus; arvestades, et piirkondlikel ja kohalikel asutustel on tähtis roll demokraatia, detsentraliseerimise ning suurema kohaliku ja piirkondliku autonoomia edendamisel; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et makropiirkondlikud strateegiad kujutavad endast mitmetasandilise juhtimise uut mudelit, kus eduka rakendamise ja eesmärkide täitmise eelduseks on ELi, riiklikku, piirkondlikku ja kohalikku tasandit esindavate sidusrühmade, sealhulgas majandus- ja sotsiaalpartnerite ning kodanikuühiskonna organisatsioonide kaasamine, samuti eri poliitikasuundade ja programmide täiendavus; arvestades, et piirkondlikel ja kohalikel asutustel on tähtis roll demokraatia, detsentraliseerimise ning suurema kohaliku ja piirkondliku autonoomia edendamisel;

| B. | arvestades, et varasemad Läänemere piirkonna ja Doonau piirkonna strateegiad on toonud asjaomastele piirkondadele märgatavat kasu, kinnitanud ELi koostöömehhanismide edu ja andnud kasulikke kogemusi uute makropiirkondlike strateegiate väljatöötamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et varasemad Läänemere piirkonna ja Doonau piirkonna strateegiad on toonud asjaomastele piirkondadele märgatavat kasu, kinnitanud ELi koostöömehhanismide edu ja andnud kasulikke kogemusi uute makropiirkondlike strateegiate väljatöötamiseks;

| C. | arvestades, et piirkondade huvi selle uudse piirkondliku koostöö vormi ja sellega kaasneva valitsemismudeli vastu kasvab, ning arvestades, et viimasel ajal on see eelkõige nii olnud mägipiirkondade, nt Karpaatide ja Alpide puhul, kus looduslikud takistused nõuavad konkreetse regionaalpoliitika järgimist; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et piirkondade huvi selle uudse piirkondliku koostöö vormi ja sellega kaasneva valitsemismudeli vastu kasvab, ning arvestades, et viimasel ajal on see eelkõige nii olnud mägipiirkondade, nt Karpaatide ja Alpide puhul, kus looduslikud takistused nõuavad konkreetse regionaalpoliitika järgimist;

| D. | arvestades, et makropiirkondlik strateegia kui integreeritud raamistik, mis käsitleb samas geograafilises piirkonnas asuvaid liikmesriike ja ELi mittekuuluvaid riike ning mille Euroopa Ülemkogu heaks kiidab, on ELi strateegia; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et makropiirkondlik strateegia kui integreeritud raamistik, mis käsitleb samas geograafilises piirkonnas asuvaid liikmesriike ja ELi mittekuuluvaid riike ning mille Euroopa Ülemkogu heaks kiidab, on ELi strateegia;

| E. | arvestades, et strateegias osalevate riikide, eriti ELi liikmesriikide ja liitu mittekuuluvate riikide vahel on suured sotsiaal-majanduslikud erinevused; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et strateegias osalevate riikide, eriti ELi liikmesriikide ja liitu mittekuuluvate riikide vahel on suured sotsiaal-majanduslikud erinevused;

| F. | arvestades, et Aadria ja Joonia mere piirkonna riikide suurenenud huvi koostöö ning kogu piirkonna potentsiaali kasutamise kaudu probleemide lahendamiseks ühiste meetmete kindlaksmääramise vastu, samuti nende pidevad püüded saavutada koostoime, on viinud ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia vastuvõtmiseni; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Aadria ja Joonia mere piirkonna riikide suurenenud huvi koostöö ning kogu piirkonna potentsiaali kasutamise kaudu probleemide lahendamiseks ühiste meetmete kindlaksmääramise vastu, samuti nende pidevad püüded saavutada koostoime, on viinud ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia vastuvõtmiseni;

| G. | arvestades, et makropiirkondlikke strateegiaid võib pidada Euroopa integratsiooni ja suurema territoriaalse ühtekuuluvuse vahendiks, mis põhinevad liikmesriikide ja naaberriikide vahelisel vabatahtlikul koostööl ühiste probleemidega tegelemiseks; arvestades, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia on uus piirkondliku koostöö vorm, mis võib aidata osalevaid kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike teel ELi liikmesuse poole; samuti on see oluline osa ELi laiemas Vahemere piirkonna poliitikas, mida viiakse ellu Vahemere Liidu kaudu; arvestades, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia on ELi regionaalpoliitika osana majandusliku ja sotsiaalse sidususe edendamise vahend, mille peamine eesmärk on vähendada piirkondlikku ebavõrdsust, edendada tegelikku lähenemist ning hoogustada majanduskasvu ja tööhõivet; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et makropiirkondlikke strateegiaid võib pidada Euroopa integratsiooni ja suurema territoriaalse ühtekuuluvuse vahendiks, mis põhinevad liikmesriikide ja naaberriikide vahelisel vabatahtlikul koostööl ühiste probleemidega tegelemiseks; arvestades, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia on uus piirkondliku koostöö vorm, mis võib aidata osalevaid kandidaatriike ja potentsiaalseid kandidaatriike teel ELi liikmesuse poole; samuti on see oluline osa ELi laiemas Vahemere piirkonna poliitikas, mida viiakse ellu Vahemere Liidu kaudu; arvestades, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia on ELi regionaalpoliitika osana majandusliku ja sotsiaalse sidususe edendamise vahend, mille peamine eesmärk on vähendada piirkondlikku ebavõrdsust, edendada tegelikku lähenemist ning hoogustada majanduskasvu ja tööhõivet;

| H. | arvestades, et Aadria meri on poolkinnine ning seetõttu saaste suhtes eriti tundlik, ning et merel on ebaharilikud hüdrograafilised omadused, näiteks on põhja- ja lõunapiirkond sügavuse ja rannikujoone poolest oluliselt erinevad; arvestades, et kalavarud on kõikidel rannikuriikidel ühised, mis seab varude taastamise pideva surve alla; arvestades, et reformitud ühise kalanduspoliitika tehnilisi meetmeid käsitleva tulevase raammääruse meetmed tuleks töötada välja piirkondlikul alusel ning arvestada tuleks kõnealuse piirkonna ja selle mereressursside ja kalavarude eripära; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Aadria meri on poolkinnine ning seetõttu saaste suhtes eriti tundlik, ning et merel on ebaharilikud hüdrograafilised omadused, näiteks on põhja- ja lõunapiirkond sügavuse ja rannikujoone poolest oluliselt erinevad; arvestades, et kalavarud on kõikidel rannikuriikidel ühised, mis seab varude taastamise pideva surve alla; arvestades, et reformitud ühise kalanduspoliitika tehnilisi meetmeid käsitleva tulevase raammääruse meetmed tuleks töötada välja piirkondlikul alusel ning arvestada tuleks kõnealuse piirkonna ja selle mereressursside ja kalavarude eripära;

Üldkaalutlused

| 1. | väljendab heameelt ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiat käsitleva komisjoni teatise ning sellele lisatud tegevuskava üle; peab seda vajalikuks sammuks kõnealuse Euroopa piirkonna arengus; rõhutab, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia loodi selleks, et anda ELi, riiklike või piirkondlike asutuste või erasektori meetmetele sellist lisaväärtust, millega oluliselt tugevdatakse makropiirkonna toimimist; tõstab esile väljavaateid, mida strateegia piirkonna kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele pakub; rõhutab, kui oluline on, et strateegia tugineks integratsiooni, kooskõlastamise, koostöö ja partnerluse põhimõtetele; kordab, kui oluline on kolme eituse põhimõte, millega ei pooldata uusi õigusakte, uusi institutsioone ega uusi rahalisi vahendeid, kuna makropiirkonnad on raamistikud koostööalgatustele, mille aluseks on koostoime, mis saavutatakse ELi eri poliitikavahendite, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kooskõlastamisega; |
| --- | --- |

1.

väljendab heameelt ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiat käsitleva komisjoni teatise ning sellele lisatud tegevuskava üle; peab seda vajalikuks sammuks kõnealuse Euroopa piirkonna arengus; rõhutab, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia loodi selleks, et anda ELi, riiklike või piirkondlike asutuste või erasektori meetmetele sellist lisaväärtust, millega oluliselt tugevdatakse makropiirkonna toimimist; tõstab esile väljavaateid, mida strateegia piirkonna kandidaatriikidele ja potentsiaalsetele kandidaatriikidele pakub; rõhutab, kui oluline on, et strateegia tugineks integratsiooni, kooskõlastamise, koostöö ja partnerluse põhimõtetele; kordab, kui oluline on kolme eituse põhimõte, millega ei pooldata uusi õigusakte, uusi institutsioone ega uusi rahalisi vahendeid, kuna makropiirkonnad on raamistikud koostööalgatustele, mille aluseks on koostoime, mis saavutatakse ELi eri poliitikavahendite, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide kooskõlastamisega;

| 2. | väljendab heameelt kõigi huvitatud sidusrühmade pingutuste üle ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia rakendamiseks institutsioonilise struktuuri loomisel olemasolevas institutsioonilises raamistikus; julgustab kõiki riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke sidusrühmi võtma täielikku vastutust asjaomase makropiirkondliku strateegia raames projektide rakendamise eest; rõhutab, et on oluline tugevdada institutsioonilist võimekust ning avaliku halduse ja avalike teenuste tõhusust ning et igas osalevas riigis tuleb tagada piisav ja pädev halduspersonal, kes tegeleb konkreetselt ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia rakendamisega; |
| --- | --- |

2.

väljendab heameelt kõigi huvitatud sidusrühmade pingutuste üle ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia rakendamiseks institutsioonilise struktuuri loomisel olemasolevas institutsioonilises raamistikus; julgustab kõiki riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke sidusrühmi võtma täielikku vastutust asjaomase makropiirkondliku strateegia raames projektide rakendamise eest; rõhutab, et on oluline tugevdada institutsioonilist võimekust ning avaliku halduse ja avalike teenuste tõhusust ning et igas osalevas riigis tuleb tagada piisav ja pädev halduspersonal, kes tegeleb konkreetselt ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia rakendamisega;

| 3. | rõhutab, et koostöömeetmete puhul tuleb kasutada kohapõhist lähenemisviisi ning tõstab esile mitmetasandilise valitsemismudeli lisaväärtust, mis peab tegelema haldussuutlikkuse suurendamisega ja mida võib kasutada ressursside koondamiseks makropiirkonnas; rõhutab sellega seoses, et kohalikud ja piirkondlikud võimuorganid tuleb kaasata poliitilistesse juhtimisorganitesse ning strateegia operatiivsetesse, tehnilistesse ja rakenduslikesse organitesse, kuid säilitada samas komisjoni roll koordineerimisprotsessis; rõhutab, et kogukonna juhitud kohalik areng võib kohalikke osalejaid mobiliseerida ja kaasata neid otsustusprotsessi ning aidata tugevdada kodanike isevastutust projektide eest; |
| --- | --- |

3.

rõhutab, et koostöömeetmete puhul tuleb kasutada kohapõhist lähenemisviisi ning tõstab esile mitmetasandilise valitsemismudeli lisaväärtust, mis peab tegelema haldussuutlikkuse suurendamisega ja mida võib kasutada ressursside koondamiseks makropiirkonnas; rõhutab sellega seoses, et kohalikud ja piirkondlikud võimuorganid tuleb kaasata poliitilistesse juhtimisorganitesse ning strateegia operatiivsetesse, tehnilistesse ja rakenduslikesse organitesse, kuid säilitada samas komisjoni roll koordineerimisprotsessis; rõhutab, et kogukonna juhitud kohalik areng võib kohalikke osalejaid mobiliseerida ja kaasata neid otsustusprotsessi ning aidata tugevdada kodanike isevastutust projektide eest;

| 4. | toonitab, kui tähtis on läbipaistvus strateegia vastuvõtmise, järelevalve ja hindamise protsessis, samuti avatus ja kodanikuühiskonna ning kõikide asjaomaste sidusrühmade kaasamine; rõhutab, et sidusrühmade osalemiseks otsustusprotsessis ning elanike toetuse saavutamiseks on ülimalt oluline teabevahetus ja teadlikkuse suurendamine kõikides valdkondades; julgustab liikmesriike tagama strateegia küllaldane nähtavus nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, eesmärgiga arendada asjakohast kommunikatsiooni strateegia eesmärkide ja tulemuste üle, et edendada koostööd ja parimate tavade vahetamist teiste olemasolevate ning tulevaste makropiirkondlike strateegiatega; |
| --- | --- |

4.

toonitab, kui tähtis on läbipaistvus strateegia vastuvõtmise, järelevalve ja hindamise protsessis, samuti avatus ja kodanikuühiskonna ning kõikide asjaomaste sidusrühmade kaasamine; rõhutab, et sidusrühmade osalemiseks otsustusprotsessis ning elanike toetuse saavutamiseks on ülimalt oluline teabevahetus ja teadlikkuse suurendamine kõikides valdkondades; julgustab liikmesriike tagama strateegia küllaldane nähtavus nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil, eesmärgiga arendada asjakohast kommunikatsiooni strateegia eesmärkide ja tulemuste üle, et edendada koostööd ja parimate tavade vahetamist teiste olemasolevate ning tulevaste makropiirkondlike strateegiatega;

| 5. | rõhutab, et ELi mittekuuluvatel riikidel on vaja ühtlustada oma seadused strateegiaga seotud konkreetse valdkondliku acquis'ga, et tagada ELi eesmärkide täitmine ning korrapärane, seaduslik ja õigeaegne rakendamine, mis tugineb ELi standarditele ja õigusaktidele; julgustab kõiki osalevaid riike looma eksperdirühmasid ning korraldama korrapäraseid kohtumisi parimate tavade vahetamiseks, et seda protsessi tugevdada ja tulemuslikumaks muuta; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ELi mittekuuluvatel riikidel on vaja ühtlustada oma seadused strateegiaga seotud konkreetse valdkondliku acquis'ga, et tagada ELi eesmärkide täitmine ning korrapärane, seaduslik ja õigeaegne rakendamine, mis tugineb ELi standarditele ja õigusaktidele; julgustab kõiki osalevaid riike looma eksperdirühmasid ning korraldama korrapäraseid kohtumisi parimate tavade vahetamiseks, et seda protsessi tugevdada ja tulemuslikumaks muuta;

| 6. | märgib, et erainvesteeringute järsk langus piirkonna riikides koos eelarve konsolideerimise ja avaliku sektori piiratud investeerimissuutlikkusega võib põhjustada probleeme projektide rahastamisel strateegia raames; kutsub osalevaid riike üles säilitama kõrgel tasemel vastutuse, pühendumuse ja juhtimisvõime, mis on vajalik strateegia edukaks elluviimiseks; |
| --- | --- |

6.

märgib, et erainvesteeringute järsk langus piirkonna riikides koos eelarve konsolideerimise ja avaliku sektori piiratud investeerimissuutlikkusega võib põhjustada probleeme projektide rahastamisel strateegia raames; kutsub osalevaid riike üles säilitama kõrgel tasemel vastutuse, pühendumuse ja juhtimisvõime, mis on vajalik strateegia edukaks elluviimiseks;

| 7. | rõõmustab selle üle, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2014–2020), eelkõige aga Aadria ja Joonia mere piirkonna koostööprogramm 2014–2020 (ADRION) pakuvad strateegia elluviimiseks märkimisväärseid rahastamisvõimalusi ja arvukalt vahendeid ning tehnilisi lahendusi; kiidab heaks asjaolu, et strateegia eri sammaste jaoks on saadaval ka muid vahendeid, eelkõige programm „Horisont 2020“ ja Erasmus Plus programmid kõigi sammaste jaoks, Euroopa ühendamise rahastu II samba jaoks, programm LIFE III samba ja kliimamuutuse leevendamise ning sellega kohanemise jaoks, samuti programmid COSME ja „Loov Euroopa“, mis on mõeldud IV sambaga seotud VKEde jaoks, ja programm „InnovFin“ innovatsiooni rahastamiseks; julgustab piirkonna territoriaalse koostöö programmide järelevalvekomiteesid, EUSAIRi juhatust ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide korraldusasutusi tegema koostööd, et saavutada kasutadaolevate vahendite koostoime; rõhutab, et strateegia peaks võimaldama olemasolevaid vahendeid ja fonde tõhusamalt ja tulemuslikumalt kasutada; |
| --- | --- |

7.

rõõmustab selle üle, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning ühinemiseelse abi rahastamisvahend (2014–2020), eelkõige aga Aadria ja Joonia mere piirkonna koostööprogramm 2014–2020 (ADRION) pakuvad strateegia elluviimiseks märkimisväärseid rahastamisvõimalusi ja arvukalt vahendeid ning tehnilisi lahendusi; kiidab heaks asjaolu, et strateegia eri sammaste jaoks on saadaval ka muid vahendeid, eelkõige programm „Horisont 2020“ ja Erasmus Plus programmid kõigi sammaste jaoks, Euroopa ühendamise rahastu II samba jaoks, programm LIFE III samba ja kliimamuutuse leevendamise ning sellega kohanemise jaoks, samuti programmid COSME ja „Loov Euroopa“, mis on mõeldud IV sambaga seotud VKEde jaoks, ja programm „InnovFin“ innovatsiooni rahastamiseks; julgustab piirkonna territoriaalse koostöö programmide järelevalvekomiteesid, EUSAIRi juhatust ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide korraldusasutusi tegema koostööd, et saavutada kasutadaolevate vahendite koostoime; rõhutab, et strateegia peaks võimaldama olemasolevaid vahendeid ja fonde tõhusamalt ja tulemuslikumalt kasutada;

| 8. | palub, et Euroopa Komisjon ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused, mis vastutavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide ettevalmistamise, juhtimise ja rakendamise eest, rõhutaksid makropiirkondlike projektide ja meetmete olulisust; |
| --- | --- |

8.

palub, et Euroopa Komisjon ning riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud asutused, mis vastutavad Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide ettevalmistamise, juhtimise ja rakendamise eest, rõhutaksid makropiirkondlike projektide ja meetmete olulisust;

| 9. | rõhutab, kui oluline on määrata makropiirkondlikul tasandil kindlaks rakendamisstruktuur ja koordineerimismehhanismid, et lihtsustada koostööd, sh ühist planeerimist, rahastamisvõimaluste vastavusse viimist ning alt üles lähenemisviisi; toonitab, et riiklikud ja piirkondlikud rakenduskavad tuleb viia vastavusse strateegia eesmärkidega ning võimaluse korral lisada kavadesse ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia; leiab, et Aadria ja Joonia mere piirkonda puudutavaid algatusi, ettepanekuid ja projekte tuleb kooskõlastada ja ühtlustada; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, kui oluline on määrata makropiirkondlikul tasandil kindlaks rakendamisstruktuur ja koordineerimismehhanismid, et lihtsustada koostööd, sh ühist planeerimist, rahastamisvõimaluste vastavusse viimist ning alt üles lähenemisviisi; toonitab, et riiklikud ja piirkondlikud rakenduskavad tuleb viia vastavusse strateegia eesmärkidega ning võimaluse korral lisada kavadesse ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia; leiab, et Aadria ja Joonia mere piirkonda puudutavaid algatusi, ettepanekuid ja projekte tuleb kooskõlastada ja ühtlustada;

| 10. | julgustab komisjoni, Euroopa Investeerimispanka (EIP) ja osalevaid riike äsjaasutatud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames avanevaid võimalusi täielikult ära kasutama, et rahastada piirkonnas projekte, mis annavad makropiirkonna tasandil lisaväärtust, edendavad säästvat arengut ning majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, hoogustavad majanduskasvu ja suurendavad tööhõivet ning aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; julgustab sellega seoses andma projektivaliku etapis n-ö boonuspunkte makropiirkondlikele projektidele nende rahvusvahelise olemuse tõttu; |
| --- | --- |

10.

julgustab komisjoni, Euroopa Investeerimispanka (EIP) ja osalevaid riike äsjaasutatud Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames avanevaid võimalusi täielikult ära kasutama, et rahastada piirkonnas projekte, mis annavad makropiirkonna tasandil lisaväärtust, edendavad säästvat arengut ning majanduslikku ja sotsiaalset ühtekuuluvust, hoogustavad majanduskasvu ja suurendavad tööhõivet ning aitavad saavutada strateegia „Euroopa 2020“ eesmärke; julgustab sellega seoses andma projektivaliku etapis n-ö boonuspunkte makropiirkondlikele projektidele nende rahvusvahelise olemuse tõttu;

| 11. | juhib tähelepanu sellele, et ei ole eraldatud spetsiaalseid vahendeid üksnes makropiirkondlike strateegiate rakendamiseks ning et edu eeltingimus on tugev poliitiline tahe, partnerlus ja kooskõlastamine riikide vahel; palub seetõttu piirkonna riikidel koondada rahastamisvahendid (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, IPA, EFSI) ja maksed riiklikest allikatest EIP alla, mis oleks finants- ja investeerimisplatvormiks selliste projektide rahastamise toetamisel, mis aitavad saavutada strateegia eesmärke; palub, et loodaks läbipaistev ja avalikult kättesaadav Aadria ja Joonia mere piirkonna projektide register, mis tõstaks praegused ja kavandatavad investeeringuvajadused ja projektid esile, et julgustada investoreid nendesse projektidesse investeerima; |
| --- | --- |

11.

juhib tähelepanu sellele, et ei ole eraldatud spetsiaalseid vahendeid üksnes makropiirkondlike strateegiate rakendamiseks ning et edu eeltingimus on tugev poliitiline tahe, partnerlus ja kooskõlastamine riikide vahel; palub seetõttu piirkonna riikidel koondada rahastamisvahendid (Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, IPA, EFSI) ja maksed riiklikest allikatest EIP alla, mis oleks finants- ja investeerimisplatvormiks selliste projektide rahastamise toetamisel, mis aitavad saavutada strateegia eesmärke; palub, et loodaks läbipaistev ja avalikult kättesaadav Aadria ja Joonia mere piirkonna projektide register, mis tõstaks praegused ja kavandatavad investeeringuvajadused ja projektid esile, et julgustada investoreid nendesse projektidesse investeerima;

| 12. | nõuab tungivalt, et sidusrühmad vahetaksid parimaid tavasid, kasutaksid omandatud kogemusi ning tuvastaksid teiste ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kitsaskohad ning suurendaksid koostööd oma kolleegidega Läänemere, Doonau ja Alpi makropiirkonnast; |
| --- | --- |

12.

nõuab tungivalt, et sidusrühmad vahetaksid parimaid tavasid, kasutaksid omandatud kogemusi ning tuvastaksid teiste ELi makropiirkondlike strateegiate rakendamise kitsaskohad ning suurendaksid koostööd oma kolleegidega Läänemere, Doonau ja Alpi makropiirkonnast;

| 13. | palub komisjonil kõrvaldada haldus- ja mitterahalised takistused, mis sageli vähendavad investorite huvi investeerida sellistesse projektidesse; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil kõrvaldada haldus- ja mitterahalised takistused, mis sageli vähendavad investorite huvi investeerida sellistesse projektidesse;

| 14. | peab vajalikuks leida vähemalt üksikprojektide ja eriprojektide baasil võimalusi nende riikide kaasamiseks, kes ei ole strateegiaga hõlmatud, kuid on piirkonnaga geograafiliselt ja majanduslikult seotud; toonitab sellega seoses piiriülese ja riikidevahelise koostöö olulisust ühtekuuluvuspoliitika raames ning kutsub asjaomaseid liikmesriike ja piirkondi üles kasutama parimaid tavasid, mis on selles valdkonnas olemas; |
| --- | --- |

14.

peab vajalikuks leida vähemalt üksikprojektide ja eriprojektide baasil võimalusi nende riikide kaasamiseks, kes ei ole strateegiaga hõlmatud, kuid on piirkonnaga geograafiliselt ja majanduslikult seotud; toonitab sellega seoses piiriülese ja riikidevahelise koostöö olulisust ühtekuuluvuspoliitika raames ning kutsub asjaomaseid liikmesriike ja piirkondi üles kasutama parimaid tavasid, mis on selles valdkonnas olemas;

| 15. | tuletab meelde majanduskriisi olulist mõju piirkonnale ja rõhutab vajadust hinnata korrapäraselt majandusliku taastamise saavutamiseks kujundatud strateegiaid; juhib tähelepanu sellele, et piirkonna riikide arengutase on erinev ja neil on erinevad vajadused; palub komisjonil rõhutada, kui oluline on luua tingimused sotsiaal-majanduslike erinevuste vähendamiseks nende riikide vahel; toetab reforme vähem arenenud riikides ning julgustab riike vahetama selles kontekstis teadmisi, kogemusi ja tavasid; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde majanduskriisi olulist mõju piirkonnale ja rõhutab vajadust hinnata korrapäraselt majandusliku taastamise saavutamiseks kujundatud strateegiaid; juhib tähelepanu sellele, et piirkonna riikide arengutase on erinev ja neil on erinevad vajadused; palub komisjonil rõhutada, kui oluline on luua tingimused sotsiaal-majanduslike erinevuste vähendamiseks nende riikide vahel; toetab reforme vähem arenenud riikides ning julgustab riike vahetama selles kontekstis teadmisi, kogemusi ja tavasid;

| 16. | juhib tähelepanu vajadusele julgustada, uuendada ning süvendada kultuuri-, teadus- ja haridusalast koostööd ning kasutada ulatuslikumalt üliõpilaste ja ülikooli töötajate akadeemilist liikuvust; rõhutab, et teadus ja innovatsioon on aruka, kaasava ning jätkusuutliku majanduskasvu eeltingimused; peab oluliseks tihedat seost teadus- ja kultuurikoostöö ning piirkonna majandusdünaamika kasvu ja turismi mitmekesisuse ning jätkusuutlikkuse taseme vahel; |
| --- | --- |

16.

juhib tähelepanu vajadusele julgustada, uuendada ning süvendada kultuuri-, teadus- ja haridusalast koostööd ning kasutada ulatuslikumalt üliõpilaste ja ülikooli töötajate akadeemilist liikuvust; rõhutab, et teadus ja innovatsioon on aruka, kaasava ning jätkusuutliku majanduskasvu eeltingimused; peab oluliseks tihedat seost teadus- ja kultuurikoostöö ning piirkonna majandusdünaamika kasvu ja turismi mitmekesisuse ning jätkusuutlikkuse taseme vahel;

| 17. | kiidab heaks asjaolu, et Euroopa Parlament on ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia juhtorganites esindatud; palub komisjonil analüüsida piirkonna riikide (ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide) ühiseid jõupingutusi ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste tõhusat osalemist strateegia eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

17.

kiidab heaks asjaolu, et Euroopa Parlament on ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia juhtorganites esindatud; palub komisjonil analüüsida piirkonna riikide (ELi liikmesriikide ja kolmandate riikide) ühiseid jõupingutusi ning kohalike ja piirkondlike ametiasutuste tõhusat osalemist strateegia eesmärkide saavutamisel;

| 18. | viitab pretsedentidele seoses teiste ELi makropiirkondlike strateegiatega ning kutsub üles toetama katseprojekti ja ettevalmistustegevuse raames eri meetmete liike alates uuringutest stardiraha saamiseks prioriteetsete valdkondade projektide ettevalmistamisel; |
| --- | --- |

18.

viitab pretsedentidele seoses teiste ELi makropiirkondlike strateegiatega ning kutsub üles toetama katseprojekti ja ettevalmistustegevuse raames eri meetmete liike alates uuringutest stardiraha saamiseks prioriteetsete valdkondade projektide ettevalmistamisel;

| 19. | peab oluliseks, et strateegia algatamise perioodil võetaks kõigi nelja samba puhul arvesse strateegia üldpõhimõtteid ning eelkõige keskkonnakaitsemeetmeid, et rakendada makropiirkonna keeruliste ja erinevate probleemide lahendamisel terviklikku lähenemisviisi; |
| --- | --- |

19.

peab oluliseks, et strateegia algatamise perioodil võetaks kõigi nelja samba puhul arvesse strateegia üldpõhimõtteid ning eelkõige keskkonnakaitsemeetmeid, et rakendada makropiirkonna keeruliste ja erinevate probleemide lahendamisel terviklikku lähenemisviisi;

| 20. | rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ELi toimimise lepingu artiklis 174 osutatud piirkondadele, nagu saared, mägi- ja maapiirkonnad, et tuvastada ja rakendada nende erilist potentsiaali, eriti turismi valdkonnas, ning suhtuda austusega antud aruandes määratletud tegevusvaldkondadesse ja prioriteetidesse; palub lisaks, et komisjon teeks ettepaneku kuulutada välja Euroopa saarte ja mägede aasta; |
| --- | --- |

20.

rõhutab, et erilist tähelepanu tuleks pöörata ELi toimimise lepingu artiklis 174 osutatud piirkondadele, nagu saared, mägi- ja maapiirkonnad, et tuvastada ja rakendada nende erilist potentsiaali, eriti turismi valdkonnas, ning suhtuda austusega antud aruandes määratletud tegevusvaldkondadesse ja prioriteetidesse; palub lisaks, et komisjon teeks ettepaneku kuulutada välja Euroopa saarte ja mägede aasta;

| 21. | peab oluliseks leida osalevatele riikidele võimalus teiste sammaste kaasamiseks, mis võiks luua arengueelised näiteks eriliste geoklimaatiliste tingimustega või bioloogiliselt mitmekesistele põllumajanduspiirkondadele, ning võimaldaks luua sünergiliselt koordineeritud mõjus ja tuua kaasa täiendava majanduskasvu; puhta energia projektide ja tervislike toiduainete tootmise vahel sünergia saavutamiseks soovitab tihedat koostööd sisemaa, rannikupiirkonna ja saarte vahel; |
| --- | --- |

21.

peab oluliseks leida osalevatele riikidele võimalus teiste sammaste kaasamiseks, mis võiks luua arengueelised näiteks eriliste geoklimaatiliste tingimustega või bioloogiliselt mitmekesistele põllumajanduspiirkondadele, ning võimaldaks luua sünergiliselt koordineeritud mõjus ja tuua kaasa täiendava majanduskasvu; puhta energia projektide ja tervislike toiduainete tootmise vahel sünergia saavutamiseks soovitab tihedat koostööd sisemaa, rannikupiirkonna ja saarte vahel;

| 22. | juhib tähelepanu asjakohase aruandluse tähtsusele strateegia rakendamisel ning hindamisel; palub sellega seoses osalevatel riikidel koos komisjoniga koguda iga samba osas usaldusväärsed võrdlusandmed ning seada konkreetsed eesmärgid, mida hinnataks ja avalikustataks kord aastas; |
| --- | --- |

22.

juhib tähelepanu asjakohase aruandluse tähtsusele strateegia rakendamisel ning hindamisel; palub sellega seoses osalevatel riikidel koos komisjoniga koguda iga samba osas usaldusväärsed võrdlusandmed ning seada konkreetsed eesmärgid, mida hinnataks ja avalikustataks kord aastas;

| 23. | nõuab ulatuslikku ja terviklikku Euroopa lähenemisviisi rändele; rõhutab, et piirkonnas on seoses sisserändega väga tõsine olukord ja peab kahetsusväärseks kõiki Vahemere piirkonnas toimunud tragöödiaid; rõhutab, et nende probleemide lahendamisel on otsustava tähtsusega, et toimuks märkimisväärne muutus varjupaigapoliitikas seoses liikmesriikide solidaarsusega; juhib tähelepanu vajadusele arutada kolmandate riikidega tehtava koostöö üldist strateegiat; peab kahetsusväärseks, et ELi liikmesriigid ei tee rändeprobleemide valdkonnas omavahel piisavalt koostööd; julgustab piirkondi vahetama häid tavasid sisserändajate vastuvõtmise teemal ning nõuab kiiremas korras erilise tähelepanu pööramist piirkonda mõjutavatele sotsiaalsetele ja humanitaarprobleemidele, et määratleda ümber ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia tulevased prioriteedid, kui see on vajalik; |
| --- | --- |

23.

nõuab ulatuslikku ja terviklikku Euroopa lähenemisviisi rändele; rõhutab, et piirkonnas on seoses sisserändega väga tõsine olukord ja peab kahetsusväärseks kõiki Vahemere piirkonnas toimunud tragöödiaid; rõhutab, et nende probleemide lahendamisel on otsustava tähtsusega, et toimuks märkimisväärne muutus varjupaigapoliitikas seoses liikmesriikide solidaarsusega; juhib tähelepanu vajadusele arutada kolmandate riikidega tehtava koostöö üldist strateegiat; peab kahetsusväärseks, et ELi liikmesriigid ei tee rändeprobleemide valdkonnas omavahel piisavalt koostööd; julgustab piirkondi vahetama häid tavasid sisserändajate vastuvõtmise teemal ning nõuab kiiremas korras erilise tähelepanu pööramist piirkonda mõjutavatele sotsiaalsetele ja humanitaarprobleemidele, et määratleda ümber ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia tulevased prioriteedid, kui see on vajalik;

| 24. | loodab, et rahu ja julgeoleku tugevdamisele Kagu-Euroopas antakse uus arenguimpulss; |
| --- | --- |

24.

loodab, et rahu ja julgeoleku tugevdamisele Kagu-Euroopas antakse uus arenguimpulss;

| 25. | kutsub riike üles vahetama parimaid tavasid rahvusvähemuste õiguste austamise valdkonnas, et järgida kõrgeimaid standardeid, arvestades et seoses keeleliste probleemidega on tegemist eriti tundliku piirkonnaga; |
| --- | --- |

25.

kutsub riike üles vahetama parimaid tavasid rahvusvähemuste õiguste austamise valdkonnas, et järgida kõrgeimaid standardeid, arvestades et seoses keeleliste probleemidega on tegemist eriti tundliku piirkonnaga;

| 26. | rõhutab, et rakendamise eri etappidel tuleb riigi- ja eraettevõtjatele, ühiskonnaliikmetele ja organiseeritud kodanikuühiskonna eri komponentidele pakkuda spetsiaalsete programmide kaudu asjakohast koolitust, sh korralduslikku ja tehnilist tuge; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et rakendamise eri etappidel tuleb riigi- ja eraettevõtjatele, ühiskonnaliikmetele ja organiseeritud kodanikuühiskonna eri komponentidele pakkuda spetsiaalsete programmide kaudu asjakohast koolitust, sh korralduslikku ja tehnilist tuge;

| 27. | palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aruande ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia rakendamise kohta, et hinnata selle toimimist ja lisaväärtust majanduskasvu ja töökohtade loomise, ebavõrdsuse vähendamise ning säästva arengu toetamise osas; |
| --- | --- |

27.

palub, et komisjon esitaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule iga kahe aasta järel aruande ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegia rakendamise kohta, et hinnata selle toimimist ja lisaväärtust majanduskasvu ja töökohtade loomise, ebavõrdsuse vähendamise ning säästva arengu toetamise osas;

| 28. | julgustab võtma erimeetmeid sotsiaalse mõõtme edendamiseks; rõhutab ühendatud prioriteetide ja meetmete vajadust, mille eesmärk on toetada puudega inimeste kaasamist ja vältida mis tahes diskrimineerimist; |
| --- | --- |

28.

julgustab võtma erimeetmeid sotsiaalse mõõtme edendamiseks; rõhutab ühendatud prioriteetide ja meetmete vajadust, mille eesmärk on toetada puudega inimeste kaasamist ja vältida mis tahes diskrimineerimist;

Meremajanduse kasv

| 29. | rõhutab, et piirkonna ainulaadne geograafiline asend ja eripärane rannikustruktuur koos väga mitmekesise mereelustikuga pakub suuri võimalusi meremajanduse töökohtade loomiseks ning uuenduslikuks ja kestlikuks majandusarenguks ja -kasvuks, sealhulgas meremajanduse tehnoloogia, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas ning merenduse juhtimise, merede majandamise ja sellega seotud teenuste parandamisel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et piirkonna ainulaadne geograafiline asend ja eripärane rannikustruktuur koos väga mitmekesise mereelustikuga pakub suuri võimalusi meremajanduse töökohtade loomiseks ning uuenduslikuks ja kestlikuks majandusarenguks ja -kasvuks, sealhulgas meremajanduse tehnoloogia, kalanduse ja vesiviljeluse valdkonnas ning merenduse juhtimise, merede majandamise ja sellega seotud teenuste parandamisel;

| 30. | propageerib meremajandust majanduskriisi lahendusena, sest see ergutab uute töökohtade loomist ja majandusarengut, eelkõige töökohtade loomist ranniku- ja saareriikide naistele ja noortele; on veendunud, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiat ei ole võimalik teostada, kui ei võeta arvesse meremajanduse kontseptsiooni, mis seostab merede ja ookeanide, vesiviljeluse, mere- ja jõetranspordi ning turismiga seotud majandusvaldkondi keskkonnakaitsega; |
| --- | --- |

30.

propageerib meremajandust majanduskriisi lahendusena, sest see ergutab uute töökohtade loomist ja majandusarengut, eelkõige töökohtade loomist ranniku- ja saareriikide naistele ja noortele; on veendunud, et ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiat ei ole võimalik teostada, kui ei võeta arvesse meremajanduse kontseptsiooni, mis seostab merede ja ookeanide, vesiviljeluse, mere- ja jõetranspordi ning turismiga seotud majandusvaldkondi keskkonnakaitsega;

| 31. | palub, et komisjon ja strateegiaga seotud riigid looksid stiimuleid, et muuta kalandus ja vesiviljelus Aadria ja Joonia mere piirkonna noortele ligitõmbavaks ning julgustada neid sellega tegelema; |
| --- | --- |

31.

palub, et komisjon ja strateegiaga seotud riigid looksid stiimuleid, et muuta kalandus ja vesiviljelus Aadria ja Joonia mere piirkonna noortele ligitõmbavaks ning julgustada neid sellega tegelema;

| 32. | nõuab poliitika kooskõlastamist ja strateegia eesmärkide ühtlustamist, samuti ühiseid projekte, mis vastaksid ühise kalanduspoliitika väärtustele, põhimõtetele ja eesmärkidele; julgustab lisaks toetama säästliku kalandussektori arengut ning traditsiooniliste ja tervislike toiduainete tootmist; nõuab, et komisjon propageeriks aktiivselt kalanduse kohalike tegevusrühmade loomist, mis oleks loomulik vahend kalandustegevuse mitmekesistamiseks; tuletab meelde tõsiasja, et säästvaks ja tulusaks kalapüügiks ja vesiviljeluseks on vaja sidusrühmade suuremat osalemist üldises juhtimises, samuti täiendatud ja mitmekesisemat püügitegevust; |
| --- | --- |

32.

nõuab poliitika kooskõlastamist ja strateegia eesmärkide ühtlustamist, samuti ühiseid projekte, mis vastaksid ühise kalanduspoliitika väärtustele, põhimõtetele ja eesmärkidele; julgustab lisaks toetama säästliku kalandussektori arengut ning traditsiooniliste ja tervislike toiduainete tootmist; nõuab, et komisjon propageeriks aktiivselt kalanduse kohalike tegevusrühmade loomist, mis oleks loomulik vahend kalandustegevuse mitmekesistamiseks; tuletab meelde tõsiasja, et säästvaks ja tulusaks kalapüügiks ja vesiviljeluseks on vaja sidusrühmade suuremat osalemist üldises juhtimises, samuti täiendatud ja mitmekesisemat püügitegevust;

| 33. | on seisukohal, et meremajanduse kasv hõlmab väga erinevaid sektoreid ja ettevõtteid ning seetõttu nõuab selle arendamine kõigis neis sektorites kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu; kutsub EUSAIRi kaasatud liikmesriike edendama meremajanduse eri sektoreid oma koolitusprogrammides ning arvestama elukestva õppe süsteeme ja töötajate koolitust; rõhutab meremajandusega hõlmatud sotsiaalmajanduslikes süsteemides sisalduvate meetmete, sektorite ja distsipliinide komplekssust ning seetõttu peab äärmiselt oluliseks, et EUSAIRi strateegiasse kaasatud liikmesriigid kiidaksid heaks tööturupoliitika, et oleks suurem võimalus teha muudatusi, tagada innovatiivsus ja multidistsiplinaarsus, kohandada personali koolitust ja suurendada naiste osalemise määra; |
| --- | --- |

33.

on seisukohal, et meremajanduse kasv hõlmab väga erinevaid sektoreid ja ettevõtteid ning seetõttu nõuab selle arendamine kõigis neis sektorites kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu; kutsub EUSAIRi kaasatud liikmesriike edendama meremajanduse eri sektoreid oma koolitusprogrammides ning arvestama elukestva õppe süsteeme ja töötajate koolitust; rõhutab meremajandusega hõlmatud sotsiaalmajanduslikes süsteemides sisalduvate meetmete, sektorite ja distsipliinide komplekssust ning seetõttu peab äärmiselt oluliseks, et EUSAIRi strateegiasse kaasatud liikmesriigid kiidaksid heaks tööturupoliitika, et oleks suurem võimalus teha muudatusi, tagada innovatiivsus ja multidistsiplinaarsus, kohandada personali koolitust ja suurendada naiste osalemise määra;

| 34. | rõhutab suurema ja reaalsema ühenduvuse tähtsust strateegia „Euroopa 2020“ ja kolme samba vahel ning, eelkõige meremajanduse samba jaoks Euroopa Komisjoni tegevuskaval põhineva EUSAIRi strateegia tähtsust; peab tegevuskava üheks strateegia lähenemisviisi väljundiks, mis määratleb makropiirkonna konkreetsed prioriteedid; rõhutab, et selle alusel valitakse iga meede või projekt laiaulatusliku alt üles põhimõttel konsulteerimisprotsessi raames, millesse on hõlmatud Aadria ja Joonia mere piirkonna erineva taseme sidusrühmad, kes esindavad riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, sotsiaalpartnereid, aga ka erasektorit, sotsiaalmajanduse, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna esindajad; |
| --- | --- |

34.

rõhutab suurema ja reaalsema ühenduvuse tähtsust strateegia „Euroopa 2020“ ja kolme samba vahel ning, eelkõige meremajanduse samba jaoks Euroopa Komisjoni tegevuskaval põhineva EUSAIRi strateegia tähtsust; peab tegevuskava üheks strateegia lähenemisviisi väljundiks, mis määratleb makropiirkonna konkreetsed prioriteedid; rõhutab, et selle alusel valitakse iga meede või projekt laiaulatusliku alt üles põhimõttel konsulteerimisprotsessi raames, millesse on hõlmatud Aadria ja Joonia mere piirkonna erineva taseme sidusrühmad, kes esindavad riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke ametiasutusi, sotsiaalpartnereid, aga ka erasektorit, sotsiaalmajanduse, akadeemiliste ringkondade ja kodanikuühiskonna esindajad;

| 35. | ergutab avaõiguslikke ja eraettevõtteid, ülikoole, teadusinstituute ja muid mere- ja merendusvaldkonna sidusrühmi klastrite moodustamisele ja koostööle, et stimuleerida uuenduslikkust ja koostoimest täielikult kasu saada; leiab, et meremajanduse kasvu vallas tuleks lähtuda riiklikest ja piirkondlikest aruka spetsialiseerumise teemalistest teadus- ja innovatsioonistrateegiatest, et suurendada investeeringute tõhusust ja tulemuslikkust; kutsub riike ja piirkondi üles osalema komisjoni S3-platvormis, et saada abi aruka spetsialiseerumise strateegiate väljatöötamisel, rakendamisel ja läbivaatamisel; peab antud kontekstis vajalikuks parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ning olemasoleva ärivõrgustiku (klastrite) parandamist rahvusvahelistumise protsessis, et luua uut kvaliteeti ja jätkusuutlikke töökohti; |
| --- | --- |

35.

ergutab avaõiguslikke ja eraettevõtteid, ülikoole, teadusinstituute ja muid mere- ja merendusvaldkonna sidusrühmi klastrite moodustamisele ja koostööle, et stimuleerida uuenduslikkust ja koostoimest täielikult kasu saada; leiab, et meremajanduse kasvu vallas tuleks lähtuda riiklikest ja piirkondlikest aruka spetsialiseerumise teemalistest teadus- ja innovatsioonistrateegiatest, et suurendada investeeringute tõhusust ja tulemuslikkust; kutsub riike ja piirkondi üles osalema komisjoni S3-platvormis, et saada abi aruka spetsialiseerumise strateegiate väljatöötamisel, rakendamisel ja läbivaatamisel; peab antud kontekstis vajalikuks parandada VKEde juurdepääsu rahastamisele ning olemasoleva ärivõrgustiku (klastrite) parandamist rahvusvahelistumise protsessis, et luua uut kvaliteeti ja jätkusuutlikke töökohti;

| 36. | toetab ühise kvaliteedimärgise kasutuselevõttu piirkonna kvaliteetsete mereandide jaoks, et suurendada nende konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

36.

toetab ühise kvaliteedimärgise kasutuselevõttu piirkonna kvaliteetsete mereandide jaoks, et suurendada nende konkurentsivõimet;

| 37. | rõhutab sotsiaaldialoogi tähtsust ning peab vajalikuks kaasata suutlikkuse suurendamise meetmetesse lisaks ametiasutustele ka kodanikuühiskonna esindajad; leiab, et seda oleks võimalik saavutada püsiva platvormi loomisega makropiirkondlikul tasandil, samuti piirkondlikul tasandil igas liikmesriigis, et esindada sotsiaal- ja majanduspartnereid, kooskõlas sellega, mis on juba tehtud ülikoolide, kaubanduskodade ja linnade jaoks; |
| --- | --- |

37.

rõhutab sotsiaaldialoogi tähtsust ning peab vajalikuks kaasata suutlikkuse suurendamise meetmetesse lisaks ametiasutustele ka kodanikuühiskonna esindajad; leiab, et seda oleks võimalik saavutada püsiva platvormi loomisega makropiirkondlikul tasandil, samuti piirkondlikul tasandil igas liikmesriigis, et esindada sotsiaal- ja majanduspartnereid, kooskõlas sellega, mis on juba tehtud ülikoolide, kaubanduskodade ja linnade jaoks;

| 38. | rõhutab mere- ja merendusuuringute tähtsust ning teadlaste, liikmesriikide ja EUSAIRi strateegiasse kaasatud piirkondade koostöö tugevdamise olulisust nendes valdkondades, et ületada lõhed nende liikmesriikide vahel ning edendada rannikualade konkurentsivõimet ja kvaliteetsete ning jätkusuutlike kohalike töökohtade loomist; |
| --- | --- |

38.

rõhutab mere- ja merendusuuringute tähtsust ning teadlaste, liikmesriikide ja EUSAIRi strateegiasse kaasatud piirkondade koostöö tugevdamise olulisust nendes valdkondades, et ületada lõhed nende liikmesriikide vahel ning edendada rannikualade konkurentsivõimet ja kvaliteetsete ning jätkusuutlike kohalike töökohtade loomist;

| 39. | juhib murelikult tähelepanu Aadria ja Joonia mere kalavarude kiirele vähenemisele ülepüügi tõttu ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ja muude mereelustikku oluliselt ohustavate tegurite tagajärjel; rõhutab, et kalandusel on rannikualade ja saarte majanduses tähtis roll; peab seepärast vajalikuks pidada strateegia ülimaks eesmärgiks kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist ja säilitamist, järgides ühises kalanduspoliitikas sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõtet; rõhutab, et üleminekuperioodil on vaja toetada püügipiirangutega kohanemist, kasutades selleks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) toetusi varustuse ostmiseks; nõuab otsustavaid meetmeid, milleks oleks kolmandate riikide kalandusalaste õigusaktide vastavusse viimine ELi õigusaktidega, andmete jagamine, ühised seireplatvormid ja kalavarude majandamise mitmeaastased kavad; nõuab ka, et kaalutaks, kuidas arendada säästvat vesiviljelussektorit, millel on suur potentsiaal taastuvate energiaallikate kasutamiseks; |
| --- | --- |

39.

juhib murelikult tähelepanu Aadria ja Joonia mere kalavarude kiirele vähenemisele ülepüügi tõttu ning ebaseadusliku, teatamata ja reguleerimata kalapüügi ja muude mereelustikku oluliselt ohustavate tegurite tagajärjel; rõhutab, et kalandusel on rannikualade ja saarte majanduses tähtis roll; peab seepärast vajalikuks pidada strateegia ülimaks eesmärgiks kalavarude ja mereökosüsteemide kaitsmist ja säilitamist, järgides ühises kalanduspoliitikas sätestatud maksimaalse jätkusuutliku saagikuse põhimõtet; rõhutab, et üleminekuperioodil on vaja toetada püügipiirangutega kohanemist, kasutades selleks Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi (EMKF) toetusi varustuse ostmiseks; nõuab otsustavaid meetmeid, milleks oleks kolmandate riikide kalandusalaste õigusaktide vastavusse viimine ELi õigusaktidega, andmete jagamine, ühised seireplatvormid ja kalavarude majandamise mitmeaastased kavad; nõuab ka, et kaalutaks, kuidas arendada säästvat vesiviljelussektorit, millel on suur potentsiaal taastuvate energiaallikate kasutamiseks;

| 40. | tuletab meelde, et kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavad kala ja karploomade populatsioonid peaksid olema ohututes bioloogilistes piirides, et saavutada hea keskkonnaseisund ning tagada kalanduse pikaajaline jätkusuutlikkus; |
| --- | --- |

40.

tuletab meelde, et kaubanduslikel eesmärkidel kasutatavad kala ja karploomade populatsioonid peaksid olema ohututes bioloogilistes piirides, et saavutada hea keskkonnaseisund ning tagada kalanduse pikaajaline jätkusuutlikkus;

| 41. | palub, et komisjon registreeriks harrastuspüügi mahu, reguleeriks seda tegevust ja kohaldaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärke nii harrastuspüügile kui ka kutselisele kalapüügile; |
| --- | --- |

41.

palub, et komisjon registreeriks harrastuspüügi mahu, reguleeriks seda tegevust ja kohaldaks maksimaalse jätkusuutliku saagikuse eesmärke nii harrastuspüügile kui ka kutselisele kalapüügile;

| 42. | palub koostada põhjalikud uuringud kalavarude, eelkõige ohustatud liikide ja nende bioloogiliste seoste kohta, mis muudab hindamised umbmääraseks ja ebausaldusväärseks nõuab tungivalt looduslike koelmute kaitset; |
| --- | --- |

42.

palub koostada põhjalikud uuringud kalavarude, eelkõige ohustatud liikide ja nende bioloogiliste seoste kohta, mis muudab hindamised umbmääraseks ja ebausaldusväärseks nõuab tungivalt looduslike koelmute kaitset;

| 43. | nõuab, et hinnataks ja edendataks projekte, mis on suunatud kaitsealuste liikide kaudse kalapüügi (kummitusvõrgud, rannakarplaste kasvatamise võrgud) ja kaaspüügi mõju hindamisele, kuna ainuüksi Aadria meres püütakse kaaspüügina hinnanguliselt üle 40 000 merikilpkonna; peab äärmiselt vajalikuks keskkonnauuringuid ja uuringuid võimalike lahenduste leidmiseks sellele probleemile (nt kilpkonnade tõkkevahendid); |
| --- | --- |

43.

nõuab, et hinnataks ja edendataks projekte, mis on suunatud kaitsealuste liikide kaudse kalapüügi (kummitusvõrgud, rannakarplaste kasvatamise võrgud) ja kaaspüügi mõju hindamisele, kuna ainuüksi Aadria meres püütakse kaaspüügina hinnanguliselt üle 40 000 merikilpkonna; peab äärmiselt vajalikuks keskkonnauuringuid ja uuringuid võimalike lahenduste leidmiseks sellele probleemile (nt kilpkonnade tõkkevahendid);

| 44. | palub kindlalt toetada laevaehitussektorit, sealhulgas lõbusõidulaevanduse sektorit, keskendudes selle moderniseerimisele ja spetsialiseerimisele, et luua töökohti ja kohanduda nõuetega säästvaks ja konkurentsivõimeliseks majanduskasvuks, mis on kooskõlas meremajanduse tehnoloogiaga; |
| --- | --- |

44.

palub kindlalt toetada laevaehitussektorit, sealhulgas lõbusõidulaevanduse sektorit, keskendudes selle moderniseerimisele ja spetsialiseerimisele, et luua töökohti ja kohanduda nõuetega säästvaks ja konkurentsivõimeliseks majanduskasvuks, mis on kooskõlas meremajanduse tehnoloogiaga;

| 45. | nõuab tootmisvaldkondade tugevat toetamist, mestimist ja koostööd makropiirkonna eri osade tootmisvaldkondade vahel; julgustab vahetama häid tavasid, kaasates sektori kõige olulisemaid kogemusi, samuti teiste piirkondade kogemusi, kes püüavad järgida sama lähenemisviisi, et edendada tootmisvaldkondade asutamist; |
| --- | --- |

45.

nõuab tootmisvaldkondade tugevat toetamist, mestimist ja koostööd makropiirkonna eri osade tootmisvaldkondade vahel; julgustab vahetama häid tavasid, kaasates sektori kõige olulisemaid kogemusi, samuti teiste piirkondade kogemusi, kes püüavad järgida sama lähenemisviisi, et edendada tootmisvaldkondade asutamist;

| 46. | rõhutab, et tähtis on toetada ja edendada harrastusõngesporti ja kalapüügiga tegelevaid pereettevõtteid, samuti integreeritud kalapüügi- ja turismipoliitikat (kalapüük ja kalapüügiturism, marikultuur), eelkõige saartel, et kaitsta kohalikke kultuuritraditsioone ja saarlaste ning väikeste rannikuasulate merega seotud eluviisi; julgustab säästvat, väikesemahulist ja rannapüüki ning veisviljelust, samuti mitmekesisemat toiduvalikut ning kohalike kalaturgude edendamist, mis on parim viis jätkusuutlikkuse tagamiseks ja mis pakub rannikualade turismitegevustele rohkem tuge; |
| --- | --- |

46.

rõhutab, et tähtis on toetada ja edendada harrastusõngesporti ja kalapüügiga tegelevaid pereettevõtteid, samuti integreeritud kalapüügi- ja turismipoliitikat (kalapüük ja kalapüügiturism, marikultuur), eelkõige saartel, et kaitsta kohalikke kultuuritraditsioone ja saarlaste ning väikeste rannikuasulate merega seotud eluviisi; julgustab säästvat, väikesemahulist ja rannapüüki ning veisviljelust, samuti mitmekesisemat toiduvalikut ning kohalike kalaturgude edendamist, mis on parim viis jätkusuutlikkuse tagamiseks ja mis pakub rannikualade turismitegevustele rohkem tuge;

| 47. | palub, et komisjon toetaks ja edendaks kalandusettevõtete ja -töötajate kaasamist projektidesse, mis on seotud kultuuri- ja pärimusturismiga, ning selliste projektide laiendamist kalandusele, meresõidu taasavastamisele ning traditsioonilistele kaluripiirkondadele ja -tegevustele; |
| --- | --- |

47.

palub, et komisjon toetaks ja edendaks kalandusettevõtete ja -töötajate kaasamist projektidesse, mis on seotud kultuuri- ja pärimusturismiga, ning selliste projektide laiendamist kalandusele, meresõidu taasavastamisele ning traditsioonilistele kaluripiirkondadele ja -tegevustele;

| 48. | rõhutab sotsiaalse ettevõtluse ja naiste ettevõtluse tähtsust, et saavutada kasv meremajanduse vallas, ja kutsub ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiaga (EUSAIR) seotud liikmesriike üles soodustama ja toetama naiste osalemist kõigis asjaomastes sektorites; tuletab meelde asjaomaste piirkondade ja territooriumide väike- ja mikroettevõtete väga olulist rolli ja palub EUSAIRiga seotud liikmesriikidel rakendada aktiivset poliitikat sellise majandustegevuse liikide edendamiseks; |
| --- | --- |

48.

rõhutab sotsiaalse ettevõtluse ja naiste ettevõtluse tähtsust, et saavutada kasv meremajanduse vallas, ja kutsub ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegiaga (EUSAIR) seotud liikmesriike üles soodustama ja toetama naiste osalemist kõigis asjaomastes sektorites; tuletab meelde asjaomaste piirkondade ja territooriumide väike- ja mikroettevõtete väga olulist rolli ja palub EUSAIRiga seotud liikmesriikidel rakendada aktiivset poliitikat sellise majandustegevuse liikide edendamiseks;

| 49. | toetab meetmeid, et vähendada hüdrogeoloogilist riski ja rannikuerosiooni ohtu; |
| --- | --- |

49.

toetab meetmeid, et vähendada hüdrogeoloogilist riski ja rannikuerosiooni ohtu;

| 50. | rõhutab teadusuuringute tähtsust ja nõuab tugevat toetust mere- ja merenduspiirkondadele; |
| --- | --- |

50.

rõhutab teadusuuringute tähtsust ja nõuab tugevat toetust mere- ja merenduspiirkondadele;

| 51. | rõhutab, et vesiviljeluse ja kalakasvatuse arendamisel võib olla tähtis roll mitte ainult liigilise mitmekesisuse taastamisel, vaid ka Aadria ja Joonia mere piirkonna majanduskasvu toetamisel; |
| --- | --- |

51.

rõhutab, et vesiviljeluse ja kalakasvatuse arendamisel võib olla tähtis roll mitte ainult liigilise mitmekesisuse taastamisel, vaid ka Aadria ja Joonia mere piirkonna majanduskasvu toetamisel;

| 52. | palub komisjonil tõhustada heade tavade vahetamist (nt rannikualade algatusrühmade poolt välja töötatud projektide jätkusuutlikkus); |
| --- | --- |

52.

palub komisjonil tõhustada heade tavade vahetamist (nt rannikualade algatusrühmade poolt välja töötatud projektide jätkusuutlikkus);

Piirkonna ühendamine

| 53. | märgib, et on tungivalt vaja paremaid transpordi- ja energiaühendusi osalevate riikide vahel, samuti nende riikide ja teiste naabrite vahel, sealhulgas on olulised meretransport, mitmeliigilised transpordiühendused sisemaaga ja energiavõrgustikud, mis on ühtlasi majandusliku ja sotsiaalse arengu eeltingimuseks; juhib tähelepanu ühenduse puudumisele Aadria mere kahe ranniku vahel ning võrgutaristu lõhele Aadria ja Joonia mere piirkonnas; |
| --- | --- |

53.

märgib, et on tungivalt vaja paremaid transpordi- ja energiaühendusi osalevate riikide vahel, samuti nende riikide ja teiste naabrite vahel, sealhulgas on olulised meretransport, mitmeliigilised transpordiühendused sisemaaga ja energiavõrgustikud, mis on ühtlasi majandusliku ja sotsiaalse arengu eeltingimuseks; juhib tähelepanu ühenduse puudumisele Aadria mere kahe ranniku vahel ning võrgutaristu lõhele Aadria ja Joonia mere piirkonnas;

| 54. | nõuab stiimulite pakkumist kestlike transpordiühenduste loomiseks, mis vähendavad sõiduaega, transpordi- ja logistikakulusid ning välismõjusid; nõuab merd ja maad ühendavaid strateegiliselt olulisi rajatisi, et luua võimalused ühendvedudeks riikide vahel, suurendada ühtekuuluvust, edendada üldist võrgustikku ning vähendada maanteeummikuid ja seega süsinikuheidet; juhib tähelepanu vajadusele parandada Aadria mere kahe ranniku vahelise (nii põhja-lõuna kui ka läbivatel ida-lääne liinidel) kabotaaži, meremagistraalide ja kruiiside mere- ja sadamamõõdet; märgib, et on vaja paremat koordineerimist, et hoida ära mereliikluse ülekoormust ning parandada selle juhtimist ja kontrolli; |
| --- | --- |

54.

nõuab stiimulite pakkumist kestlike transpordiühenduste loomiseks, mis vähendavad sõiduaega, transpordi- ja logistikakulusid ning välismõjusid; nõuab merd ja maad ühendavaid strateegiliselt olulisi rajatisi, et luua võimalused ühendvedudeks riikide vahel, suurendada ühtekuuluvust, edendada üldist võrgustikku ning vähendada maanteeummikuid ja seega süsinikuheidet; juhib tähelepanu vajadusele parandada Aadria mere kahe ranniku vahelise (nii põhja-lõuna kui ka läbivatel ida-lääne liinidel) kabotaaži, meremagistraalide ja kruiiside mere- ja sadamamõõdet; märgib, et on vaja paremat koordineerimist, et hoida ära mereliikluse ülekoormust ning parandada selle juhtimist ja kontrolli;

| 55. | ergutab kasutama meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli käsitlevat määrust (EL) 2015/757 innovatsiooniks ning säästva meretranspordi kasutuselevõtmiseks makropiirkonnas, kasutades alternatiivseid ujuvvahendite käitureid ja kütuseid, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning parandada transpordisektori energiatõhusust; |
| --- | --- |

55.

ergutab kasutama meretranspordist pärit süsinikdioksiidi heitkoguste seiret, aruandlust ja kontrolli käsitlevat määrust (EL) 2015/757 innovatsiooniks ning säästva meretranspordi kasutuselevõtmiseks makropiirkonnas, kasutades alternatiivseid ujuvvahendite käitureid ja kütuseid, et vähendada kasvuhoonegaaside heidet ning parandada transpordisektori energiatõhusust;

| 56. | rõhutab, et oluline on ühendada mereteed ja sadamad muude Euroopa piirkondadega ning siduda need üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) koridoridega; kutsub osalevaid riike üles olemasolevaid vahendeid kasutades koondama jõudu nende projektide rakendamisele, mida hõlmab praegune TEN-T võrk ja muud algatused selle kavandatavaks laiendamiseks Kagu-Euroopasse/Aadria mere idarannikule, ning mis kaotaksid Aadria – Joonia mere piirkonna võrgulõhe; palub seepärast, et asjaomased riigid määraksid kindlaks piirkondliku ja Euroopa lisaväärtusega prioriteetsed taristuprojektid ning soovitab pöörata tähelepanu muu hulgas järgmisele:






  i) | Läänemere – Aadria mere koridori lõpuleviimine, sealhulgas kogu Aadria – Joonia mere piirkonda hõlmav pikendus, |
| --- | --- | --- |

56.

rõhutab, et oluline on ühendada mereteed ja sadamad muude Euroopa piirkondadega ning siduda need üleeuroopalise transpordivõrgu (TEN-T) koridoridega; kutsub osalevaid riike üles olemasolevaid vahendeid kasutades koondama jõudu nende projektide rakendamisele, mida hõlmab praegune TEN-T võrk ja muud algatused selle kavandatavaks laiendamiseks Kagu-Euroopasse/Aadria mere idarannikule, ning mis kaotaksid Aadria – Joonia mere piirkonna võrgulõhe; palub seepärast, et asjaomased riigid määraksid kindlaks piirkondliku ja Euroopa lisaväärtusega prioriteetsed taristuprojektid ning soovitab pöörata tähelepanu muu hulgas järgmisele:

i)

Läänemere – Aadria mere koridori lõpuleviimine, sealhulgas kogu Aadria – Joonia mere piirkonda hõlmav pikendus,

| ii) | Skandinaavia – Vahemere koridori põhja-lõuna pikendus, |
| --- | --- |

ii)

Skandinaavia – Vahemere koridori põhja-lõuna pikendus,

| iii) | Alpi – Lääne-Balkani raudteekaubavedude koridori rajamine, |
| --- | --- |

iii)

Alpi – Lääne-Balkani raudteekaubavedude koridori rajamine,

| iv) | parem ühendus Ibeeria poolsaare, Kesk-Itaalia ja Lääne-Balkani vahel, |
| --- | --- |

iv)

parem ühendus Ibeeria poolsaare, Kesk-Itaalia ja Lääne-Balkani vahel,

| v) | maanteeühenduse rajamine Balkani ala sadamate ja sisemaa vahel, samuti ühendus Reini – Doonau koridoriga, |
| --- | --- |

v)

maanteeühenduse rajamine Balkani ala sadamate ja sisemaa vahel, samuti ühendus Reini – Doonau koridoriga,

| vi) | sadamarajatiste täiendamine, et tagada parem ühendus Aadria mere kahe ranniku vahel, ning Põhja-Aadria sadamate juhtkondade ühise strateegia väljatöötamine Kesk-Euroopa veelgi laialdasemaks varustamiseks importkaubaga; |
| --- | --- |

vi)

sadamarajatiste täiendamine, et tagada parem ühendus Aadria mere kahe ranniku vahel, ning Põhja-Aadria sadamate juhtkondade ühise strateegia väljatöötamine Kesk-Euroopa veelgi laialdasemaks varustamiseks importkaubaga;

| 57. | nõuab olemasoleva taristuvõrgu võimsuse optimeerimist, pidades eelkõige silmas makropiirkonna olemasolevaid maantee- ja raudteeühendusi, kaasa arvatud viimase etapi ühendused; rõhutab vajadust võimalikult kiiresti lõpule viia piki Aadria ja Joonia mere rannikut kulgeva kiirtee ehitus, mis annaks makropiirkonna majanduslikule ja sotsiaalsele arengule uut hoogu; tuletab meelde, kui tähtsad on uued koridorid, mis hõlmavad kiirteid, raudteid ja muid taristuid Aadria – Joonia piirkonna mõlemal poolel; märgib, et on vaja paremat koordineerimist, et hoida ära ummikuid mereliikluses ning parandada selle juhtimist ja kontrolli; |
| --- | --- |

57.

nõuab olemasoleva taristuvõrgu võimsuse optimeerimist, pidades eelkõige silmas makropiirkonna olemasolevaid maantee- ja raudteeühendusi, kaasa arvatud viimase etapi ühendused; rõhutab vajadust võimalikult kiiresti lõpule viia piki Aadria ja Joonia mere rannikut kulgeva kiirtee ehitus, mis annaks makropiirkonna majanduslikule ja sotsiaalsele arengule uut hoogu; tuletab meelde, kui tähtsad on uued koridorid, mis hõlmavad kiirteid, raudteid ja muid taristuid Aadria – Joonia piirkonna mõlemal poolel; märgib, et on vaja paremat koordineerimist, et hoida ära ummikuid mereliikluses ning parandada selle juhtimist ja kontrolli;

| 58. | nõuab kiirraudtee taristu väljaarendamist, mis ühendaks makropiirkonnad ning võimaldaks paremat ühendust ELiga ja selle sees; rõhutab, kui oluline on parandada Aadria ja Joonia mere piirkonna raudteetranspordi ühenduvust, samuti ühendusi Türreeni mere ja Aadria/Joonia mere ranniku vahel; |
| --- | --- |

58.

nõuab kiirraudtee taristu väljaarendamist, mis ühendaks makropiirkonnad ning võimaldaks paremat ühendust ELiga ja selle sees; rõhutab, kui oluline on parandada Aadria ja Joonia mere piirkonna raudteetranspordi ühenduvust, samuti ühendusi Türreeni mere ja Aadria/Joonia mere ranniku vahel;

| 59. | nõuab, et osalevad riigid täiustaksid oma mere-, maismaa- ja õhutransporditaristut, arendaksid makropiirkonnas meremagistraale ja ühendvedusid, eelkõige sisemaaga ühenduste loomiseks, ja parandaksid transpordilogistikat, kasutades parimal võimalikul viisil ära kõige kaasaegsemaid tehnoloogiaid, tagades igal pool kõrge turvalisuse ja keskkonnasäästlikkuse taseme; palub ka, et osalevad riigid uuriksid võimalusi ühenduvuse parandamiseks elektromobiilsuse vahendite abil, mis võivad hõlbustada rahvusvahelist elektroonilise piletisüsteemi teenust; |
| --- | --- |

59.

nõuab, et osalevad riigid täiustaksid oma mere-, maismaa- ja õhutransporditaristut, arendaksid makropiirkonnas meremagistraale ja ühendvedusid, eelkõige sisemaaga ühenduste loomiseks, ja parandaksid transpordilogistikat, kasutades parimal võimalikul viisil ära kõige kaasaegsemaid tehnoloogiaid, tagades igal pool kõrge turvalisuse ja keskkonnasäästlikkuse taseme; palub ka, et osalevad riigid uuriksid võimalusi ühenduvuse parandamiseks elektromobiilsuse vahendite abil, mis võivad hõlbustada rahvusvahelist elektroonilise piletisüsteemi teenust;

| 60. | rõhutab, et puudub tõhus ühendus saartega; palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ühenduste parandamist, uurides uusi koordineeritud ja lisaväärtusega võimalusi, optimeerides kauba- ja reisijateveo liinide kasutamist ja kaasates era- ja avaliku sektori sidusrühmi, et suurendada nende piirkondade elukvaliteeti, peatada rahvastiku kahanemine ning muuta võimalikuks sotsiaalmajanduslike võimaluste kasutamine neis piirkondades; rõhutab vajadust parandada saaresiseseid sidesüsteeme ja transporditaristut, mis võimaldavad kestlikku sisemaist mobiilsust; rõhutab ka vajadust tagada saareelanikele aastaringselt piisav tervishoid ja haridusprogrammid; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, et puudub tõhus ühendus saartega; palub, et komisjon ja liikmesriigid toetaksid ühenduste parandamist, uurides uusi koordineeritud ja lisaväärtusega võimalusi, optimeerides kauba- ja reisijateveo liinide kasutamist ja kaasates era- ja avaliku sektori sidusrühmi, et suurendada nende piirkondade elukvaliteeti, peatada rahvastiku kahanemine ning muuta võimalikuks sotsiaalmajanduslike võimaluste kasutamine neis piirkondades; rõhutab vajadust parandada saaresiseseid sidesüsteeme ja transporditaristut, mis võimaldavad kestlikku sisemaist mobiilsust; rõhutab ka vajadust tagada saareelanikele aastaringselt piisav tervishoid ja haridusprogrammid;

| 61. | nõuab suurprojektide käivitamist, et arendada saartel mitmeliigilise transpordi ühendusi, ning eelkõige soovib näha tugevat toetust strateegiliselt tähtsate lennujaamade edendamist, seda nii taristu ja kui ka uute liinide osas makropiirkonna teistele aladele; |
| --- | --- |

61.

nõuab suurprojektide käivitamist, et arendada saartel mitmeliigilise transpordi ühendusi, ning eelkõige soovib näha tugevat toetust strateegiliselt tähtsate lennujaamade edendamist, seda nii taristu ja kui ka uute liinide osas makropiirkonna teistele aladele;

| 62. | nõuab tungivalt, et osalevad riigid jätkaksid jõupingutusi energiaallikate mitmekesistamiseks, mis mitte üksnes ei paranda makropiirkonna energiajulgeolekut, vaid aitab ka suurendada konkurentsi ja võidelda kütteostuvõimetusega, toetades oluliselt piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut; rõhutab, et sekkumistele energiasektoris tuleb teha põhjalikud keskkonnamõju hinnangud; rõhutab, kui tähtis on ühiselt kavandada investeerimist veeldatud maagaasi terminalide ja puuduolevate gaasivõrkude väljaarendamisse makropiirkonnas, aidates sellega saavutada suuremat sõltumatust ja energiajulgeolekut; pooldab ka meetmeid energia- ja ressursitõhususe suurendamiseks, mis omakorda aitab parandada konkurentsivõimet; |
| --- | --- |

62.

nõuab tungivalt, et osalevad riigid jätkaksid jõupingutusi energiaallikate mitmekesistamiseks, mis mitte üksnes ei paranda makropiirkonna energiajulgeolekut, vaid aitab ka suurendada konkurentsi ja võidelda kütteostuvõimetusega, toetades oluliselt piirkonna majanduslikku ja sotsiaalset arengut; rõhutab, et sekkumistele energiasektoris tuleb teha põhjalikud keskkonnamõju hinnangud; rõhutab, kui tähtis on ühiselt kavandada investeerimist veeldatud maagaasi terminalide ja puuduolevate gaasivõrkude väljaarendamisse makropiirkonnas, aidates sellega saavutada suuremat sõltumatust ja energiajulgeolekut; pooldab ka meetmeid energia- ja ressursitõhususe suurendamiseks, mis omakorda aitab parandada konkurentsivõimet;

| 63. | pooldab sellise energiataristu väljaarendamist, mis aitaks vähendada ökoloogilist jalajälge, suurendada energiatõhusust ning tagada energiajulgeolek makropiirkonnas ja mujal; rõhutab lisaks, et on oluline arendada ja edendada arukate linnade kontseptsiooni, andmaks lisandväärtust makropiirkonna praegusele üldisele energiataristule; |
| --- | --- |

63.

pooldab sellise energiataristu väljaarendamist, mis aitaks vähendada ökoloogilist jalajälge, suurendada energiatõhusust ning tagada energiajulgeolek makropiirkonnas ja mujal; rõhutab lisaks, et on oluline arendada ja edendada arukate linnade kontseptsiooni, andmaks lisandväärtust makropiirkonna praegusele üldisele energiataristule;

| 64. | võtab teadmiseks makropiirkonna alakasutatud taastuvenergiaallikate suure potentsiaali; nõuab, et energiatootmises võetaks kasutusele kättesaadavad taastuvenergiaallikad, nagu päikese-, tuule-, tõusu- ja mõõna- (kui see on tehniliselt võimalik) ning laineenergia; rõhutab potentsiaalsete veejõujaamade kestlikkust ja konkurentsivõimet kõigis osalevates riikides; kutsub osalevaid riike üles toetama makropiirkonnas hästitoimiva ja vastastikku seotud elektri- ja gaasituru loomist, mis tagab võrdse juurdepääsu odavale ja taskukohasele energiale; rõhutab, et on oluline tugevdada piiriüleseid energiaühendusi, toetades energiasektorisse investeerimist, mis on peamine eeltingimus ELi energiavõrku integreerumiseks, ning kaotada piiriülese investeerimise takistused energiasektoris; |
| --- | --- |

64.

võtab teadmiseks makropiirkonna alakasutatud taastuvenergiaallikate suure potentsiaali; nõuab, et energiatootmises võetaks kasutusele kättesaadavad taastuvenergiaallikad, nagu päikese-, tuule-, tõusu- ja mõõna- (kui see on tehniliselt võimalik) ning laineenergia; rõhutab potentsiaalsete veejõujaamade kestlikkust ja konkurentsivõimet kõigis osalevates riikides; kutsub osalevaid riike üles toetama makropiirkonnas hästitoimiva ja vastastikku seotud elektri- ja gaasituru loomist, mis tagab võrdse juurdepääsu odavale ja taskukohasele energiale; rõhutab, et on oluline tugevdada piiriüleseid energiaühendusi, toetades energiasektorisse investeerimist, mis on peamine eeltingimus ELi energiavõrku integreerumiseks, ning kaotada piiriülese investeerimise takistused energiasektoris;

| 65. | toetab makropiirkonnas energiataristu ühist kavandamist ja sellesse investeerimist nii elektri ja gaasi tootmise kui ka transpordi vallas kooskõlas üleeuroopalise energiavõrguga (TEN-E), rakendades energiaühenduse huviprojektide loetelusse kuuluvaid konkreetseid projekte; |
| --- | --- |

65.

toetab makropiirkonnas energiataristu ühist kavandamist ja sellesse investeerimist nii elektri ja gaasi tootmise kui ka transpordi vallas kooskõlas üleeuroopalise energiavõrguga (TEN-E), rakendades energiaühenduse huviprojektide loetelusse kuuluvaid konkreetseid projekte;

| 66. | väljendab muret uute impulsside pärast nafta ja gaasi leukohtade otsimiseks ja kasutuselevõtmiseks nii avamerel kui ka maismaal, mis võib tekitada makropiirkonnas katastroofide ohtu ning tuua kaasa väga tõsiseid tagajärgi keskkonna, majanduse ja inimeste tervise jaoks; rõhutab, et selline tegevus peab olema kooskõlas liidu kliima ja taastuvenergia alaste eeskirjade ja juhistega; rõhutab, et Aadria meri on suletud, madal meri, mis ei suuda reostust hajutada ja mille mõlemal kaldal õitseb turism, ning et makropiirkonna majanduskasv peaks eelkõige tulenema turismist ja piirkonna keskkonnaomaduste ning ökosüsteemidega seotud majandustegevusest; rõhutab, et ELi õigusakte ja rahvusvahelisi konventsioone keskkonnasäästlikkuse ja merendustegevuse ohutuse kohta tuleb järjepidevalt rakendada; nõuab merestrateegia raamdirektiivi (2008/56/EÜ) ning avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutuse direktiivi (2013/30/EL) täielikku rakendamist; |
| --- | --- |

66.

väljendab muret uute impulsside pärast nafta ja gaasi leukohtade otsimiseks ja kasutuselevõtmiseks nii avamerel kui ka maismaal, mis võib tekitada makropiirkonnas katastroofide ohtu ning tuua kaasa väga tõsiseid tagajärgi keskkonna, majanduse ja inimeste tervise jaoks; rõhutab, et selline tegevus peab olema kooskõlas liidu kliima ja taastuvenergia alaste eeskirjade ja juhistega; rõhutab, et Aadria meri on suletud, madal meri, mis ei suuda reostust hajutada ja mille mõlemal kaldal õitseb turism, ning et makropiirkonna majanduskasv peaks eelkõige tulenema turismist ja piirkonna keskkonnaomaduste ning ökosüsteemidega seotud majandustegevusest; rõhutab, et ELi õigusakte ja rahvusvahelisi konventsioone keskkonnasäästlikkuse ja merendustegevuse ohutuse kohta tuleb järjepidevalt rakendada; nõuab merestrateegia raamdirektiivi (2008/56/EÜ) ning avamere nafta- ja gaasiammutamisprotsesside ohutuse direktiivi (2013/30/EL) täielikku rakendamist;

| 67. | nõuab, et Aadria – Joonia mere makropiirkonnas kehtestataks ühtsed Euroopa liiklusohutuse standardid; |
| --- | --- |

67.

nõuab, et Aadria – Joonia mere makropiirkonnas kehtestataks ühtsed Euroopa liiklusohutuse standardid;

| 68. | rõhutab, et on vaja edendada piiriüleseid lennuteenuseid ühisprojektide kaudu, mis on kavandatud makropiirkonnasiseste ühenduste tagamiseks ja tõhustamiseks; |
| --- | --- |

68.

rõhutab, et on vaja edendada piiriüleseid lennuteenuseid ühisprojektide kaudu, mis on kavandatud makropiirkonnasiseste ühenduste tagamiseks ja tõhustamiseks;

Keskkonna kvaliteet

| 69. | tuletab meelde osalevate riikide mere-, ranniku- ja maismaaökosüsteemide rikkust; märgib, et Aadria meres elab ligi pool (49 %) kõikidest Vahemeres registreeritud mereliikidest ning see Vahemere alampiirkond on oma madaluse, piiratud voolude ja jõgede suure mõju tõttu väga ebatavaline; nõuab ühiseid jõupingutusi, et võtta kõik võimalikud meetmed (nt puhaste kütuste kasutamine meretranspordis ja -logistikas) merekeskkonna ja piiriüleste maismaaelupaikade bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, samuti merereostuse ennetamiseks ja vähendamiseks ning muude ranniku- ja merealade elurikkust ähvardavate ohtude leevendamiseks; rõhutab, et on oluline kaitsta selliseid mere- ja maismaaliike nagu Vahemere munkhüljes, koopaolm, ilves, kaeluskotkas jt, ning kutsub osalevad riike üles rakendama selle eesmärgi täitmiseks proportsionaalseid meetmeid; |
| --- | --- |

69.

tuletab meelde osalevate riikide mere-, ranniku- ja maismaaökosüsteemide rikkust; märgib, et Aadria meres elab ligi pool (49 %) kõikidest Vahemeres registreeritud mereliikidest ning see Vahemere alampiirkond on oma madaluse, piiratud voolude ja jõgede suure mõju tõttu väga ebatavaline; nõuab ühiseid jõupingutusi, et võtta kõik võimalikud meetmed (nt puhaste kütuste kasutamine meretranspordis ja -logistikas) merekeskkonna ja piiriüleste maismaaelupaikade bioloogilise mitmekesisuse kaitsmiseks, samuti merereostuse ennetamiseks ja vähendamiseks ning muude ranniku- ja merealade elurikkust ähvardavate ohtude leevendamiseks; rõhutab, et on oluline kaitsta selliseid mere- ja maismaaliike nagu Vahemere munkhüljes, koopaolm, ilves, kaeluskotkas jt, ning kutsub osalevad riike üles rakendama selle eesmärgi täitmiseks proportsionaalseid meetmeid;

| 70. | nõuab osalevate riikide vahel heade tavade vahetamist loodus- ja kultuuripärandi haldamise valdkonnas, sealhulgas Natura 2000 alad ja UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvad objektid, et luua säästvad turismilahendused; |
| --- | --- |

70.

nõuab osalevate riikide vahel heade tavade vahetamist loodus- ja kultuuripärandi haldamise valdkonnas, sealhulgas Natura 2000 alad ja UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvad objektid, et luua säästvad turismilahendused;

| 71. | nõuab tungivalt, et kõik osalevad riigid ühisel jõul rakendaksid mereala ruumilist planeerimist kooskõlas direktiiviga 2014/89/EL (millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise raamistik) ning rannikualade integreeritud haldamist, kaasates eri sidusrühmi (riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, kohalikku elanikkonda, teaduskogukondi, vabaühendusi jne); on seisukohal, et merealade hea ühine haldamine loob olulise raamistiku mereressursside säästvaks ja läbipaistvaks kasutamiseks; |
| --- | --- |

71.

nõuab tungivalt, et kõik osalevad riigid ühisel jõul rakendaksid mereala ruumilist planeerimist kooskõlas direktiiviga 2014/89/EL (millega kehtestatakse mereala ruumilise planeerimise raamistik) ning rannikualade integreeritud haldamist, kaasates eri sidusrühmi (riiklikke, piirkondlikke ja kohalikke asutusi, kohalikku elanikkonda, teaduskogukondi, vabaühendusi jne); on seisukohal, et merealade hea ühine haldamine loob olulise raamistiku mereressursside säästvaks ja läbipaistvaks kasutamiseks;

| 72. | rõhutab, et oluline on kaitsta ja säilitada jõgesid ja järvi Aadria ja Joonia mere valgalas; |
| --- | --- |

72.

rõhutab, et oluline on kaitsta ja säilitada jõgesid ja järvi Aadria ja Joonia mere valgalas;

| 73. | juhib tähelepanu vajadusele vähendada vastutustundlikult ajaloolistest tingimustest tulenevat ja piiriülest reostust ning puhastada tööstuslikust pinnase-, vee- ja õhureostusest, samuti sõjaliste konfliktide tagajärjel tekkinud reostusest mõjutatud alad; toetab kõiki aktiivseid meetmeid keemia- ja tavarelvastuse tekitatud merereostuse vähendamiseks; toetab kooskõlas merestrateegia raamdirektiiviga mereprahi vähendamist eesmärgiga see kaotada, eelkõige Aadria mere saarte reostuse osas; |
| --- | --- |

73.

juhib tähelepanu vajadusele vähendada vastutustundlikult ajaloolistest tingimustest tulenevat ja piiriülest reostust ning puhastada tööstuslikust pinnase-, vee- ja õhureostusest, samuti sõjaliste konfliktide tagajärjel tekkinud reostusest mõjutatud alad; toetab kõiki aktiivseid meetmeid keemia- ja tavarelvastuse tekitatud merereostuse vähendamiseks; toetab kooskõlas merestrateegia raamdirektiiviga mereprahi vähendamist eesmärgiga see kaotada, eelkõige Aadria mere saarte reostuse osas;

| 74. | on mures plastjäätmete tekitatava kahju pärast merel; palub, et komisjon toetaks algatusi selliste jäätmete kogumiseks ja ringlussevõtuks; rõhutab, kui oluline on kaasata sellesse kalureid; |
| --- | --- |

74.

on mures plastjäätmete tekitatava kahju pärast merel; palub, et komisjon toetaks algatusi selliste jäätmete kogumiseks ja ringlussevõtuks; rõhutab, kui oluline on kaasata sellesse kalureid;

| 75. | kutsub riike üles töötama välja ja rakendama põhjalikke kavasid iganenud ja kasutuseta jäänud tööstus- ja militaarobjektide uuesti kasutusele võtmiseks; rõhutab, et need objektid ei ole mitte üksnes keskkonnaohtlikud, vaid neil on ka märkimisväärne majanduslik potentsiaal, mida ei kasutata; |
| --- | --- |

75.

kutsub riike üles töötama välja ja rakendama põhjalikke kavasid iganenud ja kasutuseta jäänud tööstus- ja militaarobjektide uuesti kasutusele võtmiseks; rõhutab, et need objektid ei ole mitte üksnes keskkonnaohtlikud, vaid neil on ka märkimisväärne majanduslik potentsiaal, mida ei kasutata;

| 76. | nõuab, et ergutataks tööstuse ümberpaigutamist eemale linnakeskustest ja rannikualadelt, et parandada elukvaliteeti; |
| --- | --- |

76.

nõuab, et ergutataks tööstuse ümberpaigutamist eemale linnakeskustest ja rannikualadelt, et parandada elukvaliteeti;

| 77. | nõuab, et kasutataks kõiki olemasolevaid vahendeid parimate jäätme- ja reoveekäitluse lahenduste rakendamiseks piirkonnas, kooskõlas nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiviga 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta; |
| --- | --- |

77.

nõuab, et kasutataks kõiki olemasolevaid vahendeid parimate jäätme- ja reoveekäitluse lahenduste rakendamiseks piirkonnas, kooskõlas nõukogu 21. mai 1991. aasta direktiiviga 91/271/EMÜ asulareovee puhastamise kohta;

| 78. | juhib tähelepanu asjaolule, et viimastel aastatel on piirkonda tabanud mitmed inimeste põhjustatud õnnetused ja loodusõnnetused; juhib tähelepanu raadamise probleemile ja muudele kliimamuutusega seotud ohtudele; rõhutab, et iga valdkonna tegevuskava ja prioriteetide rakendamisel tuleb kohaldada looduskatastroofide riski juhtimise ja kliimamuutusega kohanemise horisontaalseid põhimõtteid; julgustab riikide hüdrometeoroloogiainstituute koostööle, et tulla toime äärmuslike ilmastikunähtustega, kliimamuutuse tagajärgede ja õnnetuste riski juhtimisega; möönab, et veevarustus, põllumajandus ja turism on kliimamuutuse suhtes kõige tundlikumad sektorid, ning seetõttu ergutab riikide ametiasutusi koostööle, et luua raamistik ja tugimehhanism kohandumis- ja leevendusmeetmete rakendamiseks; |
| --- | --- |

78.

juhib tähelepanu asjaolule, et viimastel aastatel on piirkonda tabanud mitmed inimeste põhjustatud õnnetused ja loodusõnnetused; juhib tähelepanu raadamise probleemile ja muudele kliimamuutusega seotud ohtudele; rõhutab, et iga valdkonna tegevuskava ja prioriteetide rakendamisel tuleb kohaldada looduskatastroofide riski juhtimise ja kliimamuutusega kohanemise horisontaalseid põhimõtteid; julgustab riikide hüdrometeoroloogiainstituute koostööle, et tulla toime äärmuslike ilmastikunähtustega, kliimamuutuse tagajärgede ja õnnetuste riski juhtimisega; möönab, et veevarustus, põllumajandus ja turism on kliimamuutuse suhtes kõige tundlikumad sektorid, ning seetõttu ergutab riikide ametiasutusi koostööle, et luua raamistik ja tugimehhanism kohandumis- ja leevendusmeetmete rakendamiseks;

| 79. | rõhutab vajadust vähendada kasvuhoonegaaside heiteid, eelkõige meretranspordisektoris; |
| --- | --- |

79.

rõhutab vajadust vähendada kasvuhoonegaaside heiteid, eelkõige meretranspordisektoris;

| 80. | rõhutab, et veevarude kättesaadavuse osas on probleemiks geograafilised ja ajalised erinevused – suvel on saartel ja rannikualadel märkimisväärne veenappus, sest nõudlus vee järele mitmekordistub arvukate turistide saabudes; |
| --- | --- |

80.

rõhutab, et veevarude kättesaadavuse osas on probleemiks geograafilised ja ajalised erinevused – suvel on saartel ja rannikualadel märkimisväärne veenappus, sest nõudlus vee järele mitmekordistub arvukate turistide saabudes;

| 81. | nõuab tungivalt, et loodaks katastroofideks valmisoleku keskus ning ühine hädaolukorra lahendamise plaan naftareostuste ja muude suure ulatusega reostuste puhuks, et luua eelhoiatussüsteem, mille abil ennetada loodusõnnetusi ning muid õnnetusi, mis on tingitud tööstus-, transpordi- ja muust tegevusest, nagu üleujutused, tulekahjud ning loodusvarade kasutamine Aadria merel; rõhutab, et keskus peaks olema otseselt seotud ELi kodanikukaitse mehhanismiga; rõhutab, kui tähtis on kaitsta piirkonna ökosüsteemi ja elurikkust parema mõistmise ja parimate tavade vahetamise kaudu; |
| --- | --- |

81.

nõuab tungivalt, et loodaks katastroofideks valmisoleku keskus ning ühine hädaolukorra lahendamise plaan naftareostuste ja muude suure ulatusega reostuste puhuks, et luua eelhoiatussüsteem, mille abil ennetada loodusõnnetusi ning muid õnnetusi, mis on tingitud tööstus-, transpordi- ja muust tegevusest, nagu üleujutused, tulekahjud ning loodusvarade kasutamine Aadria merel; rõhutab, et keskus peaks olema otseselt seotud ELi kodanikukaitse mehhanismiga; rõhutab, kui tähtis on kaitsta piirkonna ökosüsteemi ja elurikkust parema mõistmise ja parimate tavade vahetamise kaudu;

| 82. | Kutsub ELi mittekuuluvaid riike üles kiirendama valdkondliku õigustiku (nt veepoliitika raamdirektiivi) rakendamist, pidades silmas nende tulevast liitumist Euroopa Liiduga; |
| --- | --- |

82.

Kutsub ELi mittekuuluvaid riike üles kiirendama valdkondliku õigustiku (nt veepoliitika raamdirektiivi) rakendamist, pidades silmas nende tulevast liitumist Euroopa Liiduga;

| 83. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid konsulteeriksid naaberriikide pädevate asutustega ja makropiirkonna kohalike kogukondadega, eelkõige seoses majandustegevusega, mille suhtes kohaldatakse keskkonnamõju hindamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivile 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta; |
| --- | --- |

83.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid konsulteeriksid naaberriikide pädevate asutustega ja makropiirkonna kohalike kogukondadega, eelkõige seoses majandustegevusega, mille suhtes kohaldatakse keskkonnamõju hindamist vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivile 2014/52/EL, millega muudetakse direktiivi 2011/92/EL teatavate riiklike ja eraprojektide keskkonnamõju hindamise kohta;

Kestlik ja konkurentsivõimeline turism

| 84. | rõhutab turismi otsustavat tähtsust Euroopa majanduse jaoks ja ELi sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks, eelkõige Vahemere riikide ja kogu kõnealuse piirkonna puhul; rõhutab vajadust töötada välja uued käsitused, et võidelda turismi hooajalisuse vastu, lähtudes turismi mõjust keskkonnale ja jätkusuutlikkusest; nõuab suuremat toetust turismiprojektide rahastamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning muudest allikatest; |
| --- | --- |

84.

rõhutab turismi otsustavat tähtsust Euroopa majanduse jaoks ja ELi sotsiaalse ühtekuuluvuse saavutamiseks, eelkõige Vahemere riikide ja kogu kõnealuse piirkonna puhul; rõhutab vajadust töötada välja uued käsitused, et võidelda turismi hooajalisuse vastu, lähtudes turismi mõjust keskkonnale ja jätkusuutlikkusest; nõuab suuremat toetust turismiprojektide rahastamiseks Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest ning muudest allikatest;

| 85. | nõuab turismi konkurentsivõime parandamise nimel tungivalt piiriülese maanteeühenduse parandamist, kuna kehvad ühendusteed tekitavad liikluses kitsaskohti ja pikki viivitusi; rõhutab, et turismi eesmärgil on vaja parandada olemasolevaid lennuliinide taristuid ja mereühendusi Aadria mere rannikualade vahel; |
| --- | --- |

85.

nõuab turismi konkurentsivõime parandamise nimel tungivalt piiriülese maanteeühenduse parandamist, kuna kehvad ühendusteed tekitavad liikluses kitsaskohti ja pikki viivitusi; rõhutab, et turismi eesmärgil on vaja parandada olemasolevaid lennuliinide taristuid ja mereühendusi Aadria mere rannikualade vahel;

| 86. | rõhutab vajadust ergutada makropiirkonnas olemasolevate lennujaamade kasutamist, et vältida reisijate liigset koondumist vähestesse sõlmlennujaamadesse ning edendada jätkusuutlikku ja tasakaalustatud turistide voogu mitmetesse kohtadesse; |
| --- | --- |

86.

rõhutab vajadust ergutada makropiirkonnas olemasolevate lennujaamade kasutamist, et vältida reisijate liigset koondumist vähestesse sõlmlennujaamadesse ning edendada jätkusuutlikku ja tasakaalustatud turistide voogu mitmetesse kohtadesse;

| 87. | möönab, et piirkonna rikas kultuuri- ja looduspärand (sealhulgas selline kultuuritegevus nagu kino, teater ja muusika) on tähtis vara, millele turismimajandus võib toetuda; juhib tähelepanu sellele, et kõigis osalevates riikides leidub arvukalt UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvaid objekte ja Natura 2000 alasid; on seisukohal, et kuigi turism annab majanduse arengusse suure panuse, ei ole selle potentsiaali veel täielikult kasutusele võetud, eelkõige turismi hooajalisuse tõttu, kuid samuti ka vähese innovatsiooni ja kestlikkuse ning transporditaristu, turismipakkumiste kvaliteedi, sidusrühmade oskuste ja turismi vastutustundliku juhtimise puuduste tõttu; kutsub osalevaid riike üles võtma vastu poliitikat, millega tagada piisavad ühendused ja turismirajatised nii suvehooaja vältel kui ka väljaspool suvehooaega, et mitmekesistada turistide voogu ja kindlustada turistide saabumine kõigil hooaegadel; rõhutab, kui oluline on ühendada turism loodus-, kultuuri- ja kunstipärandiga; |
| --- | --- |

87.

möönab, et piirkonna rikas kultuuri- ja looduspärand (sealhulgas selline kultuuritegevus nagu kino, teater ja muusika) on tähtis vara, millele turismimajandus võib toetuda; juhib tähelepanu sellele, et kõigis osalevates riikides leidub arvukalt UNESCO maailmapärandi nimekirja kuuluvaid objekte ja Natura 2000 alasid; on seisukohal, et kuigi turism annab majanduse arengusse suure panuse, ei ole selle potentsiaali veel täielikult kasutusele võetud, eelkõige turismi hooajalisuse tõttu, kuid samuti ka vähese innovatsiooni ja kestlikkuse ning transporditaristu, turismipakkumiste kvaliteedi, sidusrühmade oskuste ja turismi vastutustundliku juhtimise puuduste tõttu; kutsub osalevaid riike üles võtma vastu poliitikat, millega tagada piisavad ühendused ja turismirajatised nii suvehooaja vältel kui ka väljaspool suvehooaega, et mitmekesistada turistide voogu ja kindlustada turistide saabumine kõigil hooaegadel; rõhutab, kui oluline on ühendada turism loodus-, kultuuri- ja kunstipärandiga;

| 88. | ergutab liikmesriike edendama turismisektoris säästvaid lahendusi liikuvuse valdkonnas et parandada seeläbi turismiteenuste kvaliteeti ja suurendada nende ulatust; |
| --- | --- |

88.

ergutab liikmesriike edendama turismisektoris säästvaid lahendusi liikuvuse valdkonnas et parandada seeläbi turismiteenuste kvaliteeti ja suurendada nende ulatust;

| 89. | sedastab, et rahvus- ja looduspargid ning kaitsealad on aluseks kodanike harimisele keskkonnakaitse ja kliimamuutuste vastu võitlemise valdkonnas; |
| --- | --- |

89.

sedastab, et rahvus- ja looduspargid ning kaitsealad on aluseks kodanike harimisele keskkonnakaitse ja kliimamuutuste vastu võitlemise valdkonnas;

| 90. | toonitab, et turismi edasise arengu tagamiseks piirkonnas on vaja osalevate riikide koostööd; ergutab koostama Aadria ja Joonia mere turismistrateegiaid, mis põhineksid kestlikkusel ja võimaldaksid riikidel koostoimest kasu saada ning ühiseid probleeme makropiirkondlikul tasandil lahendada; peab vajalikuks koostööd, et parendada Aadria ja Joonia mere piirkonna sihtkohtade profiili; |
| --- | --- |

90.

toonitab, et turismi edasise arengu tagamiseks piirkonnas on vaja osalevate riikide koostööd; ergutab koostama Aadria ja Joonia mere turismistrateegiaid, mis põhineksid kestlikkusel ja võimaldaksid riikidel koostoimest kasu saada ning ühiseid probleeme makropiirkondlikul tasandil lahendada; peab vajalikuks koostööd, et parendada Aadria ja Joonia mere piirkonna sihtkohtade profiili;

| 91. | nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon, osalevad riigid ja kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võtaksid meetmeid, mis ergutaksid sidusrühmi turismitaristut parandama; |
| --- | --- |

91.

nõuab tungivalt, et Euroopa Komisjon, osalevad riigid ja kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused võtaksid meetmeid, mis ergutaksid sidusrühmi turismitaristut parandama;

| 92. | rõhutab, kui oluline on toetada kultuuri- ja loomingulist tegevust ning eelkõige äritegevuse arendamist ja selle integreerimist sellistes valdkondades nagu muusika, teater, tants ja film; nõuab integratsiooni edendavate festivalide, konventide ja kultuuriürituste korraldamist; |
| --- | --- |

92.

rõhutab, kui oluline on toetada kultuuri- ja loomingulist tegevust ning eelkõige äritegevuse arendamist ja selle integreerimist sellistes valdkondades nagu muusika, teater, tants ja film; nõuab integratsiooni edendavate festivalide, konventide ja kultuuriürituste korraldamist;

| 93. | juhib tähelepanu vajadusele võimaldada VKEdele lihtsam juurdepääs rahastusele ja toetusele, sest VKEd on turismisektori jaoks vältimatult olulised; ergutab piirkonna sidusrühmi osalema Euroopa ettevõtlusvõrgustikus, et jagada kogemusi, suhelda ja leida piiriüleseid partnereid; |
| --- | --- |

93.

juhib tähelepanu vajadusele võimaldada VKEdele lihtsam juurdepääs rahastusele ja toetusele, sest VKEd on turismisektori jaoks vältimatult olulised; ergutab piirkonna sidusrühmi osalema Euroopa ettevõtlusvõrgustikus, et jagada kogemusi, suhelda ja leida piiriüleseid partnereid;

| 94. | rõhutab aruka spetsialiseerumise ja arukate kogukondade projektide olulisust olemasolevate innovatsiooniplatvormide kasutamisel, et luua Aadria ja Joonia mere piirkonna loovusala; |
| --- | --- |

94.

rõhutab aruka spetsialiseerumise ja arukate kogukondade projektide olulisust olemasolevate innovatsiooniplatvormide kasutamisel, et luua Aadria ja Joonia mere piirkonna loovusala;

| 95. | toetab mitmekesise turismipakkumise arendamist, mis hõlmaks temaatilisi turismiparke ja -trasse, kultuuri-, maapiirkondade, tervise-, ravi-, mere-, toidu- ja veiniturismi, konverentsi- ja sporditurismi, kaasa arvatud jalgrattasõit, golf, sukeldumine, matkamine, suusatamine, mägironimine ja vabaõhusport, et edendada aastaringset turismi ning turismisihtkohtade konkurentsivõimet kestlikult suurendada; toetab maaturismi arendamist, et vähendada survet suurtele turismikeskustele ja kitsale rannikupiirkonnale ning aidata tasakaalustada hooajalisust; toetab turismitegevuse laiendamist sisemaale, luues integreeritud turismitooted, mis sisaldavad makropiirkondade ja nende pealinnade peamisi vaatamisväärsusi; |
| --- | --- |

95.

toetab mitmekesise turismipakkumise arendamist, mis hõlmaks temaatilisi turismiparke ja -trasse, kultuuri-, maapiirkondade, tervise-, ravi-, mere-, toidu- ja veiniturismi, konverentsi- ja sporditurismi, kaasa arvatud jalgrattasõit, golf, sukeldumine, matkamine, suusatamine, mägironimine ja vabaõhusport, et edendada aastaringset turismi ning turismisihtkohtade konkurentsivõimet kestlikult suurendada; toetab maaturismi arendamist, et vähendada survet suurtele turismikeskustele ja kitsale rannikupiirkonnale ning aidata tasakaalustada hooajalisust; toetab turismitegevuse laiendamist sisemaale, luues integreeritud turismitooted, mis sisaldavad makropiirkondade ja nende pealinnade peamisi vaatamisväärsusi;

| 96. | rõhutab, et oluline on sidusus turismijuhtimise ja taristu vahel ning vaja on suurendada teenuste ja võimaluste kvaliteeti ja mitmekesisust, võttes arvesse piirkonna konkreetseid eripärasid; rõhutab lisaks, et oluline on edendada ja säilitada kohalikke ja piirkondlikke traditsioone; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et oluline on sidusus turismijuhtimise ja taristu vahel ning vaja on suurendada teenuste ja võimaluste kvaliteeti ja mitmekesisust, võttes arvesse piirkonna konkreetseid eripärasid; rõhutab lisaks, et oluline on edendada ja säilitada kohalikke ja piirkondlikke traditsioone;

| 97. | rõhutab, et oluline on kaaluda alternatiivseid võimalusi ja ärimudeleid ning siduda kruiisireiside pakkumine paremini kohalike inimeste ja toodetega, et tõhusamalt kõrvaldada jätkusuutmatu ülekoormus ja kasutada paremini ära kogu potentsiaali, nii et see tooks kohalikule majandusele kestvamat kasu; sedastab, et oluline on olemasolevate teede kaardistamise ja jätkuva edendamise abil töötada välja makropiirkondlikud turismimarsruudid ja neid kaubamärgi abil turustada; |
| --- | --- |

97.

rõhutab, et oluline on kaaluda alternatiivseid võimalusi ja ärimudeleid ning siduda kruiisireiside pakkumine paremini kohalike inimeste ja toodetega, et tõhusamalt kõrvaldada jätkusuutmatu ülekoormus ja kasutada paremini ära kogu potentsiaali, nii et see tooks kohalikule majandusele kestvamat kasu; sedastab, et oluline on olemasolevate teede kaardistamise ja jätkuva edendamise abil töötada välja makropiirkondlikud turismimarsruudid ja neid kaubamärgi abil turustada;

| 98. | pooldab piirkonna kõige iseloomulikumate varade kasutamist turismi eesmärgil ning edendus- ja turundusprogrammide väljatöötamist; |
| --- | --- |

98.

pooldab piirkonna kõige iseloomulikumate varade kasutamist turismi eesmärgil ning edendus- ja turundusprogrammide väljatöötamist;

| 99. | rõhutab vajadust tõeliselt mitmeliigilise transpordi järele, mis kasutab integreeritud teenuste ja ristumispunktide võrgustikku, et arendada välja kvaliteetne ökoturism; |
| --- | --- |

99.

rõhutab vajadust tõeliselt mitmeliigilise transpordi järele, mis kasutab integreeritud teenuste ja ristumispunktide võrgustikku, et arendada välja kvaliteetne ökoturism;

| 100. | nõuab Aadria ja Joonia mere piirkonna harta koostamist, mis sisaldaks kriteeriume, põhimõtteid ja juhiseid säästva turismi edendamiseks, rakendades Euroopa turisminäitajate süsteemi, et hinnata turismisihtkohti eesmärgiga soodustada nende säästvat arengut; |
| --- | --- |

100.

nõuab Aadria ja Joonia mere piirkonna harta koostamist, mis sisaldaks kriteeriume, põhimõtteid ja juhiseid säästva turismi edendamiseks, rakendades Euroopa turisminäitajate süsteemi, et hinnata turismisihtkohti eesmärgiga soodustada nende säästvat arengut;

o

o o

| 101. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegias osalevate riikide (Horvaatia, Kreeka, Itaalia, Sloveenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro ja Serbia) valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

101.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning ELi Aadria ja Joonia mere piirkonna strateegias osalevate riikide (Horvaatia, Kreeka, Itaalia, Sloveenia, Albaania, Bosnia ja Hertsegoviina, Montenegro ja Serbia) valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

(3)  ELT C 349 E, 29.11.2013, lk 1.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/37

---

P8_TA(2015)0384

Ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamine

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon ühtekuuluvuspoliitika ja strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamise kohta (2014/2246(INI))

(2017/C 355/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162 ja 174–178, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162 ja 174–178,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „ühissätete määrus“) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (edaspidi „ühissätete määrus“) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1301/2013, mis käsitleb Euroopa Regionaalarengu Fondi ja majanduskasvu ja tööhõivesse investeerimise eesmärgiga seonduvaid erisätteid ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1080/2006 (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1299/2013 erisätete kohta, mis käsitlevad Euroopa Regionaalarengu Fondist toetuse andmist Euroopa territoriaalse koostöö eesmärgil (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1302/2013, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1082/2006 Euroopa territoriaalse koostöö rühmituse (ETKR) kohta, et selgitada, lihtsustada ja parandada nende rühmituste asutamist ja toimimist (5),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1300/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1300/2013, mis käsitleb Ühtekuuluvusfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1084/2006 (6),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juulil 2014 avaldatud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuendat aruannet „Investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse. Arengu ja hea juhtimistava soodustamine ELi piirkondades ja linnades“ (edaspidi „kuues ühtekuuluvusaruanne“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juulil 2014 avaldatud majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuendat aruannet „Investeerimine majanduskasvu ja tööhõivesse. Arengu ja hea juhtimistava soodustamine ELi piirkondades ja linnades“ (edaspidi „kuues ühtekuuluvusaruanne“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (8),

| — | võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2013. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kaheksandat eduaruannet „Kriisi piirkondlik ja linnamõõde“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 26. juuni 2013. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kaheksandat eduaruannet „Kriisi piirkondlik ja linnamõõde“,

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni aruka spetsialiseerumise ja toimivaks ühtekuuluvuspoliitikaks vajaliku tippkeskuste võrgustiku loomise kohta (9),

| — | võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi liikmesriikide valmisoleku kohta uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusaks ja õigeaegseks alustamiseks (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. jaanuari 2014. aasta resolutsiooni ELi liikmesriikide valmisoleku kohta uue ühtekuuluvuspoliitika programmitöö perioodi tõhusaks ja õigeaegseks alustamiseks (10),

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (11),

| — | võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni viivituste kohta 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika käivitamisel (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. novembri 2014. aasta resolutsiooni viivituste kohta 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitika käivitamisel (12),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. märtsi 2010. aasta teatist „Euroopa 2020. aastal. Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia“ (COM(2010)2020),

| — | võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta teatist „Järgmise põlvkonna uudsete rahastamisvahendite raamistik: ELi omakapitali- ja võlaplatvorm“ (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 19. oktoobri 2011. aasta teatist „Järgmise põlvkonna uudsete rahastamisvahendite raamistik: ELi omakapitali- ja võlaplatvorm“ (COM(2011)0662),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 29. aprilli 2015. aasta määrust (EL) 2015/760 Euroopa pikaajaliste investeerimisfondide kohta (13),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012),

| — | võttes arvesse nõukogu järeldusi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande kohta: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu, mis võeti üldasjade (ühtekuuluvuse) nõukogus vastu 19. novembril 2014, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu järeldusi majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande kohta: investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu, mis võeti üldasjade (ühtekuuluvuse) nõukogus vastu 19. novembril 2014,

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 3. detsembri 2014. aasta arvamust majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 3. detsembri 2014. aasta arvamust majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitleva kuuenda aruande kohta (14),

| — | võttes arvesse töödokumenti „Läbivaadatud strateegia „Euroopa 2020“ tegevuskava: Regioonide Komitee juhtkomitee panus strateegia „Euroopa 2020“ järelevalveplatvormi (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse töödokumenti „Läbivaadatud strateegia „Euroopa 2020“ tegevuskava: Regioonide Komitee juhtkomitee panus strateegia „Euroopa 2020“ järelevalveplatvormi (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust komisjoni kuuenda ühtekuuluvuspoliitika aruande kohta (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2015. aasta arvamust komisjoni kuuenda ühtekuuluvuspoliitika aruande kohta (16),

| — | võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2015. aasta teatist „Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ üle peetud avaliku konsultatsiooni tulemused“ (COM(2015)0100), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 2. märtsi 2015. aasta teatist „Aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ üle peetud avaliku konsultatsiooni tulemused“ (COM(2015)0100),

| — | võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 13. jaanuari 2015. aasta teatist „Stabiilsuse ja kasvu pakti kehtivate nõuete paindlikum kasutamine“ (COM(2015)0012),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit (A8-0277/2015),

| A. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on ajavahemikul 2014–2020 ELi peamine majanduskasvu ja arengusse investeerimise poliitika, mis järgib strateegia „Euroopa 2020“ aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu alaseid eesmärke, on suunatud piirkondade vaheliste erinevuste vähendamisele ja lähenemise edendamisele ning mille eelarve 2020. aasta lõpuni on 351,8 miljardit eurot; arvestades, et EL seisab jätkuvalt silmitsi majandus- ja finantskriisi tagajärgedega – tööpuuduse ning ebaühtlase ja aeglase majanduse elavdamisega; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitikaga püütakse tagada kogu energia ja võimete suunamine strateegia „Euroopa 2020“ jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise alaste prioriteetide saavutamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika on ajavahemikul 2014–2020 ELi peamine majanduskasvu ja arengusse investeerimise poliitika, mis järgib strateegia „Euroopa 2020“ aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu alaseid eesmärke, on suunatud piirkondade vaheliste erinevuste vähendamisele ja lähenemise edendamisele ning mille eelarve 2020. aasta lõpuni on 351,8 miljardit eurot; arvestades, et EL seisab jätkuvalt silmitsi majandus- ja finantskriisi tagajärgedega – tööpuuduse ning ebaühtlase ja aeglase majanduse elavdamisega; arvestades, et ühtekuuluvuspoliitikaga püütakse tagada kogu energia ja võimete suunamine strateegia „Euroopa 2020“ jätkusuutliku majanduskasvu ja töökohtade loomise alaste prioriteetide saavutamisele;

| B. | arvestades, et on äärmiselt tähtis, et majanduskasvu ja tööhõivega ning keskkonna- ja kliimakaitsega seotud erinevates ELi algatustes järgitaks ühtset lähenemisviisi; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatused täidavad tähtsat rolli ühtekuuluvuspoliitika rakendamise kooskõlastamise edendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil; arvestades, et programmitöö või aruandluse sätetesse ei ole integreeritud selget mehhanismi, mis oleks konkreetselt suunatud juhtalgatustele seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panusega nende elluviimisse; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel tuleb tegeleda juhtalgatuste rakendamisega ja püüelda tasakaalu saavutamise poole ühelt poolt rahaliste, maksu- ja majandusmeetmete ning teiselt poolt sotsiaalsete, haridus-, keskkonna- ja võrdõiguslikkuse (eriti soolise võrdõiguslikkuse) aspektide vahel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et on äärmiselt tähtis, et majanduskasvu ja tööhõivega ning keskkonna- ja kliimakaitsega seotud erinevates ELi algatustes järgitaks ühtset lähenemisviisi; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ juhtalgatused täidavad tähtsat rolli ühtekuuluvuspoliitika rakendamise kooskõlastamise edendamisel kohalikul ja piirkondlikul tasandil; arvestades, et programmitöö või aruandluse sätetesse ei ole integreeritud selget mehhanismi, mis oleks konkreetselt suunatud juhtalgatustele seoses Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide panusega nende elluviimisse; arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel tuleb tegeleda juhtalgatuste rakendamisega ja püüelda tasakaalu saavutamise poole ühelt poolt rahaliste, maksu- ja majandusmeetmete ning teiselt poolt sotsiaalsete, haridus-, keskkonna- ja võrdõiguslikkuse (eriti soolise võrdõiguslikkuse) aspektide vahel;

| C. | arvestades, et järjest suureneb vajadus, et eri valitsemistasandid ja erinevad kaasatud osalejad võtaksid tugevamalt ühiselt vastutuse strateegia eest, ning vajadus jagatud vastutuse järele koos sellega seotud õiguste ja kohustustega kõikidel projekti rakendamise tasanditel; arvestades, et mitmetasandilist valitsemist ja partnerlust tuleb edendada, sest need põhimõtted võivad aidata kaasa haldussuutlikkuse puudumise probleemi lahendamisele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et järjest suureneb vajadus, et eri valitsemistasandid ja erinevad kaasatud osalejad võtaksid tugevamalt ühiselt vastutuse strateegia eest, ning vajadus jagatud vastutuse järele koos sellega seotud õiguste ja kohustustega kõikidel projekti rakendamise tasanditel; arvestades, et mitmetasandilist valitsemist ja partnerlust tuleb edendada, sest need põhimõtted võivad aidata kaasa haldussuutlikkuse puudumise probleemi lahendamisele;

| D. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid on aja jooksul vaieldamatult laienenud, et toetada investeerimist ELi peamistesse prioriteetidesse, näidates oma kohandatavust ja tõhusust, jätkates samal ajal keskse eesmärgina eri piirkondade arengutasemete erinevuste vähendamist, piirkondade potentsiaali tugevdamist ja jätkusuutliku arengu edendamist; arvestades, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond lisab innovaatilise, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tekitamisele ning kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomisele suunatud ELi üldstrateegiale uusi elemente; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika eesmärgid on aja jooksul vaieldamatult laienenud, et toetada investeerimist ELi peamistesse prioriteetidesse, näidates oma kohandatavust ja tõhusust, jätkates samal ajal keskse eesmärgina eri piirkondade arengutasemete erinevuste vähendamist, piirkondade potentsiaali tugevdamist ja jätkusuutliku arengu edendamist; arvestades, et Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fond lisab innovaatilise, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu tekitamisele ning kõrget kvalifikatsiooni nõudvate töökohtade loomisele suunatud ELi üldstrateegiale uusi elemente;

| E. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel tuleks võtta arvesse majandus- ja finantskriisi tõsist ja ebaühtlast mõju liikmesriikidele ja piirkondadele ning et läbivaatamine peaks olema sidususe ja tõhususe saavutamiseks arukas ja tasakaalustatud; arvestades, et läbivaatamisel tuleks siiski kaaluda muid meetmeid, näiteks infrastruktuuri, siseturu ja haldussuutlikkuse meetmeid; arvestades, et tuleb võtta arvesse erinevaid territoriaalseid omadusi, pöörates erilist tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklites 174 ja 349 nimetatud ELi piirkondadele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel tuleks võtta arvesse majandus- ja finantskriisi tõsist ja ebaühtlast mõju liikmesriikidele ja piirkondadele ning et läbivaatamine peaks olema sidususe ja tõhususe saavutamiseks arukas ja tasakaalustatud; arvestades, et läbivaatamisel tuleks siiski kaaluda muid meetmeid, näiteks infrastruktuuri, siseturu ja haldussuutlikkuse meetmeid; arvestades, et tuleb võtta arvesse erinevaid territoriaalseid omadusi, pöörates erilist tähelepanu ELi toimimise lepingu artiklites 174 ja 349 nimetatud ELi piirkondadele;

| F. | arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamine, mis lükati siiski edasi 2015. aastale, pakub eelkõige võimalust hinnata (ja tunnistada) ühtekuuluvuspoliitika panust strateegia eesmärkide saavutamisse ning parandada koostoimeid ja seoseid, mis eksisteerivad ELi eri poliitikavaldkondade vahel ja ELi eelarvega. et need toimiksid strateegia rakendamisel tõhusa edasiviiva jõuna; arvestades, et see etapp on edasise ühtekuuluvuspoliitika kui kogu ELi hõlmava investeerimispoliitika kujundamisel esmatähtis, seades seejuures esikohale arenguerinevuste vähendamise ja taaskiirendades lähenemisprotsessi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamine, mis lükati siiski edasi 2015. aastale, pakub eelkõige võimalust hinnata (ja tunnistada) ühtekuuluvuspoliitika panust strateegia eesmärkide saavutamisse ning parandada koostoimeid ja seoseid, mis eksisteerivad ELi eri poliitikavaldkondade vahel ja ELi eelarvega. et need toimiksid strateegia rakendamisel tõhusa edasiviiva jõuna; arvestades, et see etapp on edasise ühtekuuluvuspoliitika kui kogu ELi hõlmava investeerimispoliitika kujundamisel esmatähtis, seades seejuures esikohale arenguerinevuste vähendamise ja taaskiirendades lähenemisprotsessi;

Strateegia „Euroopa 2020“ ja selle vastastikune seos ühtekuuluvuspoliitikaga

| 1. | tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020“ on Euroopa Liidu üldine pikaajaline majanduskasvu ja tööhõive strateegia, mille keskmes on viis kaugeleulatuvat eesmärki: tööhõive, innovatsioon, kliimamuutused ja energiasäästvus, haridus ning võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; märgib, et nendele eesmärkidele lisanduvad seitse juhtalgatust, ja märgib, et 2010. aastal tuvastatud probleemidega on ebaühtlaselt tegeletud ja et ELi tasandil tehtud edusammud nende lahendamiseks, näiteks tööpuudusega võitlemiseks, on endiselt tagasihoidlikud; rõhutab, et EL peaks keskenduma jätkusuutlikule majanduskasvule ja arengule, samuti inimväärsele tööle, et saada oma investeeringutest pikaajalist kasu; |
| --- | --- |

1.

tuletab meelde, et strateegia „Euroopa 2020“ on Euroopa Liidu üldine pikaajaline majanduskasvu ja tööhõive strateegia, mille keskmes on viis kaugeleulatuvat eesmärki: tööhõive, innovatsioon, kliimamuutused ja energiasäästvus, haridus ning võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; märgib, et nendele eesmärkidele lisanduvad seitse juhtalgatust, ja märgib, et 2010. aastal tuvastatud probleemidega on ebaühtlaselt tegeletud ja et ELi tasandil tehtud edusammud nende lahendamiseks, näiteks tööpuudusega võitlemiseks, on endiselt tagasihoidlikud; rõhutab, et EL peaks keskenduma jätkusuutlikule majanduskasvule ja arengule, samuti inimväärsele tööle, et saada oma investeeringutest pikaajalist kasu;

| 2. | rõhutab asjaolu, et edusammud soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas võivad samuti aidata kaasa majanduskasvule, jätkusuutlikule arengule ja sotsiaalsele sidususele; |
| --- | --- |

2.

rõhutab asjaolu, et edusammud soolise võrdõiguslikkuse valdkonnas võivad samuti aidata kaasa majanduskasvule, jätkusuutlikule arengule ja sotsiaalsele sidususele;

| 3. | juhib tähelepanu sellele, et majanduse juhtimise ELi raamistik ja selle rakendamismehhanism – Euroopa poolaasta – kehtestati 2010. aastal, et tagada liikmesriikide eelarvepoliitika ja struktuurireformide kooskõlastamine ning majanduskasvule ja töökohtadele suunatud riikliku eelarvepoliitika suurem kooskõlastamine ELi ja riikide tasandil, et toetada strateegia elluviimist; juhib tähelepanu asjaolule, et jätkuvalt tuleb tegeleda edasise koordineerimise ja kooskõlastamise küsimustega; |
| --- | --- |

3.

juhib tähelepanu sellele, et majanduse juhtimise ELi raamistik ja selle rakendamismehhanism – Euroopa poolaasta – kehtestati 2010. aastal, et tagada liikmesriikide eelarvepoliitika ja struktuurireformide kooskõlastamine ning majanduskasvule ja töökohtadele suunatud riikliku eelarvepoliitika suurem kooskõlastamine ELi ja riikide tasandil, et toetada strateegia elluviimist; juhib tähelepanu asjaolule, et jätkuvalt tuleb tegeleda edasise koordineerimise ja kooskõlastamise küsimustega;

| 4. | rõhutab, et 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika, mis järgis kõnealusele strateegiale eelnenud Lissaboni strateegiat ning millel olid sarnased põhilised eesmärgid, oli strateegia „Euroopa 2020“ algatamise ajal juba rakendamisetapis, ning ühtekuuluvuspoliitika ümberkujundamine vastavalt uue strateegia eesmärkidele oleks olnud nii keeruline kui ka vastunäidustatud; juhib sellele vaatamata tähelepanu sellele, et ülemaailmse majanduskriisi ajal ei ole ühtekuuluvuspoliitika olnud üksnes ainus investeeringute rahastamise allikas paljude liikmesriikide jaoks, vaid on kuuenda ühtekuuluvusaruande ning mitmete komisjoni teatiste ja uuringute kohaselt strateegia rakendamisele märkimisväärselt kaasa aidanud ja sellesse panustanud, kuna selle vahendeid kasutati sihtotstarbeliselt Lissaboni eesmärkide saavutamiseks; tuletab meelde, et liikmesriikide, piirkondade ja linnade pühendumus Lissaboni strateegia elluviimisele kadus aja jooksul ning et strateegia „Euroopa 2020“ juhtimine on eriti sidus ühtekuuluvuspoliitika põhimõtete ja vahenditega, millega suudetakse tagada kohustus vastutada ühiselt strateegia rakendamise eest; |
| --- | --- |

4.

rõhutab, et 2007.–2013. aasta ühtekuuluvuspoliitika, mis järgis kõnealusele strateegiale eelnenud Lissaboni strateegiat ning millel olid sarnased põhilised eesmärgid, oli strateegia „Euroopa 2020“ algatamise ajal juba rakendamisetapis, ning ühtekuuluvuspoliitika ümberkujundamine vastavalt uue strateegia eesmärkidele oleks olnud nii keeruline kui ka vastunäidustatud; juhib sellele vaatamata tähelepanu sellele, et ülemaailmse majanduskriisi ajal ei ole ühtekuuluvuspoliitika olnud üksnes ainus investeeringute rahastamise allikas paljude liikmesriikide jaoks, vaid on kuuenda ühtekuuluvusaruande ning mitmete komisjoni teatiste ja uuringute kohaselt strateegia rakendamisele märkimisväärselt kaasa aidanud ja sellesse panustanud, kuna selle vahendeid kasutati sihtotstarbeliselt Lissaboni eesmärkide saavutamiseks; tuletab meelde, et liikmesriikide, piirkondade ja linnade pühendumus Lissaboni strateegia elluviimisele kadus aja jooksul ning et strateegia „Euroopa 2020“ juhtimine on eriti sidus ühtekuuluvuspoliitika põhimõtete ja vahenditega, millega suudetakse tagada kohustus vastutada ühiselt strateegia rakendamise eest;

| 5. | kutsub komisjoni üles programmitöö perioodi 2007–2013 järelhindamise raames andma teavet ühtekuuluvuspoliitika sisendi ja tulemuste suunitluse ning konkreetse panuse kohta strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse; rõhutab, kui tähtis on mõista reaalsust ja piiranguid seoses kättesaadavate tõenditega ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta strateegia üldeesmärkide saavutamisse ning võttes arvesse Euroopa majanduses toimunud järske kannapöördeid, eelkõige kriisi all kõige rohkem kannatanud riikides; leiab, et need järeldused võivad olla strateegia praeguse elluviimise jaoks kasulikud; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni üles programmitöö perioodi 2007–2013 järelhindamise raames andma teavet ühtekuuluvuspoliitika sisendi ja tulemuste suunitluse ning konkreetse panuse kohta strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisse; rõhutab, kui tähtis on mõista reaalsust ja piiranguid seoses kättesaadavate tõenditega ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta strateegia üldeesmärkide saavutamisse ning võttes arvesse Euroopa majanduses toimunud järske kannapöördeid, eelkõige kriisi all kõige rohkem kannatanud riikides; leiab, et need järeldused võivad olla strateegia praeguse elluviimise jaoks kasulikud;

| 6. | rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on ELi peamine kõiki piirkondasid hõlmav vahend investeerimiseks reaalmajandusse ning väljendab Euroopa solidaarsust, suurendades majanduskasvu ja jõukust ning vähendades majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi; juhib tähelepanu, et ühtekuuluvuspoliitika on täielikus kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega ning pakub vajalikku investeerimisraamistikku, olles samal ajal rohkem kui lihtsalt strateegia rakendamise vahend; rõhutab sellega seoses, et temaatilise suunitluse kaudu on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid uue korra kohaselt suunatud otse strateegiast „Euroopa 2020“ tuletatud 11 temaatilisele eesmärgile ning et on kehtestatud nende temaatiliste eesmärkidega otseselt seotud eeltingimused, et tagada investeeringute tegemine nende tulemuslikkust maksimeerival viisil; rõhutab, et toetab täielikult seda uut lähenemisviisi, mis aitab suurendada kulutuste tulemuslikkust; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et ühtekuuluvuspoliitika on ELi peamine kõiki piirkondasid hõlmav vahend investeerimiseks reaalmajandusse ning väljendab Euroopa solidaarsust, suurendades majanduskasvu ja jõukust ning vähendades majanduslikke, sotsiaalseid ja territoriaalseid erinevusi; juhib tähelepanu, et ühtekuuluvuspoliitika on täielikus kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkidega ning pakub vajalikku investeerimisraamistikku, olles samal ajal rohkem kui lihtsalt strateegia rakendamise vahend; rõhutab sellega seoses, et temaatilise suunitluse kaudu on Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid uue korra kohaselt suunatud otse strateegiast „Euroopa 2020“ tuletatud 11 temaatilisele eesmärgile ning et on kehtestatud nende temaatiliste eesmärkidega otseselt seotud eeltingimused, et tagada investeeringute tegemine nende tulemuslikkust maksimeerival viisil; rõhutab, et toetab täielikult seda uut lähenemisviisi, mis aitab suurendada kulutuste tulemuslikkust;

| 7. | rõhutab asjaolu, et ühtekuuluvuspoliitika tekitab koostoimet teiste ELi poliitikavaldkondadega, näiteks digitaalse ühtse turu, kapitali ühtse turu ja sotsiaalpoliitikaga, ning et aitab oma vahendite ja eesmärkide, sealhulgas makropiirkondlike strateegiate, linnade tegevuskava, territoriaalse tegevuskava, VKEdesse investeerimise, aruka majanduskasvu ja arukate spetsialiseerumise strateegiate kaudu märkimisväärselt kaasa ühtse turu tugevdamisele ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele; kutsub sellega seoses Euroopa riiklikke ja kohalikke ametiasutusi üles töötama välja aruka spetsialiseerumise strateegiad ja kasutama ära erinevate ELi, riiklike ja piirkondlike nii avaliku kui ka erasektori vahendite koostoimet; |
| --- | --- |

7.

rõhutab asjaolu, et ühtekuuluvuspoliitika tekitab koostoimet teiste ELi poliitikavaldkondadega, näiteks digitaalse ühtse turu, kapitali ühtse turu ja sotsiaalpoliitikaga, ning et aitab oma vahendite ja eesmärkide, sealhulgas makropiirkondlike strateegiate, linnade tegevuskava, territoriaalse tegevuskava, VKEdesse investeerimise, aruka majanduskasvu ja arukate spetsialiseerumise strateegiate kaudu märkimisväärselt kaasa ühtse turu tugevdamisele ja strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele; kutsub sellega seoses Euroopa riiklikke ja kohalikke ametiasutusi üles töötama välja aruka spetsialiseerumise strateegiad ja kasutama ära erinevate ELi, riiklike ja piirkondlike nii avaliku kui ka erasektori vahendite koostoimet;

| 8. | juhib tähelepanu ka laiema majanduse juhtimise protsessiga tihedama seose loomisele meetmete abil, millega Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusus seotakse usaldusväärse majandusjuhtimisega; kutsub liikmesriike üles tegutsema äärmiselt vastutustundlikult, et vältida võimalikult suurel määral nende kohaldamist ning vältida negatiivset mõju Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisele ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele; rõhutab lisaks, et tuleks anda abi ajutisi eelarveraskusi kogevatele liikmesriikidele; tunneb heameelt stabiilsuse ja kasvu pakti (COM(2015)0012) kehtivates eeskirjades sätestatud paindlikkusmehhanismi üle, mille eesmärk on tugevdada investeeringute, struktuurireformide ja vahendite kasutamise seost, et edendada pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu ja soodustada edusammude tegemist strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamise poole; |
| --- | --- |

8.

juhib tähelepanu ka laiema majanduse juhtimise protsessiga tihedama seose loomisele meetmete abil, millega Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusus seotakse usaldusväärse majandusjuhtimisega; kutsub liikmesriike üles tegutsema äärmiselt vastutustundlikult, et vältida võimalikult suurel määral nende kohaldamist ning vältida negatiivset mõju Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamisele ja ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamisele; rõhutab lisaks, et tuleks anda abi ajutisi eelarveraskusi kogevatele liikmesriikidele; tunneb heameelt stabiilsuse ja kasvu pakti (COM(2015)0012) kehtivates eeskirjades sätestatud paindlikkusmehhanismi üle, mille eesmärk on tugevdada investeeringute, struktuurireformide ja vahendite kasutamise seost, et edendada pikaajalist jätkusuutlikku majanduskasvu ja soodustada edusammude tegemist strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamise poole;

| 9. | rõhutab murelikult, et ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel praeguse programmitöö perioodil esineb viivitusi; juhib tähelepanu, et kuigi enamuse rakenduskavade kohta on kokkulepe saavutatud, on nende rakendamine alles väga varajases etapis; rõhutab siiski, et on võimalik hinnata poliitikavahendite suunamist prioriteetidele, mis aitavad kaasa jätkusuutlikule majanduskasvule ja tööhõivele; märgib sellega seoses, et komisjoni avaldatud esimese hinnangu kohaselt on teadusuuringutele ja innovatsioonile, VKEde toetamisele, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, vähese CO2-heitega majandusele, tööhõivele, sotsiaalsele kaasamisele, haridusele ja suutlikkuse suurendamisele eraldatud summad võrreldes varasemate programmitöö perioodidega märkimisväärselt suurenenud, samal ajal kui toetus transpordi- ja keskkonnainfrastruktuurile on vähenenud; juhib tähelepanu asjaolule, et strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamise ajaks ei ole veel andmeid 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise kohta, mistõttu ei pruugi olla võimalik viia läbi konkreetne hindamine nimetatud fondide panuse kohta strateegia eesmärkide saavutamisse; väljendab heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid on võtnud meetmeid, et tagada 20 % ressursside kulutamine kliimameetmetele; |
| --- | --- |

9.

rõhutab murelikult, et ühtekuuluvuspoliitika rakendamisel praeguse programmitöö perioodil esineb viivitusi; juhib tähelepanu, et kuigi enamuse rakenduskavade kohta on kokkulepe saavutatud, on nende rakendamine alles väga varajases etapis; rõhutab siiski, et on võimalik hinnata poliitikavahendite suunamist prioriteetidele, mis aitavad kaasa jätkusuutlikule majanduskasvule ja tööhõivele; märgib sellega seoses, et komisjoni avaldatud esimese hinnangu kohaselt on teadusuuringutele ja innovatsioonile, VKEde toetamisele, info- ja kommunikatsioonitehnoloogiale, vähese CO2-heitega majandusele, tööhõivele, sotsiaalsele kaasamisele, haridusele ja suutlikkuse suurendamisele eraldatud summad võrreldes varasemate programmitöö perioodidega märkimisväärselt suurenenud, samal ajal kui toetus transpordi- ja keskkonnainfrastruktuurile on vähenenud; juhib tähelepanu asjaolule, et strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamise ajaks ei ole veel andmeid 2014.–2020. aasta Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rakendamise kohta, mistõttu ei pruugi olla võimalik viia läbi konkreetne hindamine nimetatud fondide panuse kohta strateegia eesmärkide saavutamisse; väljendab heameelt asjaolu üle, et liikmesriigid on võtnud meetmeid, et tagada 20 % ressursside kulutamine kliimameetmetele;

| 10. | märgib, et täitmisraamistiku ja eeltingimuste täitmise nõude kehtestamine, samuti seostamine riigipõhiste soovitustega ühtekuuluvuspoliitika programmiperioodil 2014–2020 võiks luua parema investeerimiskeskkonna ühtekuuluvuspoliitika panuse maksimumini viimiseks strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamisel; |
| --- | --- |

10.

märgib, et täitmisraamistiku ja eeltingimuste täitmise nõude kehtestamine, samuti seostamine riigipõhiste soovitustega ühtekuuluvuspoliitika programmiperioodil 2014–2020 võiks luua parema investeerimiskeskkonna ühtekuuluvuspoliitika panuse maksimumini viimiseks strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamisel;

Läbivaatamise tempo ja sellega seotud väljakutsed

| 11. | tuletab meelde, et komisjon algatas 2014. aastal teatise „Ülevaade tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise edusammudest“ avaldamisega strateegia läbivaatamise protsessi ning peab kahetsusväärseks, et kõnealuses dokumendis viidati ebapiisaval määral ühtekuuluvuspoliitikale ja sellega seotud õigusaktidele; peab kiiduväärseks asjaolu, et protsess jätkus maist kuni oktoobrini 2014 läbi viidud avaliku konsultatsiooniga, mille eesmärk oli koguda läbivaatamisprotsessi jaoks andmeid, ning tunneb heameelt asjaolu üle, et strateegia asjakohasus ning selle eesmärkide ja prioriteetide tähenduslikkus sai kinnitust; |
| --- | --- |

11.

tuletab meelde, et komisjon algatas 2014. aastal teatise „Ülevaade tööhõive ja majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise edusammudest“ avaldamisega strateegia läbivaatamise protsessi ning peab kahetsusväärseks, et kõnealuses dokumendis viidati ebapiisaval määral ühtekuuluvuspoliitikale ja sellega seotud õigusaktidele; peab kiiduväärseks asjaolu, et protsess jätkus maist kuni oktoobrini 2014 läbi viidud avaliku konsultatsiooniga, mille eesmärk oli koguda läbivaatamisprotsessi jaoks andmeid, ning tunneb heameelt asjaolu üle, et strateegia asjakohasus ning selle eesmärkide ja prioriteetide tähenduslikkus sai kinnitust;

| 12. | märgib, et juhtalgatuste suhtes ollakse seisukohal, et need täidavad oma eesmärki, kuid rõhutab ka asjaolu, et nende nähtavust peetakse küllaltki madalaks; peab kahetsusväärseks, et majandus- ja finantskriis on süvendanud erinevusi Euroopa Liidus ja et on tehtud ebapiisavaid edusamme mitme strateegia peamiste eesmärkide, eriti tööhõivealaste, teadus- ja arendustegevuse ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega seotud eesmärkide saavutamise poole; tunneb heameelt järelduse üle, et strateegia elluviimise parandamiseks on vaja suurendada isevastutust ja kohapealset osalemist, tugevdades vertikaalseid ja horisontaalseid partnerlusi; rõhutab, et strateegia peaks ergutama üleminekut protsessile ja tulemustele orienteeritud lähenemisviisilt tegelikele tulemustele orienteeritud lähenemisviisile, et tagada sellega seotud ELi poliitikavaldkondade maksimaalne tõhusus ja tulemuslikkus; |
| --- | --- |

12.

märgib, et juhtalgatuste suhtes ollakse seisukohal, et need täidavad oma eesmärki, kuid rõhutab ka asjaolu, et nende nähtavust peetakse küllaltki madalaks; peab kahetsusväärseks, et majandus- ja finantskriis on süvendanud erinevusi Euroopa Liidus ja et on tehtud ebapiisavaid edusamme mitme strateegia peamiste eesmärkide, eriti tööhõivealaste, teadus- ja arendustegevuse ning vaesuse ja sotsiaalse tõrjutuse vastu võitlemisega seotud eesmärkide saavutamise poole; tunneb heameelt järelduse üle, et strateegia elluviimise parandamiseks on vaja suurendada isevastutust ja kohapealset osalemist, tugevdades vertikaalseid ja horisontaalseid partnerlusi; rõhutab, et strateegia peaks ergutama üleminekut protsessile ja tulemustele orienteeritud lähenemisviisilt tegelikele tulemustele orienteeritud lähenemisviisile, et tagada sellega seotud ELi poliitikavaldkondade maksimaalne tõhusus ja tulemuslikkus;

| 13. | tunneb heameelt selle üle, et Eurostat avaldab korrapäraselt edunäitajaid strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise kohta; nõuab sellele vaatamata NUTS II ja NUTS III tasandite puhul üksikasjalikumate ja täpsemate piirkondlike andmete esitamist, mis on veelgi olulisem seetõttu, et ELi eri piirkondades, olenemata nende arengutasemest, esineb ettenägematuid majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme; juhib lisaks sellele tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika kolmele mõõtmele – majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele mõõtmetele, ning on sellega seoses seisukohal, et seda ei peaks hindama ainult majanduslike näitajate põhjal; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles jätkama arutelu ja osalema tulemuslikumas koostöös SKPd täiendavate ja kaasavamate näitajate väljatöötamiseks, et need oleksid strateegia „Euroopa 2020“ prioriteetsete eesmärkide saavutamise hindamisel asjakohasemad; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt selle üle, et Eurostat avaldab korrapäraselt edunäitajaid strateegia „Euroopa 2020“ rakendamise kohta; nõuab sellele vaatamata NUTS II ja NUTS III tasandite puhul üksikasjalikumate ja täpsemate piirkondlike andmete esitamist, mis on veelgi olulisem seetõttu, et ELi eri piirkondades, olenemata nende arengutasemest, esineb ettenägematuid majanduslikke ja sotsiaalseid probleeme; juhib lisaks sellele tähelepanu ühtekuuluvuspoliitika kolmele mõõtmele – majanduslikule, sotsiaalsele ja territoriaalsele mõõtmetele, ning on sellega seoses seisukohal, et seda ei peaks hindama ainult majanduslike näitajate põhjal; kutsub sellega seoses komisjoni ja liikmesriike üles jätkama arutelu ja osalema tulemuslikumas koostöös SKPd täiendavate ja kaasavamate näitajate väljatöötamiseks, et need oleksid strateegia „Euroopa 2020“ prioriteetsete eesmärkide saavutamise hindamisel asjakohasemad;

| 14. | võtab teadmiseks, et komisjon peab esitama ettepaneku strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamise kohta enne 2015. aasta lõppu ning peab seda viivitust kahetsusväärseks, pidades silmas, et see pidi algselt toimuma 2015. aasta alguses; rõhutab, et see toimub taas ühtekuuluvuspoliitika tsükli küllaltki ebasobivas etapis, kui tulemuslik rakendamisprotsess alles kestab; rõhutab lisaks seda, et varajane ümberkujundamine oleks ühtekuuluvuspoliitika pikaajalise strateegilise planeerimise jaoks täielikult vastunäidustatud; |
| --- | --- |

14.

võtab teadmiseks, et komisjon peab esitama ettepaneku strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamise kohta enne 2015. aasta lõppu ning peab seda viivitust kahetsusväärseks, pidades silmas, et see pidi algselt toimuma 2015. aasta alguses; rõhutab, et see toimub taas ühtekuuluvuspoliitika tsükli küllaltki ebasobivas etapis, kui tulemuslik rakendamisprotsess alles kestab; rõhutab lisaks seda, et varajane ümberkujundamine oleks ühtekuuluvuspoliitika pikaajalise strateegilise planeerimise jaoks täielikult vastunäidustatud;

| 15. | kiidab heaks ELi fondide parema rakendamise rakkerühma loomise; kiidab heaks ka struktuurireformi toetava teenistuse, mis alustas ametlikult tööd 1. juulil 2015 ja mis annab tehnilist abi liikmesriikidele, et neil oleks võimalik struktuurireforme ja riigipõhiseid soovitusi tõhusamalt rakendada; |
| --- | --- |

15.

kiidab heaks ELi fondide parema rakendamise rakkerühma loomise; kiidab heaks ka struktuurireformi toetava teenistuse, mis alustas ametlikult tööd 1. juulil 2015 ja mis annab tehnilist abi liikmesriikidele, et neil oleks võimalik struktuurireforme ja riigipõhiseid soovitusi tõhusamalt rakendada;

| 16. | tunnistab samal ajal vajadust võtta arvesse majandusväljavaate kujunemist, uute õigusaktide kasutamist, strateegiliste eesmärkide saavutamise suunas tehtud edusamme ning pidevat vajadust kohandada tegevusi; |
| --- | --- |

16.

tunnistab samal ajal vajadust võtta arvesse majandusväljavaate kujunemist, uute õigusaktide kasutamist, strateegiliste eesmärkide saavutamise suunas tehtud edusamme ning pidevat vajadust kohandada tegevusi;

| 17. | kutsub seepärast üles keskenduma strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamise käigus arukalt ja tasakaalustatult strateegia viie eesmärgi ja juhtalgatuste paremale omavahelisele sidumisele ning meetodite leidmisele nende paremaks edasikandmiseks ja hindamiseks, ilma seejuures keerukust ja ülemäärast halduskoormust suurendamata; rõhutab, et vahehindamise puhul tuleks võtta arvesse ELi majanduse tugevusi ja nõrkusi, suurenevat ebavõrdsust (jõukuse valdkonnas), kõrget tööpuudust ja suurt avaliku sektori võlakoormust; rõhutab, et samaaegselt keskendumisega eelarvepoliitika ja majanduse juhtimise makromajanduslikele kriteeriumitele tuleks teha edusamme kõigi strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamise poole; on seisukohal, et tähelepanu tuleks pöörata ka suuremale sotsiaalsele ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele, suuremale sotsiaalsele kaasamisele ja soolisele võrdõiguslikkusele; rõhutab, kui oluline on Euroopa Komisjoni talituste jätkuv toetus liikmesriikide ametiasutustele haldussuutlikkuse parandamiseks; |
| --- | --- |

17.

kutsub seepärast üles keskenduma strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamise käigus arukalt ja tasakaalustatult strateegia viie eesmärgi ja juhtalgatuste paremale omavahelisele sidumisele ning meetodite leidmisele nende paremaks edasikandmiseks ja hindamiseks, ilma seejuures keerukust ja ülemäärast halduskoormust suurendamata; rõhutab, et vahehindamise puhul tuleks võtta arvesse ELi majanduse tugevusi ja nõrkusi, suurenevat ebavõrdsust (jõukuse valdkonnas), kõrget tööpuudust ja suurt avaliku sektori võlakoormust; rõhutab, et samaaegselt keskendumisega eelarvepoliitika ja majanduse juhtimise makromajanduslikele kriteeriumitele tuleks teha edusamme kõigi strateegia „Euroopa 2020“ peamiste eesmärkide saavutamise poole; on seisukohal, et tähelepanu tuleks pöörata ka suuremale sotsiaalsele ja keskkonnaalasele jätkusuutlikkusele, suuremale sotsiaalsele kaasamisele ja soolisele võrdõiguslikkusele; rõhutab, kui oluline on Euroopa Komisjoni talituste jätkuv toetus liikmesriikide ametiasutustele haldussuutlikkuse parandamiseks;

| 18. | kordab oma üleskutset edendada strateegia kohustuse, isevastutuse, läbipaistvuse ja osalemise alaseid mõõtmeid, kaasates kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning kõiki asjakohaseid kodanikuühiskonna sidusrühmi ja huvitatud osapooli alates eesmärkide väljatöötamisest kuni strateegia rakendamise, järelevalve ja hindamiseni; rõhutab, kui väga tähtis on mitmetasandilisel valitsemisel, ergutusmehhanismidel, tulemuslikult ühendatud ülevalt allapoole ja alt ülespoole lähenemisviisil, ühtekuuluvuspoliitika partnerlusmudelil ning avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev tugevdatud juhtimisstruktuur, mis võimaldab konsulteerimist ja koostööd kõikide sidusrühmadega, et tagada pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks tulemuslik suutlikkus; tuletab meelde, et vastavalt liikmesriikide institutsionaalsele ja õiguskorrale on ka piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused vastutavad avaliku sektori investeeringute eest ning neid tuleks seepärast käsitada strateegia peamiste rakendajatena; |
| --- | --- |

18.

kordab oma üleskutset edendada strateegia kohustuse, isevastutuse, läbipaistvuse ja osalemise alaseid mõõtmeid, kaasates kohalikke ja piirkondlikke omavalitsusi ning kõiki asjakohaseid kodanikuühiskonna sidusrühmi ja huvitatud osapooli alates eesmärkide väljatöötamisest kuni strateegia rakendamise, järelevalve ja hindamiseni; rõhutab, kui väga tähtis on mitmetasandilisel valitsemisel, ergutusmehhanismidel, tulemuslikult ühendatud ülevalt allapoole ja alt ülespoole lähenemisviisil, ühtekuuluvuspoliitika partnerlusmudelil ning avaliku ja erasektori partnerlusel põhinev tugevdatud juhtimisstruktuur, mis võimaldab konsulteerimist ja koostööd kõikide sidusrühmadega, et tagada pikaajaliste eesmärkide saavutamiseks tulemuslik suutlikkus; tuletab meelde, et vastavalt liikmesriikide institutsionaalsele ja õiguskorrale on ka piirkondlikud ja kohalikud omavalitsused vastutavad avaliku sektori investeeringute eest ning neid tuleks seepärast käsitada strateegia peamiste rakendajatena;

| 19. | soovitab lisaks uuendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmade kohustusi strateegias „Euroopa 2020“ partnerite, liikmesriikide ja komisjoni vahelises kokkuleppena, et tagada isevastutus ja osalus, ning et vastu tuleks võtta käitumisjuhend, mis on sarnane ajavahemiku 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika raames partnerluse kohta vastu võetud käitumisjuhendiga; |
| --- | --- |

19.

soovitab lisaks uuendada kohalike ja piirkondlike omavalitsuste ning sidusrühmade kohustusi strateegias „Euroopa 2020“ partnerite, liikmesriikide ja komisjoni vahelises kokkuleppena, et tagada isevastutus ja osalus, ning et vastu tuleks võtta käitumisjuhend, mis on sarnane ajavahemiku 2014–2020 ühtekuuluvuspoliitika raames partnerluse kohta vastu võetud käitumisjuhendiga;

| 20. | rõhutab vajadust tõeliselt territoriaalse lähenemisviisi järele strateegia „Euroopa 2020“ puhul, et viia riiklikud sekkumised ja investeeringud erinevate territoriaalsete eripäradega ja konkreetsete vajadustega vastavusse; on seisukohal, et on äärmiselt tähtis siduda strateegia „Euroopa 2020“ üldkäsitus Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 territoriaalse käsitusega; on lisaks sellele arvamusel, et strateegia „Euroopa 2020“ sihipärased vabatahtlikud piirkondlikud eesmärgid peaksid olema võimalikud ja et neid tuleks arutada piirkondlikul tasandil ning need ei tohi põhjustada kohapeal bürokraatlikku lisakoormust; rõhutab, et niisugused kohalikke vajadusi arvestavad piirkondlikud eesmärgid peaksid kajastama strateegia üldeesmärke ning peaksid sisalduma eelnevalt määratletud eesmärkides; tuletab sellega seoses meelde kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia tähtsuse; |
| --- | --- |

20.

rõhutab vajadust tõeliselt territoriaalse lähenemisviisi järele strateegia „Euroopa 2020“ puhul, et viia riiklikud sekkumised ja investeeringud erinevate territoriaalsete eripäradega ja konkreetsete vajadustega vastavusse; on seisukohal, et on äärmiselt tähtis siduda strateegia „Euroopa 2020“ üldkäsitus Euroopa Liidu territoriaalse tegevuskava 2020 territoriaalse käsitusega; on lisaks sellele arvamusel, et strateegia „Euroopa 2020“ sihipärased vabatahtlikud piirkondlikud eesmärgid peaksid olema võimalikud ja et neid tuleks arutada piirkondlikul tasandil ning need ei tohi põhjustada kohapeal bürokraatlikku lisakoormust; rõhutab, et niisugused kohalikke vajadusi arvestavad piirkondlikud eesmärgid peaksid kajastama strateegia üldeesmärke ning peaksid sisalduma eelnevalt määratletud eesmärkides; tuletab sellega seoses meelde kogukonna juhitud kohaliku arengu strateegia tähtsuse;

| 21. | tunnistab linnade ja linnastute olulist tähtsust majanduskasvu ja töökohtade loomise mootoritena ning nõuab, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel võetaks arvesse laiemat terviklikku lähenemist linnade kui üksuste edasisele arengule, kes täidavad olulist rolli strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel; palub komisjonil pöörata vajalikku tähelepanu hiljutisele Riia deklaratsioonile linnade tegevuskava kohta, pidades silmas suurte, väikeste kui ka keskmise suurusega linnapiirkondade üliolulist rolli; rõhutab eriti sellise strateegia vajalikkust, milles võetakse arvesse väikeste ja keskmise suurusega linnapiirkondade vajadusi sellise käsituse baasil, mis rajaneb koostoimel digitaalarengu tegevuskava ja Euroopa ühendamise rahastuga; |
| --- | --- |

21.

tunnistab linnade ja linnastute olulist tähtsust majanduskasvu ja töökohtade loomise mootoritena ning nõuab, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel võetaks arvesse laiemat terviklikku lähenemist linnade kui üksuste edasisele arengule, kes täidavad olulist rolli strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel; palub komisjonil pöörata vajalikku tähelepanu hiljutisele Riia deklaratsioonile linnade tegevuskava kohta, pidades silmas suurte, väikeste kui ka keskmise suurusega linnapiirkondade üliolulist rolli; rõhutab eriti sellise strateegia vajalikkust, milles võetakse arvesse väikeste ja keskmise suurusega linnapiirkondade vajadusi sellise käsituse baasil, mis rajaneb koostoimel digitaalarengu tegevuskava ja Euroopa ühendamise rahastuga;

| 22. | kutsub komisjoni üles andma teavet majanduskasvu, töökohtade loomise ja säästva arengu teguritena toimivate territoriaalsete aspektide kohta ning nõuab, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel käsitletaks territoriaalseid tagajärgi ning antaks suuniseid nendega tegelemiseks; kinnitab kui tähtis on kohalike ja piirkondlike omavalitsustega sellel teemal konsulteerimine, sest nemad täidavad territoriaalsete arengustrateegiate rakendamisel otsustavat rolli; rõhutab ka rolli, mida makropiirkondlikud strateegiad ja Euroopa territoriaalne koostöö tervikuna võivad täita strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide tulemuslikus rakendamises, pidades silmas, et paljud arenguprojektid hõlmavad piiriüleseid alasid, sealhulgas mitmeid piirkondi ja riike, ning on võimelised pikaajaliste probleemide jaoks välja töötama asukohapõhiseid lahendusi; |
| --- | --- |

22.

kutsub komisjoni üles andma teavet majanduskasvu, töökohtade loomise ja säästva arengu teguritena toimivate territoriaalsete aspektide kohta ning nõuab, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisel käsitletaks territoriaalseid tagajärgi ning antaks suuniseid nendega tegelemiseks; kinnitab kui tähtis on kohalike ja piirkondlike omavalitsustega sellel teemal konsulteerimine, sest nemad täidavad territoriaalsete arengustrateegiate rakendamisel otsustavat rolli; rõhutab ka rolli, mida makropiirkondlikud strateegiad ja Euroopa territoriaalne koostöö tervikuna võivad täita strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide tulemuslikus rakendamises, pidades silmas, et paljud arenguprojektid hõlmavad piiriüleseid alasid, sealhulgas mitmeid piirkondi ja riike, ning on võimelised pikaajaliste probleemide jaoks välja töötama asukohapõhiseid lahendusi;

| 23. | rõhutab ELi uue investeerimisvahendi, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tähtsust, kes toetab 315 miljardi euro väärtuses investeeringute mobiliseerimist, et kaotada investeerimislõhe ELis ja maksimeerida avaliku sektori kulutuste mõju; rõhutab, et EFSI peab olema täiendus ja lisa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et EFSI ei ole strateegiaga „Euroopa 2020“ otseselt seotud, kuid on arvamusel, et see aitab oma eesmärkide ning elujõuliste ja jätkusuutlike projektide valimise kaudu kaasa strateegia rakendamisele konkreetsetes valdkondades; |
| --- | --- |

23.

rõhutab ELi uue investeerimisvahendi, Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) tähtsust, kes toetab 315 miljardi euro väärtuses investeeringute mobiliseerimist, et kaotada investeerimislõhe ELis ja maksimeerida avaliku sektori kulutuste mõju; rõhutab, et EFSI peab olema täiendus ja lisa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidele; peab kahetsusväärseks asjaolu, et EFSI ei ole strateegiaga „Euroopa 2020“ otseselt seotud, kuid on arvamusel, et see aitab oma eesmärkide ning elujõuliste ja jätkusuutlike projektide valimise kaudu kaasa strateegia rakendamisele konkreetsetes valdkondades;

| 24. | rõhutab lisaks pakilist vajadust tagada kõikide ELi vahendite täielik kooskõla ja nendevaheline koostoime, et vältida nende kattumist või vastuolusid nende vahel või poliitika rakendamise erinevatel tasanditel sellega, et investeerimisvahendite keskmesse seatakse aruka spetsialiseerumise strateegia; seetõttu nõuab, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisega kinnitataks strateegia seisundit ELi majanduskasvu ja tööhõive pikaajalise strateegilise raamistikuna ning püütaks tegevuspoliitikate abivahendite, sealhulgas EFSI kasutamise kooskõlastamise küsimust lahendada, et kasutada kõiki eraldatud vahendeid tulemuslikult ning saavutada üldiste strateegiliste eesmärkide osas oodatud tulemused; |
| --- | --- |

24.

rõhutab lisaks pakilist vajadust tagada kõikide ELi vahendite täielik kooskõla ja nendevaheline koostoime, et vältida nende kattumist või vastuolusid nende vahel või poliitika rakendamise erinevatel tasanditel sellega, et investeerimisvahendite keskmesse seatakse aruka spetsialiseerumise strateegia; seetõttu nõuab, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamisega kinnitataks strateegia seisundit ELi majanduskasvu ja tööhõive pikaajalise strateegilise raamistikuna ning püütaks tegevuspoliitikate abivahendite, sealhulgas EFSI kasutamise kooskõlastamise küsimust lahendada, et kasutada kõiki eraldatud vahendeid tulemuslikult ning saavutada üldiste strateegiliste eesmärkide osas oodatud tulemused;

| 25. | palub komisjonil, pidades silmas ELi üldist harmoonilist arengut ja ühtekuuluvuspoliitika tähtsat rolli strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel, võtta strateegia sihtide ja eesmärkide läbivaatamisel kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 174 ja 349 arvesse selliste konkreetsete territooriumite eripära ja piiranguid nagu maapiirkonnad, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkonnad, piirkonnad, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, saared, piiriülesed ja mäestikualad ning ELi äärepoolseimad piirkonnad; juhib sellega seoses tähelepanu eelnimetatud piirkondade potentsiaalile biotehnoloogia, taastuvenergia ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas; |
| --- | --- |

25.

palub komisjonil, pidades silmas ELi üldist harmoonilist arengut ja ühtekuuluvuspoliitika tähtsat rolli strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisel, võtta strateegia sihtide ja eesmärkide läbivaatamisel kooskõlas ELi toimimise lepingu artiklitega 174 ja 349 arvesse selliste konkreetsete territooriumite eripära ja piiranguid nagu maapiirkonnad, tööstuslikust üleminekust mõjutatud piirkonnad, piirkonnad, kus valitsevad rasked ja püsivad ebasoodsad looduslikud või demograafilised tingimused, saared, piiriülesed ja mäestikualad ning ELi äärepoolseimad piirkonnad; juhib sellega seoses tähelepanu eelnimetatud piirkondade potentsiaalile biotehnoloogia, taastuvenergia ja bioloogilise mitmekesisuse valdkonnas;

| 26. | rõhutab, et teadusuuringute ja innovatsiooni ulatuse, kvaliteedi ja mõju suurendamisel saavutatakse strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamise raames ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja programmi „Horisont 2020“ kooskõlastatud kasutamise abil üha paremaid tulemusi; palub komisjonil sellega seoses strateegia „Euroopa 2020“ sihtide ja eesmärkide läbivaatamisel tugevdada nende kahe tähtsa poliitikaraamistiku kõiki omavahelisi seoseid ja koostoimeid ning luua veebipõhine jälgimissüsteem, et teha kindlaks juhud, mil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamist kombineeriti programmiga „Horisont 2020“, EFSI ja muude ühenduse rahastatavate programmidega; tervitab ka kava juurutada nn kvaliteedimärk taotlejate jaoks, kelle taotlused hinnati kvaliteetseteks, kuid keda programmi „Horisont 2020“ raames ei rahastata, et neil oleks lihtsam Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetust taotleda; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et teadusuuringute ja innovatsiooni ulatuse, kvaliteedi ja mõju suurendamisel saavutatakse strateegia „Euroopa 2020“ vahehindamise raames ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja programmi „Horisont 2020“ kooskõlastatud kasutamise abil üha paremaid tulemusi; palub komisjonil sellega seoses strateegia „Euroopa 2020“ sihtide ja eesmärkide läbivaatamisel tugevdada nende kahe tähtsa poliitikaraamistiku kõiki omavahelisi seoseid ja koostoimeid ning luua veebipõhine jälgimissüsteem, et teha kindlaks juhud, mil Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide rahastamist kombineeriti programmiga „Horisont 2020“, EFSI ja muude ühenduse rahastatavate programmidega; tervitab ka kava juurutada nn kvaliteedimärk taotlejate jaoks, kelle taotlused hinnati kvaliteetseteks, kuid keda programmi „Horisont 2020“ raames ei rahastata, et neil oleks lihtsam Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetust taotleda;

| 27. | kutsub komisjoni üles kehtestama ühtset ja katkematut hindamismenetlust, et korrapäraselt hinnata strateegia „Euroopa 2020“ sihteesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme, pakkuda välja asjakohaseid meetmeid nende eesmärkide täitmiseks ja anda soovitusi 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika jaoks; rõhutab Euroopa Parlamendi rolli järelevalve teostamisel strateegia „Euroopa 2020“ ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamise üle, kooskõlastades seda nii parlamendi siseselt kui ka kõigi asjaomaste institutsioonidega; sellega seoses nõuab Euroopa Parlamendi õigeaegset kaasamist kõigisse asjaomastesse aruteludesse, mis puudutavad kõnealuse strateegia alla kuuluvate poliitikavaldkondade kavandamist, rakendamist ja hindamist; tuletab meelde, et tähtis on kaasata sellistesse aruteludesse ka Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, riiklikud ja piirkondlikud parlamendid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, muud sidusrühmad ja huvitatud osapooled; |
| --- | --- |

27.

kutsub komisjoni üles kehtestama ühtset ja katkematut hindamismenetlust, et korrapäraselt hinnata strateegia „Euroopa 2020“ sihteesmärkide saavutamiseks tehtud edusamme, pakkuda välja asjakohaseid meetmeid nende eesmärkide täitmiseks ja anda soovitusi 2020. aasta järgse ühtekuuluvuspoliitika jaoks; rõhutab Euroopa Parlamendi rolli järelevalve teostamisel strateegia „Euroopa 2020“ ja ühtekuuluvuspoliitika rakendamise üle, kooskõlastades seda nii parlamendi siseselt kui ka kõigi asjaomaste institutsioonidega; sellega seoses nõuab Euroopa Parlamendi õigeaegset kaasamist kõigisse asjaomastesse aruteludesse, mis puudutavad kõnealuse strateegia alla kuuluvate poliitikavaldkondade kavandamist, rakendamist ja hindamist; tuletab meelde, et tähtis on kaasata sellistesse aruteludesse ka Regioonide Komitee, Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee, riiklikud ja piirkondlikud parlamendid, kohalikud ja piirkondlikud omavalitsused, muud sidusrühmad ja huvitatud osapooled;

Tulevane ühtekuuluvuspoliitika -– liikumine pikaajalise perspektiivi poole

| 28. | on seisukohal, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamine, millele järgneb ettepanek algatada mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahehindamine, peaks juba andma vihjeid nii 2020. aasta järgse tulevase ühtekuuluvuspoliitika kui ka muude mitmeaastase finantsraamistiku vahendite ülesehituse kohta; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on tegeleda kõigi eelnimetatud mureküsimustega ning tagada samal ajal strateegilise lähenemisviisi järjepidevus; tuletab meelde ka kogu ELi hõlmava ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtust, mis peab jätkuvalt olema ELi peamiseks vahendiks investeerimisel majanduskasvu, töökohtade loomisesse ja kliimakaitsesse, tagades samal ajal kogu ELis tasakaalustatud ja harmoonilise arengu, mis on muutuste katalüsaatoriks ja jõukuse simulaatoriks, sealhulgas vähem arenenud piirkondades; rõhutab sellega seoses vajadust tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jätkusuutlik rahastamine ka pärast 2020. aastat; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et strateegia „Euroopa 2020“ läbivaatamine, millele järgneb ettepanek algatada mitmeaastase finantsraamistiku 2014–2020 vahehindamine, peaks juba andma vihjeid nii 2020. aasta järgse tulevase ühtekuuluvuspoliitika kui ka muude mitmeaastase finantsraamistiku vahendite ülesehituse kohta; rõhutab sellega seoses, kui tähtis on tegeleda kõigi eelnimetatud mureküsimustega ning tagada samal ajal strateegilise lähenemisviisi järjepidevus; tuletab meelde ka kogu ELi hõlmava ühtekuuluvuspoliitika lisaväärtust, mis peab jätkuvalt olema ELi peamiseks vahendiks investeerimisel majanduskasvu, töökohtade loomisesse ja kliimakaitsesse, tagades samal ajal kogu ELis tasakaalustatud ja harmoonilise arengu, mis on muutuste katalüsaatoriks ja jõukuse simulaatoriks, sealhulgas vähem arenenud piirkondades; rõhutab sellega seoses vajadust tagada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide jätkusuutlik rahastamine ka pärast 2020. aastat;

| 29. | juhib tähelepanu sellele, et nii tulevane ühtekuuluvuspoliitika kui ka ELi tulevane pikaajaline strateegia tuleks välja töötada enne komisjoni praeguse koosseisu ametiaja lõppemist, pidades silmas Euroopa Parlamendi valimisi 2019. aastal, mis seab nii kaasseadusandjate jaoks läbirääkimiste ajakava osas kui ka uuele komisjonile ja liikmesriikidele uute partnerluslepingute ja rakenduskavade ettevalmistamise ja vastuvõtmise osas enne uue mitmeaastase finantsraamistiku algust konkreetsed ajapiirangud; märgib, et samal ajal alustatakse ka läbirääkimistega järgmise mitmeaastase finantsraamistiku teemal; kutsub komisjoni seepärast üles võtma arvesse kõiki omavaheliste seoste ja ajastuse kooskõlastamisest tingitud konkreetseid piiranguid ning töötama välja ühtse lähenemisviisi tulevasele Euroopa Liidu pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive strateegiale, ELi eelarvele, eriti ühtekuuluvuspoliitikale, ja mitmeaastase finantsraamistiku vahenditele; |
| --- | --- |

29.

juhib tähelepanu sellele, et nii tulevane ühtekuuluvuspoliitika kui ka ELi tulevane pikaajaline strateegia tuleks välja töötada enne komisjoni praeguse koosseisu ametiaja lõppemist, pidades silmas Euroopa Parlamendi valimisi 2019. aastal, mis seab nii kaasseadusandjate jaoks läbirääkimiste ajakava osas kui ka uuele komisjonile ja liikmesriikidele uute partnerluslepingute ja rakenduskavade ettevalmistamise ja vastuvõtmise osas enne uue mitmeaastase finantsraamistiku algust konkreetsed ajapiirangud; märgib, et samal ajal alustatakse ka läbirääkimistega järgmise mitmeaastase finantsraamistiku teemal; kutsub komisjoni seepärast üles võtma arvesse kõiki omavaheliste seoste ja ajastuse kooskõlastamisest tingitud konkreetseid piiranguid ning töötama välja ühtse lähenemisviisi tulevasele Euroopa Liidu pikaajalise jätkusuutliku majanduskasvu ja tööhõive strateegiale, ELi eelarvele, eriti ühtekuuluvuspoliitikale, ja mitmeaastase finantsraamistiku vahenditele;

o

o o

| 30. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele ja nende piirkondadele. |
| --- | --- |

30.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele ja nende piirkondadele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 289.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 470.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 259.

(5)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 303.

(6)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 281.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(8)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(9)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0002.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0015.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0132.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0068.

(13)  ELT L 123, 19.5.2015, lk 98.

(14)  ELT C 19, 21.1.2015, lk 9.

(15)  https://portal.cor.europa.eu/europe2020/SiteCollectionDocuments/2459-brochure-BlueprintEU2020.pdf

(16)  ELT C 242, 23.7.2015, lk 43.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/45

---

P8_TA(2015)0385

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid ning usaldusväärne majandusjuhtimine

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide, usaldusväärse majandusjuhtimise ning ühissätete määruse artikli 23 rakendamise suuniste kohta (2015/2052(INI))

(2017/C 355/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised selle kohta, kuidas rakendada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 23 kohaseid meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega“ (COM(2014)0494) (edaspidi „suunised“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Suunised selle kohta, kuidas rakendada määruse (EL) nr 1303/2013 artikli 23 kohaseid meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega“ (COM(2014)0494) (edaspidi „suunised“),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162, 174–178 ja 349, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikleid 4, 162, 174–178 ja 349,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1303/2013, millega kehtestatakse ühissätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi, Euroopa Maaelu Arengu Euroopa Põllumajandusfondi ning Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta, nähakse ette üldsätted Euroopa Regionaalarengu Fondi, Euroopa Sotsiaalfondi, Ühtekuuluvusfondi ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi kohta ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1083/2006 (1) (edaspidi „ühissätete määrus“),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1303/2013 lisatud avaldustes sisalduvat komisjoni avaldust artikli 23 kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EL) nr 1303/2013 lisatud avaldustes sisalduvat komisjoni avaldust artikli 23 kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni eelarvepiirangute mõju kohta piirkondlikele ja kohalikele asutustele seoses ELi struktuurifondide kulutustega liikmesriikides (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni eelarvepiirangute mõju kohta piirkondlikele ja kohalikele asutustele seoses ELi struktuurifondide kulutustega liikmesriikides (3),

| — | võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 20. mai 2010. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika panuse kohta Lissaboni strateegia ja ELi 2020. aasta strateegia eesmärkide saavutamisse (4),

| — | võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. veebruari 2014. aasta resolutsiooni, milles käsitletakse Euroopa Komisjoni seitsmendat ja kaheksandat eduaruannet ELi ühtekuuluvuspoliitika kohta ja 2013. aasta strateegilist aruannet programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013 (5),

| — | võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. oktoobri 2014. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ja 2014. aasta prioriteetide rakendamise kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kuuendat aruannet „Investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu. Arengu ja hea juhtimistava soodustamine ELi piirkondades ja linnades“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. juuli 2014. aasta majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust käsitlevat kuuendat aruannet „Investeerimine töökohtadesse ja majanduskasvu. Arengu ja hea juhtimistava soodustamine ELi piirkondades ja linnades“,

| — | võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2013. aasta aruannet „Ühtekuuluvuspoliitika: 2013. aasta strateegiline aruanne programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013“ (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 18. aprilli 2013. aasta aruannet „Ühtekuuluvuspoliitika: 2013. aasta strateegiline aruanne programmide rakendamise kohta ajavahemikul 2007–2013“ (COM(2013)0210),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 12. veebruari 2015. aasta arvamust „Suunised selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 12. veebruari 2015. aasta arvamust „Suunised selle kohta, kuidas rakendada meetmeid Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega“,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2014. aasta jaanuari uuringut „Euroopa majanduse juhtimine ja ühtekuuluvuspoliitika“ (Liidu sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2014. aasta jaanuari uuringut „Euroopa majanduse juhtimine ja ühtekuuluvuspoliitika“ (Liidu sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2014. aasta detsembri infotundi teemal „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, usaldusväärne majandusjuhtimine ning ühissätete määruse artikli 23 rakendamise suunised“ (Liidu sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi 2014. aasta detsembri infotundi teemal „Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid, usaldusväärne majandusjuhtimine ning ühissätete määruse artikli 23 rakendamise suunised“ (Liidu sisepoliitika peadirektoraadi poliitikaosakond B: struktuuri- ja ühtekuuluvuspoliitika),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A8-0268/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni raportit ning eelarvekomisjoni ja tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni arvamusi (A8-0268/2015),

| A. | arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika Euroopa Liidu toimimise lepingul põhinev poliitika ja Euroopa solidaarsuse väljendus, mille eesmärk on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse sidususe tugevdamine ELis ja eelkõige ebavõrdsuse vähendamine piirkondade vahel tasakaalustatud ja ühtlase sotsiaal-majandusliku arengu edendamise abil; arvestades, et see on ühtlasi investeerimispoliitika, mis aitab kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et ühtekuuluvuspoliitika Euroopa Liidu toimimise lepingul põhinev poliitika ja Euroopa solidaarsuse väljendus, mille eesmärk on majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse sidususe tugevdamine ELis ja eelkõige ebavõrdsuse vähendamine piirkondade vahel tasakaalustatud ja ühtlase sotsiaal-majandusliku arengu edendamise abil; arvestades, et see on ühtlasi investeerimispoliitika, mis aitab kaasa aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia „Euroopa 2020“ eesmärkide saavutamisele;

| B. | arvestades, et kuigi ühtekuuluvuspoliitika praegune õigusraamistik loob seoseid ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, Euroopa poolaasta ja strateegia „Euroopa 2020“ koondsuuniste ning asjaomaste riigipõhiste soovituste ja nõukogu soovituste vahel, lähtub see siiski väga konkreetsetest ülesannetest, eesmärkidest ja horisontaalsetest põhimõtetest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et kuigi ühtekuuluvuspoliitika praegune õigusraamistik loob seoseid ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu strateegia, Euroopa poolaasta ja strateegia „Euroopa 2020“ koondsuuniste ning asjaomaste riigipõhiste soovituste ja nõukogu soovituste vahel, lähtub see siiski väga konkreetsetest ülesannetest, eesmärkidest ja horisontaalsetest põhimõtetest;

| C. | arvestades, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide praeguse õigusraamistiku eesmärk on tugevdada kooskõlastamist, täiendavust ja koostoimet muude ELi poliitikavaldkondade ja vahenditega; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide praeguse õigusraamistiku eesmärk on tugevdada kooskõlastamist, täiendavust ja koostoimet muude ELi poliitikavaldkondade ja vahenditega;

| D. | arvestades, et on tõendeid selle kohta, et hea valitsemistava ja tõhusad avalikud asutused on väga olulised jätkusuutliku ja pikaajalise majanduskasvu, töökohtade loomise ning sotsiaalse ja territoriaalse arengu jaoks, kuigi vähem tõendeid on saadaval makromajanduslike tegurite kohta, mis avaldavad mõju ühtekuuluvuspoliitika toimimisele; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et on tõendeid selle kohta, et hea valitsemistava ja tõhusad avalikud asutused on väga olulised jätkusuutliku ja pikaajalise majanduskasvu, töökohtade loomise ning sotsiaalse ja territoriaalse arengu jaoks, kuigi vähem tõendeid on saadaval makromajanduslike tegurite kohta, mis avaldavad mõju ühtekuuluvuspoliitika toimimisele;

| E. | arvestades, et majanduslik ja rahanduslik prognoosimatus ja õiguskindlusetus võivad põhjustada avaliku ja erasektori investeeringute vähenemise, seades ohtu ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamise; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et majanduslik ja rahanduslik prognoosimatus ja õiguskindlusetus võivad põhjustada avaliku ja erasektori investeeringute vähenemise, seades ohtu ühtekuuluvuspoliitika eesmärkide saavutamise;

| F. | arvestades, et suunised käsitlevad ühissätete määruse artikli 23 kohaste meetmete esimest tegevussuunda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega; arvestades, et see puudutab ümberjaotamist ja selliste maksete peatamist, mis ei ole kohustuslikud, erinevalt ühissätete määruse artikli 23 kohasest teisest tegevussuunast, mille raames nõutakse kulukohustuste või maksete peatamist, kui liikmesriigid ei võta majanduse juhtimise protsessis parandusmeetmeid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et suunised käsitlevad ühissätete määruse artikli 23 kohaste meetmete esimest tegevussuunda Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumiseks usaldusväärse majandusjuhtimisega; arvestades, et see puudutab ümberjaotamist ja selliste maksete peatamist, mis ei ole kohustuslikud, erinevalt ühissätete määruse artikli 23 kohasest teisest tegevussuunast, mille raames nõutakse kulukohustuste või maksete peatamist, kui liikmesriigid ei võta majanduse juhtimise protsessis parandusmeetmeid;

| G. | arvestades, et riigipõhiste soovituste rakendamine liikmesriikides on olnud aeglane ning soovituste rakendamisel tehtud edusamme käsitlevate komisjoni hinnangutest, mis puudutavad 2012. ja 2013. aastal esitatud 279 riigipõhist soovitust, nähtub, et 28 riigipõhist soovitust on täielikult ellu viidud või nende puhul on tehtud märkimisväärseid edusamme (10 %) ja 136 (48,7 %) soovituse puhul on tehtud mõningaid edusamme, kuid 115 (41,2 %) soovituse puhul on tehtud ainult piiratud edusamme või ei ole neid üldse tehtud; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et riigipõhiste soovituste rakendamine liikmesriikides on olnud aeglane ning soovituste rakendamisel tehtud edusamme käsitlevate komisjoni hinnangutest, mis puudutavad 2012. ja 2013. aastal esitatud 279 riigipõhist soovitust, nähtub, et 28 riigipõhist soovitust on täielikult ellu viidud või nende puhul on tehtud märkimisväärseid edusamme (10 %) ja 136 (48,7 %) soovituse puhul on tehtud mõningaid edusamme, kuid 115 (41,2 %) soovituse puhul on tehtud ainult piiratud edusamme või ei ole neid üldse tehtud;

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhususe sidumine usaldusväärse majandusjuhtimisega

| 1. | rõhutab ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja ressursside tähtsust Euroopa lisaväärtusega investeeringute taseme säilitamisel liikmesriikides ja piirkondades, et tõhustada töökohtade loomist ja parandada sotsiaal-majanduslikke tingimusi, eriti seal, kus investeeringud on majandus- ja finantskriisi tõttu oluliselt vähenenud; |
| --- | --- |

1.

rõhutab ühtekuuluvuspoliitika vahendite ja ressursside tähtsust Euroopa lisaväärtusega investeeringute taseme säilitamisel liikmesriikides ja piirkondades, et tõhustada töökohtade loomist ja parandada sotsiaal-majanduslikke tingimusi, eriti seal, kus investeeringud on majandus- ja finantskriisi tõttu oluliselt vähenenud;

| 2. | usub, et majanduse juhtimismehhanismid ei tohiks takistada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide poliitikaeesmärkide ja -sihtide saavutamist, tunnistades samas nende olulisust stabiilse makromajandusliku keskkonna ning tõhusa, mõjusa ja tulemustele suunatud ühtekuuluvuspoliitika soodustamisel; |
| --- | --- |

2.

usub, et majanduse juhtimismehhanismid ei tohiks takistada Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide poliitikaeesmärkide ja -sihtide saavutamist, tunnistades samas nende olulisust stabiilse makromajandusliku keskkonna ning tõhusa, mõjusa ja tulemustele suunatud ühtekuuluvuspoliitika soodustamisel;

| 3. | on seisukohal, et ühissätete määruse artiklit 23 tuleb kasutada üksnes viimase abinõuna, et aidata kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusale rakendamisele; |
| --- | --- |

3.

on seisukohal, et ühissätete määruse artiklit 23 tuleb kasutada üksnes viimase abinõuna, et aidata kaasa Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide tõhusale rakendamisele;

| 4. | toonitab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide ja eesmärkide mitmeaastast ja pikaajalist olemust, mis erineb Euroopa poolaasta iga-aastasest tsüklist; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele tagada viimati nimetatu rakendamise mehhanismide selgus ning nõuab tihedat kooskõlastamist kahe asjaomase protsessi ja nende rakendamise eest vastutavate organite vahel; |
| --- | --- |

4.

toonitab Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide programmide ja eesmärkide mitmeaastast ja pikaajalist olemust, mis erineb Euroopa poolaasta iga-aastasest tsüklist; juhib sellega seoses tähelepanu vajadusele tagada viimati nimetatu rakendamise mehhanismide selgus ning nõuab tihedat kooskõlastamist kahe asjaomase protsessi ja nende rakendamise eest vastutavate organite vahel;

| 5. | rõhutab, et komisjon peab esitama valge raamatu, milles võetakse arvesse avaliku sektori investeeringute mõju pikas perspektiivis ning määratakse kindlaks kvaliteetsete investeeringute liigid, et oleks võimalik selgelt kindlaks teha need investeeringud, mis annavad pikas perspektiivis kõige paremaid tulemusi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et komisjon peab esitama valge raamatu, milles võetakse arvesse avaliku sektori investeeringute mõju pikas perspektiivis ning määratakse kindlaks kvaliteetsete investeeringute liigid, et oleks võimalik selgelt kindlaks teha need investeeringud, mis annavad pikas perspektiivis kõige paremaid tulemusi;

| 6. | tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitikal on olnud praeguse kriisi kontekstis oluline roll ja sellega on märkimisväärselt reageeritud makromajanduslikele ja eelarvepiirangutele, jaotades ümber enam kui 11 % olemasolevatest eelarvevahenditest aastatel 2007–2012, et rahuldada kõige pakilisemaid vajadusi ja tugevdada teatavaid meetmeid; toonitab sellega seoses, et aastatel 2007–2013 tehti mitmes liikmesriigis ühtekuuluvuspoliitika raames enam kui 80 % avaliku sektori investeeringutest; |
| --- | --- |

6.

tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitikal on olnud praeguse kriisi kontekstis oluline roll ja sellega on märkimisväärselt reageeritud makromajanduslikele ja eelarvepiirangutele, jaotades ümber enam kui 11 % olemasolevatest eelarvevahenditest aastatel 2007–2012, et rahuldada kõige pakilisemaid vajadusi ja tugevdada teatavaid meetmeid; toonitab sellega seoses, et aastatel 2007–2013 tehti mitmes liikmesriigis ühtekuuluvuspoliitika raames enam kui 80 % avaliku sektori investeeringutest;

| 7. | palub komisjonil esitada täiendavaid analüütilisi andmeid makromajanduslike mehhanismide mõju ja tähtsuse kohta piirkondlikule arengule, ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkusele ning Euroopa majanduse juhtimise raamistiku ja ühtekuuluvuspoliitika omavahelisele koostoimele ning esitada konkreetset teavet selle kohta, kuidas ühtekuuluvuspoliitika toetab asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ja nõukogu soovitusi; |
| --- | --- |

7.

palub komisjonil esitada täiendavaid analüütilisi andmeid makromajanduslike mehhanismide mõju ja tähtsuse kohta piirkondlikule arengule, ühtekuuluvuspoliitika tulemuslikkusele ning Euroopa majanduse juhtimise raamistiku ja ühtekuuluvuspoliitika omavahelisele koostoimele ning esitada konkreetset teavet selle kohta, kuidas ühtekuuluvuspoliitika toetab asjaomaseid riigipõhiseid soovitusi ja nõukogu soovitusi;

| 8. | kutsub liikmesriike üles kasutama võimalikult hästi ära stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjades sisalduvat paindlikkust; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles kasutama võimalikult hästi ära stabiilsuse ja kasvu pakti eeskirjades sisalduvat paindlikkust;

Ühissätete määruse artikli 23 kohane ümberjaotamine

Üldised kaalutlused

| 9. | tuletab meelde, et kõiki ühissätete määruse artikli 23 kohast ümberjaotamist või peatamist puudutavaid otsuseid tuleb kasutada erakorralistes olukordades ning need peavad olema hästi kaalutletud ja ammendavalt põhjendatud, ühtlasi tuleb neid rakendada ettevaatusega, viidates asjaomastele programmidele või prioriteetidele, et tagada läbipaistvus ning võimaldada kontrolli ja läbivaatamist; toonitab lisaks, et sellised otsused ei tohiks suurendada probleeme, millega piirkonnad ja liikmesriigid seisavad silmitsi sotsiaal-majandusliku keskkonna või oma geograafilise asukoha ja eripärade tõttu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 174 ja 349 tähenduses; |
| --- | --- |

9.

tuletab meelde, et kõiki ühissätete määruse artikli 23 kohast ümberjaotamist või peatamist puudutavaid otsuseid tuleb kasutada erakorralistes olukordades ning need peavad olema hästi kaalutletud ja ammendavalt põhjendatud, ühtlasi tuleb neid rakendada ettevaatusega, viidates asjaomastele programmidele või prioriteetidele, et tagada läbipaistvus ning võimaldada kontrolli ja läbivaatamist; toonitab lisaks, et sellised otsused ei tohiks suurendada probleeme, millega piirkonnad ja liikmesriigid seisavad silmitsi sotsiaal-majandusliku keskkonna või oma geograafilise asukoha ja eripärade tõttu Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklite 174 ja 349 tähenduses;

| 10. | on arvamusel, et käesoleval programmitöö perioodil heakskiidetud partnerluslepingutes ja programmides on arvesse võetud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi ja nõukogu soovitusi, mis tagavad head võimalused ümberjaotamise vältimiseks keskpikas perspektiivis, kui majandustingimused oluliselt ei halvene; |
| --- | --- |

10.

on arvamusel, et käesoleval programmitöö perioodil heakskiidetud partnerluslepingutes ja programmides on arvesse võetud asjakohaseid riigipõhiseid soovitusi ja nõukogu soovitusi, mis tagavad head võimalused ümberjaotamise vältimiseks keskpikas perspektiivis, kui majandustingimused oluliselt ei halvene;

| 11. | rõhutab, et sage ümberjaotamine oleks kahjulik ning seda tuleks vältida, et mitte häirida fondide haldamist ega kahjustada mitmeaastase investeerimisstrateegia stabiilsust ja prognoositavust ning vältida igasugust negatiivset mõju, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kasutamisele; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et sage ümberjaotamine oleks kahjulik ning seda tuleks vältida, et mitte häirida fondide haldamist ega kahjustada mitmeaastase investeerimisstrateegia stabiilsust ja prognoositavust ning vältida igasugust negatiivset mõju, sealhulgas Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide vahendite kasutamisele;

| 12. | peab tervitatavaks komisjoni ettevaatlikku lähenemisviisi ümberjaotamisele ja tema kavatsust piirduda seejuures minimaalselt vajalikuga; nõuab nn varajase hoiatamise lähenemisviisi, et teavitada asjaomaseid liikmesriike ühissätete määruse artikli 23 kohase ümberjaotamismenetluse käivitamisest, ning rõhutab, et kõigile ümberjaotamise taotlustele peaks eelnema seirekomisjoniga konsulteerimine; |
| --- | --- |

12.

peab tervitatavaks komisjoni ettevaatlikku lähenemisviisi ümberjaotamisele ja tema kavatsust piirduda seejuures minimaalselt vajalikuga; nõuab nn varajase hoiatamise lähenemisviisi, et teavitada asjaomaseid liikmesriike ühissätete määruse artikli 23 kohase ümberjaotamismenetluse käivitamisest, ning rõhutab, et kõigile ümberjaotamise taotlustele peaks eelnema seirekomisjoniga konsulteerimine;

| 13. | palub komisjonil tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga põhjalikult analüüsida kõiki olemasolevaid võimalusi peale ühissätete määruse artikli 23 kohaldamise, et käsitleda küsimusi, mis võivad tuua kaasa ümberjaotamisnõude; |
| --- | --- |

13.

palub komisjonil tihedas koostöös asjaomase liikmesriigiga põhjalikult analüüsida kõiki olemasolevaid võimalusi peale ühissätete määruse artikli 23 kohaldamise, et käsitleda küsimusi, mis võivad tuua kaasa ümberjaotamisnõude;

| 14. | taunib kõigi haldustasandite halduskoormuse ebaproportsionaalset suurenemist ja sellega kaasnevaid kulusid, võttes arvesse ühissätete määruse artikli 23 kohase ümberjaotamismenetluse väga lühikesi tähtaegu ja keerukust; hoiatab ühissätete määruse artikli 23 kohaste ümberjaotamismenetluste ja tulevaste Euroopa poolaasta tsüklite kattumise eest; palub komisjonil kaaluda võimalust hinnata ümber tähtaegade kohaldamine vastavalt ühissätete määruse artikli 23 lõikes 16 ette nähtud läbivaatamisele; |
| --- | --- |

14.

taunib kõigi haldustasandite halduskoormuse ebaproportsionaalset suurenemist ja sellega kaasnevaid kulusid, võttes arvesse ühissätete määruse artikli 23 kohase ümberjaotamismenetluse väga lühikesi tähtaegu ja keerukust; hoiatab ühissätete määruse artikli 23 kohaste ümberjaotamismenetluste ja tulevaste Euroopa poolaasta tsüklite kattumise eest; palub komisjonil kaaluda võimalust hinnata ümber tähtaegade kohaldamine vastavalt ühissätete määruse artikli 23 lõikes 16 ette nähtud läbivaatamisele;

Ühissätete määruse kohased horisontaalsed põhimõtted

| 15. | väljendab muret asjaolu pärast, et suunistes ei viidata selgesõnaliselt ühissätete määruse artiklites 4–8 sätestatud üld- ja horisontaalsetele põhimõtetele, ning tuletab meelde, et ühissätete määruse artikli 23 tõlgendamisel tuleb arvesse võtta ja järgida asjaomaseid põhimõtteid, eelkõige partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtet ning määrust ja ühist strateegilist raamistikku tervikuna; palub komisjonil sellega seoses selgitada, kuidas neid põhimõtteid ühissätete määruse artikli 23 kohaldamisel konkreetselt arvesse võetakse; |
| --- | --- |

15.

väljendab muret asjaolu pärast, et suunistes ei viidata selgesõnaliselt ühissätete määruse artiklites 4–8 sätestatud üld- ja horisontaalsetele põhimõtetele, ning tuletab meelde, et ühissätete määruse artikli 23 tõlgendamisel tuleb arvesse võtta ja järgida asjaomaseid põhimõtteid, eelkõige partnerluse ja mitmetasandilise valitsemise põhimõtet ning määrust ja ühist strateegilist raamistikku tervikuna; palub komisjonil sellega seoses selgitada, kuidas neid põhimõtteid ühissätete määruse artikli 23 kohaldamisel konkreetselt arvesse võetakse;

Ühissätete määruse artikli 23 piirkondlik mõõde

| 16. | rõhutab, et valitsemissektori võla suurenemine on peamiselt tingitud liikmesriikide valitsuste elluviidavast poliitikast, ning on tõsiselt mures, et võimetus riigi tasandil nõuetekohaselt tegeleda makromajanduslike küsimustega võib kahjustada piirkondlikke ametiasutusi ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetuse saajaid ja selle taotlejaid; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et valitsemissektori võla suurenemine on peamiselt tingitud liikmesriikide valitsuste elluviidavast poliitikast, ning on tõsiselt mures, et võimetus riigi tasandil nõuetekohaselt tegeleda makromajanduslike küsimustega võib kahjustada piirkondlikke ametiasutusi ning Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest toetuse saajaid ja selle taotlejaid;

| 17. | tuletab meelde, et 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitikas ette nähtud temaatilise suunitluse eeskirjad pakuvad teatavat paindlikkust liikmesriikide ja piirkondade vajadustega tegelemisel, ning märgib, et ühissätete määruse artikli 23 kohaldamine võib seda paindlikkust piirata; tuletab meelde vajadust võtta arvesse peamisi territoriaalseid probleeme ning ühissätete määruse artikli 4 lõikes 3 ette nähtud subsidiaarsuse põhimõtet; |
| --- | --- |

17.

tuletab meelde, et 2014.–2020. aasta ühtekuuluvuspoliitikas ette nähtud temaatilise suunitluse eeskirjad pakuvad teatavat paindlikkust liikmesriikide ja piirkondade vajadustega tegelemisel, ning märgib, et ühissätete määruse artikli 23 kohaldamine võib seda paindlikkust piirata; tuletab meelde vajadust võtta arvesse peamisi territoriaalseid probleeme ning ühissätete määruse artikli 4 lõikes 3 ette nähtud subsidiaarsuse põhimõtet;

| 18. | palub komisjonil hinnata tihedas koostöös liikmesriikide ja partneritega, nagu on sätestatud ühissätete määruse artiklis 5, ühissätete määruse artikli 23 kohaselt võetavate meetmete mõju ja kulutõhusust piirkondlikul ja kohalikul tasandil; |
| --- | --- |

18.

palub komisjonil hinnata tihedas koostöös liikmesriikide ja partneritega, nagu on sätestatud ühissätete määruse artiklis 5, ühissätete määruse artikli 23 kohaselt võetavate meetmete mõju ja kulutõhusust piirkondlikul ja kohalikul tasandil;

| 19. | rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused tuleb aktiivselt kaasata mis tahes ümberjaotamisse, ning on seisukohal, et kuna Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on seotud usaldusväärse majandusjuhtimisega, tuleks Euroopa poolaastale anda territoriaalne mõõde, kaasates samuti asjaomased ametiasutused; |
| --- | --- |

19.

rõhutab, et kohalikud ja piirkondlikud ametiasutused tuleb aktiivselt kaasata mis tahes ümberjaotamisse, ning on seisukohal, et kuna Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on seotud usaldusväärse majandusjuhtimisega, tuleks Euroopa poolaastale anda territoriaalne mõõde, kaasates samuti asjaomased ametiasutused;

| 20. | palub komisjonil tõlgendada ühissätete määruse artiklit 23 kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, võttes arvesse nende liikmesriikide ja piirkondade olukorda, kes on sotsiaal-majanduslikes raskustes ja kus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid moodustavad investeeringutest olulise osa, mis on kriisiolukorras veelgi ilmsem; rõhutab, et tuleks vältida täiendavat negatiivset mõju liikmesriikidele ja piirkondadele, eelkõige vähem arenenud liikmesriikidele ja piirkondadele; |
| --- | --- |

20.

palub komisjonil tõlgendada ühissätete määruse artiklit 23 kooskõlas proportsionaalsuse põhimõttega, võttes arvesse nende liikmesriikide ja piirkondade olukorda, kes on sotsiaal-majanduslikes raskustes ja kus Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid moodustavad investeeringutest olulise osa, mis on kriisiolukorras veelgi ilmsem; rõhutab, et tuleks vältida täiendavat negatiivset mõju liikmesriikidele ja piirkondadele, eelkõige vähem arenenud liikmesriikidele ja piirkondadele;

Institutsioonidevaheline kooskõlastamine, läbipaistvus ja vastutus

| 21. | tuletab meelde, et jõuline institutsioonidevaheline kooskõlastamine on oluline selleks, et tagada asjakohane poliitikavaldkondade vastastikune täiendavus ja sünergia ning usaldusväärse majandusjuhtimise raamistiku nõuetekohane ja muutumatu tõlgendamine ja selle koostoime ühtekuuluvuspoliitikaga; |
| --- | --- |

21.

tuletab meelde, et jõuline institutsioonidevaheline kooskõlastamine on oluline selleks, et tagada asjakohane poliitikavaldkondade vastastikune täiendavus ja sünergia ning usaldusväärse majandusjuhtimise raamistiku nõuetekohane ja muutumatu tõlgendamine ja selle koostoime ühtekuuluvuspoliitikaga;

| 22. | nõuab piisavat teabevoogu komisjoni, nõukogu ja parlamendi vahel ja avalikku arutelu asjakohasel poliitilisel tasandil, et tagada ühissätete määruse artikli 23 kohaldamise tingimuste tõlgendamisest ühine arusaam; tuletab sellega seoses meelde, et vaja on spetsiaalset nõukogu koosseisu, mis oleks pühendatud ühtekuuluvuspoliitikale ja vastutaks ühissätete määruse artikli 23 kohaste otsuste eest; |
| --- | --- |

22.

nõuab piisavat teabevoogu komisjoni, nõukogu ja parlamendi vahel ja avalikku arutelu asjakohasel poliitilisel tasandil, et tagada ühissätete määruse artikli 23 kohaldamise tingimuste tõlgendamisest ühine arusaam; tuletab sellega seoses meelde, et vaja on spetsiaalset nõukogu koosseisu, mis oleks pühendatud ühtekuuluvuspoliitikale ja vastutaks ühissätete määruse artikli 23 kohaste otsuste eest;

| 23. | peab ülitähtsaks läbipaistvuse ja vastutuse tagamist, andes parlamendile võimaluse demokraatliku järelevalve teostamiseks ühissätete määruse artikli 23 kohase juhtimissüsteemi üle, kuna määruses kehtestatakse olulised piirangud alt-üles-lähenemisviisis, mis on ühtekuuluvuspoliitika oluline eripära; |
| --- | --- |

23.

peab ülitähtsaks läbipaistvuse ja vastutuse tagamist, andes parlamendile võimaluse demokraatliku järelevalve teostamiseks ühissätete määruse artikli 23 kohase juhtimissüsteemi üle, kuna määruses kehtestatakse olulised piirangud alt-üles-lähenemisviisis, mis on ühtekuuluvuspoliitika oluline eripära;

Maksete peatamine

| 24. | tuletab meelde, et otsuse maksete peatamise kohta teeb nõukogu ettepaneku alusel, mille komisjon võib esitada juhul, kui asjaomane liikmesriik ei võta tulemuslikke meetmeid; juhib tähelepanu olulistele õiguslikele tagatistele, mis on sätestatud ühissätete määruse artiklis 23, et tagada peatamismehhanismi kasutamine vaid erandkorras; |
| --- | --- |

24.

tuletab meelde, et otsuse maksete peatamise kohta teeb nõukogu ettepaneku alusel, mille komisjon võib esitada juhul, kui asjaomane liikmesriik ei võta tulemuslikke meetmeid; juhib tähelepanu olulistele õiguslikele tagatistele, mis on sätestatud ühissätete määruse artiklis 23, et tagada peatamismehhanismi kasutamine vaid erandkorras;

| 25. | rõhutab maksete peatamise karistavat olemust ja palub komisjonil kasutada kaalutlusõigust peatamiseettepaneku tegemiseks äärmiselt ettevaatlikult ja rangelt kooskõlas ühissätete määruse artikli 23 lõikega 6, pärast kogu asjakohase teabe ja struktureeritud dialoogist tulenevate aspektide ja selle kaudu esitatud arvamuste põhjalikku kaalumist; |
| --- | --- |

25.

rõhutab maksete peatamise karistavat olemust ja palub komisjonil kasutada kaalutlusõigust peatamiseettepaneku tegemiseks äärmiselt ettevaatlikult ja rangelt kooskõlas ühissätete määruse artikli 23 lõikega 6, pärast kogu asjakohase teabe ja struktureeritud dialoogist tulenevate aspektide ja selle kaudu esitatud arvamuste põhjalikku kaalumist;

| 26. | peab seoses kriteeriumidega, mille alusel määratakse kindlaks esimese tegevussuuna raames peatatavad programmid ja peatamise ulatus, tervitatavaks suunistes võetud ettevaatlikku lähenemisviisi, mille kohaselt liikmesriikide majandusliku ja sotsiaalse olukorra arvesse võtmiseks kaalutakse samalaadseid pehmendavaid tegureid, nagu on ette nähtud ühissätete määruse artikli 23 lõike 9 kohase maksete peatamise korral; |
| --- | --- |

26.

peab seoses kriteeriumidega, mille alusel määratakse kindlaks esimese tegevussuuna raames peatatavad programmid ja peatamise ulatus, tervitatavaks suunistes võetud ettevaatlikku lähenemisviisi, mille kohaselt liikmesriikide majandusliku ja sotsiaalse olukorra arvesse võtmiseks kaalutakse samalaadseid pehmendavaid tegureid, nagu on ette nähtud ühissätete määruse artikli 23 lõike 9 kohase maksete peatamise korral;

| 27. | palub komisjonil kehtestada tähtaeg ühissätete määruse artikli 23 lõike 8 kohase maksete peatamise lõpetamiseks; |
| --- | --- |

27.

palub komisjonil kehtestada tähtaeg ühissätete määruse artikli 23 lõike 8 kohase maksete peatamise lõpetamiseks;

Euroopa Parlamendi roll ühissätete määruse artikli 23 tähenduses

| 28. | peab kahetsusväärseks, et suunised ei sisalda ühtegi viidet parlamendi rollile, hoolimata sellest, et ühissätete määrus võeti vastu seadusandliku tavamenetluse korras, ja vaatamata parlamendi pidevatele üleskutsetele tugevdada majandusjuhtimisega seoses demokraatlikku vastutust ja kontrolli; |
| --- | --- |

28.

peab kahetsusväärseks, et suunised ei sisalda ühtegi viidet parlamendi rollile, hoolimata sellest, et ühissätete määrus võeti vastu seadusandliku tavamenetluse korras, ja vaatamata parlamendi pidevatele üleskutsetele tugevdada majandusjuhtimisega seoses demokraatlikku vastutust ja kontrolli;

| 29. | on seisukohal, et kuna parlament on ühissätete määruse artikli 23 lõike 15 nõuetekohasel kohaldamisel peamine demokraatia tagaja, tuleks parlamendi kaasamine ametlikult vormistada, kehtestades selge korra, mis võimaldab parlamendiga kõigis etappides konsulteerida ümberjaotamisnõuete heakskiitmise või kulukohustuste või maksete peatamist käsitlevate ettepanekute ja otsuste küsimuses; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et kuna parlament on ühissätete määruse artikli 23 lõike 15 nõuetekohasel kohaldamisel peamine demokraatia tagaja, tuleks parlamendi kaasamine ametlikult vormistada, kehtestades selge korra, mis võimaldab parlamendiga kõigis etappides konsulteerida ümberjaotamisnõuete heakskiitmise või kulukohustuste või maksete peatamist käsitlevate ettepanekute ja otsuste küsimuses;

| 30. | rõhutab vajadust püsiva, selge ja läbipaistva koostöö järele institutsioonide vahel ning on seisukohal, et selline kord peaks sisaldama vähemalt järgmisi etappe:






  — | komisjon peaks parlamenti viivitamata teavitama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seonduvatest riigipõhistest ja nõukogu soovitustest ning finantsabiprogrammidest või nende vastavatest muudatustest, mis võivad kaasa tuua ühissätete määruse artikli 23 lõike 1 kohase ümberjaotamisnõude; |
| --- | --- | --- |

30.

rõhutab vajadust püsiva, selge ja läbipaistva koostöö järele institutsioonide vahel ning on seisukohal, et selline kord peaks sisaldama vähemalt järgmisi etappe:

—

komisjon peaks parlamenti viivitamata teavitama Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidega seonduvatest riigipõhistest ja nõukogu soovitustest ning finantsabiprogrammidest või nende vastavatest muudatustest, mis võivad kaasa tuua ühissätete määruse artikli 23 lõike 1 kohase ümberjaotamisnõude;

| — | komisjon peaks parlamenti viivitamata teavitama kõigist ühissätete määruse artikli 23 lõike 1 kohastest ümberjaotamisnõuetest või kõigist ühissätete määruse artikli 23 lõike 6 kohastest ettepanekutest võtta vastu otsus maksete peatamise kohta, võimaldades enne edasiste meetmete võtmist parlamendil esitada oma seiskoha resolutsiooni kujul; |
| --- | --- |

—

komisjon peaks parlamenti viivitamata teavitama kõigist ühissätete määruse artikli 23 lõike 1 kohastest ümberjaotamisnõuetest või kõigist ühissätete määruse artikli 23 lõike 6 kohastest ettepanekutest võtta vastu otsus maksete peatamise kohta, võimaldades enne edasiste meetmete võtmist parlamendil esitada oma seiskoha resolutsiooni kujul;

| — | komisjon peaks võtma arvesse parlamendi esitatud seisukohta ja ühissätete määruse artikli 23 lõike 15 kohasest struktureeritud dialoogist tulenevaid aspekte ja selle kaudu esitatud arvamusi; |
| --- | --- |

—

komisjon peaks võtma arvesse parlamendi esitatud seisukohta ja ühissätete määruse artikli 23 lõike 15 kohasest struktureeritud dialoogist tulenevaid aspekte ja selle kaudu esitatud arvamusi;

| — | parlament peaks paluma komisjonil selgitada, kas parlamendi arvamusi ja muid struktureeritud dialoogi järelmeetmeid on protsessis arvesse võetud; |
| --- | --- |

—

parlament peaks paluma komisjonil selgitada, kas parlamendi arvamusi ja muid struktureeritud dialoogi järelmeetmeid on protsessis arvesse võetud;

| — | Regioonide Komiteed ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed tuleks ümberjaotamisnõuetest teavitada ja nende teemal ära kuulata; |
| --- | --- |

—

Regioonide Komiteed ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteed tuleks ümberjaotamisnõuetest teavitada ja nende teemal ära kuulata;

| — | parlament, nõukogu ja komisjon peaksid looma ühissätete määruse artikli 23 kohaldamise raames dialoogi, tagades institutsioonidevahelise kooskõlastamise ja nõuetekohase teabevoo, mis võimaldab kõigi ühissätete määruse artikli 23 kohaste menetluste kohaldamist jälgida; |
| --- | --- |

—

parlament, nõukogu ja komisjon peaksid looma ühissätete määruse artikli 23 kohaldamise raames dialoogi, tagades institutsioonidevahelise kooskõlastamise ja nõuetekohase teabevoo, mis võimaldab kõigi ühissätete määruse artikli 23 kohaste menetluste kohaldamist jälgida;

| 31. | palub komisjonil anda aru ühissätete määruse artikli 23 kohaldamisega saavutatud mõjust ja tulemustest asjaomase artikli lõike 17 kohase kohaldamise läbivaatamise raames, täpsustades üksikasjalikult, mil määral põhines iga ümberjaotamisnõue asjakohaste riigipõhiste soovituste või nõukogu soovituste rakendamisel või edendas kasutada olevate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide mõju nende liikmesriikide majanduskasvule ja konkurentsivõimele, kelle suhtes kohaldatakse finantsabiprogramme, ning esitades andmed peatatud summade ja asjaomaste programmide kohta; |
| --- | --- |

31.

palub komisjonil anda aru ühissätete määruse artikli 23 kohaldamisega saavutatud mõjust ja tulemustest asjaomase artikli lõike 17 kohase kohaldamise läbivaatamise raames, täpsustades üksikasjalikult, mil määral põhines iga ümberjaotamisnõue asjakohaste riigipõhiste soovituste või nõukogu soovituste rakendamisel või edendas kasutada olevate Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide mõju nende liikmesriikide majanduskasvule ja konkurentsivõimele, kelle suhtes kohaldatakse finantsabiprogramme, ning esitades andmed peatatud summade ja asjaomaste programmide kohta;

o

o o

| 32. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele ja nende piirkondadele. |
| --- | --- |

32.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ning liikmesriikidele ja nende piirkondadele.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 320.

(2)  ELT C 375, 20.12.2013, lk 2.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0401.

(4)  ELT C 161 E, 31.5.2011, lk 120.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0132.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0038.

---

Neljapäev, 29. oktoober 2015

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/51

---

P8_TA(2015)0388

Järelmeetmed seoses Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooniga ELi kodanike ulatusliku elektroonilise jälgimise kohta

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta ELi kodanike massilist elektroonilist jälgimist käsitleva resolutsiooni järelmeetmete kohta (2015/2635(RSP))

(2017/C 355/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse õigusraamistikku, mis on kehtestatud Euroopa Liidu lepingus, eelkõige selle artiklites 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ja 21, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle artiklites 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 ja 52, Euroopa inimõiguste konventsioonis, eelkõige selle artiklites 6, 8, 9, 10 ja 13, ning Euroopa kohtute lahendites julgeoleku, eraelu puutumatuse ja sõnavabaduse valdkonnas, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õigusraamistikku, mis on kehtestatud Euroopa Liidu lepingus, eelkõige selle artiklites 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 ja 21, Euroopa Liidu põhiõiguste hartas, eelkõige selle artiklites 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 ja 52, Euroopa inimõiguste konventsioonis, eelkõige selle artiklites 6, 8, 9, 10 ja 13, ning Euroopa kohtute lahendites julgeoleku, eraelu puutumatuse ja sõnavabaduse valdkonnas,

| — | võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (1) (edaspidi „resolutsioon“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni USA Riikliku Julgeolekuagentuuri jälgimisprogrammi ja ELi liikmesriikide jälgimisasutuste ning nende mõju kohta ELi kodanike põhiõigustele ja Atlandi-ülesele koostööle justiits- ja siseküsimustes (1) (edaspidi „resolutsioon“),

| — | võttes arvesse 19. jaanuari 2015. aasta töödokumenti kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni koostatud ELi kodanike massilist elektroonilist jälgimist käsitleva uurimuse järelmeetmete kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 19. jaanuari 2015. aasta töödokumenti kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni koostatud ELi kodanike massilist elektroonilist jälgimist käsitleva uurimuse järelmeetmete kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 21. aprilli 2015. aasta resolutsiooni massilise jälgimistegevuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 21. aprilli 2015. aasta resolutsiooni massilise jälgimistegevuse kohta,

| — | võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ELi kodanike massilist elektroonilist jälgimist käsitleva Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni järelmeetmete kohta (O-000114/2015 – B8-0769/2015 ja O-000115/2015 – B8-0770/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule ja komisjonile esitatud küsimusi ELi kodanike massilist elektroonilist jälgimist käsitleva Euroopa Parlamendi 12. märtsi 2014. aasta resolutsiooni järelmeetmete kohta (O-000114/2015 – B8-0769/2015 ja O-000115/2015 – B8-0770/2015),

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Euroopa Parlament kutsus oma resolutsioonis USA ametivõime ja liikmesriike üles keelustama kõikehõlmava massilise jälgimistegevuse ja kodanike isikuandmete suuremahulise töötlemise ning mõistis hukka luureteenistustepoolse teadaantud tegevuse, mis on tõsiselt kahjustanud ELi kodanike usaldust ja põhiõigusi; arvestades, et resolutsioonis osutati võimalikele muudele motiividele, nagu poliitiline ja majandusspionaaž, võttes arvesse teatatud massilise jälgimise programmide ulatust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlament kutsus oma resolutsioonis USA ametivõime ja liikmesriike üles keelustama kõikehõlmava massilise jälgimistegevuse ja kodanike isikuandmete suuremahulise töötlemise ning mõistis hukka luureteenistustepoolse teadaantud tegevuse, mis on tõsiselt kahjustanud ELi kodanike usaldust ja põhiõigusi; arvestades, et resolutsioonis osutati võimalikele muudele motiividele, nagu poliitiline ja majandusspionaaž, võttes arvesse teatatud massilise jälgimise programmide ulatust;

| B. | arvestades, et resolutsiooniga käivitati „Euroopa digitaalne habeas corpus – põhiõiguste kaitsmine digitaalajastul“, mis hõlmab kaheksat konkreetset meedet, ning tehti kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks anda sellest ühe aasta jooksul Euroopa Parlamendile aru, et hinnata, millises ulatuses on soovitusi järgitud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et resolutsiooniga käivitati „Euroopa digitaalne habeas corpus – põhiõiguste kaitsmine digitaalajastul“, mis hõlmab kaheksat konkreetset meedet, ning tehti kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks anda sellest ühe aasta jooksul Euroopa Parlamendile aru, et hinnata, millises ulatuses on soovitusi järgitud;

| C. | arvestades, et 19. jaanuari 2015. aasta töödokumendis on antud ülevaade pärast resolutsiooni vastuvõtmist toimunud arengust, koos üha uute avalikuks tulevate väidetava massilise elektroonilise jälgimise juhtumitega, ning ülevaade esildatud Euroopa digitaalse habeas corpus’e rakendamise hetkeseisust, viidates piiratud reaktsioonile institutsioonide, liikmesriikide ja sidusrühmade poolt, keda on kutsutud üles tegutsema; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 19. jaanuari 2015. aasta töödokumendis on antud ülevaade pärast resolutsiooni vastuvõtmist toimunud arengust, koos üha uute avalikuks tulevate väidetava massilise elektroonilise jälgimise juhtumitega, ning ülevaade esildatud Euroopa digitaalse habeas corpus’e rakendamise hetkeseisust, viidates piiratud reaktsioonile institutsioonide, liikmesriikide ja sidusrühmade poolt, keda on kutsutud üles tegutsema;

| D. | arvestades, et Euroopa Parlament kutsus oma resolutsioonis komisjoni ja muid ELi institutsioone, organeid ja asutusi üles toimima soovituste kohaselt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 265 („tegevusetus“); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Euroopa Parlament kutsus oma resolutsioonis komisjoni ja muid ELi institutsioone, organeid ja asutusi üles toimima soovituste kohaselt kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 265 („tegevusetus“);

| E. | arvestades, et Wikileaks paljastas hiljuti Prantsusmaa kolme viimase presidendi ning Prantsusmaa valitsuse ministrite ja USAs tegutseva Prantsusmaa suursaadiku suhtluse sihipärase jälgimise; arvestades, et niisugust strateegilist ja majandusspionaaži on USA Riiklik Julgeolekuagentuur teostanud möödunud kümne aasta jooksul suures ulatuses, keskendudes kõikidele Prantsusmaa riigistruktuuridele ja suurimatele Prantsusmaa äriühingutele; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Wikileaks paljastas hiljuti Prantsusmaa kolme viimase presidendi ning Prantsusmaa valitsuse ministrite ja USAs tegutseva Prantsusmaa suursaadiku suhtluse sihipärase jälgimise; arvestades, et niisugust strateegilist ja majandusspionaaži on USA Riiklik Julgeolekuagentuur teostanud möödunud kümne aasta jooksul suures ulatuses, keskendudes kõikidele Prantsusmaa riigistruktuuridele ja suurimatele Prantsusmaa äriühingutele;

| F. | arvestades, et arvamus- ja sõnavabaduse õiguse edendamise ja kaitsmise eriraportööri aruandes on märgitud, et krüpteerimine ja anonüümsus tagavad eraelu puutumatuse ja julgeoleku, mis on vajalikud arvamus- ja sõnavabaduse õiguse kasutamiseks digitaalajastul; arvestades, et aruandes on märgitud ka, et mis tahes krüpteerimis- ja anonüümsusalased piirangud peavad olema rangelt piiritletud vastavalt eesmärgi õiguspärasuse, vajalikkuse, proportsionaalsuse ja legitiimsuse põhimõtetele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et arvamus- ja sõnavabaduse õiguse edendamise ja kaitsmise eriraportööri aruandes on märgitud, et krüpteerimine ja anonüümsus tagavad eraelu puutumatuse ja julgeoleku, mis on vajalikud arvamus- ja sõnavabaduse õiguse kasutamiseks digitaalajastul; arvestades, et aruandes on märgitud ka, et mis tahes krüpteerimis- ja anonüümsusalased piirangud peavad olema rangelt piiritletud vastavalt eesmärgi õiguspärasuse, vajalikkuse, proportsionaalsuse ja legitiimsuse põhimõtetele;

| 1. | tunneb heameelt Saksamaa Liidupäeva, Euroopa Nõukogu, ÜRO ja Brasiilia Senati uurimiste, paljude muude riikide parlamentides toimunud arutelude ning arvukate kodanikuühiskonna liikmete töö üle, mis on aidanud suurendada üldist teadlikkust massilisest elektroonilisest jälgimisest; |
| --- | --- |

1.

tunneb heameelt Saksamaa Liidupäeva, Euroopa Nõukogu, ÜRO ja Brasiilia Senati uurimiste, paljude muude riikide parlamentides toimunud arutelude ning arvukate kodanikuühiskonna liikmete töö üle, mis on aidanud suurendada üldist teadlikkust massilisest elektroonilisest jälgimisest;

| 2. | kutsub ELi liikmesriike üles loobuma Edward Snowdenile esitatud mis tahes kriminaalsüüdistustest, pakkuma talle kaitset ja hoidma seega ära tema väljaandmist või üleandmist ülekuulamiseks kolmandate isikute poolt ning tunnustama seega tema kui rikkumisest teataja ja rahvusvahelise inimõiguste kaitsja staatust; |
| --- | --- |

2.

kutsub ELi liikmesriike üles loobuma Edward Snowdenile esitatud mis tahes kriminaalsüüdistustest, pakkuma talle kaitset ja hoidma seega ära tema väljaandmist või üleandmist ülekuulamiseks kolmandate isikute poolt ning tunnustama seega tema kui rikkumisest teataja ja rahvusvahelise inimõiguste kaitsja staatust;

| 3. | on siiski äärmiselt pettunud asjaolus, et enamik liikmesriike ja ELi institutsioonid ei paista pidavat seda kiireloomuliseks küsimuseks ning ei ilmuta tahet käsitleda tõsiselt resolutsioonis tõstatatud küsimusi ega täita selles sisalduvaid konkreetseid soovitusi ning et puudub läbipaistvus Euroopa Parlamendi ja temaga dialoogi pidamise suhtes; |
| --- | --- |

3.

on siiski äärmiselt pettunud asjaolus, et enamik liikmesriike ja ELi institutsioonid ei paista pidavat seda kiireloomuliseks küsimuseks ning ei ilmuta tahet käsitleda tõsiselt resolutsioonis tõstatatud küsimusi ega täita selles sisalduvaid konkreetseid soovitusi ning et puudub läbipaistvus Euroopa Parlamendi ja temaga dialoogi pidamise suhtes;

| 4. | tunneb muret mõnes liikmesriigis hiljuti vastu võetud teatavate seaduste pärast, millega suurendatakse luureorganite jälgimisalast võimekust, sealhulgas Prantsusmaal Prantsusmaa Rahvuskogu poolt 24. juunil 2015. aastal vastu võetud uue luureseaduse pärast, mille teatavad sätted tõstatavad komisjoni arvates olulisi õiguslikke küsimusi, Ühendkuningriigis vastu võetud 2014. aasta andmete säilitamise ja uurimisvolituste seaduse pärast ning sellele järgnenud kohtuotsuse pärast, mille kohaselt olevat selle teatavad artiklid ebaseaduslikud ega kuuluvat seega kohaldamisele, ning Madalamaades esitatud ettepanekute pärast võtta vastu uus õigusakt 2002. aasta luure- ja julgeolekuseaduse ajakohastamiseks; kutsub taas liikmesriike üles tagama, et nende kehtivad ja tulevased luureasutuste tegevust käsitlevad õigusraamistikud ja järelevalvemehhanismid oleksid kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni standarditega ja liidu kõikide asjaomaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

4.

tunneb muret mõnes liikmesriigis hiljuti vastu võetud teatavate seaduste pärast, millega suurendatakse luureorganite jälgimisalast võimekust, sealhulgas Prantsusmaal Prantsusmaa Rahvuskogu poolt 24. juunil 2015. aastal vastu võetud uue luureseaduse pärast, mille teatavad sätted tõstatavad komisjoni arvates olulisi õiguslikke küsimusi, Ühendkuningriigis vastu võetud 2014. aasta andmete säilitamise ja uurimisvolituste seaduse pärast ning sellele järgnenud kohtuotsuse pärast, mille kohaselt olevat selle teatavad artiklid ebaseaduslikud ega kuuluvat seega kohaldamisele, ning Madalamaades esitatud ettepanekute pärast võtta vastu uus õigusakt 2002. aasta luure- ja julgeolekuseaduse ajakohastamiseks; kutsub taas liikmesriike üles tagama, et nende kehtivad ja tulevased luureasutuste tegevust käsitlevad õigusraamistikud ja järelevalvemehhanismid oleksid kooskõlas Euroopa inimõiguste konventsiooni standarditega ja liidu kõikide asjaomaste õigusaktidega;

| 5. | tunneb heameelt uurimise üle, mille Saksamaa Liidupäev teostas massilise jälgimise teemal; on sügavalt mures Saksa välisluureteenistuse (BND) poolt koostöös USA Riikliku Julgeolekuagentuuriga liidus teostatud telekommunikatsiooni ja internetiliikluse massilise jälgimise alaste paljastuste pärast; peab seda Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohase lojaalse koostöö põhimõtte vastaseks; |
| --- | --- |

5.

tunneb heameelt uurimise üle, mille Saksamaa Liidupäev teostas massilise jälgimise teemal; on sügavalt mures Saksa välisluureteenistuse (BND) poolt koostöös USA Riikliku Julgeolekuagentuuriga liidus teostatud telekommunikatsiooni ja internetiliikluse massilise jälgimise alaste paljastuste pärast; peab seda Euroopa Liidu lepingu artikli 4 lõike 3 kohase lojaalse koostöö põhimõtte vastaseks;

| 6. | palub oma presidendil kutsuda Euroopa Nõukogu peasekretäri üles algatama artikli 52 kohase menetluse, mille kohaselt „Euroopa Nõukogu peasekretäri taotlusel esitab iga kõrge lepinguosaline selgituse, kuidas tema siseriiklik õigus kindlustab käesoleva konventsiooni mis tahes sätete tõhusa elluviimise“; |
| --- | --- |

6.

palub oma presidendil kutsuda Euroopa Nõukogu peasekretäri üles algatama artikli 52 kohase menetluse, mille kohaselt „Euroopa Nõukogu peasekretäri taotlusel esitab iga kõrge lepinguosaline selgituse, kuidas tema siseriiklik õigus kindlustab käesoleva konventsiooni mis tahes sätete tõhusa elluviimise“;

| 7. | on arvamusel, et siiani on komisjon reageerinud resolutsioonile äärmiselt ebapiisavalt, kui võtta arvesse paljastuste ulatust; palub komisjonil reageerida resolutsioonis esitatud üleskutsetele hiljemalt 2015. aasta detsembriks; jätab endale õiguse võtta tegevusetuse tõttu meetmeid või jätta teatavad komisjonile ette nähtud eelarvevahendid reservi, kuni kõiki soovitusi on nõuetekohaselt käsitletud; |
| --- | --- |

7.

on arvamusel, et siiani on komisjon reageerinud resolutsioonile äärmiselt ebapiisavalt, kui võtta arvesse paljastuste ulatust; palub komisjonil reageerida resolutsioonis esitatud üleskutsetele hiljemalt 2015. aasta detsembriks; jätab endale õiguse võtta tegevusetuse tõttu meetmeid või jätta teatavad komisjonile ette nähtud eelarvevahendid reservi, kuni kõiki soovitusi on nõuetekohaselt käsitletud;

| 8. | rõhutab, kui tähtis on Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsus, millega tunnistatakse kehtetuks andmete säilitamist käsitlev direktiiv 2006/24/EÜ; tuletab meelde, et kohus sätestas, et kõnealuse õigusakti eraelu puutumatuse põhiõiguse riive peab piirduma vältimatult vajalikuga; rõhutab asjaolu, et kõnealune kohtuotsus kujutab endast uut aspekti, sest Euroopa Kohus osutab eraldi ühele konkreetsele Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendile seoses üldiste jälgimisprogrammide küsimusega, ning sellega on nüüdseks samad põhimõtted, mis tulenevad nimetatud Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendist, tulemuslikult inkorporeeritud sama valdkonna ELi õigusesse; rõhutab, et seetõttu on oodata, et Euroopa Kohus kohaldab tulevikus sama põhjendust ka harta alusel muude sellesama üldiste jälgimisprogrammide valdkonna ELi ja liikmesriikide õigusaktide kehtivuse hindamisel; |
| --- | --- |

8.

rõhutab, kui tähtis on Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsus, millega tunnistatakse kehtetuks andmete säilitamist käsitlev direktiiv 2006/24/EÜ; tuletab meelde, et kohus sätestas, et kõnealuse õigusakti eraelu puutumatuse põhiõiguse riive peab piirduma vältimatult vajalikuga; rõhutab asjaolu, et kõnealune kohtuotsus kujutab endast uut aspekti, sest Euroopa Kohus osutab eraldi ühele konkreetsele Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendile seoses üldiste jälgimisprogrammide küsimusega, ning sellega on nüüdseks samad põhimõtted, mis tulenevad nimetatud Euroopa Inimõiguste Kohtu lahendist, tulemuslikult inkorporeeritud sama valdkonna ELi õigusesse; rõhutab, et seetõttu on oodata, et Euroopa Kohus kohaldab tulevikus sama põhjendust ka harta alusel muude sellesama üldiste jälgimisprogrammide valdkonna ELi ja liikmesriikide õigusaktide kehtivuse hindamisel;

Andmekaitsepakett

| 9. | tunneb heameelt mitteametlike institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise üle isikuandmete kaitse üldmääruse eenõu teemal ning nõukogu poolt andmekaitsedirektiivi eelnõu suhtes üldise lähenemisviisi vastuvõtmise üle; kordab oma kavatsust viia andmekaitsepaketi üle peetavad läbirääkimised lõpule 2015. aastal; |
| --- | --- |

9.

tunneb heameelt mitteametlike institutsioonidevaheliste läbirääkimiste alustamise üle isikuandmete kaitse üldmääruse eenõu teemal ning nõukogu poolt andmekaitsedirektiivi eelnõu suhtes üldise lähenemisviisi vastuvõtmise üle; kordab oma kavatsust viia andmekaitsepaketi üle peetavad läbirääkimised lõpule 2015. aastal;

| 10. | tuletab nõukogule meelde tema kohustust järgida komisjoni ettepanekutesse omapoolsete muudatuste tegemisel Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; kordab eelkõige, et pakutav kaitsetase ei tohiks olla direktiivis 95/46/EÜ juba kehtestatust madalam; |
| --- | --- |

10.

tuletab nõukogule meelde tema kohustust järgida komisjoni ettepanekutesse omapoolsete muudatuste tegemisel Euroopa Liidu põhiõiguste hartat; kordab eelkõige, et pakutav kaitsetase ei tohiks olla direktiivis 95/46/EÜ juba kehtestatust madalam;

| 11. | rõhutab, et nii andmekaitsemäärus kui ka andmekaitsedirektiiv on vajalikud üksikisikute põhiõiguste kaitsmiseks ja seetõttu tuleb neid käsitleda paketina, mis võetakse vastu üheaegselt, et tagada kõikide ELi andmetöötlustoimingute kõrgetasemeline kaitse igas olukorras; rõhutab, et paketi vastuvõtmisega tuleb saavutada eesmärk, milleks on üksikisikute õiguste ja kaitse tugevdamine nende isikuandmete töötlemisel; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et nii andmekaitsemäärus kui ka andmekaitsedirektiiv on vajalikud üksikisikute põhiõiguste kaitsmiseks ja seetõttu tuleb neid käsitleda paketina, mis võetakse vastu üheaegselt, et tagada kõikide ELi andmetöötlustoimingute kõrgetasemeline kaitse igas olukorras; rõhutab, et paketi vastuvõtmisega tuleb saavutada eesmärk, milleks on üksikisikute õiguste ja kaitse tugevdamine nende isikuandmete töötlemisel;

ELi ja USA vaheline raamleping

| 12. | märgib, et pärast resolutsiooni vastuvõtmist on USAga ELi ja USA vahelise õiguskaitse eesmärgil edastatavate ja töödeldavate isikuandmete kaitse raamlepingu (edaspidi „raamleping“) üle peetud läbirääkimised lõpule viidud ning lepingu eelnõu on parafeeritud; |
| --- | --- |

12.

märgib, et pärast resolutsiooni vastuvõtmist on USAga ELi ja USA vahelise õiguskaitse eesmärgil edastatavate ja töödeldavate isikuandmete kaitse raamlepingu (edaspidi „raamleping“) üle peetud läbirääkimised lõpule viidud ning lepingu eelnõu on parafeeritud;

| 13. | tunneb heameelt USA valitsuse pingutuste üle taastada raamlepingu abil usaldust ja tunneb eelkõige heameelt asjaolu üle, et 2015. aasta õiguskaitset käsitlev seadus võeti esindajatekojas 20. oktoobril 2015. aastal edukalt vastu, rõhutades olulisi ja positiivseid samme, mida USA on teinud ELi muredele reageerimiseks; peab ülimalt oluliseks tagada ELi kodanikele ja üksikisikutele, kelle isikuandmeid töödeldakse ELis ja edastatakse USA-le, samadel asjaoludel samasugused tõhusat õiguskaitset puudutavad õigused, ilma et toimuks ELi ja USA kodanike vahelist diskrimineerimist; kutsub USA Senatit üles võtma vastu seaduse, mis selle tagab; rõhutab, et õiguskaitset käsitleva seaduse vastuvõtmine USA Kongressi poolt on raamlepingu allkirjastamise ja sõlmimise üks eeltingimus; |
| --- | --- |

13.

tunneb heameelt USA valitsuse pingutuste üle taastada raamlepingu abil usaldust ja tunneb eelkõige heameelt asjaolu üle, et 2015. aasta õiguskaitset käsitlev seadus võeti esindajatekojas 20. oktoobril 2015. aastal edukalt vastu, rõhutades olulisi ja positiivseid samme, mida USA on teinud ELi muredele reageerimiseks; peab ülimalt oluliseks tagada ELi kodanikele ja üksikisikutele, kelle isikuandmeid töödeldakse ELis ja edastatakse USA-le, samadel asjaoludel samasugused tõhusat õiguskaitset puudutavad õigused, ilma et toimuks ELi ja USA kodanike vahelist diskrimineerimist; kutsub USA Senatit üles võtma vastu seaduse, mis selle tagab; rõhutab, et õiguskaitset käsitleva seaduse vastuvõtmine USA Kongressi poolt on raamlepingu allkirjastamise ja sõlmimise üks eeltingimus;

Safe Harbor

| 14. | tuletab meelde, et resolutsioonis nõutakse programmi Safe Harbor puudutava otsuse kohaldamise viivitamatut peatamist, sest sellega ei tagata ELi kodanikele isikuandmete piisavat kaitset; |
| --- | --- |

14.

tuletab meelde, et resolutsioonis nõutakse programmi Safe Harbor puudutava otsuse kohaldamise viivitamatut peatamist, sest sellega ei tagata ELi kodanikele isikuandmete piisavat kaitset;

| 15. | tuletab meelde, et ELi sõlmitud mis tahes rahvusvaheline leping on ELi teisese õiguse suhtes ülimuslik, ning rõhutab seetõttu vajadust tagada, et raamleping ei piiraks andmesubjekti õigusi ja kaitsemeetmeid, mida kohaldatakse andmete edastamise suhtes ELi õiguse kohaselt; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks seetõttu üksikasjalikult ja täpselt, milline oleks raamlepingu koostoime ELi andmekaitsealase õigusraamistikuga, mis hõlmab vastavalt kehtivat nõukogu raamdirektiivi, andmekaitsedirektiivi (95/46/EÜ) ning tulevast andmekaitsedirektiivi ja määrust, ning millist mõju raamleping sellele avaldaks; palub komisjonil esitada enne ratifitseerimismenetluse algatamist Euroopa Parlamendile selle kohta õigusliku hindamise aruande; |
| --- | --- |

15.

tuletab meelde, et ELi sõlmitud mis tahes rahvusvaheline leping on ELi teisese õiguse suhtes ülimuslik, ning rõhutab seetõttu vajadust tagada, et raamleping ei piiraks andmesubjekti õigusi ja kaitsemeetmeid, mida kohaldatakse andmete edastamise suhtes ELi õiguse kohaselt; nõuab tungivalt, et komisjon hindaks seetõttu üksikasjalikult ja täpselt, milline oleks raamlepingu koostoime ELi andmekaitsealase õigusraamistikuga, mis hõlmab vastavalt kehtivat nõukogu raamdirektiivi, andmekaitsedirektiivi (95/46/EÜ) ning tulevast andmekaitsedirektiivi ja määrust, ning millist mõju raamleping sellele avaldaks; palub komisjonil esitada enne ratifitseerimismenetluse algatamist Euroopa Parlamendile selle kohta õigusliku hindamise aruande;

| 16. | tuletab meelde, et komisjon esitas oma 27. novembri 2013. aasta teatises, mis käsitleb programmi Safe Harbor toimimist, USA-le 13 soovitust, et tagada piisaval tasemel kaitse; |
| --- | --- |

16.

tuletab meelde, et komisjon esitas oma 27. novembri 2013. aasta teatises, mis käsitleb programmi Safe Harbor toimimist, USA-le 13 soovitust, et tagada piisaval tasemel kaitse;

| 17. | tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Liidu Kohus kuulutas oma 6. oktoobri 2015. aasta otsuses komisjoni piisava kaitse otsuse 2000/520/EÜ USA programmi Safe Harbor kohta kehtetuks; rõhutab, et selle kohtuotsusega kinnitati Euroopa Parlamendi pikaajalist seisukohta, mille kohaselt ei pakuta kõnealuse õigusaktiga piisavat kaitsetaset; kutsub komisjoni üles võtma viivitamata vajalikke meetmeid, et tagada kõikide USA-le edastatavate isikuandmete kaitse tulemuslik tase, mis on oma olemuselt samaväärne ELis tagatuga; |
| --- | --- |

17.

tunneb heameelt asjaolu üle, et Euroopa Liidu Kohus kuulutas oma 6. oktoobri 2015. aasta otsuses komisjoni piisava kaitse otsuse 2000/520/EÜ USA programmi Safe Harbor kohta kehtetuks; rõhutab, et selle kohtuotsusega kinnitati Euroopa Parlamendi pikaajalist seisukohta, mille kohaselt ei pakuta kõnealuse õigusaktiga piisavat kaitsetaset; kutsub komisjoni üles võtma viivitamata vajalikke meetmeid, et tagada kõikide USA-le edastatavate isikuandmete kaitse tulemuslik tase, mis on oma olemuselt samaväärne ELis tagatuga;

| 18. | heidab ette asjaolu, et Euroopa Parlament ei ole komisjonilt saanud 13 soovituse rakendamise hetkeseisu kohta ühtegi ametlikku teatist, kuigi komisjon teatas oma kavatsusest teha seda 2014. aasta suveks; rõhutab, et pärast Euroopa Liidu Kohtu otsust tunnistada otsus 2000/520/EÜ kehtetuks peab komisjon nüüd kiiresti esitama põhjaliku ajakohastatud teabe seniste läbirääkimiste kohta ja selle kohta, milline on kohtuotsuse mõju edasistele väljakuulutatud läbirääkimistele; kutsub komisjoni üles kaaluma viivitamata programmi Safe Harbor alternatiive ja mõju, mida kohtuotsus avaldab mis tahes muudele isikuandmete USAle edastamiseks ette nähtud instrumentidele, ning andma sellest aru 2015. aasta lõpuks; |
| --- | --- |

18.

heidab ette asjaolu, et Euroopa Parlament ei ole komisjonilt saanud 13 soovituse rakendamise hetkeseisu kohta ühtegi ametlikku teatist, kuigi komisjon teatas oma kavatsusest teha seda 2014. aasta suveks; rõhutab, et pärast Euroopa Liidu Kohtu otsust tunnistada otsus 2000/520/EÜ kehtetuks peab komisjon nüüd kiiresti esitama põhjaliku ajakohastatud teabe seniste läbirääkimiste kohta ja selle kohta, milline on kohtuotsuse mõju edasistele väljakuulutatud läbirääkimistele; kutsub komisjoni üles kaaluma viivitamata programmi Safe Harbor alternatiive ja mõju, mida kohtuotsus avaldab mis tahes muudele isikuandmete USAle edastamiseks ette nähtud instrumentidele, ning andma sellest aru 2015. aasta lõpuks;

| 19. | nõuab tungivalt, et komisjon hindaks Euroopa Kohtu poolt 6. oktoobril 2015. aastal Schremsi kohtuasjas (C362/14) langetatud otsuse õiguslikku mõju ja tagajärgi kolmandate riikidega sõlmitud lepingutele, mis võimaldavad isikuandmete edastamist, näiteks ELi ja USA vaheline terroristide rahastamise jälgimisprogrammi leping, broneeringuinfo lepingud, ELi ja USA vaheline raamleping ning muud ELi õigusest tulenevad instrumendid, mis on seotud isikuandmete kogumise ja töötlemisega; |
| --- | --- |

19.

nõuab tungivalt, et komisjon hindaks Euroopa Kohtu poolt 6. oktoobril 2015. aastal Schremsi kohtuasjas (C362/14) langetatud otsuse õiguslikku mõju ja tagajärgi kolmandate riikidega sõlmitud lepingutele, mis võimaldavad isikuandmete edastamist, näiteks ELi ja USA vaheline terroristide rahastamise jälgimisprogrammi leping, broneeringuinfo lepingud, ELi ja USA vaheline raamleping ning muud ELi õigusest tulenevad instrumendid, mis on seotud isikuandmete kogumise ja töötlemisega;

Demokraatlik järelevalve

| 20. | tunnustades küll täielikult riikide parlamentide täielikku pädevust riiklike luureteenistuste üle teostatava järelevalve valdkonnas, kutsub kõiki neid riikide parlamente üles, kes ei ole seda veel teinud, hindama põhjalikult luuretegevust ja seadma sisse selle üle teostatava otstarbeka järelevalve ning tagama niisugustele järelevalvekomiteedele või organitele piisavad vahendid, tehnilised teadmised ja õiguslikud vahendid ning juurdepääsu kõikidele asjakohastele dokumentidele, et nad suudaksid teostada tulemuslikku ja sõltumatut järelevalvet luureteenistuste üle ja muude välisriikide luureteenistustega toimuva teabevahetuse üle; väljendab taas oma pühendumust teha tihedat koostööd riikide parlamentidega, et tagada tulemuslike järelevalvemehhanismide olemasolu, muu hulgas parimate tavade ja ühiste standardite jagamise abil; |
| --- | --- |

20.

tunnustades küll täielikult riikide parlamentide täielikku pädevust riiklike luureteenistuste üle teostatava järelevalve valdkonnas, kutsub kõiki neid riikide parlamente üles, kes ei ole seda veel teinud, hindama põhjalikult luuretegevust ja seadma sisse selle üle teostatava otstarbeka järelevalve ning tagama niisugustele järelevalvekomiteedele või organitele piisavad vahendid, tehnilised teadmised ja õiguslikud vahendid ning juurdepääsu kõikidele asjakohastele dokumentidele, et nad suudaksid teostada tulemuslikku ja sõltumatut järelevalvet luureteenistuste üle ja muude välisriikide luureteenistustega toimuva teabevahetuse üle; väljendab taas oma pühendumust teha tihedat koostööd riikide parlamentidega, et tagada tulemuslike järelevalvemehhanismide olemasolu, muu hulgas parimate tavade ja ühiste standardite jagamise abil;

| 21. | kavatseb võtta järelmeetmeid 28.–29. mail 2015. aastal toimunud Euroopa Liidus luureteenistuste demokraatlikku järelevalvet käsitleva konverentsi suhtes ning jätkata oma pingutusi, mille eesmärk on tagada parimate tavade vahetamine luuretegevuse järelevalves, tehes seda tihedas koostöös riikide parlamentidega; tunneb heameelt kõnealuse konverentsi kaasesimeeste ühiste kokkuvõtvate märkuste üle, milles teatati oma kavatsusest korraldada kahe aasta pärast jätkukonverents; |
| --- | --- |

21.

kavatseb võtta järelmeetmeid 28.–29. mail 2015. aastal toimunud Euroopa Liidus luureteenistuste demokraatlikku järelevalvet käsitleva konverentsi suhtes ning jätkata oma pingutusi, mille eesmärk on tagada parimate tavade vahetamine luuretegevuse järelevalves, tehes seda tihedas koostöös riikide parlamentidega; tunneb heameelt kõnealuse konverentsi kaasesimeeste ühiste kokkuvõtvate märkuste üle, milles teatati oma kavatsusest korraldada kahe aasta pärast jätkukonverents;

| 22. | on seisukohal, et olemasolevaid järelevalveorganitevahelise koostöö vahendeid, mille näiteks on Euroopa riiklike luureasutuste järelevalvekomisjonide võrgustik (ENNIR), tuleks toetada ning nende kasutamist tuleks suurendada, kasutades selleks võimaluse korral ära IPEXi potentsiaali riikide parlamentide vaheliseks teabevahetuseks, võttes arvesse selle kohaldamisala ja tehnilist suutlikkust; |
| --- | --- |

22.

on seisukohal, et olemasolevaid järelevalveorganitevahelise koostöö vahendeid, mille näiteks on Euroopa riiklike luureasutuste järelevalvekomisjonide võrgustik (ENNIR), tuleks toetada ning nende kasutamist tuleks suurendada, kasutades selleks võimaluse korral ära IPEXi potentsiaali riikide parlamentide vaheliseks teabevahetuseks, võttes arvesse selle kohaldamisala ja tehnilist suutlikkust;

| 23. | nõuab taas terroristide rahastamise jälgimise programmi lepingu peatamist; |
| --- | --- |

23.

nõuab taas terroristide rahastamise jälgimise programmi lepingu peatamist;

| 24. | rõhutab, et õiguskindluse tagamiseks on ELi ja liikmesriikide jaoks vaja „riikliku julgeoleku“ ühist määratlust; märgib, et selge määratluse puudumine võimaldab meelevaldsust ning põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte rikkumisi ELis täitevasutuste ja luurekogukondade poolt; |
| --- | --- |

24.

rõhutab, et õiguskindluse tagamiseks on ELi ja liikmesriikide jaoks vaja „riikliku julgeoleku“ ühist määratlust; märgib, et selge määratluse puudumine võimaldab meelevaldsust ning põhiõiguste ja õigusriigi põhimõtte rikkumisi ELis täitevasutuste ja luurekogukondade poolt;

| 25. | ergutab komisjoni ja liikmesriike lisama Euroopa kodanike jälgimist või isikuandmete kogumist võimaldavatesse õigusaktidesse aegumis- ja pikendussätteid; rõhutab, et niisugused sätted on olulised kaitsemeetmed, millega tagatakse, et eraelu puutumatust riivavate instrumentide vajalikkust ja proportsionaalsust kontrollitakse demokraatlikus ühiskonnas korrapäraselt; |
| --- | --- |

25.

ergutab komisjoni ja liikmesriike lisama Euroopa kodanike jälgimist või isikuandmete kogumist võimaldavatesse õigusaktidesse aegumis- ja pikendussätteid; rõhutab, et niisugused sätted on olulised kaitsemeetmed, millega tagatakse, et eraelu puutumatust riivavate instrumentide vajalikkust ja proportsionaalsust kontrollitakse demokraatlikus ühiskonnas korrapäraselt;

Usalduse taastamine

| 26. | rõhutab, et ELi ja USA vahelised toimivad suhted on mõlema osapoole jaoks jätkuvalt erakordselt olulised; märgib, et jälgimist puudutavad paljastused on vähendanud avalikkuse toetust nendele suhetele, ning rõhutab, et tuleb võtta meetmeid usalduse taastamise tagamiseks, eriti kui võtta arvesse praegust pakilist vajadust koostöö järele paljude ühist muret valmistavate geopoliitiliste probleemide lahendamisel; rõhutab sellega seoses, et USA ja ELi vahel tuleb läbirääkimiste teel leida terviklik põhiõigusi austav lahendus; |
| --- | --- |

26.

rõhutab, et ELi ja USA vahelised toimivad suhted on mõlema osapoole jaoks jätkuvalt erakordselt olulised; märgib, et jälgimist puudutavad paljastused on vähendanud avalikkuse toetust nendele suhetele, ning rõhutab, et tuleb võtta meetmeid usalduse taastamise tagamiseks, eriti kui võtta arvesse praegust pakilist vajadust koostöö järele paljude ühist muret valmistavate geopoliitiliste probleemide lahendamisel; rõhutab sellega seoses, et USA ja ELi vahel tuleb läbirääkimiste teel leida terviklik põhiõigusi austav lahendus;

| 27. | peab tervitatavaks USAs hiljuti tehtud seadusandlikke ja kohtuotsuseid USA Riikliku Julgeolekuagentuuri poolt teostatava massilise jälgimise piiramiseks, sh USA Freedom Act seaduse vastuvõtmist kongressi poolt muudatusi tegemata tänu sellele, et kahe koja ja kahe erakonna vahel saavutati kompromiss, ning teise ringkonna apellatsioonikohtu otsust USA Riikliku Julgeolekuagentuuri telefoniside andmete kogumise programmi kohta; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et need otsused keskenduvad peamiselt USA elanikele, samas kui ELi kodanike olukord jääb samaks; |
| --- | --- |

27.

peab tervitatavaks USAs hiljuti tehtud seadusandlikke ja kohtuotsuseid USA Riikliku Julgeolekuagentuuri poolt teostatava massilise jälgimise piiramiseks, sh USA Freedom Act seaduse vastuvõtmist kongressi poolt muudatusi tegemata tänu sellele, et kahe koja ja kahe erakonna vahel saavutati kompromiss, ning teise ringkonna apellatsioonikohtu otsust USA Riikliku Julgeolekuagentuuri telefoniside andmete kogumise programmi kohta; peab siiski kahetsusväärseks asjaolu, et need otsused keskenduvad peamiselt USA elanikele, samas kui ELi kodanike olukord jääb samaks;

| 28. | on seisukohal, et mis tahes otsus kasutada jälgimistehnikat peaks põhinema põhjalikul vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel; peab tervitatavaks SURVEILLE’i uurimisprojekti tulemusi, millega pakutakse välja jälgimistehnikate hindamise metoodika, võttes arvesse õiguslikke, eetilisi ja tehnoloogilisi kaalutlusi; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et mis tahes otsus kasutada jälgimistehnikat peaks põhinema põhjalikul vajalikkuse ja proportsionaalsuse hindamisel; peab tervitatavaks SURVEILLE’i uurimisprojekti tulemusi, millega pakutakse välja jälgimistehnikate hindamise metoodika, võttes arvesse õiguslikke, eetilisi ja tehnoloogilisi kaalutlusi;

| 29. | rõhutab, et EL peaks aitama ÜRO tasandil kaasa rahvusvaheliste standardite/põhimõtete väljatöötamisele vastavalt ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile, et luua andmekaitse ülemaailmne raamistik, mis hõlmaks ka eripiiranguid seoses andmete kogumisega riikliku julgeoleku kaalutlustel; |
| --- | --- |

29.

rõhutab, et EL peaks aitama ÜRO tasandil kaasa rahvusvaheliste standardite/põhimõtete väljatöötamisele vastavalt ÜRO kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelisele paktile, et luua andmekaitse ülemaailmne raamistik, mis hõlmaks ka eripiiranguid seoses andmete kogumisega riikliku julgeoleku kaalutlustel;

| 30. | on veendunud, et „võidurelvastumist jälgimisvaldkonnas“ saab vältida vaid siis, kui ülemaailmsel tasandil võetakse kasutusele usaldusväärsed normid; |
| --- | --- |

30.

on veendunud, et „võidurelvastumist jälgimisvaldkonnas“ saab vältida vaid siis, kui ülemaailmsel tasandil võetakse kasutusele usaldusväärsed normid;

Eraettevõtted

| 31. | peab tervitatavaks erasektori IKT valdkonna algatusi eraelu puutumatust parandavate krüptograafiliste turvalahenduste ja internetiteenuste väljatöötamiseks; ergutab jätkama kasutajasõbralike rakenduste väljatöötamist, mis aitavad klientidel hallata, millist teavet nad kellega ja kuidas jagavad; märgib, et mitmed ettevõtted on massilise jälgimise paljastuste tõttu teatanud ka plaanidest võimaldada läbivat krüpteerimist; |
| --- | --- |

31.

peab tervitatavaks erasektori IKT valdkonna algatusi eraelu puutumatust parandavate krüptograafiliste turvalahenduste ja internetiteenuste väljatöötamiseks; ergutab jätkama kasutajasõbralike rakenduste väljatöötamist, mis aitavad klientidel hallata, millist teavet nad kellega ja kuidas jagavad; märgib, et mitmed ettevõtted on massilise jälgimise paljastuste tõttu teatanud ka plaanidest võimaldada läbivat krüpteerimist;

| 32. | kordab, et direktiivi 2000/31/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt ei kehtesta liikmesriigid edastamis-, talletamis- ja veebimajutusteenuste osutajatele üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või talletavad, ega üldist kohustust otsida ebaseaduslikku tegevust näitavaid fakte ja asjaolusid; tuletab eelkõige meelde, et Euroopa Kohus keelas kohtuasjades C-360/10 ja C-70/10 langetatud otsustes peaaegu kõikide asjaomaste teenuste kasutajate nn aktiivse jälgimise meetmed (ühel juhul oli tegemist internetiühenduse pakkujatega ja teisel juhul suhtlusportaaliga) ning märkis, et keelatud on igasugused ettekirjutused, millega nõutakse, et veebimajutusteenuse pakkuja tegeleks üldise jälgimisega; |
| --- | --- |

32.

kordab, et direktiivi 2000/31/EÜ artikli 15 lõike 1 kohaselt ei kehtesta liikmesriigid edastamis-, talletamis- ja veebimajutusteenuste osutajatele üldist kohustust jälgida teavet, mida nad edastavad või talletavad, ega üldist kohustust otsida ebaseaduslikku tegevust näitavaid fakte ja asjaolusid; tuletab eelkõige meelde, et Euroopa Kohus keelas kohtuasjades C-360/10 ja C-70/10 langetatud otsustes peaaegu kõikide asjaomaste teenuste kasutajate nn aktiivse jälgimise meetmed (ühel juhul oli tegemist internetiühenduse pakkujatega ja teisel juhul suhtlusportaaliga) ning märkis, et keelatud on igasugused ettekirjutused, millega nõutakse, et veebimajutusteenuse pakkuja tegeleks üldise jälgimisega;

| 33. | peab tervitatavaks asjaolu, et avaldatud on IT- ja telekommunikatsiooniettevõtete läbipaistvusaruanded valitsuste nõudmiste kohta esitada kasutajate andmeid; palub liikmesriikidel avaldada statistilisi andmeid nõudmiste kohta, mida nad on esitanud eraettevõtetele eraisikutest kasutajaid puudutava teabe saamiseks; |
| --- | --- |

33.

peab tervitatavaks asjaolu, et avaldatud on IT- ja telekommunikatsiooniettevõtete läbipaistvusaruanded valitsuste nõudmiste kohta esitada kasutajate andmeid; palub liikmesriikidel avaldada statistilisi andmeid nõudmiste kohta, mida nad on esitanud eraettevõtetele eraisikutest kasutajaid puudutava teabe saamiseks;

Terrorismi rahastamise jälgimise programmi (TFTP) käsitlev leping

| 34. | väljendab pettumust, et komisjon eiras Euroopa Parlamendi selget nõuet peatada TFTP-lepingu kohaldamine, kuna ei ole antud selget teavet selle kohta, kas mõni muu USA valitsuse organ on saanud SWIFT-andmeid väljaspool TFTPd; kavatseb seda asjaolu arvesse võtta, kui kaalub nõusoleku andmist edaspidistele rahvusvahelistele lepingutele; |
| --- | --- |

34.

väljendab pettumust, et komisjon eiras Euroopa Parlamendi selget nõuet peatada TFTP-lepingu kohaldamine, kuna ei ole antud selget teavet selle kohta, kas mõni muu USA valitsuse organ on saanud SWIFT-andmeid väljaspool TFTPd; kavatseb seda asjaolu arvesse võtta, kui kaalub nõusoleku andmist edaspidistele rahvusvahelistele lepingutele;

Muu isikuandmete vahetus kolmandate riikidega

| 35. | rõhutab oma seisukohta, et isikuandmete vahetust kolmandate riikidega käsitlevate kõikide lepingute, mehhanismide ja piisava kaitse otsuste puhul peab komisjon kui aluslepingute täitmise tagaja tegema ranget järelevalvet ja võtma viivitamatult järelmeetmeid; |
| --- | --- |

35.

rõhutab oma seisukohta, et isikuandmete vahetust kolmandate riikidega käsitlevate kõikide lepingute, mehhanismide ja piisava kaitse otsuste puhul peab komisjon kui aluslepingute täitmise tagaja tegema ranget järelevalvet ja võtma viivitamatult järelmeetmeid;

| 36. | peab tervitatavaks ELi ja USA vahelist Atlandi-ülese koostöö edendamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal käsitlevat 3. juuni 2015. aasta Riia avaldust, millega allakirjutanud võtsid endale kohustuse edendada ELi ja USA vahelise vastastikuse õigusabi lepingu rakendamist, viia lõpule selle läbivaatamine, nagu lepingus ette nähakse, ja korraldada seminare asjaomaste küsimuste arutamiseks koos pädevate riiklike asutustega; rõhutab, et vastastikuse õigusabi lepingud on dokumendid, mille põhjal liikmesriikide õiguskaitseasutused peaksid tegema koostööd kolmandate riikide asutustega; kutsub sellega seoses liikmesriike ja USA valitsust üles täitma eespool nimetatud kohustusi, et viia ELi ja USA vahelise vastastikuse õigusabi lepingu läbivaatamine kiiresti lõpule; |
| --- | --- |

36.

peab tervitatavaks ELi ja USA vahelist Atlandi-ülese koostöö edendamist vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneval alal käsitlevat 3. juuni 2015. aasta Riia avaldust, millega allakirjutanud võtsid endale kohustuse edendada ELi ja USA vahelise vastastikuse õigusabi lepingu rakendamist, viia lõpule selle läbivaatamine, nagu lepingus ette nähakse, ja korraldada seminare asjaomaste küsimuste arutamiseks koos pädevate riiklike asutustega; rõhutab, et vastastikuse õigusabi lepingud on dokumendid, mille põhjal liikmesriikide õiguskaitseasutused peaksid tegema koostööd kolmandate riikide asutustega; kutsub sellega seoses liikmesriike ja USA valitsust üles täitma eespool nimetatud kohustusi, et viia ELi ja USA vahelise vastastikuse õigusabi lepingu läbivaatamine kiiresti lõpule;

| 37. | kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile 2015. aasta lõpuks aru erinevates andmete rahvusvaheliseks edastamiseks kasutatud dokumentides tuvastatud puudustest, mis on seotud kolmandate riikide õiguskaitseasutuste ja luureteenistuste juurdepääsuga kõnealustele andmetele, ning viisidest, kuidas neid puudusi kõrvaldada, et tagada kolmandatele riikidele edastatavate ELi isikuandmetega seotud nõutava piisava kaitse jätkumine; |
| --- | --- |

37.

kutsub komisjoni üles andma Euroopa Parlamendile 2015. aasta lõpuks aru erinevates andmete rahvusvaheliseks edastamiseks kasutatud dokumentides tuvastatud puudustest, mis on seotud kolmandate riikide õiguskaitseasutuste ja luureteenistuste juurdepääsuga kõnealustele andmetele, ning viisidest, kuidas neid puudusi kõrvaldada, et tagada kolmandatele riikidele edastatavate ELi isikuandmetega seotud nõutava piisava kaitse jätkumine;

Õigusriigi põhimõtte ning ELi kodanike põhiõiguste kaitse/rikkumisest teatajate ja ajakirjanike tõhustatud kaitse

| 38. | on arvamusel, et ELi kodanike põhiõigused on jätkuvalt ohustatud ning massilise elektroonilise jälgimise puhul on nende täielikuks kaitsmiseks tehtud liiga vähe; peab kahetsusväärseks, et rikkumisest teatajate ja ajakirjanike kaitse tagamisel on tehtud vähe edusamme; |
| --- | --- |

38.

on arvamusel, et ELi kodanike põhiõigused on jätkuvalt ohustatud ning massilise elektroonilise jälgimise puhul on nende täielikuks kaitsmiseks tehtud liiga vähe; peab kahetsusväärseks, et rikkumisest teatajate ja ajakirjanike kaitse tagamisel on tehtud vähe edusamme;

| 39. | taunib asjaolu, et paljud massilised ja ulatuslikud luureprogrammid näivad olevat ajendatud neid programme väljatöötavate ja kasutavate ettevõtete majanduslikest huvidest, nii nagu see juhtus programmi Thinthread lõpetamisega USA Riikliku Julgeolekuagentuuri poolt ja selle asendamisega ulatusliku jälgimisprogrammiga Trailblazer, mis telliti 2001. aastal SAICilt; |
| --- | --- |

39.

taunib asjaolu, et paljud massilised ja ulatuslikud luureprogrammid näivad olevat ajendatud neid programme väljatöötavate ja kasutavate ettevõtete majanduslikest huvidest, nii nagu see juhtus programmi Thinthread lõpetamisega USA Riikliku Julgeolekuagentuuri poolt ja selle asendamisega ulatusliku jälgimisprogrammiga Trailblazer, mis telliti 2001. aastal SAICilt;

| 40. | kordab oma sügavat muret seoses tööga, mida tehakse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni komitees 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon) artikli 32 (milles käsitletakse piiriülest juurdepääsu salvestatud arvutiandmetele, mille puhul on vajalik nõusolek või mis on avalikult kättesaadavad) tõlgendamisel, ning on vastu mis tahes lisaprotokolli sõlmimisele või suunistele, mille eesmärk on laiendada selle sätte kohaldamisala kõnealuse konventsiooniga kehtestatud praegusest korrast kaugemale, mis on territoriaalsuse põhimõtte suhtes juba niigi suur erand, kuna see võib anda õiguskaitseasutustele tõkestamata kaugjuurdepääsu teistes jurisdiktsioonides paiknevatele serveritele ja arvutitele, ilma et nad peaks kasutama vastastikuse õigusabi lepinguid või muid õigusalase koostöö vahendeid, mis on kehtestatud üksikisiku põhiõiguste, sealhulgas andmekaitse ja nõuetekohase menetluse õiguse tagamiseks; rõhutab, et EL on kasutanud küberkuritegevuse valdkonnas oma pädevust ning et nii komisjoni kui ka parlamendi õigusi tuleks seepärast austada; |
| --- | --- |

40.

kordab oma sügavat muret seoses tööga, mida tehakse Euroopa Nõukogu küberkuritegevuse konventsiooni komitees 23. novembri 2001. aasta küberkuritegevuse konventsiooni (Budapesti konventsioon) artikli 32 (milles käsitletakse piiriülest juurdepääsu salvestatud arvutiandmetele, mille puhul on vajalik nõusolek või mis on avalikult kättesaadavad) tõlgendamisel, ning on vastu mis tahes lisaprotokolli sõlmimisele või suunistele, mille eesmärk on laiendada selle sätte kohaldamisala kõnealuse konventsiooniga kehtestatud praegusest korrast kaugemale, mis on territoriaalsuse põhimõtte suhtes juba niigi suur erand, kuna see võib anda õiguskaitseasutustele tõkestamata kaugjuurdepääsu teistes jurisdiktsioonides paiknevatele serveritele ja arvutitele, ilma et nad peaks kasutama vastastikuse õigusabi lepinguid või muid õigusalase koostöö vahendeid, mis on kehtestatud üksikisiku põhiõiguste, sealhulgas andmekaitse ja nõuetekohase menetluse õiguse tagamiseks; rõhutab, et EL on kasutanud küberkuritegevuse valdkonnas oma pädevust ning et nii komisjoni kui ka parlamendi õigusi tuleks seepärast austada;

| 41. | väljendab kahetsust asjaolu üle, et komisjon ei ole reageerinud Euroopa Parlamendi palvele korraldada uurimine seoses rikkumisest teatajate kõikehõlmava Euroopa kaitseprogrammiga, ning kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 2016. aasta lõpuks selle kohta teatise; |
| --- | --- |

41.

väljendab kahetsust asjaolu üle, et komisjon ei ole reageerinud Euroopa Parlamendi palvele korraldada uurimine seoses rikkumisest teatajate kõikehõlmava Euroopa kaitseprogrammiga, ning kutsub komisjoni üles esitama hiljemalt 2016. aasta lõpuks selle kohta teatise;

| 42. | peab tervitatavaks Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 23. juunil 2015. aastal vastu võetud rikkumistest teatajate kaitset käsitlevat resolutsiooni, eelkõige selle punkti 9 rikkumisest teatajate tähtsuse kohta selle tagamisel, et jälgimise suhtes kehtestatud õiguslikest piiridest peetakse kinni, ning punkti 10, milles kutsutakse ELi üles jõustama rikkumistest teatajate kaitset käsitlevaid õigusakte, mida kohaldatakse ka riikliku julgeoleku ja luureteenistuste ning selles valdkonnas tegutsevate eraettevõtete töötajatele, ning andma, niivõrd kui riiklikud õigusaktid seda võimaldavad, varjupaika rikkumisest teatajatele, keda ähvardab kättemaks koduriigis, tingimusel et nad kuuluvad selle põhjal, mida nad on avaldanud, assamblee toetatavate põhimõtete kohaselt kaitse alla; |
| --- | --- |

42.

peab tervitatavaks Euroopa Nõukogu Parlamentaarse Assamblee 23. juunil 2015. aastal vastu võetud rikkumistest teatajate kaitset käsitlevat resolutsiooni, eelkõige selle punkti 9 rikkumisest teatajate tähtsuse kohta selle tagamisel, et jälgimise suhtes kehtestatud õiguslikest piiridest peetakse kinni, ning punkti 10, milles kutsutakse ELi üles jõustama rikkumistest teatajate kaitset käsitlevaid õigusakte, mida kohaldatakse ka riikliku julgeoleku ja luureteenistuste ning selles valdkonnas tegutsevate eraettevõtete töötajatele, ning andma, niivõrd kui riiklikud õigusaktid seda võimaldavad, varjupaika rikkumisest teatajatele, keda ähvardab kättemaks koduriigis, tingimusel et nad kuuluvad selle põhjal, mida nad on avaldanud, assamblee toetatavate põhimõtete kohaselt kaitse alla;

| 43. | rõhutab, et massiline jälgimine kahjustab tugevalt reguleeritud kutsealade (sh arstid, ajakirjanikud ja juristid) kutsesaladust; rõhutab eelkõige ELi kodanike õigust olla kaitstud oma kaitsjaga peetava konfidentsiaalse suhtluse jälgimise eest, sest sellega rikutaks Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eeskätt selle artikleid 6, 47 ja 48, ning direktiivi 2013/48/EL, mis käsitleb õigust kaitsjale; palub komisjonil esitada hiljemalt 2016. aasta lõpuks teatise konfidentsiaalse suhtluse kaitsemise kohta kutsesaladusega kutsealadel; |
| --- | --- |

43.

rõhutab, et massiline jälgimine kahjustab tugevalt reguleeritud kutsealade (sh arstid, ajakirjanikud ja juristid) kutsesaladust; rõhutab eelkõige ELi kodanike õigust olla kaitstud oma kaitsjaga peetava konfidentsiaalse suhtluse jälgimise eest, sest sellega rikutaks Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eeskätt selle artikleid 6, 47 ja 48, ning direktiivi 2013/48/EL, mis käsitleb õigust kaitsjale; palub komisjonil esitada hiljemalt 2016. aasta lõpuks teatise konfidentsiaalse suhtluse kaitsemise kohta kutsesaladusega kutsealadel;

| 44. | palub komisjonil koostada liikmesriikidele suunised selle kohta, kuidas viia dokumendid, mis käsitlevad isikuandmete kogumist kriminaalkuritegude, sh terrorismi ennetamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil, vastavusse Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsusega andmete säilitamise kohta (liidetud kohtuasjad C-293/12 ja C-594/12) ning 6. oktoobri 2015. aasta otsusega programmi Safe Harbor kohta (kohtuasi C-362/14); osutab eelkõige andmete säilitamist käsitleva otsuse punktidele 58 ja 59 ning programmi Safe Harbor käsitleva otsuse punktidele 93 ja 94, milles nõutakse selgelt, et andmete kogumisel tuleb lähtuda pigem sihipärasest käsitusest ning mitte koguda kõiki andmeid; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil koostada liikmesriikidele suunised selle kohta, kuidas viia dokumendid, mis käsitlevad isikuandmete kogumist kriminaalkuritegude, sh terrorismi ennetamise, avastamise, uurimise ja nende eest vastutusele võtmise eesmärgil, vastavusse Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsusega andmete säilitamise kohta (liidetud kohtuasjad C-293/12 ja C-594/12) ning 6. oktoobri 2015. aasta otsusega programmi Safe Harbor kohta (kohtuasi C-362/14); osutab eelkõige andmete säilitamist käsitleva otsuse punktidele 58 ja 59 ning programmi Safe Harbor käsitleva otsuse punktidele 93 ja 94, milles nõutakse selgelt, et andmete kogumisel tuleb lähtuda pigem sihipärasest käsitusest ning mitte koguda kõiki andmeid;

| 45. | rõhutab asjaolu, et viimase aja kohtupraktikas, eelkõige Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsuses andmete säilitamise kohta on õigusliku nõudena selgelt välja toodud, et isikuandmete kogumise ja kasutamise mis tahes meetmete puhul, millega võidakse riivata era- ja pereelu puutumatuse õigust ja õigust andmekaitsele, tuleb näidata nende meetmete vajalikkust ja proportsionaalsust; peab kahetsusväärseks, et poliitilised kaalutlused kahjustavad nimetatud õiguspõhimõtete järgimist sageli otsustusprotsessis; palub komisjonil oma parema õigusloome tegevuskava raames tagada, et kõik ELi õigusaktid on kõrge kvaliteediga, vastavad kõigile õigusstandarditele ja kohtupraktikale ning on kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga; soovitab, et isikuandmete kasutamist ja kogumist hõlmavate kõikide õiguskaitse- ja julgeolekumeetmete mõjuhinnang sisaldaks alati vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrolli; |
| --- | --- |

45.

rõhutab asjaolu, et viimase aja kohtupraktikas, eelkõige Euroopa Liidu Kohtu 8. aprilli 2014. aasta otsuses andmete säilitamise kohta on õigusliku nõudena selgelt välja toodud, et isikuandmete kogumise ja kasutamise mis tahes meetmete puhul, millega võidakse riivata era- ja pereelu puutumatuse õigust ja õigust andmekaitsele, tuleb näidata nende meetmete vajalikkust ja proportsionaalsust; peab kahetsusväärseks, et poliitilised kaalutlused kahjustavad nimetatud õiguspõhimõtete järgimist sageli otsustusprotsessis; palub komisjonil oma parema õigusloome tegevuskava raames tagada, et kõik ELi õigusaktid on kõrge kvaliteediga, vastavad kõigile õigusstandarditele ja kohtupraktikale ning on kooskõlas ELi põhiõiguste hartaga; soovitab, et isikuandmete kasutamist ja kogumist hõlmavate kõikide õiguskaitse- ja julgeolekumeetmete mõjuhinnang sisaldaks alati vajalikkuse ja proportsionaalsuse kontrolli;

Suurema IT-sõltumatuse Euroopa strateegia

| 46. | väljendab pettumust, kuna komisjon ei ole võtnud resolutsioonis tehtud üksikasjalike soovitustega seotud järelmeetmeid, et parandada ELis infotehnoloogilist turvalisust ja eraelu puutumatust internetis; |
| --- | --- |

46.

väljendab pettumust, kuna komisjon ei ole võtnud resolutsioonis tehtud üksikasjalike soovitustega seotud järelmeetmeid, et parandada ELis infotehnoloogilist turvalisust ja eraelu puutumatust internetis;

| 47. | peab tervitatavaks Euroopa Parlamendi IT-turvalisuse tugevdamiseks seni võetud meetmeid, mis on ette nähtud tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi (DG ITEC) poolt välja töötatud Euroopa Parlamendi IKT turbe tegevuskavas; nõuab nende pingutuste jätkamist ning resolutsioonis tehtud soovituste täielikku ja kiiret elluviimist; nõuab uutmoodi mõtlemist ning vajaduse korral õigusalaste muudatuste tegemist riigihangete valdkonnas, et tõhustada infotehnoloogilist turvalisust ELi institutsioonides; nõuab, et kõikides ELi institutsioonides asendataks kommertstarkvara süstemaatiliselt kontrollitava ja tõendatava avatud lähtekoodiga tarkvaraga, et kõikides tulevastes IKT hankemenetlustes viidaks sisse kohustuslik avatud lähtekoodi valikukriteerium ning et krüpteerimisvahendid oleksid hõlpsasti kättesaadavad; |
| --- | --- |

47.

peab tervitatavaks Euroopa Parlamendi IT-turvalisuse tugevdamiseks seni võetud meetmeid, mis on ette nähtud tehnoloogiliste uuenduste ja tugiteenuste peadirektoraadi (DG ITEC) poolt välja töötatud Euroopa Parlamendi IKT turbe tegevuskavas; nõuab nende pingutuste jätkamist ning resolutsioonis tehtud soovituste täielikku ja kiiret elluviimist; nõuab uutmoodi mõtlemist ning vajaduse korral õigusalaste muudatuste tegemist riigihangete valdkonnas, et tõhustada infotehnoloogilist turvalisust ELi institutsioonides; nõuab, et kõikides ELi institutsioonides asendataks kommertstarkvara süstemaatiliselt kontrollitava ja tõendatava avatud lähtekoodiga tarkvaraga, et kõikides tulevastes IKT hankemenetlustes viidaks sisse kohustuslik avatud lähtekoodi valikukriteerium ning et krüpteerimisvahendid oleksid hõlpsasti kättesaadavad;

| 48. | kordab tungivalt oma nõudmist töötada uute algatuste (nagu digitaalne siseturg) raames välja Euroopa strateegia, mis käsitleb suuremat IT-sõltumatust ja eraelu puutumatust internetis ning millega edendatakse ELi infotehnoloogiatööstust; |
| --- | --- |

48.

kordab tungivalt oma nõudmist töötada uute algatuste (nagu digitaalne siseturg) raames välja Euroopa strateegia, mis käsitleb suuremat IT-sõltumatust ja eraelu puutumatust internetis ning millega edendatakse ELi infotehnoloogiatööstust;

| 49. | kavatseb esitada selles valdkonnas täiendavaid soovitusi pärast 2015. aasta lõpus toimuvat konverentsi „Eraelu puutumatuse kaitsmine internetis infotehnoloogilise turvalisuse ja ELi IT-sõltumatuse tõhustamise abil“, mille aluseks on IT-kasutajate massilist jälgimist käsitleva hiljutise STOA uuringu tulemused; |
| --- | --- |

49.

kavatseb esitada selles valdkonnas täiendavaid soovitusi pärast 2015. aasta lõpus toimuvat konverentsi „Eraelu puutumatuse kaitsmine internetis infotehnoloogilise turvalisuse ja ELi IT-sõltumatuse tõhustamise abil“, mille aluseks on IT-kasutajate massilist jälgimist käsitleva hiljutise STOA uuringu tulemused;

Demokraatlik ja neutraalne interneti haldamine

| 50. | kiidab heaks komisjoni eesmärgi teha EList keskne osaleja interneti haldamises ning komisjoni visiooni paljusid sidusrühmi hõlmavast internetihalduse mudelist, mis võeti uuesti kõne alla 2014. aasta aprillis Brasiilias toimunud ülemaailmsel paljude sidusrühmade kohtumisel, kus käsitleti interneti haldamise tulevikku (NETMundial); ootab jätkuva rahvusvahelise töö tulemusi selles valdkonnas, sealhulgas Interneti Haldamise Foorumi raames; |
| --- | --- |

50.

kiidab heaks komisjoni eesmärgi teha EList keskne osaleja interneti haldamises ning komisjoni visiooni paljusid sidusrühmi hõlmavast internetihalduse mudelist, mis võeti uuesti kõne alla 2014. aasta aprillis Brasiilias toimunud ülemaailmsel paljude sidusrühmade kohtumisel, kus käsitleti interneti haldamise tulevikku (NETMundial); ootab jätkuva rahvusvahelise töö tulemusi selles valdkonnas, sealhulgas Interneti Haldamise Foorumi raames;

| 51. | hoiatab, et põhiõigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele ootab ilmselge allakäiguspiraal, kui iga väiksematki teavet inimeste käitumise kohta peetakse tulevaste kuritegudega võitlemiseks potentsiaalselt kasulikuks – see toob kaasa massilise jälgimise kultuuri, milles iga kodanikku koheldakse potentsiaalse kahtlusalusena, ning selle tagajärjel kaovad sotsiaalne ühtekuuluvus ja usaldus; |
| --- | --- |

51.

hoiatab, et põhiõigust eraelu puutumatusele ja isikuandmete kaitsele ootab ilmselge allakäiguspiraal, kui iga väiksematki teavet inimeste käitumise kohta peetakse tulevaste kuritegudega võitlemiseks potentsiaalselt kasulikuks – see toob kaasa massilise jälgimise kultuuri, milles iga kodanikku koheldakse potentsiaalse kahtlusalusena, ning selle tagajärjel kaovad sotsiaalne ühtekuuluvus ja usaldus;

| 52. | kavatseb võtta arvesse Põhiõiguste Ameti poolt läbi viidud, põhiõiguste kaitset seoses jälgimisega käsitleva põhjaliku uuringu tulemusi, eelkõige mis puudutab üksikisikute praegust õiguslikku olukorda seoses sellega, millised õiguskaitsevahendid on neile kasutatavaid tavasid arvestades kättesaadavad; |
| --- | --- |

52.

kavatseb võtta arvesse Põhiõiguste Ameti poolt läbi viidud, põhiõiguste kaitset seoses jälgimisega käsitleva põhjaliku uuringu tulemusi, eelkõige mis puudutab üksikisikute praegust õiguslikku olukorda seoses sellega, millised õiguskaitsevahendid on neile kasutatavaid tavasid arvestades kättesaadavad;

Järelmeetmed

| 53. | teeb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks jätkata selles valdkonnas toimuvate muutuste ja resolutsioonis esitatud soovituste järgsete järelmeetmete jälgimist; |
| --- | --- |

53.

teeb kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile ülesandeks jätkata selles valdkonnas toimuvate muutuste ja resolutsioonis esitatud soovituste järgsete järelmeetmete jälgimist;

o

o o

| 54. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogule. |
| --- | --- |

54.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Euroopa Nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2014)0230.

(2)  PE546.737v01-00.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/59

---

P8_TA(2015)0389

Nõukogu soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon nõukogu soovituse kohta, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (2015/2820(RSP))

(2017/C 355/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (COM(2015)0462), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. septembri 2015. aasta ettepanekut võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (COM(2015)0462),

| — | võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2014. aasta teatist 2015. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 28. novembri 2014. aasta teatist 2015. aasta majanduskasvu analüüsi kohta (COM(2014)0902),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2015. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni majanduspoliitika koordineerimise Euroopa poolaasta ning 2015. aasta majanduskasvu analüüsi tööhõive- ja sotsiaalaspektide kohta (1),

| — | võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) 9. märtsi 2015. aasta järeldusi „2015. aasta majanduskasvu analüüs ja ühine tööhõivearuanne: poliitilised suunised tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta“ (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive, sotsiaalpoliitika, tervise- ja tarbijakaitseküsimuste nõukogu (EPSCO) 9. märtsi 2015. aasta järeldusi „2015. aasta majanduskasvu analüüs ja ühine tööhõivearuanne: poliitilised suunised tööhõive- ja sotsiaalpoliitika kohta“ (2),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta seisukohta ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu otsus liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2015 „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja eriaruannet nr 3/2015 „ELi noortegarantii: esimesed sammud on tehtud, kuid ees ootavad rakendamisega seotud riskid“,

| — | võttes arvesse Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustiku (ESPN) aruannet „Integrated support for the long-term unemployed: A study of national policies – 2015“ (Pikaajalistele töötutele pakutav integreeritud toetus: riiklike poliitikasuundade uuring), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa sotsiaalpoliitika võrgustiku (ESPN) aruannet „Integrated support for the long-term unemployed: A study of national policies – 2015“ (Pikaajalistele töötutele pakutav integreeritud toetus: riiklike poliitikasuundade uuring),

| — | võttes arvesse nõukogule esitatud küsimust, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (O-000121/2015 – B8-1102/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogule esitatud küsimust, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule (O-000121/2015 – B8-1102/2015),

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et majanduskriisi ja selle tagajärgede tõttu on pikaajaline töötus alates 2007. aastast kahekordistunud ning moodustab poole kogu töötusest ehk enam kui 12 miljonit inimest, s.o 5 % ELi aktiivsest elanikkonnast, on pikaajalised töötud; arvestades, et 2014. aastal oli üle 60 % pikaajalistest töötutest olnud tööta vähemalt kaks aastat järjest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et majanduskriisi ja selle tagajärgede tõttu on pikaajaline töötus alates 2007. aastast kahekordistunud ning moodustab poole kogu töötusest ehk enam kui 12 miljonit inimest, s.o 5 % ELi aktiivsest elanikkonnast, on pikaajalised töötud; arvestades, et 2014. aastal oli üle 60 % pikaajalistest töötutest olnud tööta vähemalt kaks aastat järjest;

| B. | arvestades, et pikaajalise töötuse määr erineb liikmesriigiti märkimisväärselt, ulatudes 1,5 %-st Austrias 19,5 %-ni Kreekas; arvestades, et kõige suurema pikaajalise töötuse määraga liikmesriigid on Itaalia, Portugal, Slovakkia, Horvaatia, Hispaania ja Kreeka; arvestades, et majandus peab hoogsamalt taastuma, sest praegu ei anna see piisavat impulssi suure struktuurse tööpuuduse tuntavaks vähendamiseks; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et pikaajalise töötuse määr erineb liikmesriigiti märkimisväärselt, ulatudes 1,5 %-st Austrias 19,5 %-ni Kreekas; arvestades, et kõige suurema pikaajalise töötuse määraga liikmesriigid on Itaalia, Portugal, Slovakkia, Horvaatia, Hispaania ja Kreeka; arvestades, et majandus peab hoogsamalt taastuma, sest praegu ei anna see piisavat impulssi suure struktuurse tööpuuduse tuntavaks vähendamiseks;

| C. | arvestades, et ametliku statistika põhjal alahinnatakse olukorda, sest suur osa pikaajalistest töötutest on registreerimata ja andmete kogumise metoodikas esineb vigu; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ametliku statistika põhjal alahinnatakse olukorda, sest suur osa pikaajalistest töötutest on registreerimata ja andmete kogumise metoodikas esineb vigu;

| D. | arvestades, et pikaajalise töötuse tagajärjeks on sageli vaesus, ebavõrdsus ja sotsiaalne tõrjutus ning selle mõju on ebaproportsionaalselt tugev haavatavatele inimrühmadele, kes on tööturul ebasoodsas olukorras; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et pikaajalise töötuse tagajärjeks on sageli vaesus, ebavõrdsus ja sotsiaalne tõrjutus ning selle mõju on ebaproportsionaalselt tugev haavatavatele inimrühmadele, kes on tööturul ebasoodsas olukorras;

| E. | arvestades, et pikaajaline töötus põhjustab inimeste järkjärgulist eemaldumist tööturust, sest nende oskused vähenevad, kutsealased võrgustikud lagunevad ja töörütm kaob, mis võib omakorda viia ühiskonnaelust kõrvalejäämiseni, tekitada koduseid pingeid ja võõrandumistunnet; arvestades, et igal aastal heitub edutute tööotsingute tõttu viiendik pikaajalistest töötutest, kes muutuvad seetõttu mitteaktiivseks; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et pikaajaline töötus põhjustab inimeste järkjärgulist eemaldumist tööturust, sest nende oskused vähenevad, kutsealased võrgustikud lagunevad ja töörütm kaob, mis võib omakorda viia ühiskonnaelust kõrvalejäämiseni, tekitada koduseid pingeid ja võõrandumistunnet; arvestades, et igal aastal heitub edutute tööotsingute tõttu viiendik pikaajalistest töötutest, kes muutuvad seetõttu mitteaktiivseks;

| F. | arvestades, et tööta leibkondades on pikaajalise töötuse tagajärjed eriti tõsised, kuna need põhjustavad sageli madalat haridustaset, eemaldumist tööelust, suuremaid vaimseid ja terviseprobleeme, sotsiaalset tõrjutust ning halvimal juhul vaesuse edasikandumist ühelt põlvkonnalt järgmisele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et tööta leibkondades on pikaajalise töötuse tagajärjed eriti tõsised, kuna need põhjustavad sageli madalat haridustaset, eemaldumist tööelust, suuremaid vaimseid ja terviseprobleeme, sotsiaalset tõrjutust ning halvimal juhul vaesuse edasikandumist ühelt põlvkonnalt järgmisele;

| G. | arvestades, et pikaajaline töötus mõjutab sageli pika aja vältel ja negatiivselt tööalaseid väljavaateid, karjääri, töötasuprofiili ja pensioni (pärssiv mõju); |
| --- | --- |

G.

arvestades, et pikaajaline töötus mõjutab sageli pika aja vältel ja negatiivselt tööalaseid väljavaateid, karjääri, töötasuprofiili ja pensioni (pärssiv mõju);

| H. | arvestades, et pikaajaline töötus on ühiskonnale väga kulukas oskuste kaotsimineku ja kasvavate sotsiaalkulutuste tõttu, millele lisanduvad mitterahalised kulud, mida tekitavad suure hulga inimeste enesekindluse kaotus ja isikliku potentsiaali rakendamata jätmine ning sotsiaalse ühtekuuluvuse kadu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et pikaajaline töötus on ühiskonnale väga kulukas oskuste kaotsimineku ja kasvavate sotsiaalkulutuste tõttu, millele lisanduvad mitterahalised kulud, mida tekitavad suure hulga inimeste enesekindluse kaotus ja isikliku potentsiaali rakendamata jätmine ning sotsiaalse ühtekuuluvuse kadu;

| I. | arvestades, et pikaajalise töötuse jätkuvalt kõrge määr ohustab jõupingutusi saavutada strateegia „Euroopa 2020“ peamised eesmärgid, milleks on 20–64aastaste 75 %-ne tööhõive ning vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate või selle ohus olevate inimeste arvu vähendamine vähemalt 20 miljoni võrra; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et pikaajalise töötuse jätkuvalt kõrge määr ohustab jõupingutusi saavutada strateegia „Euroopa 2020“ peamised eesmärgid, milleks on 20–64aastaste 75 %-ne tööhõive ning vaesuses ja sotsiaalses tõrjutuses elavate või selle ohus olevate inimeste arvu vähendamine vähemalt 20 miljoni võrra;

| J. | arvestades, et oskuste säilitamine töö kaotuse korral ja tulevikus vajaminevaid oskusi ette nägev haridus, koolitus ja ümberõpe on pikaajalise töötuse vältimise ja leevendamise oluline osa; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et oskuste säilitamine töö kaotuse korral ja tulevikus vajaminevaid oskusi ette nägev haridus, koolitus ja ümberõpe on pikaajalise töötuse vältimise ja leevendamise oluline osa;

| K. | arvestades, et see soovitus on sarnane noortegarantiile; arvestades, et noortegarantii rakendamisel saadud esmastest kogemustest tuleks õppust võtta; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et see soovitus on sarnane noortegarantiile; arvestades, et noortegarantii rakendamisel saadud esmastest kogemustest tuleks õppust võtta;

| 1. | tunnustab komisjoni algatust teha ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule; rõhutab, et ettepaneku varasem avaldamine ja kokkulepe nõukogus oleks võinud ära hoida osa praegusest pikaajalisest töötusest; väljendab kahtlust, kas nõukogu soovitus on piisav vahend pikaajaliste töötute olukorra kiireks leevendamiseks, ning ergutab liikmesriike andma oma osa; |
| --- | --- |

1.

tunnustab komisjoni algatust teha ettepanek võtta vastu nõukogu soovitus, mis käsitleb pikaajaliste töötute integreerimist tööturule; rõhutab, et ettepaneku varasem avaldamine ja kokkulepe nõukogus oleks võinud ära hoida osa praegusest pikaajalisest töötusest; väljendab kahtlust, kas nõukogu soovitus on piisav vahend pikaajaliste töötute olukorra kiireks leevendamiseks, ning ergutab liikmesriike andma oma osa;

| 2. | toetab ettepaneku kolme peamist osa, milleks on i) suurendada märkimisväärselt pikaajaliste töötute tööturuasutustes registreerimist, et saavutada täielik hõlmatus, ii) hinnata pikaajaliste töötute personaalset potentsiaali, vajadusi ja tööeelistusi enne, kui isiku töötuks jäämisest möödub 18 kuud, ning iii) pakkuda pikaajalistele töötutele üksikisiku vajadustele kohandatud, tasakaalustatud ja kõikehõlmava tööturule integreerimise lepingu sõlmimist seotud asutusega hiljemalt siis, kui asjaomase isiku töötuks jäämisest on möödunud 18 kuud; rõhutab sellegipoolest, et personaalne hindamine peaks aset leidma enne, kui isiku töötuks jäämisest möödub 12 kuud, et tagada tööturule integreerimise lepingu sõlmimine enne, kui isiku töötuks jäämisest möödub 18 kuud; nõuab, et vajaduse korral kaasataks kolmeastmelise lähenemisviisi puhul kogu protsessi vältel valitsusvälised osalejad, näiteks sotsiaalvaldkonna valitsusvälised organisatsioonid, kes töötavad pikaajaliste töötutega; |
| --- | --- |

2.

toetab ettepaneku kolme peamist osa, milleks on i) suurendada märkimisväärselt pikaajaliste töötute tööturuasutustes registreerimist, et saavutada täielik hõlmatus, ii) hinnata pikaajaliste töötute personaalset potentsiaali, vajadusi ja tööeelistusi enne, kui isiku töötuks jäämisest möödub 18 kuud, ning iii) pakkuda pikaajalistele töötutele üksikisiku vajadustele kohandatud, tasakaalustatud ja kõikehõlmava tööturule integreerimise lepingu sõlmimist seotud asutusega hiljemalt siis, kui asjaomase isiku töötuks jäämisest on möödunud 18 kuud; rõhutab sellegipoolest, et personaalne hindamine peaks aset leidma enne, kui isiku töötuks jäämisest möödub 12 kuud, et tagada tööturule integreerimise lepingu sõlmimine enne, kui isiku töötuks jäämisest möödub 18 kuud; nõuab, et vajaduse korral kaasataks kolmeastmelise lähenemisviisi puhul kogu protsessi vältel valitsusvälised osalejad, näiteks sotsiaalvaldkonna valitsusvälised organisatsioonid, kes töötavad pikaajaliste töötutega;

| 3. | rõhutab vajadust tegelda mitte üksnes isikutega, kes on olnud töötud vähemalt 18 kuud, vaid kõigi pikaajaliste töötutega, sealhulgas ka registreerimata töötutega; peab äärmiselt oluliseks, et liikmesriikide poliitilised meetmed, mis on mõeldud leevendama lühiajalist töötust (< 12 kuud) ja noorte töötust (kaasa arvatud noortegarantii), sobituksid veatult pikaajalise töötusega võitlemise meetmetega; |
| --- | --- |

3.

rõhutab vajadust tegelda mitte üksnes isikutega, kes on olnud töötud vähemalt 18 kuud, vaid kõigi pikaajaliste töötutega, sealhulgas ka registreerimata töötutega; peab äärmiselt oluliseks, et liikmesriikide poliitilised meetmed, mis on mõeldud leevendama lühiajalist töötust (< 12 kuud) ja noorte töötust (kaasa arvatud noortegarantii), sobituksid veatult pikaajalise töötusega võitlemise meetmetega;

| 4. | toetab nõudmist, et tuleb teha tihedat koostööd ja tõhusalt kooskõlastada pikaajalise töötu taasintegreerimise kõigi osaliste (sealhulgas vajaduse korral kodanikuühiskonna organisatsioonide) vahel, ning toetab ühtsete kontaktpunktide asutamist, kus töötul on oma juhtumikorraldaja (üks kontaktisik), nii et töötu hüvitiste saamise kava muutuse korral taasintegreerimine ei katkeks; |
| --- | --- |

4.

toetab nõudmist, et tuleb teha tihedat koostööd ja tõhusalt kooskõlastada pikaajalise töötu taasintegreerimise kõigi osaliste (sealhulgas vajaduse korral kodanikuühiskonna organisatsioonide) vahel, ning toetab ühtsete kontaktpunktide asutamist, kus töötul on oma juhtumikorraldaja (üks kontaktisik), nii et töötu hüvitiste saamise kava muutuse korral taasintegreerimine ei katkeks;

| 5. | rõhutab vajadust personaalse lähenemisviisi järele, mille raames hinnatakse pikaajaliste töötute tööturule taasintegreerimiseks nende võimeid ja vajadusi ning austatakse nende kehtivaid õigusi ja võetakse arvesse isiklikku olukorda üldisemalt ja sellega seotud vajadusi; toonitab vajadust piisava arvu kvalifitseeritud töötajate järele, kes suudaksid pakkuda pikaajaliste töötute ebaühtlasele rühmale personaalset lähenemisviisi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab vajadust personaalse lähenemisviisi järele, mille raames hinnatakse pikaajaliste töötute tööturule taasintegreerimiseks nende võimeid ja vajadusi ning austatakse nende kehtivaid õigusi ja võetakse arvesse isiklikku olukorda üldisemalt ja sellega seotud vajadusi; toonitab vajadust piisava arvu kvalifitseeritud töötajate järele, kes suudaksid pakkuda pikaajaliste töötute ebaühtlasele rühmale personaalset lähenemisviisi;

| 6. | võtab teadmiseks soovituse võtta kasutusele kirjalik ja arusaadav tööturule integreerimise leping, milles kehtestatakse nii töötu kui ametiasutuse (mida esindab juhtumikorraldaja) õigused ja kohustused ning mis püstitab sel viisil kõigile osalistele selged ootused, on õiglane töötu suhtes ja võtab arvesse tema kui töötaja kutseoskuseid ja õigusi; nõuab, et seda lepingut ajakohastataks regulaarselt; |
| --- | --- |

6.

võtab teadmiseks soovituse võtta kasutusele kirjalik ja arusaadav tööturule integreerimise leping, milles kehtestatakse nii töötu kui ametiasutuse (mida esindab juhtumikorraldaja) õigused ja kohustused ning mis püstitab sel viisil kõigile osalistele selged ootused, on õiglane töötu suhtes ja võtab arvesse tema kui töötaja kutseoskuseid ja õigusi; nõuab, et seda lepingut ajakohastataks regulaarselt;

| 7. | peab ülioluliseks, et kõik pikaajaliste töötute taasintegreerimise kavad kohandataks tööturu vajadustele ja koostataks tihedas koostöös tööturu osapooltega; kutsub liikmesriike üles motiveerima tööandjaid aktiivselt pakkuma töövõimalusi pikaajalistele töötutele, rõhutades ka ettevõtja sotsiaalset vastutust, ning määrama vajaduse korral mentori, et hõlbustada pikaajalise töötu sujuvat naasmist tööellu; nõuab, et liikmesriikide tööturuasutused abistaksid VKEsid mentorite kasutamisel; tuletab meelde, et pikaajalised töötud ei vaja mitte üksnes töökohta, vaid ka põhjalikku nõustamist ja ettevalmistust edukaks tööturule naasmiseks; |
| --- | --- |

7.

peab ülioluliseks, et kõik pikaajaliste töötute taasintegreerimise kavad kohandataks tööturu vajadustele ja koostataks tihedas koostöös tööturu osapooltega; kutsub liikmesriike üles motiveerima tööandjaid aktiivselt pakkuma töövõimalusi pikaajalistele töötutele, rõhutades ka ettevõtja sotsiaalset vastutust, ning määrama vajaduse korral mentori, et hõlbustada pikaajalise töötu sujuvat naasmist tööellu; nõuab, et liikmesriikide tööturuasutused abistaksid VKEsid mentorite kasutamisel; tuletab meelde, et pikaajalised töötud ei vaja mitte üksnes töökohta, vaid ka põhjalikku nõustamist ja ettevalmistust edukaks tööturule naasmiseks;

| 8. | kutsub liikmesriike üles lisama piisava riikliku rahastamise ELi vahenditele, millega eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kaudu rahastatakse nende riiklikku pikaajalise töötuse probleemi lahendamiseks mõeldud poliitikat; rõhutab, et mõnede liikmesriikide (eelkõige nende, kus rakendatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi) piiratud eelarvevõimalused ei tohi olla takistuseks soovituse kiirele rakendamisele; kutsub komisjoni üles selgitama välja võimalusi saada kiiresti ELi rahalisi vahendeid ning võtma võimaluse korral kasutusele lisavahendeid, nagu seda tehti noorte tööhõive algatuse puhul; rõhutab, et mitmes liikmesriigis on vaja eraldada piisavad rahalised vahendid tööturuasutuste haldussuutlikkuse suurendamiseks; |
| --- | --- |

8.

kutsub liikmesriike üles lisama piisava riikliku rahastamise ELi vahenditele, millega eelkõige Euroopa Sotsiaalfondi kaudu rahastatakse nende riiklikku pikaajalise töötuse probleemi lahendamiseks mõeldud poliitikat; rõhutab, et mõnede liikmesriikide (eelkõige nende, kus rakendatakse makromajanduslikku kohandamisprogrammi) piiratud eelarvevõimalused ei tohi olla takistuseks soovituse kiirele rakendamisele; kutsub komisjoni üles selgitama välja võimalusi saada kiiresti ELi rahalisi vahendeid ning võtma võimaluse korral kasutusele lisavahendeid, nagu seda tehti noorte tööhõive algatuse puhul; rõhutab, et mitmes liikmesriigis on vaja eraldada piisavad rahalised vahendid tööturuasutuste haldussuutlikkuse suurendamiseks;

| 9. | nõuab eelkõige avalike tööturuasutuste finants- ja haldussuutlikkuse parandamist eesmärgiga tagada, et nad suudavad täita kõnealuse ettepaneku elluviimisel keskset rolli; |
| --- | --- |

9.

nõuab eelkõige avalike tööturuasutuste finants- ja haldussuutlikkuse parandamist eesmärgiga tagada, et nad suudavad täita kõnealuse ettepaneku elluviimisel keskset rolli;

| 10. | palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida võimalusi toetada töökohal toimuva koolituse konkreetseid kavu ning ettevõtete arengu- ja investeerimiskavu, mis on loonud pikaajalistele töötutele kvaliteetseid kestlikke töökohti; |
| --- | --- |

10.

palub komisjonil ja liikmesriikidel uurida võimalusi toetada töökohal toimuva koolituse konkreetseid kavu ning ettevõtete arengu- ja investeerimiskavu, mis on loonud pikaajalistele töötutele kvaliteetseid kestlikke töökohti;

| 11. | rõhutab, et soovituse tulemuslikuks rakendamiseks on väga oluline tihe koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel ning riigi tasandil (sektori) tööturu osapoolte, töötuid esindavate kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, avalike ja erasektori tööturuasutuste, sotsiaalhoolekande- ja tervishoiuteenuste osutajate, kohalike ja piirkondlike haridus- ja koolitusasutuste vahel, ning sama tähtis on tööandjate aktiivne kaasamine, mõistmaks paremini ärialaseid nõudeid ja vajadusi; |
| --- | --- |

11.

rõhutab, et soovituse tulemuslikuks rakendamiseks on väga oluline tihe koostöö komisjoni ja liikmesriikide vahel ning riigi tasandil (sektori) tööturu osapoolte, töötuid esindavate kodanikuühiskonna organisatsioonide, kohalike ja piirkondlike omavalitsuste, avalike ja erasektori tööturuasutuste, sotsiaalhoolekande- ja tervishoiuteenuste osutajate, kohalike ja piirkondlike haridus- ja koolitusasutuste vahel, ning sama tähtis on tööandjate aktiivne kaasamine, mõistmaks paremini ärialaseid nõudeid ja vajadusi;

| 12. | tuletab meelde oma seisukohta, mis käsitleb nõukogu otsust liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta ja milles nõutakse konkreetsete meetmete võtmist, et kaitsta pikaajalisi töötuid sotsiaalse tõrjutuse eest ja taasintegreerida nad tööturule, järgides nõuetekohaselt aluslepingute sätteid; |
| --- | --- |

12.

tuletab meelde oma seisukohta, mis käsitleb nõukogu otsust liikmesriikide tööhõivepoliitika suuniste kohta ja milles nõutakse konkreetsete meetmete võtmist, et kaitsta pikaajalisi töötuid sotsiaalse tõrjutuse eest ja taasintegreerida nad tööturule, järgides nõuetekohaselt aluslepingute sätteid;

| 13. | palub liikmesriikidel võtta pikaajalise töötusega võitlemise riikliku lähenemisviisi välja töötamisel arvesse piirkondlikke erinevusi, sealhulgas erinevusi linna- ja maapiirkondade vahel; |
| --- | --- |

13.

palub liikmesriikidel võtta pikaajalise töötusega võitlemise riikliku lähenemisviisi välja töötamisel arvesse piirkondlikke erinevusi, sealhulgas erinevusi linna- ja maapiirkondade vahel;

| 14. | kiidab heaks komisjoni ettepaneku seada sisse Euroopa poolaasta raames ja tööhõivekomitee kaudu soovituse rakendamise mitmepoolne järelevalve; nõuab, et järelevalve oleks põhjalik ja selle alusel esitataks vajaduse korral liikmesriikide riigipõhistes soovitustes juhtnöörid; palub komisjonil hõlbustada üksteiselt õppimist, mille raames viiakse kokku kõrge pikaajalise töötuse määraga liikmesriigid ja need liikmesriigid, mis on edukalt aidanud (pikaajalistel) töötutel naasta kiiresti tööturule; |
| --- | --- |

14.

kiidab heaks komisjoni ettepaneku seada sisse Euroopa poolaasta raames ja tööhõivekomitee kaudu soovituse rakendamise mitmepoolne järelevalve; nõuab, et järelevalve oleks põhjalik ja selle alusel esitataks vajaduse korral liikmesriikide riigipõhistes soovitustes juhtnöörid; palub komisjonil hõlbustada üksteiselt õppimist, mille raames viiakse kokku kõrge pikaajalise töötuse määraga liikmesriigid ja need liikmesriigid, mis on edukalt aidanud (pikaajalistel) töötutel naasta kiiresti tööturule;

| 15. | palub tööhõive- ja sotsiaalministritel enne soovituse suhtes kokkuleppele jõudmist kaaluda Euroopa Parlamendi esitatud seisukohti; |
| --- | --- |

15.

palub tööhõive- ja sotsiaalministritel enne soovituse suhtes kokkuleppele jõudmist kaaluda Euroopa Parlamendi esitatud seisukohti;

| 16. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

16.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0068.

(2)  Nõukogu dokument 6147/15.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0261.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/63

---

P8_TA(2015)0390

Kaugjuhitavate õhusõidukisüsteemide (RPA-süsteemide) ohutu kasutamine tsiviillennunduses

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide (RPA-süsteemide) ehk mehitamata õhusõidukite ohutu kasutamise kohta tsiviillennunduses (2014/2243(INI))

(2017/C 355/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2014. aasta teatist „Uus ajastu lennunduses. Lennundusturu avamine kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide tsiviilkasutusse võtmiseks ohutul ja jätkusuutlikul viisil“ (COM(2014)0207), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. aprilli 2014. aasta teatist „Uus ajastu lennunduses. Lennundusturu avamine kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide tsiviilkasutusse võtmiseks ohutul ja jätkusuutlikul viisil“ (COM(2014)0207),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti g ja artiklit 16 ning VI jaotist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artikli 4 lõike 2 punkti g ja artiklit 16 ning VI jaotist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artikleid 7 ja 8,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Uus ajastu lennunduses. Lennundusturu avamine kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide tsiviilkasutusse võtmiseks ohutul ja jätkusuutlikul viisil“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Andmekaitseinspektori arvamust komisjoni teatise kohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule „Uus ajastu lennunduses. Lennundusturu avamine kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemide tsiviilkasutusse võtmiseks ohutul ja jätkusuutlikul viisil“,

| — | võttes arvesse Euroopa RPA-süsteemide juhtrühma lõpparuannet „Õhusõidukisüsteemide Euroopa tsiviillennundussüsteemi integreerimist käsitlev tegevuskava“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa RPA-süsteemide juhtrühma lõpparuannet „Õhusõidukisüsteemide Euroopa tsiviillennundussüsteemi integreerimist käsitlev tegevuskava“,

| — | võttes arvesse Riia deklaratsiooni „Lennunduse tuleviku kujundamine“ kaugjuhitavate õhusõidukite (mehitamata õhusõidukite) kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Riia deklaratsiooni „Lennunduse tuleviku kujundamine“ kaugjuhitavate õhusõidukite (mehitamata õhusõidukite) kohta,

| — | võttes arvesse Ühendkuningriigi ülemkoja aruannet „Mehitamata õhusõidukite kasutamine ELi tsiviillennundussektoris“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Ühendkuningriigi ülemkoja aruannet „Mehitamata õhusõidukite kasutamine ELi tsiviillennundussektoris“,

| — | võttes arvesse Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) ettepanekut „Mehitamata õhusõidukite käitamise kontseptsioon – Mehitamata õhusõidukite reguleerimise riskipõhine käsitus“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Lennundusohutusameti (EASA) ettepanekut „Mehitamata õhusõidukite käitamise kontseptsioon – Mehitamata õhusõidukite reguleerimise riskipõhine käsitus“,

| — | võttes arvesse 7. detsembri 1944. aasta Chicago konventsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 7. detsembri 1944. aasta Chicago konventsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0261/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamust (A8-0261/2015),

| A. | arvestades, et asjaarmastajad on väikseid raadio teel juhitavaid mudellennukeid lennutanud juba mitu aastakümmet; arvestades, et viimase 15 aasta jooksul on RPA-süsteemide – mida rohkem tuntakse mehitamata õhusõidukite ehk droonide nime all – kasutamine kiiresti kasvanud; arvestades, et üha populaarsemaks on muutunud eelkõige väikesed RPA-süsteemid, mis on loodud asjaarmastajatele ja meelelahutuse eesmärgil; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et asjaarmastajad on väikseid raadio teel juhitavaid mudellennukeid lennutanud juba mitu aastakümmet; arvestades, et viimase 15 aasta jooksul on RPA-süsteemide – mida rohkem tuntakse mehitamata õhusõidukite ehk droonide nime all – kasutamine kiiresti kasvanud; arvestades, et üha populaarsemaks on muutunud eelkõige väikesed RPA-süsteemid, mis on loodud asjaarmastajatele ja meelelahutuse eesmärgil;

| B. | arvestades, et esmalt sõjaliseks kasutuseks välja töötatud tehnoloogiat rakendatakse nüüd seadusandlikke piire avardades ka kommertstegevuses; arvestades, et tänapäeval on kutsealastel eesmärkidel kasutatavad RPA-süsteemid mitmel moel väga kasulikud ka tsiviilsektoris, kusjuures nende lisaväärtust suureneb koos õhusõiduki ja kaugjuhtiva piloodi vahelise vahemaa suurenemisega (väljaspool nägemisulatust (BVLOS – beyond-visual-line-of-sight) toimuvad operatsioonid); arvestades, et RPA-süsteemide rakendusi, mis on äärmiselt varieeruvad ja mida tulevikus saaks laiendada veelgi rohkematele valdkondadele, saab kasutada näiteks taristu (raudtee, tammid ja elektrijaamad) ohutusülevaatustel ja järelevalves, loodusõnnetuste hindamisel, (keskkonnateadlik) täppispõllumajanduse operatsioonides ja meediatoodangu puhul, õhust toimuval termoanalüüsil või pakkide kättetoimetamiseks isoleeritud piirkondades; arvestades, et lähitulevikus võib ennustada uute rakenduste kiiret arengut, mis näitab RPA-süsteemide tööstuse innovatiivset ja dünaamilist olemust; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et esmalt sõjaliseks kasutuseks välja töötatud tehnoloogiat rakendatakse nüüd seadusandlikke piire avardades ka kommertstegevuses; arvestades, et tänapäeval on kutsealastel eesmärkidel kasutatavad RPA-süsteemid mitmel moel väga kasulikud ka tsiviilsektoris, kusjuures nende lisaväärtust suureneb koos õhusõiduki ja kaugjuhtiva piloodi vahelise vahemaa suurenemisega (väljaspool nägemisulatust (BVLOS – beyond-visual-line-of-sight) toimuvad operatsioonid); arvestades, et RPA-süsteemide rakendusi, mis on äärmiselt varieeruvad ja mida tulevikus saaks laiendada veelgi rohkematele valdkondadele, saab kasutada näiteks taristu (raudtee, tammid ja elektrijaamad) ohutusülevaatustel ja järelevalves, loodusõnnetuste hindamisel, (keskkonnateadlik) täppispõllumajanduse operatsioonides ja meediatoodangu puhul, õhust toimuval termoanalüüsil või pakkide kättetoimetamiseks isoleeritud piirkondades; arvestades, et lähitulevikus võib ennustada uute rakenduste kiiret arengut, mis näitab RPA-süsteemide tööstuse innovatiivset ja dünaamilist olemust;

| C. | arvestades, et, RPA-süsteemide tehnoloogia võib asendada otsest inimsekkumist ohtlikus keskkonnas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et, RPA-süsteemide tehnoloogia võib asendada otsest inimsekkumist ohtlikus keskkonnas;

| D. | arvestades, et RPA-süsteemide rakendusi on kahte liiki, nimelt professionaalsed RPA-süsteemide rakendused ja meelelahutuseks kasutatavad RPA-süsteemide rakendused; arvestades, et nende kahe olemuslikult erineva kategooria suhtes peaksid kehtima ühe ja sama ELi õigusraamistiku piires eri nõuded; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et RPA-süsteemide rakendusi on kahte liiki, nimelt professionaalsed RPA-süsteemide rakendused ja meelelahutuseks kasutatavad RPA-süsteemide rakendused; arvestades, et nende kahe olemuslikult erineva kategooria suhtes peaksid kehtima ühe ja sama ELi õigusraamistiku piires eri nõuded;

| E. | arvestades, et praegustes ELi õigusaktides on sätestatud, et RPA-süsteemidele, mille maksimaalne stardimass on üle 150 kg, annab üldjuhul kasutusloa Euroopa Lennundusohutusamet (EASA); arvestades, et 150 kg või väiksema stardimassiga RPA-süsteemid kuuluvad liikmesriikide pädevusse; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et praegustes ELi õigusaktides on sätestatud, et RPA-süsteemidele, mille maksimaalne stardimass on üle 150 kg, annab üldjuhul kasutusloa Euroopa Lennundusohutusamet (EASA); arvestades, et 150 kg või väiksema stardimassiga RPA-süsteemid kuuluvad liikmesriikide pädevusse;

| F. | arvestades, et RPA-süsteeme käsitlevad õigusaktid on olemas või väljatöötamisel Austrias, Horvaatias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Prantsusmaal (1), Saksamaal, Itaalias, Iirimaal, Poolas, Hispaanias ja Ühendkuningriigis (2); arvestades, et tunnustatud lennukoolid tegutsevad nii Taanis, Ühendkuningriigis kui ka Madalmaades ning et Madalmaades ja Ühendkuningriigis on juba üle 500 litsentsi omava RPA-süsteemi piloodi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et RPA-süsteeme käsitlevad õigusaktid on olemas või väljatöötamisel Austrias, Horvaatias, Tšehhi Vabariigis, Taanis, Prantsusmaal (1), Saksamaal, Itaalias, Iirimaal, Poolas, Hispaanias ja Ühendkuningriigis (2); arvestades, et tunnustatud lennukoolid tegutsevad nii Taanis, Ühendkuningriigis kui ka Madalmaades ning et Madalmaades ja Ühendkuningriigis on juba üle 500 litsentsi omava RPA-süsteemi piloodi;

| G. | arvestades, et kõik Euroopas kehtivad RPA-süsteemide eeskirjad põhinevad käitamisega seotud turvariskide hindamisel; arvestades, et sellised RPA-süsteemide eeskirjad on käitajakesksed ega järgi õhusõidukikeskset lähenemisviisi, mida kasutatakse mehitatud lennunduses; arvestades, et risk ei sõltu mitte ainult masina tüübist ja selle omadustest (mass, kiirus jne), vaid ka lisateguritest, nagu ala, mille kohal lennatakse, kõrgus, käitaja asjatundlikkus ja käitamistoimingu tüüp ning käitaja võime ettenägematus olukorras toime tulla; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et kõik Euroopas kehtivad RPA-süsteemide eeskirjad põhinevad käitamisega seotud turvariskide hindamisel; arvestades, et sellised RPA-süsteemide eeskirjad on käitajakesksed ega järgi õhusõidukikeskset lähenemisviisi, mida kasutatakse mehitatud lennunduses; arvestades, et risk ei sõltu mitte ainult masina tüübist ja selle omadustest (mass, kiirus jne), vaid ka lisateguritest, nagu ala, mille kohal lennatakse, kõrgus, käitaja asjatundlikkus ja käitamistoimingu tüüp ning käitaja võime ettenägematus olukorras toime tulla;

| H. | arvestades, et selles majandusharus peitub tootjast kuni lõpptarbijani tohutu majandusliku kasvu potentsiaal, seda nii suurte ettevõtjate kui ka tuhandetest VKEdest ja innovaatilistest idufirmadest koosneva tarneahela jaoks; arvestades, et tingimata tuleb säilitada maailmatasemel tootmis- ja käitamisstandardid, edendades samal ajal Euroopa juhtpositsiooni; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et selles majandusharus peitub tootjast kuni lõpptarbijani tohutu majandusliku kasvu potentsiaal, seda nii suurte ettevõtjate kui ka tuhandetest VKEdest ja innovaatilistest idufirmadest koosneva tarneahela jaoks; arvestades, et tingimata tuleb säilitada maailmatasemel tootmis- ja käitamisstandardid, edendades samal ajal Euroopa juhtpositsiooni;

| I. | arvestades, et kuna see turg areneb kiiresti, on õige, et RPA-süsteemid on lisatud olemasolevatesse lennundusprogrammidesse, nagu ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks ja „Horisont 2020“; arvestades, et ettevõtted on juba investeerinud märkimisväärseid rahalisi vahendeid ja neid julgustataks oma investeerimispüüdlusi mitmekordistama, kui VKEdel, mis moodustavad neist suurema osa, oleks võimalik lihtsamini rahastamist saada; arvestades, et edasise teadus- ja arendustegevuse täiendav rahastamine on ülioluline selle uue tööstusharu toetamiseks ning RPA-süsteemide ohutuks ja turvaliseks õhuruumi integreerimiseks; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et kuna see turg areneb kiiresti, on õige, et RPA-süsteemid on lisatud olemasolevatesse lennundusprogrammidesse, nagu ühisettevõte Euroopa lennuliikluse uue põlvkonna juhtimissüsteemi (SESAR) väljaarendamiseks ja „Horisont 2020“; arvestades, et ettevõtted on juba investeerinud märkimisväärseid rahalisi vahendeid ja neid julgustataks oma investeerimispüüdlusi mitmekordistama, kui VKEdel, mis moodustavad neist suurema osa, oleks võimalik lihtsamini rahastamist saada; arvestades, et edasise teadus- ja arendustegevuse täiendav rahastamine on ülioluline selle uue tööstusharu toetamiseks ning RPA-süsteemide ohutuks ja turvaliseks õhuruumi integreerimiseks;

| J. | arvestades, et juba praeguses varajases etapis on nii liikmesriigid, tööstusharu kui ka komisjon tunnistanud selle turu potentsiaali ning ei väsi rõhutamast, et mis tahes poliitikaraamistik peab võimaldama Euroopa tööstusel kasvada, et üleilmselt konkurentsivõimeline olla; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et juba praeguses varajases etapis on nii liikmesriigid, tööstusharu kui ka komisjon tunnistanud selle turu potentsiaali ning ei väsi rõhutamast, et mis tahes poliitikaraamistik peab võimaldama Euroopa tööstusel kasvada, et üleilmselt konkurentsivõimeline olla;

| K. | arvestades, et kõnealune kujunemisjärgus turg pakub suuri investeerimis-, innovatsiooni- ja töökohtade loomise võimalusi kogu tarneahelas ja toob ühiskonnale kasu, tunnistades samal ajal, et tuleb kaitsta avalikke huve, sealhulgas eelkõige eraelu puutumatuse, andmekaitse, aruandekohustuse ja tsiviilvastutusega seotud küsimustes; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et kõnealune kujunemisjärgus turg pakub suuri investeerimis-, innovatsiooni- ja töökohtade loomise võimalusi kogu tarneahelas ja toob ühiskonnale kasu, tunnistades samal ajal, et tuleb kaitsta avalikke huve, sealhulgas eelkõige eraelu puutumatuse, andmekaitse, aruandekohustuse ja tsiviilvastutusega seotud küsimustes;

| L. | arvestades, et RPA-süsteemide majanduslikust potentsiaalist hoolimata on nende arendamine üheks kõige olulisematest tulevastest lennundustööstuse ohutuse ning inimeste ja ettevõtete ohutuse ja turvalisuse alastest väljakutsetest; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et RPA-süsteemide majanduslikust potentsiaalist hoolimata on nende arendamine üheks kõige olulisematest tulevastest lennundustööstuse ohutuse ning inimeste ja ettevõtete ohutuse ja turvalisuse alastest väljakutsetest;

| M. | arvestades, et EL peaks võimalikult kiiresti koostama õigusraamistiku üksnes RPA-süsteemide tsiviilotstarbelise kasutamise jaoks; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL peaks võimalikult kiiresti koostama õigusraamistiku üksnes RPA-süsteemide tsiviilotstarbelise kasutamise jaoks;

| N. | arvestades, et ühelt poolt peab Euroopa õigusraamistik võimaldama tööstusel olla innovatiivne ja areneda optimaalsetes tingimustes ning teiselt poolt andma üldsusele tagatise, et nende elu ja vara ning isikuandmed ja eraelu puutumatus on tõhusalt kaitstud; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et ühelt poolt peab Euroopa õigusraamistik võimaldama tööstusel olla innovatiivne ja areneda optimaalsetes tingimustes ning teiselt poolt andma üldsusele tagatise, et nende elu ja vara ning isikuandmed ja eraelu puutumatus on tõhusalt kaitstud;

Rahvusvaheline mõõde

| 1. | märgib, et paljud peavad RPA-süsteemide kasutamisel – kuigi sõjaliste operatsioonide osas – juhtivaks turuks USAd; rõhutab siiski, et 2 500 käitajaga (400 Ühendkuningriigis, 300 Saksamaal, 1 500 Prantsusmaal, 250 Rootsis jne) on EL liider tsiviilkasutuse alal, võrreldes 2 342 käitajaga ülejäänud maailmas, ning peaks tegema kõik võimaliku, et oma tugevat konkurentsipositsiooni veelgi tugevdada; |
| --- | --- |

1.

märgib, et paljud peavad RPA-süsteemide kasutamisel – kuigi sõjaliste operatsioonide osas – juhtivaks turuks USAd; rõhutab siiski, et 2 500 käitajaga (400 Ühendkuningriigis, 300 Saksamaal, 1 500 Prantsusmaal, 250 Rootsis jne) on EL liider tsiviilkasutuse alal, võrreldes 2 342 käitajaga ülejäänud maailmas, ning peaks tegema kõik võimaliku, et oma tugevat konkurentsipositsiooni veelgi tugevdada;

| 2. | märgib, et Jaapanis on arvukalt RPA-süsteemide käitajaid ja 20 aastat kogemusi, mis on saadud peamiselt RPA-süsteemide käitamisest täppispõllumajanduses, nagu põllukultuuride pritsimine; tuletab meelde, et Jaapan oli esimene riik, kes hakkas üheksakümnendate keskel lubama RPA-süsteemide tehnoloogia kasutamist põllumajanduses ja kus käitajate arv mitmekordistus mõne aastaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et Jaapanis on arvukalt RPA-süsteemide käitajaid ja 20 aastat kogemusi, mis on saadud peamiselt RPA-süsteemide käitamisest täppispõllumajanduses, nagu põllukultuuride pritsimine; tuletab meelde, et Jaapan oli esimene riik, kes hakkas üheksakümnendate keskel lubama RPA-süsteemide tehnoloogia kasutamist põllumajanduses ja kus käitajate arv mitmekordistus mõne aastaga;

| 3. | märgib, et väga aktiivne tootmine toimub Iisraelis, kuid seal ollakse otseselt keskendunud sõjalistele RPA-süsteemidele; toonitab asjaolu, et tänu tsiviil-sõjalisele õhunavigatsiooniteenusele on nüüd RPA-süsteeme lihtsam integreerida Iisraeli õhuruumi; |
| --- | --- |

3.

märgib, et väga aktiivne tootmine toimub Iisraelis, kuid seal ollakse otseselt keskendunud sõjalistele RPA-süsteemidele; toonitab asjaolu, et tänu tsiviil-sõjalisele õhunavigatsiooniteenusele on nüüd RPA-süsteeme lihtsam integreerida Iisraeli õhuruumi;

| 4. | märgib, et muu 50 riigi hulka, kes praegu RPA-süsteeme arendavad, kuuluvad Austraalia, Hiina (kus toodetakse palju väga väikseid RPA-süsteeme) ja Lõuna-Aafrika; |
| --- | --- |

4.

märgib, et muu 50 riigi hulka, kes praegu RPA-süsteeme arendavad, kuuluvad Austraalia, Hiina (kus toodetakse palju väga väikseid RPA-süsteeme) ja Lõuna-Aafrika;

| 5. | rõhutab, et tuleb tunnustada RPA-süsteemide globaalset mõõdet, ja palub komisjonil seda täiel määral arvesse võtta; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et tuleb tunnustada RPA-süsteemide globaalset mõõdet, ja palub komisjonil seda täiel määral arvesse võtta;

Olukord ELi liikmesriikides

| 6. | rõhutab, et kõigis liikmesriikides toimub mingil määral RPA-süsteemide alane tegevus tootmise ja/või käitamise valdkonnas; |
| --- | --- |

6.

rõhutab, et kõigis liikmesriikides toimub mingil määral RPA-süsteemide alane tegevus tootmise ja/või käitamise valdkonnas;

| 7. | toonitab asjaolu, et kui ei ole just kehtestatud erandit, on käitamine seaduslik ainult siis, kui eksisteerivad riigisisesed õigusaktid; tuletab meelde, et selline korraldus tuleneb Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõudmisest, mille kohaselt tuleb kõigi mehitamata õhusõidukitega tehtavate käitamistoimingute jaoks saada eriluba (3); |
| --- | --- |

7.

toonitab asjaolu, et kui ei ole just kehtestatud erandit, on käitamine seaduslik ainult siis, kui eksisteerivad riigisisesed õigusaktid; tuletab meelde, et selline korraldus tuleneb Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) nõudmisest, mille kohaselt tuleb kõigi mehitamata õhusõidukitega tehtavate käitamistoimingute jaoks saada eriluba (3);

| 8. | märgib, et ühtlustatud eeskirjade puudumine ELi tasandil võib Euroopa droonituru arengut takistada, kuna siseriiklikke lubasid teistes liikmesriikides üldjuhul vastastikku ei tunnustata; |
| --- | --- |

8.

märgib, et ühtlustatud eeskirjade puudumine ELi tasandil võib Euroopa droonituru arengut takistada, kuna siseriiklikke lubasid teistes liikmesriikides üldjuhul vastastikku ei tunnustata;

Peamised küsimused

| 9. | on seisukohal, et RPA-süsteemide sektor vajab RPA-süsteemide piiriüleseks arendamiseks kiiresti Euroopa ja ülemaailmseid eeskirju; on seisukohal, et selleks, et tagada investeeringud ja konkurentsivõimelise Euroopa RPA-süsteemide sektori areng, on vaja selget Euroopa õigusraamistikku; rõhutab, et kui ei tegutseta kiiresti, tekib risk, et RPA-süsteemide majanduslik potentsiaal ja positiivne mõju ei realiseeru täielikult; |
| --- | --- |

9.

on seisukohal, et RPA-süsteemide sektor vajab RPA-süsteemide piiriüleseks arendamiseks kiiresti Euroopa ja ülemaailmseid eeskirju; on seisukohal, et selleks, et tagada investeeringud ja konkurentsivõimelise Euroopa RPA-süsteemide sektori areng, on vaja selget Euroopa õigusraamistikku; rõhutab, et kui ei tegutseta kiiresti, tekib risk, et RPA-süsteemide majanduslik potentsiaal ja positiivne mõju ei realiseeru täielikult;

| 10. | tuletab meelde kõnealuse valdkonna majanduslikku tähtsust ja rõhutab vajadust võtta kohaseid meetmeid, millega kaitsta eraelu puutumatust ja tagada andmekaitse, ohutus ja turvalisus ning mis on proportsionaalsed nende eesmärgiga ega tekita tarbetut koormust VKEdele; |
| --- | --- |

10.

tuletab meelde kõnealuse valdkonna majanduslikku tähtsust ja rõhutab vajadust võtta kohaseid meetmeid, millega kaitsta eraelu puutumatust ja tagada andmekaitse, ohutus ja turvalisus ning mis on proportsionaalsed nende eesmärgiga ega tekita tarbetut koormust VKEdele;

| 11. | on veendunud, et Euroopa raamistik, kui see oleks selge, tulemuslik ja usaldusväärne ning seda hakataks viivitamatult kohaldama, võiks aidata viia edasi arutelu droonide kasutamise ülemaailmsete eeskirjade koostamise üle; |
| --- | --- |

11.

on veendunud, et Euroopa raamistik, kui see oleks selge, tulemuslik ja usaldusväärne ning seda hakataks viivitamatult kohaldama, võiks aidata viia edasi arutelu droonide kasutamise ülemaailmsete eeskirjade koostamise üle;

| 12. | on seisukohal, et tulevastes sellealastes õigusaktides tuleb selgelt eristada kaugjuhitavate õhusõidukite professionaalset ja meelelahutuslikku kasutust; |
| --- | --- |

12.

on seisukohal, et tulevastes sellealastes õigusaktides tuleb selgelt eristada kaugjuhitavate õhusõidukite professionaalset ja meelelahutuslikku kasutust;

| 13. | rõhutab asjaolu, et kõigi RPA-süsteemide käitamistoimingute ja eeskirjade puhul on kõige tähtsam ohutus ja turvalisus ning et eeskirjad peavad olema riskidele vastavad; on seisukohal, et tulevane Euroopa õigusraamistik peaks olema kohandatud väljaspool nägemisulatust toimuvate lendudega seonduvatele konkreetsetele riskidele, ilma et see siiski selliseid lendusid ära hakkaks hoidma; |
| --- | --- |

13.

rõhutab asjaolu, et kõigi RPA-süsteemide käitamistoimingute ja eeskirjade puhul on kõige tähtsam ohutus ja turvalisus ning et eeskirjad peavad olema riskidele vastavad; on seisukohal, et tulevane Euroopa õigusraamistik peaks olema kohandatud väljaspool nägemisulatust toimuvate lendudega seonduvatele konkreetsetele riskidele, ilma et see siiski selliseid lendusid ära hakkaks hoidma;

| 14. | rõhutab asjaolu, et andmekaitse ja eraelu puutumatuse teema on ülioluline selleks, et saavutada avalikkuse laialdane toetus tsiviilotstarbeliste RPA-süsteemide kasutamisele, ning seega ka selleks, et hõlbustada RPA-süsteemide kasvu ja ohutut integreerimist tsiviillennundusse, järgides samal ajal täielikult direktiivi 95/46/EÜ andmekaitse kohta, ELi põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud õigust eraelu kaitsele ning ELi põhiõiguste harta artiklis 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et RPA-süsteeme käsitleva ELi poliitika väljatöötamisel lisatakse sellele eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud tagatised vastavalt vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele; palub komisjonil seda silmas pidades edendada lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvate vaikesätete kontseptsioonide standardite arendamist; |
| --- | --- |

14.

rõhutab asjaolu, et andmekaitse ja eraelu puutumatuse teema on ülioluline selleks, et saavutada avalikkuse laialdane toetus tsiviilotstarbeliste RPA-süsteemide kasutamisele, ning seega ka selleks, et hõlbustada RPA-süsteemide kasvu ja ohutut integreerimist tsiviillennundusse, järgides samal ajal täielikult direktiivi 95/46/EÜ andmekaitse kohta, ELi põhiõiguste harta artiklis 7 sätestatud õigust eraelu kaitsele ning ELi põhiõiguste harta artiklis 8 ja Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 16 sätestatud õigust isikuandmete kaitsele; palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada, et RPA-süsteeme käsitleva ELi poliitika väljatöötamisel lisatakse sellele eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud tagatised vastavalt vajalikkuse ja proportsionaalsuse põhimõtetele; palub komisjonil seda silmas pidades edendada lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvate vaikesätete kontseptsioonide standardite arendamist;

| 15. | peab õigeks ja toetab täielikult Riia deklaratsioonis sätestatud RPA-süsteemide edasise arendamise viit tähtsaimat põhimõtet:






  — | RPA-süsteeme tuleb käsitada uut tüüpi õhusõidukitena, mille suhtes kohaldatakse proportsionaalseid eeskirju, mille puhul võetakse arvesse iga käitamistoimingu riski; |
| --- | --- | --- |

15.

peab õigeks ja toetab täielikult Riia deklaratsioonis sätestatud RPA-süsteemide edasise arendamise viit tähtsaimat põhimõtet:

—

RPA-süsteeme tuleb käsitada uut tüüpi õhusõidukitena, mille suhtes kohaldatakse proportsionaalseid eeskirju, mille puhul võetakse arvesse iga käitamistoimingu riski;

| — | et ettevõtetel oleks võimalik investeeringuid teha, tuleb RPA-süsteemide teenuste ohutuks osutamiseks koostada ELi eeskirjad; |
| --- | --- |

—

et ettevõtetel oleks võimalik investeeringuid teha, tuleb RPA-süsteemide teenuste ohutuks osutamiseks koostada ELi eeskirjad;

| — | RPA-süsteemide täielikuks integreerimiseks Euroopa õhuruumi tuleb arendada tehnoloogiat ja koostada standardid; |
| --- | --- |

—

RPA-süsteemide täielikuks integreerimiseks Euroopa õhuruumi tuleb arendada tehnoloogiat ja koostada standardid;

| — | RPA-süsteemide teenuste mahu suurenemise eeldus on üldsuse heakskiit; |
| --- | --- |

—

RPA-süsteemide teenuste mahu suurenemise eeldus on üldsuse heakskiit;

| — | RPA-süsteemide kasutamise eest vastutab käitaja; |
| --- | --- |

—

RPA-süsteemide kasutamise eest vastutab käitaja;

| 16. | rõhutab, et lühiajaliselt ja lennuliikluse korraldamise perspektiivist on juba kehtestatud käitamisprotseduurid, et võimaldada kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemidel lennata väljaspool kindlaid alasid ja piirangualasid; tuletab meelde, et paljude tsiviilotstarbeliste ja sõjalise otstarbega RPA-süsteemide lennutamiseks kasutatakse spetsiaalseid koridore, karmistades tavaliselt mehitatud õhusõidukite puhul kasutatavaid standardseid eraldatuse kriteeriume; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et lühiajaliselt ja lennuliikluse korraldamise perspektiivist on juba kehtestatud käitamisprotseduurid, et võimaldada kaugjuhitavate õhusõidukite süsteemidel lennata väljaspool kindlaid alasid ja piirangualasid; tuletab meelde, et paljude tsiviilotstarbeliste ja sõjalise otstarbega RPA-süsteemide lennutamiseks kasutatakse spetsiaalseid koridore, karmistades tavaliselt mehitatud õhusõidukite puhul kasutatavaid standardseid eraldatuse kriteeriume;

| 17. | rõhutab väljaspool nägemisulatust toimuvate lendude olulisust sektori arengu jaoks; on seisukohal, et Euroopa õigusaktid peaksid sellist käitamisviisi soosima; |
| --- | --- |

17.

rõhutab väljaspool nägemisulatust toimuvate lendude olulisust sektori arengu jaoks; on seisukohal, et Euroopa õigusaktid peaksid sellist käitamisviisi soosima;

| 18. | tunnistab, et RPA-süsteemide mõju mehitatud õhusõidukite liiklusele on piiratud, sest RPA-süsteeme on mehitatud õhusõidukitega võrreldes vähe; märgib siiski, et surve lennuliikluse korraldamisele võib suureneda spordi- ja meelelahutuslendudeks kasutatavate RPA-süsteemide arvu tervitatava kasvu tõttu, mis võib teatavates olukordades ohustada lennuliikluse ohutust, ning nõuab, et seda tegurit võtaksid arvesse asjaomased asutused ning et seda võetaks arvesse tulevaste ELi eeskirjade puhul, et tagada jätkuvalt lennuliikluse korraldamise tõhusus liikmesriikides; |
| --- | --- |

18.

tunnistab, et RPA-süsteemide mõju mehitatud õhusõidukite liiklusele on piiratud, sest RPA-süsteeme on mehitatud õhusõidukitega võrreldes vähe; märgib siiski, et surve lennuliikluse korraldamisele võib suureneda spordi- ja meelelahutuslendudeks kasutatavate RPA-süsteemide arvu tervitatava kasvu tõttu, mis võib teatavates olukordades ohustada lennuliikluse ohutust, ning nõuab, et seda tegurit võtaksid arvesse asjaomased asutused ning et seda võetaks arvesse tulevaste ELi eeskirjade puhul, et tagada jätkuvalt lennuliikluse korraldamise tõhusus liikmesriikides;

| 19. | toonitab, et pikas perspektiivis oleks eelistatav, et tehnilised ja regulatiivsed lahendused võimaldaksid RPA-süsteemidel kasutada õhuruumi samal ajal mis tahes muu õhuruumi kasutajaga, ilma et viimasele kehtestataks seadmeid käsitlevaid uusi nõudeid; märgib, et on palju väikeseid RPA-süsteeme, mida kasutatakse madalamal kui 500 jalga koos mehitatud õhusõidukitega; rõhutab, et kuigi aeronavigatsiooniteenuse osutajad ei osuta sellistel kõrgustel lennujuhtimisteenuseid, on nad kohustatud esitama piisavat teavet, et mõlemat tüüpi õhusõidukid saaksid viibida samal ajal samas õhuruumis; märgib, et EUROCONTROL toetab riike asjakohaste küsimuste kohta ühise arusaamise loomisel ja võimalikul määral ühtlustamise edendamisel; |
| --- | --- |

19.

toonitab, et pikas perspektiivis oleks eelistatav, et tehnilised ja regulatiivsed lahendused võimaldaksid RPA-süsteemidel kasutada õhuruumi samal ajal mis tahes muu õhuruumi kasutajaga, ilma et viimasele kehtestataks seadmeid käsitlevaid uusi nõudeid; märgib, et on palju väikeseid RPA-süsteeme, mida kasutatakse madalamal kui 500 jalga koos mehitatud õhusõidukitega; rõhutab, et kuigi aeronavigatsiooniteenuse osutajad ei osuta sellistel kõrgustel lennujuhtimisteenuseid, on nad kohustatud esitama piisavat teavet, et mõlemat tüüpi õhusõidukid saaksid viibida samal ajal samas õhuruumis; märgib, et EUROCONTROL toetab riike asjakohaste küsimuste kohta ühise arusaamise loomisel ja võimalikul määral ühtlustamise edendamisel;

| 20. | on seisukohal, et mis tahes suurusega droonide identifitseerimise küsimus on äärmiselt oluline; rõhutab, et tuleks leida lahendused, mille puhul võetakse arvesse seda, kas droone kasutatakse meelelahutuslikul või kommertsotstarbel; |
| --- | --- |

20.

on seisukohal, et mis tahes suurusega droonide identifitseerimise küsimus on äärmiselt oluline; rõhutab, et tuleks leida lahendused, mille puhul võetakse arvesse seda, kas droone kasutatakse meelelahutuslikul või kommertsotstarbel;

Lahendused tulevikuks

| 21. | on veendumusel, et riskide hindamise alusel tuleb välja töötada selge, ühtlustatud ja proportsionaalne Euroopa ja ülemaailmne õigusraamistik, millega välditakse ettevõtetele RPA-süsteemide tööstusse investeerimist ja sealset innovatsiooni takistavate ebaproportsionaalsete õigusaktide kehtestamist, kaitstes samal ajal piisavalt kodanikke ning luues jätkusuutlikke ja innovatiivseid töökohti; on seisukohal, et põhjaliku riskihindamise aluseks peaks olema EASA poolt välja töötatud käitamise kontseptsioon ning selle puhul tuleks võtta arvesse RPA-süsteemide omadusi (mass, tegevusulatus, kiirus) ja nende kasutusala (meelelahutuslik või professionaalne); on veendumusel, et nimetatud raamistik peaks moodustama osa pikaajalisest perspektiivist, võttes arvesse võimalikke tulevasi arengusuundi ja nende tehnoloogiate muid aspekte; |
| --- | --- |

21.

on veendumusel, et riskide hindamise alusel tuleb välja töötada selge, ühtlustatud ja proportsionaalne Euroopa ja ülemaailmne õigusraamistik, millega välditakse ettevõtetele RPA-süsteemide tööstusse investeerimist ja sealset innovatsiooni takistavate ebaproportsionaalsete õigusaktide kehtestamist, kaitstes samal ajal piisavalt kodanikke ning luues jätkusuutlikke ja innovatiivseid töökohti; on seisukohal, et põhjaliku riskihindamise aluseks peaks olema EASA poolt välja töötatud käitamise kontseptsioon ning selle puhul tuleks võtta arvesse RPA-süsteemide omadusi (mass, tegevusulatus, kiirus) ja nende kasutusala (meelelahutuslik või professionaalne); on veendumusel, et nimetatud raamistik peaks moodustama osa pikaajalisest perspektiivist, võttes arvesse võimalikke tulevasi arengusuundi ja nende tehnoloogiate muid aspekte;

| 22. | toetab komisjoni kavatsust loobuda 150 kg lävendist ning asendada see sidusa ja põhjaliku ELi õigusraamistikuga, mis võimaldaks pädevatel siseriiklikel asutustel, kvalifitseeritud organitel või ühingutel tegeleda valideerimis- ja järelevalvetegevusega; on seisukohal, et eeskirjade proportsionaalsust peaks täiendama protsesside ja menetluste vajalik paindlikkus; |
| --- | --- |

22.

toetab komisjoni kavatsust loobuda 150 kg lävendist ning asendada see sidusa ja põhjaliku ELi õigusraamistikuga, mis võimaldaks pädevatel siseriiklikel asutustel, kvalifitseeritud organitel või ühingutel tegeleda valideerimis- ja järelevalvetegevusega; on seisukohal, et eeskirjade proportsionaalsust peaks täiendama protsesside ja menetluste vajalik paindlikkus;

| 23. | on seisukohal, et EASA pädevuste arendamist RPA-süsteemide valdkonnas tuleks võtta arvesse ameti eelarves, et amet suudaks talle määratud ülesannetega toime tulla; |
| --- | --- |

23.

on seisukohal, et EASA pädevuste arendamist RPA-süsteemide valdkonnas tuleks võtta arvesse ameti eelarves, et amet suudaks talle määratud ülesannetega toime tulla;

| 24. | palub komisjonil tagada, et RPA-süsteeme käsitleva ELi poliitika väljatöötamisel lisatakse sellele eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud tagatised, muutes kohustuslikuks vähemalt mõjuhinnangud ning lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvad vaikesätted; |
| --- | --- |

24.

palub komisjonil tagada, et RPA-süsteeme käsitleva ELi poliitika väljatöötamisel lisatakse sellele eraelu puutumatuse ja andmekaitsega seotud tagatised, muutes kohustuslikuks vähemalt mõjuhinnangud ning lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvad vaikesätted;

| 25. | on mures RPA-süsteemide võimaliku ebaseadusliku ja ebaturvalise kasutamise pärast (s.o RPA-süsteemi muutmine tsiviilvahendist sõjalisel või muul otstarbel kasutatavaks relvaks või RPA-süsteemi kasutamine navigatsiooni- või sidesüsteemide segajana); kutsub komisjoni üles toetama RPA-süsteemide käitamisel ohutuse, turvalisuse ja eraelu puutumatuse tagamiseks vajaliku tehnoloogia väljatöötamist, kasutades muu hulgas programmi „Horisont 2020“ vahendeid, mis on suunatud eelkõige selliste süsteemide, tehnoloogiate jm uurimisse ja väljaarendamisse, mida on võimalik kasutada lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvate vaikesätete edendamiseks ning selliste tehnoloogiate väljatöötamise toetamiseks nagu nn tuvastamis- ja vältimistehnoloogia („detect and avoid“), geotarastamine (geo-fencing), segajatõrje (anti-jamming) ja kaaperdamistõrje (anti-hijacking), samuti lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvate vaikesätetega seotud meetmed, et võimaldada tsiviilotstarbeliste RPA-süsteemide ohutut kasutamist; |
| --- | --- |

25.

on mures RPA-süsteemide võimaliku ebaseadusliku ja ebaturvalise kasutamise pärast (s.o RPA-süsteemi muutmine tsiviilvahendist sõjalisel või muul otstarbel kasutatavaks relvaks või RPA-süsteemi kasutamine navigatsiooni- või sidesüsteemide segajana); kutsub komisjoni üles toetama RPA-süsteemide käitamisel ohutuse, turvalisuse ja eraelu puutumatuse tagamiseks vajaliku tehnoloogia väljatöötamist, kasutades muu hulgas programmi „Horisont 2020“ vahendeid, mis on suunatud eelkõige selliste süsteemide, tehnoloogiate jm uurimisse ja väljaarendamisse, mida on võimalik kasutada lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvate vaikesätete edendamiseks ning selliste tehnoloogiate väljatöötamise toetamiseks nagu nn tuvastamis- ja vältimistehnoloogia („detect and avoid“), geotarastamine (geo-fencing), segajatõrje (anti-jamming) ja kaaperdamistõrje (anti-hijacking), samuti lõimitud eraelukaitse ja eraelu kaitsvate vaikesätetega seotud meetmed, et võimaldada tsiviilotstarbeliste RPA-süsteemide ohutut kasutamist;

| 26. | julgustab kasutama RPA-süsteemide valdkonnas innovatiivseid tehnoloogiaid, millel on tohutu töökohtade, eriti keskkonnasõbralike töökohtade loomise potentsiaal, kuna see hõlmab suurt hulka kutsealasid; julgustab VKEde kaasamise suure potentsiaali arendamist ja uurimist eriotstarbeliste osade ja materjalide tootmisega seotud teenuste valdkonnas; rõhutab vajadust organiseerida ja edendada kvalifikatsiooni- ja koolituskeskusi; |
| --- | --- |

26.

julgustab kasutama RPA-süsteemide valdkonnas innovatiivseid tehnoloogiaid, millel on tohutu töökohtade, eriti keskkonnasõbralike töökohtade loomise potentsiaal, kuna see hõlmab suurt hulka kutsealasid; julgustab VKEde kaasamise suure potentsiaali arendamist ja uurimist eriotstarbeliste osade ja materjalide tootmisega seotud teenuste valdkonnas; rõhutab vajadust organiseerida ja edendada kvalifikatsiooni- ja koolituskeskusi;

| 27. | on seisukohal, et ELi ja liikmesriikide tasandi eeskirjades tuleks selgelt viidata RPA-süsteemide suhtes seoses siseturu ja rahvusvahelise kaubandusega (RPA-süsteemide tootmine, müük, ost, kasutamine ja nendega kauplemine) ning põhiõigustega eraelu puutumatusele ja andmetekaitsele kohaldatavatele sätetele; on samuti seisukohal, et need eeskirjad peaksid aitama kaasa eraelu puutumatuse, andmekaitse ning RPA-süsteemide lennutamisega seonduvate eri riskide ja vastutusega seotud mis tahes muu valdkonnaga, nt kriminaalõiguse, intellektuaalomandi, lennunduse ja keskkonnaga seotud õigusaktide korrektsele jõustamisele; rõhutab vajadust tagada, et iga RPA-süsteeme käitav isik oleks teadlik RPA-süsteemide kasutamise suhtes kehtivatest põhilistest eeskirjadest ja et neid eeskirju tuleks selgitada ostjatele antavas teatises; |
| --- | --- |

27.

on seisukohal, et ELi ja liikmesriikide tasandi eeskirjades tuleks selgelt viidata RPA-süsteemide suhtes seoses siseturu ja rahvusvahelise kaubandusega (RPA-süsteemide tootmine, müük, ost, kasutamine ja nendega kauplemine) ning põhiõigustega eraelu puutumatusele ja andmetekaitsele kohaldatavatele sätetele; on samuti seisukohal, et need eeskirjad peaksid aitama kaasa eraelu puutumatuse, andmekaitse ning RPA-süsteemide lennutamisega seonduvate eri riskide ja vastutusega seotud mis tahes muu valdkonnaga, nt kriminaalõiguse, intellektuaalomandi, lennunduse ja keskkonnaga seotud õigusaktide korrektsele jõustamisele; rõhutab vajadust tagada, et iga RPA-süsteeme käitav isik oleks teadlik RPA-süsteemide kasutamise suhtes kehtivatest põhilistest eeskirjadest ja et neid eeskirju tuleks selgitada ostjatele antavas teatises;

| 28. | on seisukohal, et ettevõtted, reguleerijad ja ärilised käitajad peavad üksteisega aru pidama, et tagada investeeringuid soodustav õiguskindlus ja vältida vaidlust, kumb peab tegema esimese sammu – ettevõtted ei ole nõus vajalike tehnoloogiate arendamisse investeerima, kui neil puudub kindlus õigusaktide osas, ja reguleerijad keelduvad standardeid välja töötamast enne, kui ettevõtted taotlevad mingile tehnoloogiale kasutusluba; rõhutab, et VKEd tuleks selle standardimisprotsessiga tõeliselt siduda; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et ettevõtted, reguleerijad ja ärilised käitajad peavad üksteisega aru pidama, et tagada investeeringuid soodustav õiguskindlus ja vältida vaidlust, kumb peab tegema esimese sammu – ettevõtted ei ole nõus vajalike tehnoloogiate arendamisse investeerima, kui neil puudub kindlus õigusaktide osas, ja reguleerijad keelduvad standardeid välja töötamast enne, kui ettevõtted taotlevad mingile tehnoloogiale kasutusluba; rõhutab, et VKEd tuleks selle standardimisprotsessiga tõeliselt siduda;

| 29. | on seisukohal, et riskipõhine käsitlus kooskõlas Riia deklaratsiooniga ja EASA poolt välja arendatud käitamise kontseptsioon on kindlaks aluseks, et tagada RPA-süsteemide ohutu käitamine, ning et Euroopa reguleerivate nõuete aluseks peab olema vastavalt vajadusele kas üksikjuhtumil või tüübil/klassil põhinev lähenemisviis ning nendega tuleb tagada ohutuse ja koostalitlusvõime kõrge tase; on seisukohal, et RPA-süsteemide tootjate ja käitajate edu tagamiseks on hädavajalik, et asjaomane reguleeriv asutus kinnitaks Euroopa tsiviillennunduse seadmete organisatsiooni (EUROCAE) standardimisnõuded; |
| --- | --- |

29.

on seisukohal, et riskipõhine käsitlus kooskõlas Riia deklaratsiooniga ja EASA poolt välja arendatud käitamise kontseptsioon on kindlaks aluseks, et tagada RPA-süsteemide ohutu käitamine, ning et Euroopa reguleerivate nõuete aluseks peab olema vastavalt vajadusele kas üksikjuhtumil või tüübil/klassil põhinev lähenemisviis ning nendega tuleb tagada ohutuse ja koostalitlusvõime kõrge tase; on seisukohal, et RPA-süsteemide tootjate ja käitajate edu tagamiseks on hädavajalik, et asjaomane reguleeriv asutus kinnitaks Euroopa tsiviillennunduse seadmete organisatsiooni (EUROCAE) standardimisnõuded;

| 30. | on seisukohal, et RPA-süsteeme käsitlevates tulevastes Euroopa ja ülemaailmsetes eeskirjades tuleks tegeleda järgmiste valdkondade küsimustega:






  — | lennukõlblikkus; |
| --- | --- | --- |

30.

on seisukohal, et RPA-süsteeme käsitlevates tulevastes Euroopa ja ülemaailmsetes eeskirjades tuleks tegeleda järgmiste valdkondade küsimustega:

—

lennukõlblikkus;

| — | sertifitseerimistingimused; |
| --- | --- |

—

sertifitseerimistingimused;

| — | kasutus kommerts- ja meelelahutuslikul otstarbel; |
| --- | --- |

—

kasutus kommerts- ja meelelahutuslikul otstarbel;

| — | drooni ja omaniku/käitaja identiteet; |
| --- | --- |

—

drooni ja omaniku/käitaja identiteet;

| — | pilootide koolitusorganisatsioonide heakskiit; |
| --- | --- |

—

pilootide koolitusorganisatsioonide heakskiit;

| — | pilootide koolitamine ja piloodilubade väljaandmine; |
| --- | --- |

—

pilootide koolitamine ja piloodilubade väljaandmine;

| — | käitamistoimingud; |
| --- | --- |

—

käitamistoimingud;

| — | vastutus ja kindlustuskaitse; |
| --- | --- |

—

vastutus ja kindlustuskaitse;

| — | andmekaitse ja eraelu puutumatus; |
| --- | --- |

—

andmekaitse ja eraelu puutumatus;

| — | nn geotarastus; |
| --- | --- |

—

nn geotarastus;

| — | lennukeelutsoonid; |
| --- | --- |

—

lennukeelutsoonid;

| 31. | palub liikmesriikidel tagada, et RPA-süsteemide professionaalsetele kasutajatele ja omanikele korraldatavate koolituste kavva võetaks andmekaitse ja eraelu puutumatuse teemaline erikoolitus ning et liikmesriigid professionaalseid kasutajaid vastastikku tunnustaksid, et kõrvaldada kõik turupiirangud; |
| --- | --- |

31.

palub liikmesriikidel tagada, et RPA-süsteemide professionaalsetele kasutajatele ja omanikele korraldatavate koolituste kavva võetaks andmekaitse ja eraelu puutumatuse teemaline erikoolitus ning et liikmesriigid professionaalseid kasutajaid vastastikku tunnustaksid, et kõrvaldada kõik turupiirangud;

| 32. | toonitab, et väljaspool nägemisulatust (BVLOS) lendavad RPA-süsteemid tuleb varustada nn tuvasta-ja-väldi-tehnoloogiaga, et tuvastada sama õhuruumi kasutavad õhusõidukid, tagades, et RPA-süsteemid ei seaks ohtu mehitatud õhusõidukeid ning võtaksid arvesse tihedalt asustatud alasid, lennukeelutsoone, nagu lennujaamad, elektrijaamad, tuuma- ja keemiarajatised, ning muud elutähtsat taristut; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon eraldaks ühisettevõtte SESAR kaudu vajaliku teadus- ja arendustegevuse eelarve; |
| --- | --- |

32.

toonitab, et väljaspool nägemisulatust (BVLOS) lendavad RPA-süsteemid tuleb varustada nn tuvasta-ja-väldi-tehnoloogiaga, et tuvastada sama õhuruumi kasutavad õhusõidukid, tagades, et RPA-süsteemid ei seaks ohtu mehitatud õhusõidukeid ning võtaksid arvesse tihedalt asustatud alasid, lennukeelutsoone, nagu lennujaamad, elektrijaamad, tuuma- ja keemiarajatised, ning muud elutähtsat taristut; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon eraldaks ühisettevõtte SESAR kaudu vajaliku teadus- ja arendustegevuse eelarve;

| 33. | kutsub komisjoni ning asjaomaseid organeid ja ettevõtteid üles kiirendama oma teadus- ja arendusprogramme; on seisukohal, et sektorist saadavat eeldatavat majanduslikku tulu arvesse võttes peaks EL eelistama Euroopa tehnoloogiate arendamist, näiteks programmi „Horisont 2020“ kaudu; palub, et teadusuuringute programmides võetaks arvesse ka droonide tuvastamis- ja tabamistehnoloogiate arendamist; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni ning asjaomaseid organeid ja ettevõtteid üles kiirendama oma teadus- ja arendusprogramme; on seisukohal, et sektorist saadavat eeldatavat majanduslikku tulu arvesse võttes peaks EL eelistama Euroopa tehnoloogiate arendamist, näiteks programmi „Horisont 2020“ kaudu; palub, et teadusuuringute programmides võetaks arvesse ka droonide tuvastamis- ja tabamistehnoloogiate arendamist;

| 34. | tuletab meelde, et GPS signaali tugevdav Euroopa GNSSi programm EGNOS sertifitseeriti tsiviillennunduse jaoks 2011. aastal ja et Galileo jõuab järgmise paari aasta jooksul järk-järgult kasutusetappi; on seetõttu veendumusel, et täiustatud lennuliikluse korraldamise süsteem ning Euroopa GNSSi programmidel põhinevad RPA-süsteemide rakendused aitavad positiivselt kaasa RPA-süsteemide ohutule käitamisele; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et GPS signaali tugevdav Euroopa GNSSi programm EGNOS sertifitseeriti tsiviillennunduse jaoks 2011. aastal ja et Galileo jõuab järgmise paari aasta jooksul järk-järgult kasutusetappi; on seetõttu veendumusel, et täiustatud lennuliikluse korraldamise süsteem ning Euroopa GNSSi programmidel põhinevad RPA-süsteemide rakendused aitavad positiivselt kaasa RPA-süsteemide ohutule käitamisele;

| 35. | märgib, et kooskõlas riskipõhise lähenemisviisiga tuleks RPA-süsteemid varustada ID-kiibiga ja registreerida, et tagada jälgitavus, aruandekohustus ja tsiviilvastutuseeskirjade nõuetekohane rakendamine; |
| --- | --- |

35.

märgib, et kooskõlas riskipõhise lähenemisviisiga tuleks RPA-süsteemid varustada ID-kiibiga ja registreerida, et tagada jälgitavus, aruandekohustus ja tsiviilvastutuseeskirjade nõuetekohane rakendamine;

| 36. | toetab EASA poolt välja arendatud droonide käitamise kontseptsiooni, milles määratletakse kolm erinevat RPA-süsteemide kategooriat ja neile vastavad eeskirjad; |
| --- | --- |

36.

toetab EASA poolt välja arendatud droonide käitamise kontseptsiooni, milles määratletakse kolm erinevat RPA-süsteemide kategooriat ja neile vastavad eeskirjad;

| 37. | märgib, et RPA-süsteemide alaste õigusaktide jõustamine on RPA-süsteemide ohutu ja eduka Euroopa õhuruumi integreerimise seisukohast määrava tähtsusega; |
| --- | --- |

37.

märgib, et RPA-süsteemide alaste õigusaktide jõustamine on RPA-süsteemide ohutu ja eduka Euroopa õhuruumi integreerimise seisukohast määrava tähtsusega;

| 38. | palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada piisavalt vahendeid RPA-süsteemide alaste õigusaktide jõustamiseks; |
| --- | --- |

38.

palub komisjonil ja liikmesriikidel tagada piisavalt vahendeid RPA-süsteemide alaste õigusaktide jõustamiseks;

| 39. | rõhutab, et mehitamata õhusõidukeid käsitlevate eeskirjade koostamisega tegelevad ühinenud ametid (JARUS) on rahvusvaheline vabatahtlik organisatsioon, kuhu kuuluvad 22 ELi ja kolmanda riigi tsiviillennundusametid ning reguleerivad asutused/organid; tuletab meelde, et JARUSe esimees on EASA ehk RPA-süsteemide edasise reguleerimisega tegeleva ameti esindaja; tuletab meelde, et JARUSe eesmärk on koostada tehnilisi, ohutus- ja kasutusnõudeid suurte ja väikeste RPA-süsteemide sertifitseerimiseks ning nende ohutuks integreerimiseks õhuruumi ja lennuväljadele; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et mehitamata õhusõidukeid käsitlevate eeskirjade koostamisega tegelevad ühinenud ametid (JARUS) on rahvusvaheline vabatahtlik organisatsioon, kuhu kuuluvad 22 ELi ja kolmanda riigi tsiviillennundusametid ning reguleerivad asutused/organid; tuletab meelde, et JARUSe esimees on EASA ehk RPA-süsteemide edasise reguleerimisega tegeleva ameti esindaja; tuletab meelde, et JARUSe eesmärk on koostada tehnilisi, ohutus- ja kasutusnõudeid suurte ja väikeste RPA-süsteemide sertifitseerimiseks ning nende ohutuks integreerimiseks õhuruumi ja lennuväljadele;

| 40. | on seisukohal, et JARUS võiks vastastikuse tunnustamise kaudu tagada, et kõik tulevased ELi eeskirjad on kooskõlas rahvusvahelise korraga muudes riikides; |
| --- | --- |

40.

on seisukohal, et JARUS võiks vastastikuse tunnustamise kaudu tagada, et kõik tulevased ELi eeskirjad on kooskõlas rahvusvahelise korraga muudes riikides;

| 41. | on seisukohal, et liikmesriikide andmekaitseasutused peaksid tegema koostööd, et vahetada andmeid ja parimaid tavasid ning tagada kooskõla kehtivate andmekaitsealaste suuniste ja regulatsioonidega, nagu direktiiv 95/46/EÜ; |
| --- | --- |

41.

on seisukohal, et liikmesriikide andmekaitseasutused peaksid tegema koostööd, et vahetada andmeid ja parimaid tavasid ning tagada kooskõla kehtivate andmekaitsealaste suuniste ja regulatsioonidega, nagu direktiiv 95/46/EÜ;

| 42. | rõhutab tõsiasja, et õiguskaitse- ja luureteenistused peavad RPA-süsteemide kasutamisel järgima põhiõigusi – õigust eraelu puutumatusele, andmekaitsele, liikumis- ja sõnavabadusele – ning et sellise kasutusega seotud võimalikke riske tuleb arvesse võtta nii üksikisikute ja inimrühmade kui ka avaliku ruumi osade, näiteks piirialade jälgimise puhul; |
| --- | --- |

42.

rõhutab tõsiasja, et õiguskaitse- ja luureteenistused peavad RPA-süsteemide kasutamisel järgima põhiõigusi – õigust eraelu puutumatusele, andmekaitsele, liikumis- ja sõnavabadusele – ning et sellise kasutusega seotud võimalikke riske tuleb arvesse võtta nii üksikisikute ja inimrühmade kui ka avaliku ruumi osade, näiteks piirialade jälgimise puhul;

| 43. | on veendumusel, et liikmesriikide andmekaitseasutused peaksid jagama äriliste RPA-süsteemide korral kehtivaid andmekaitsesuuniseid, ja kutsub liikmesriike üles hoolikalt rakendama andmekaitset käsitlevaid õigusakte nii, et täiel määral käsitletakse üldsuse muret seoses eraelu puutumatusega ja et rakendamine ei tekita RPA-süsteemide käitajatele ebaproportsionaalset halduskoormust; |
| --- | --- |

43.

on veendumusel, et liikmesriikide andmekaitseasutused peaksid jagama äriliste RPA-süsteemide korral kehtivaid andmekaitsesuuniseid, ja kutsub liikmesriike üles hoolikalt rakendama andmekaitset käsitlevaid õigusakte nii, et täiel määral käsitletakse üldsuse muret seoses eraelu puutumatusega ja et rakendamine ei tekita RPA-süsteemide käitajatele ebaproportsionaalset halduskoormust;

| 44. | soovitab tungivalt, et praegusi arutelusid ELi ning liikmesriikide poliitikakujundajate ja reguleerijate, tööstuse, VKEde ja ettevõtjate vahel tuleks laiendada ning tuleks alustada avalikku arutelu, milles osaleksid kodanikud ja muud asjaomased huvirühmad, nagu vabaühendused (sh kodanikuõiguste organisatsioonid) ja õiguskaitseasutused, et teadvustada ja käsitleda RPA-süsteemide kasutamisel ilmnevaid probleeme, mis on seotud põhiõiguste kaitse ning erinevate asjaosaliste kohustuste ja ülesannetega nende õiguste ja kodanike turvalisuse kaitsel; |
| --- | --- |

44.

soovitab tungivalt, et praegusi arutelusid ELi ning liikmesriikide poliitikakujundajate ja reguleerijate, tööstuse, VKEde ja ettevõtjate vahel tuleks laiendada ning tuleks alustada avalikku arutelu, milles osaleksid kodanikud ja muud asjaomased huvirühmad, nagu vabaühendused (sh kodanikuõiguste organisatsioonid) ja õiguskaitseasutused, et teadvustada ja käsitleda RPA-süsteemide kasutamisel ilmnevaid probleeme, mis on seotud põhiõiguste kaitse ning erinevate asjaosaliste kohustuste ja ülesannetega nende õiguste ja kodanike turvalisuse kaitsel;

| 45. | on seisukohal, et parlament peab võtma oma seisukoha enne lennunduspaketi vastuvõtmist komisjonis, reageerides nii ettevõtete nõudmisele selgete suuniste järele; |
| --- | --- |

45.

on seisukohal, et parlament peab võtma oma seisukoha enne lennunduspaketi vastuvõtmist komisjonis, reageerides nii ettevõtete nõudmisele selgete suuniste järele;

| 46. | rõhutab vajadust selge ja asjakohastel kriteeriumitel põhineva õigusraamistiku järele, mis reguleeriks kaamerate ja andurite kasutamist eeskätt ärilistes ja eraotstarbelistes RPA-süsteemides ning millega tagataks tõhus eraelu puutumatuse ja andmekaitse ning kindlustataks kodanike turvalisus, võttes arvesse RPA-süsteemide komponentide üha vähenevaid mõõtmeid, mille tõttu need muutuvad paremini kaasaskantavaks ja raskemini avastatavaks; |
| --- | --- |

46.

rõhutab vajadust selge ja asjakohastel kriteeriumitel põhineva õigusraamistiku järele, mis reguleeriks kaamerate ja andurite kasutamist eeskätt ärilistes ja eraotstarbelistes RPA-süsteemides ning millega tagataks tõhus eraelu puutumatuse ja andmekaitse ning kindlustataks kodanike turvalisus, võttes arvesse RPA-süsteemide komponentide üha vähenevaid mõõtmeid, mille tõttu need muutuvad paremini kaasaskantavaks ja raskemini avastatavaks;

| 47. | kutsub transpordi- ja turismikomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni üles korraldama ühise kuulamise, kuhu kutsutaks tööstuse, liikmesriikides eraelu puutumatust kaitsvate asutuste, Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Komisjoni ja põhiõiguste valdkonnas tegutsevate vabaühenduste esindajad; |
| --- | --- |

47.

kutsub transpordi- ja turismikomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni üles korraldama ühise kuulamise, kuhu kutsutaks tööstuse, liikmesriikides eraelu puutumatust kaitsvate asutuste, Euroopa Andmekaitseinspektori, Euroopa Komisjoni ja põhiõiguste valdkonnas tegutsevate vabaühenduste esindajad;

| 48. | kutsub komisjoni üles kaaluma regulaarse aruandlussüsteemi kasutuselevõttu, milles võetaks arvesse liikmesriikide tasandil toimuvat tehnilist arengut, samuti muutusi poliitikas ja parimaid tavasid, ja käsitletaks ka RPA-süsteemidega seotud intsidente, ning palub esitada ülevaate ja hinnangu regulatiivsete käsituste kohta liikmesriikide tasandil, et neid oleks võimalik võrrelda ja parimad tavad välja selgitada. |
| --- | --- |

48.

kutsub komisjoni üles kaaluma regulaarse aruandlussüsteemi kasutuselevõttu, milles võetaks arvesse liikmesriikide tasandil toimuvat tehnilist arengut, samuti muutusi poliitikas ja parimaid tavasid, ja käsitletaks ka RPA-süsteemidega seotud intsidente, ning palub esitada ülevaate ja hinnangu regulatiivsete käsituste kohta liikmesriikide tasandil, et neid oleks võimalik võrrelda ja parimad tavad välja selgitada.

o

o o

| 49. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

49.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/Quelle-place-pour-les-drones-dans.html

(2)  http://www.caa.co.uk/default.aspx?catid=1995&pageid=16012

(3)  http://www.icao.int/Meetings/UAS/Documents/Circular%20328_en.pdf

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/71

---

P8_TA(2015)0391

Uued ülesanded ja strateegiad turismi edendamiseks Euroopas

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon uute ülesannete ja strateegiate kohta turismi edendamiseks Euroopas (2014/2241(INI))

(2017/C 355/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht – uus Euroopa turismi tegevuskava“ (COM(2010)0352),

| — | võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. septembri 2011. aasta resolutsiooni Euroopa kui maailma soosituima turismisihtkoha ning uue Euroopa turismi tegevuskava kohta (1),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegia“ (COM(2014)0086),

| — | võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Majutusteenuste ohutus“ (COM(2014)0464), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni rohelist raamatut „Majutusteenuste ohutus“ (COM(2014)0464),

| — | võttes arvesse komisjoni teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni teatist „Parem õigusloome paremate tulemuste saavutamiseks – ELi tegevuskava“ (COM(2015)0215),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2011. aasta resolutsiooni puuetega isikute liikuvuse ja kaasamise ning Euroopa puuetega inimeste strateegia 2010–2020 kohta (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsiooni puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ning kultuuritegevusele (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 6. mai 2003. aasta resolutsiooni puuetega inimeste juurdepääsu kohta kultuurilistele infrastruktuuridele ning kultuuritegevusele (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 195, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 195,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0258/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni raportit ning siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni ning kultuuri- ja hariduskomisjoni arvamusi (A8-0258/2015),

| A. | arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 195 alusel ELi tasandil võetavad meetmed peavad täiendama liikmesriikide tegevust turismisektoris, ilma et see tooks kaasa õigusnormide ühtlustamise; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 195 alusel ELi tasandil võetavad meetmed peavad täiendama liikmesriikide tegevust turismisektoris, ilma et see tooks kaasa õigusnormide ühtlustamise;

| B. | arvestades, et turism on Euroopa majanduse üks põhiline kasvupotentsiaaliga sektor, mis turismiga seotud sektoreid arvesse võttes moodustab üle 10 % ELi SKPst; arvestades, et turism soodustab ka märkimisväärset tööhõivet, kuna valdkond annab otseselt tööd 13 miljonile töötajale, mis seega moodustab vähemalt 12 % ELi töökohtadest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et turism on Euroopa majanduse üks põhiline kasvupotentsiaaliga sektor, mis turismiga seotud sektoreid arvesse võttes moodustab üle 10 % ELi SKPst; arvestades, et turism soodustab ka märkimisväärset tööhõivet, kuna valdkond annab otseselt tööd 13 miljonile töötajale, mis seega moodustab vähemalt 12 % ELi töökohtadest;

| C. | arvestades, et Euroopa on maailma külastatavaim turismisihtkoht, turuosaga 52 %; arvestades, et statistika kohaselt toimub suurem osa ELi elanike välisreisidest endiselt ELi sihtkohtadesse, ning arvestades, et prognooside järgi suureneb ELi saabuvate rahvusvaheliste turistide arv 2025. aastani 140 miljoni inimese võrra aastas; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Euroopa on maailma külastatavaim turismisihtkoht, turuosaga 52 %; arvestades, et statistika kohaselt toimub suurem osa ELi elanike välisreisidest endiselt ELi sihtkohtadesse, ning arvestades, et prognooside järgi suureneb ELi saabuvate rahvusvaheliste turistide arv 2025. aastani 140 miljoni inimese võrra aastas;

| D. | arvestades, et turism omab ELis suurt sotsiaal-majanduslikku tähtsust ja sel on laialdane mõju majanduskasvule, tööhõivele ja sotsiaalsele arengule, ning arvestades, et see võib seetõttu osutuda väga oluliseks praeguse majandus- ja tööhõivekriisiga toimetulemisel; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et turism omab ELis suurt sotsiaal-majanduslikku tähtsust ja sel on laialdane mõju majanduskasvule, tööhõivele ja sotsiaalsele arengule, ning arvestades, et see võib seetõttu osutuda väga oluliseks praeguse majandus- ja tööhõivekriisiga toimetulemisel;

| E. | arvestades, et ranniku- ja mereturism on suurim merega seotud tegevusvaldkond Euroopas, ning arvestades, et see moodustab enam kui kolmandiku meremajandusest, mõjutades otseselt paljusid teisi ELi majandussektoreid ja andes tööd 3,2 miljonile inimesele, kellest enamik on vanuses 16–35 eluaastat; arvestades, et samuti tuleks märkida, et asjaomane sektor on olnud majanduskasvu ja töökohtade loomise edendaja, eelkõige Atlandi ookeani ja Vahemere piirkonnas; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ranniku- ja mereturism on suurim merega seotud tegevusvaldkond Euroopas, ning arvestades, et see moodustab enam kui kolmandiku meremajandusest, mõjutades otseselt paljusid teisi ELi majandussektoreid ja andes tööd 3,2 miljonile inimesele, kellest enamik on vanuses 16–35 eluaastat; arvestades, et samuti tuleks märkida, et asjaomane sektor on olnud majanduskasvu ja töökohtade loomise edendaja, eelkõige Atlandi ookeani ja Vahemere piirkonnas;

| F. | arvestades, et turismipoliitika prioriteedid aitavad kaasa vähemalt kolmele Junckeri komisjoni prioriteedile, täpsemalt jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine, ühendatud digitaalne ühtne turg ning süvendatud ja õiglasem siseturg; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et turismipoliitika prioriteedid aitavad kaasa vähemalt kolmele Junckeri komisjoni prioriteedile, täpsemalt jätkusuutlik majanduskasv ja töökohtade loomine, ühendatud digitaalne ühtne turg ning süvendatud ja õiglasem siseturg;

| G. | arvestades, et komisjoni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht“ loetletud meetmetega aidatakse kaasa ambitsioonikale eesmärgile hoida Euroopa turismisihtkohana jätkuvalt maailmas valitseval kohal; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et komisjoni 2010. aasta teatises „Euroopa kui maailma soosituim turismisihtkoht“ loetletud meetmetega aidatakse kaasa ambitsioonikale eesmärgile hoida Euroopa turismisihtkohana jätkuvalt maailmas valitseval kohal;

| H. | arvestades, et turismile ei ole ELi eelarves ette nähtud eraldi rida, ning arvestades, et selles valdkonnas võetakse meetmeid eri fondide, katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete raames; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et turismile ei ole ELi eelarves ette nähtud eraldi rida, ning arvestades, et selles valdkonnas võetakse meetmeid eri fondide, katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete raames;

| I. | arvestades, et Euroopa turismitööstus peab tulema toime arvukate uute ülesannetega, sealhulgas turustuskanalite digiteerimisega, uue ühistarbimise sektori arenguga, üha suureneva konkurentsiga, mida pakuvad uued, odavamad kolmanda turu sihtkohad, muutuva tarbijakäitumisega, üleminekuga kogemustepõhisele majandusele, nõudlusega kvaliteetse klienditeeninduse järele, vajadusega meelitada ligi ja hoida tööl oskustega töötajaid, demograafiliste muutustega ja hooajalisusega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Euroopa turismitööstus peab tulema toime arvukate uute ülesannetega, sealhulgas turustuskanalite digiteerimisega, uue ühistarbimise sektori arenguga, üha suureneva konkurentsiga, mida pakuvad uued, odavamad kolmanda turu sihtkohad, muutuva tarbijakäitumisega, üleminekuga kogemustepõhisele majandusele, nõudlusega kvaliteetse klienditeeninduse järele, vajadusega meelitada ligi ja hoida tööl oskustega töötajaid, demograafiliste muutustega ja hooajalisusega;

| J. | arvestades, et turismivaldkonna poliitikakujundajad saavad käsitleda selliseid väljakutseid nagu demograafilised muutused ja hooajalisus turismis, töötades välja tooted ja teenused, mis vastavad vanemaealiste inimeste konkreetsetele vajadustele, kuna üha suuremal hulgal nendest on võimalik reisida madalhooajal; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et turismivaldkonna poliitikakujundajad saavad käsitleda selliseid väljakutseid nagu demograafilised muutused ja hooajalisus turismis, töötades välja tooted ja teenused, mis vastavad vanemaealiste inimeste konkreetsetele vajadustele, kuna üha suuremal hulgal nendest on võimalik reisida madalhooajal;

| K. | arvestades, et VKEd seisavad turismisektoris silmitsi tõsiste raskustega, mis tulenevad suurest regulatiivsest koormusest; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et VKEd seisavad turismisektoris silmitsi tõsiste raskustega, mis tulenevad suurest regulatiivsest koormusest;

| L. | arvestades, et Euroopa kui turismisihtkoha reklaamimine oma reklaami- ja kaubamärgistrateegia abil on oluline viis Euroopa maine, nähtavuse ja konkurentsivõime parandamiseks, kuna mitmete jätkusuutlike ja kvaliteetsete turismisihtkohtade olemasolu võimaldab Euroopa sihtkohtadel eristada ennast teistest rahvusvahelistest sihtkohtadest ja aitab ligi meelitada rahvusvahelisi turiste, eelkõige uutelt kolmandatelt turgudelt; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et Euroopa kui turismisihtkoha reklaamimine oma reklaami- ja kaubamärgistrateegia abil on oluline viis Euroopa maine, nähtavuse ja konkurentsivõime parandamiseks, kuna mitmete jätkusuutlike ja kvaliteetsete turismisihtkohtade olemasolu võimaldab Euroopa sihtkohtadel eristada ennast teistest rahvusvahelistest sihtkohtadest ja aitab ligi meelitada rahvusvahelisi turiste, eelkõige uutelt kolmandatelt turgudelt;

| M. | arvestades, et ELi piiride lähedal, näiteks Ukrainas ja Lähis-Idas aset leidvad konfliktid koos terrorismiohuga mõjutavad negatiivselt turismisektorit ja seega tuleb võtta asjaomaseid vastumeetmeid nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et ELi piiride lähedal, näiteks Ukrainas ja Lähis-Idas aset leidvad konfliktid koos terrorismiohuga mõjutavad negatiivselt turismisektorit ja seega tuleb võtta asjaomaseid vastumeetmeid nii liikmesriikide kui ka Euroopa tasandil;

| N. | arvestades, et säästev, kättesaadav ja vastutustundlik turism, mis on kooskõlas looduse ja maastikuga ja linnade kui reisisihtkohtadega ning tugineb ressursitõhususele, säästvale liikuvusele ja kliimakaitsele, aitab kaitsta kohalikku keskkonda, eelkõige mägi- ja rannikupiirkondi ning saari, ja tuua kaasa piirkondliku majanduskasvu jaoks kestvaid tulemusi, vastab reisijate kasvavatele kvaliteedinõuetele ja aitab ettevõtetel konkurentsis püsida; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et säästev, kättesaadav ja vastutustundlik turism, mis on kooskõlas looduse ja maastikuga ja linnade kui reisisihtkohtadega ning tugineb ressursitõhususele, säästvale liikuvusele ja kliimakaitsele, aitab kaitsta kohalikku keskkonda, eelkõige mägi- ja rannikupiirkondi ning saari, ja tuua kaasa piirkondliku majanduskasvu jaoks kestvaid tulemusi, vastab reisijate kasvavatele kvaliteedinõuetele ja aitab ettevõtetel konkurentsis püsida;

| O. | arvestades, et Euroopa kultuuriturismil on oluline roll Euroopa rikkaliku kultuurilise mitmekesisuse edendamisel, see tugevdab Euroopa identiteeti ning soodustab kultuuridevahelist suhtlust ja kultuuridevahelist mõistmist; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et Euroopa kultuuriturismil on oluline roll Euroopa rikkaliku kultuurilise mitmekesisuse edendamisel, see tugevdab Euroopa identiteeti ning soodustab kultuuridevahelist suhtlust ja kultuuridevahelist mõistmist;

| P. | arvestades, et piirkondadel on põhjapanev roll turismiga seotud poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel piirkondade tasandil; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et piirkondadel on põhjapanev roll turismiga seotud poliitika väljatöötamisel ja rakendamisel piirkondade tasandil;

| Q. | arvestades, et ühistarbimine kujutab endast kiiresti muutuvast uuest tehnoloogiast tulenevat üleminekut uutele ärimudelitele, ning arvestades, et suur hulk ühistarbimises osalejaid kuulub reisiteenuste sektorisse; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et ühistarbimine kujutab endast kiiresti muutuvast uuest tehnoloogiast tulenevat üleminekut uutele ärimudelitele, ning arvestades, et suur hulk ühistarbimises osalejaid kuulub reisiteenuste sektorisse;

| R. | arvestades, et kuigi teave on hajutatud ja seetõttu on keeruline teha kindlaid järeldusi, on kõige tõenäolisem, et ühistarbimise majanduslikul mõjul on majanduskasvule ja heaolule positiivsed tagajärjed; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et kuigi teave on hajutatud ja seetõttu on keeruline teha kindlaid järeldusi, on kõige tõenäolisem, et ühistarbimise majanduslikul mõjul on majanduskasvule ja heaolule positiivsed tagajärjed;

| S. | arvestades, et kõrgetasemeliste teenuste osutamine ja tarbijaõiguste kaitsmine peaks olema esmatähtis kõigi nende jaoks, kes osutavad turismiga seotud teenuseid, sh sektoris, mis hõlmab uusimate internetitehnoloogiate jagamist ja kasutamist; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et kõrgetasemeliste teenuste osutamine ja tarbijaõiguste kaitsmine peaks olema esmatähtis kõigi nende jaoks, kes osutavad turismiga seotud teenuseid, sh sektoris, mis hõlmab uusimate internetitehnoloogiate jagamist ja kasutamist;

| T. | arvestades, et reisimine ja turism on üks nendest sektoritest, mida digiteerimine kõige enam mõjutab, ning arvestades, et see avab mitmeid võimalusi mitte ainult Euroopa, vaid kogu maailma reisiettevõtetele; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et reisimine ja turism on üks nendest sektoritest, mida digiteerimine kõige enam mõjutab, ning arvestades, et see avab mitmeid võimalusi mitte ainult Euroopa, vaid kogu maailma reisiettevõtetele;

Komisjoni tegevusraamistik

| 1. | kutsub komisjoni üles andma parlamendile aru eespool nimetatud 2010. aasta teatises kindlaks määratud meetmete rakendamisest ning struktuurifondide ja asjakohaste ELi programmide, eeskätt konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME), ning vastavate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete raames eraldatud eelarvevahendite kasutamisest faktilise ülevaate vormis, mis hõlmab turismi edendamise ja ELi turismisektori konkurentsivõime suurendamisega seotud meetmete tõhususe hindamist; |
| --- | --- |

1.

kutsub komisjoni üles andma parlamendile aru eespool nimetatud 2010. aasta teatises kindlaks määratud meetmete rakendamisest ning struktuurifondide ja asjakohaste ELi programmide, eeskätt konkurentsivõime ja uuendustegevuse raamprogrammi (CIP) ning ettevõtete konkurentsivõime ning väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate programmi (COSME), ning vastavate katseprojektide ja ettevalmistavate meetmete raames eraldatud eelarvevahendite kasutamisest faktilise ülevaate vormis, mis hõlmab turismi edendamise ja ELi turismisektori konkurentsivõime suurendamisega seotud meetmete tõhususe hindamist;

| 2. | ootab, et komisjon tagaks selle, et ka edaspidi on võimalik eraldada vahendeid eri toetusfondidest eesmärgiga luua ELi turismisektori ettevõtete joaks soodne keskkond; |
| --- | --- |

2.

ootab, et komisjon tagaks selle, et ka edaspidi on võimalik eraldada vahendeid eri toetusfondidest eesmärgiga luua ELi turismisektori ettevõtete joaks soodne keskkond;

| 3. | soovitab tungivalt komisjonil uurida võimalust luua järgmises mitmeaastases finantsraamistikus jagu, mis on ette nähtud üksnes turismile, kuna turismi tuleks eelarve ja meetmete seisukohast rohkem tunnustada kui eraldi majandustegevust, mitte rahastada seda valdkonda teiste poliitikavaldkondade eelarvetest; |
| --- | --- |

3.

soovitab tungivalt komisjonil uurida võimalust luua järgmises mitmeaastases finantsraamistikus jagu, mis on ette nähtud üksnes turismile, kuna turismi tuleks eelarve ja meetmete seisukohast rohkem tunnustada kui eraldi majandustegevust, mitte rahastada seda valdkonda teiste poliitikavaldkondade eelarvetest;

| 4. | tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on endiselt suurim välisrahastamise allikas sellise tegevuse puhul, mille eesmärk on ergutada turismisektorit teatavates liikmesriikides; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon tagaks suurema läbipaistvuse seoses sellega, kuidas kohalikud ametiasutused struktuurifonde kasutavad; |
| --- | --- |

4.

tuletab meelde, et Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid on endiselt suurim välisrahastamise allikas sellise tegevuse puhul, mille eesmärk on ergutada turismisektorit teatavates liikmesriikides; nõuab seetõttu tungivalt, et komisjon tagaks suurema läbipaistvuse seoses sellega, kuidas kohalikud ametiasutused struktuurifonde kasutavad;

| 5. | kutsub komisjoni, liikmesriike, piirkondi ja turismi eest vastutavaid ametiasutusi koos ettevõtete ja eelkõige VKEdega üles kasutama eeskätt riiklike ja piirkondlike investeerimispankade kaudu võimalikult suurel määral uusi rahastamisvõimalusi Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames, et tõsta turismi toetavate ELi meetmete kvaliteeti; |
| --- | --- |

5.

kutsub komisjoni, liikmesriike, piirkondi ja turismi eest vastutavaid ametiasutusi koos ettevõtete ja eelkõige VKEdega üles kasutama eeskätt riiklike ja piirkondlike investeerimispankade kaudu võimalikult suurel määral uusi rahastamisvõimalusi Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi raames, et tõsta turismi toetavate ELi meetmete kvaliteeti;

| 6. | nõuab tungivalt, et komisjon ergutaks turismiga seotud katsestsenaariumide väljatöötamist programmi „Horisont 2020“ raames; |
| --- | --- |

6.

nõuab tungivalt, et komisjon ergutaks turismiga seotud katsestsenaariumide väljatöötamist programmi „Horisont 2020“ raames;

| 7. | kutsub komisjoni üles tõlkima rahastamise abijuhendit ELi 24 ametlikku keelde, et hõlbustada juurdepääsu teabele rahastamisvõimaluste kohta, eelkõige VKEde puhul, võttes arvesse asjaolu, et rahastamisele juurdepääs on üks takistusi, millega selles sektoris kokku puututakse; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles tõlkima rahastamise abijuhendit ELi 24 ametlikku keelde, et hõlbustada juurdepääsu teabele rahastamisvõimaluste kohta, eelkõige VKEde puhul, võttes arvesse asjaolu, et rahastamisele juurdepääs on üks takistusi, millega selles sektoris kokku puututakse;

| 8. | palub komisjonil nimetada sõltumatud eksperdid, kes hindavad ELi muu poliitika mõju turismile ja analüüsivad ELi naaberriikides ja -piirkondades aset leidvatest konfliktidest tulenevaid tegelikke ja võimalikke ohte turismile, ning anda parlamendile aru ettepanekutega meetmete võtmiseks, et tõhustada positiivset mõju turismile ja vähendada negatiivset mõju; |
| --- | --- |

8.

palub komisjonil nimetada sõltumatud eksperdid, kes hindavad ELi muu poliitika mõju turismile ja analüüsivad ELi naaberriikides ja -piirkondades aset leidvatest konfliktidest tulenevaid tegelikke ja võimalikke ohte turismile, ning anda parlamendile aru ettepanekutega meetmete võtmiseks, et tõhustada positiivset mõju turismile ja vähendada negatiivset mõju;

| 9. | ootab, et komisjon esitaks ülevaate ajakohastest andmetest uue turismistatistika määruse põhjal; |
| --- | --- |

9.

ootab, et komisjon esitaks ülevaate ajakohastest andmetest uue turismistatistika määruse põhjal;

| 10. | märgib, et vaja on täiendavaid pingutusi, et töötada välja ühtne lähenemisviis turismile, tagades, et ELi muu poliitika (nt transpordi-, maaelupoliitika) kujundamisel ja rakendamisel võetaks arvesse selle sektori huve ja vajadusi; |
| --- | --- |

10.

märgib, et vaja on täiendavaid pingutusi, et töötada välja ühtne lähenemisviis turismile, tagades, et ELi muu poliitika (nt transpordi-, maaelupoliitika) kujundamisel ja rakendamisel võetaks arvesse selle sektori huve ja vajadusi;

| 11. | kutsub komisjoni üles esitama ELi turismi käsitlevat uut strateegiat, et asendada või ajakohastada 2010. aasta teatist; |
| --- | --- |

11.

kutsub komisjoni üles esitama ELi turismi käsitlevat uut strateegiat, et asendada või ajakohastada 2010. aasta teatist;

| 12. | ootab, et komisjon esitaks järgmise Euroopa turismifoorumiga seoses uute ühismeetmete kohta üksikasjalikud rakendusmeetmed; |
| --- | --- |

12.

ootab, et komisjon esitaks järgmise Euroopa turismifoorumiga seoses uute ühismeetmete kohta üksikasjalikud rakendusmeetmed;

| 13. | soovitab tungivalt, et komisjon viiks turismipoliitika valdkonda üle piisavad inimressursid, võttes arvesse turismi olulisust Euroopa majanduskasvu ja töökohtade jaoks; suhtub kriitiliselt tõsiasja, et turismiteema ei ole siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi uuel veebisaidil küllalt nähtavalt esitatud; soovitab ühtlasi muuta selle veebisaidi mitmekeelseks; |
| --- | --- |

13.

soovitab tungivalt, et komisjon viiks turismipoliitika valdkonda üle piisavad inimressursid, võttes arvesse turismi olulisust Euroopa majanduskasvu ja töökohtade jaoks; suhtub kriitiliselt tõsiasja, et turismiteema ei ole siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi uuel veebisaidil küllalt nähtavalt esitatud; soovitab ühtlasi muuta selle veebisaidi mitmekeelseks;

| 14. | toonitab komisjoni talituste ja osakondade vahel kooskõlastamise olulisust; |
| --- | --- |

14.

toonitab komisjoni talituste ja osakondade vahel kooskõlastamise olulisust;

| 15. | nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks ebaproportsionaalselt suure regulatiivse koormuse vähendamist, kuna see mõjutab negatiivselt VKEde konkurentsivõimet turismisektoris; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama, mitte suurendama, olemasolevat regulatiivset koormust; |
| --- | --- |

15.

nõuab tungivalt, et komisjon kaaluks ebaproportsionaalselt suure regulatiivse koormuse vähendamist, kuna see mõjutab negatiivselt VKEde konkurentsivõimet turismisektoris; kutsub komisjoni ja liikmesriike üles vähendama, mitte suurendama, olemasolevat regulatiivset koormust;

| 16. | tuletab komisjonile meelde, et turism on Euroopa majanduse üks põhisektor ning seega on vaja märkimisväärselt parandada kooskõlastamist liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja finantsasutuste vahel ning luua turismivaldkonnas avaliku ja erasektori koostoime; kutsub komisjoni üles osalema sektori jaoks tõhusa kooskõlastamise ja koostöö mehhanismi leidmises; |
| --- | --- |

16.

tuletab komisjonile meelde, et turism on Euroopa majanduse üks põhisektor ning seega on vaja märkimisväärselt parandada kooskõlastamist liikmesriikide, piirkondlike ja kohalike ametiasutuste ja finantsasutuste vahel ning luua turismivaldkonnas avaliku ja erasektori koostoime; kutsub komisjoni üles osalema sektori jaoks tõhusa kooskõlastamise ja koostöö mehhanismi leidmises;

| 17. | on seisukohal, et EL peaks koostöö- ja heanaaberlikkuse raamistikus välja töötama koostöömeetmed turismi arendamiseks kolmandates riikides eesmärgiga võimaldada nende majanduse tasakaalustatud arengut, mis aitab ka leevendada pingeid naabrussuhete valdkonnas ning suurendada piirkonna atraktiivsust ja saabuvate turistide voogu; |
| --- | --- |

17.

on seisukohal, et EL peaks koostöö- ja heanaaberlikkuse raamistikus välja töötama koostöömeetmed turismi arendamiseks kolmandates riikides eesmärgiga võimaldada nende majanduse tasakaalustatud arengut, mis aitab ka leevendada pingeid naabrussuhete valdkonnas ning suurendada piirkonna atraktiivsust ja saabuvate turistide voogu;

| 18. | on seisukohal, et Euroopa turismiaasta nimetamine aitaks edendada Euroopa turismi mitmekesisust ja suurendada turismisektoris tegutsevate eri sidusrühmade tuntust; kutsub komisjoni üles sellist algatust kaaluma; |
| --- | --- |

18.

on seisukohal, et Euroopa turismiaasta nimetamine aitaks edendada Euroopa turismi mitmekesisust ja suurendada turismisektoris tegutsevate eri sidusrühmade tuntust; kutsub komisjoni üles sellist algatust kaaluma;

| 19. | palub komisjonil esitada analüüsi Euroopa Turismiameti loomise eeliste ja puuduste kohta; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil esitada analüüsi Euroopa Turismiameti loomise eeliste ja puuduste kohta;

Euroopa kui turismisihtkoha brändimine ja ühine reklaamimine

| 20. | soovitab tungivalt, et komisjon koostöös liikmesriikide turismiorganisatsioone ühendava Euroopa Reisikomisjoniga jätkaks ja süvendaks ühise Euroopa lähenemisviisi raames Euroopa kui maailma soosituma turismisihtkoha reklaamimist; nõuab eelkõige, et rakendataks pikaajalist strateegiat „Sihtkoht Euroopa 2020“, mille komisjon ja Euroopa Reisikomisjoni 2014. aasta veebruaris käivitasid ning mis hõlmab Euroopa kui turismisihtkohta turustus-, brändimis- ja reklaamimeetmeid; |
| --- | --- |

20.

soovitab tungivalt, et komisjon koostöös liikmesriikide turismiorganisatsioone ühendava Euroopa Reisikomisjoniga jätkaks ja süvendaks ühise Euroopa lähenemisviisi raames Euroopa kui maailma soosituma turismisihtkoha reklaamimist; nõuab eelkõige, et rakendataks pikaajalist strateegiat „Sihtkoht Euroopa 2020“, mille komisjon ja Euroopa Reisikomisjoni 2014. aasta veebruaris käivitasid ning mis hõlmab Euroopa kui turismisihtkohta turustus-, brändimis- ja reklaamimeetmeid;

| 21. | nõuab eeskätt kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ loomist, et täiendada ja tõhustada liikmesriikide, piirkondade ning piiriülesel ja kohalikul tasandil tegutsevate turismiorganisatsioonide ja Euroopa turismitööstuse reklaamitegevust Euroopa turismisihtkohtade nähtavuse ja konkurentsivõime heaks, eelkõige kaugetel turgudel; rõhutab, et kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ puhul on vaja kaasavat lähenemisviisi, millest saavad kasu nii väljakujunenud kui ka vähem tuntud Euroopa sihtkohad, säilitades samas Euroopa eri piirkondadele omase mitmekesisuse, kuna nende enda piirkondlik kaubamärk on nende sissetulekuallikas, kusjuures asjaomases lähenemisviisis tuleb täielikult arvestada liikmesriikide pädevusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 195; |
| --- | --- |

21.

nõuab eeskätt kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ loomist, et täiendada ja tõhustada liikmesriikide, piirkondade ning piiriülesel ja kohalikul tasandil tegutsevate turismiorganisatsioonide ja Euroopa turismitööstuse reklaamitegevust Euroopa turismisihtkohtade nähtavuse ja konkurentsivõime heaks, eelkõige kaugetel turgudel; rõhutab, et kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ puhul on vaja kaasavat lähenemisviisi, millest saavad kasu nii väljakujunenud kui ka vähem tuntud Euroopa sihtkohad, säilitades samas Euroopa eri piirkondadele omase mitmekesisuse, kuna nende enda piirkondlik kaubamärk on nende sissetulekuallikas, kusjuures asjaomases lähenemisviisis tuleb täielikult arvestada liikmesriikide pädevusi vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 195;

| 22. | tunnistab, et ühised eesmärgid tuleb selgelt kindlaks määrata ning kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ potentsiaali ja lisaväärtust tuleb analüüsida kooskõlas liikmesriikide vajaduste ja konkreetsete esitatud nõuetega; on seisukohal, et nende tulemuste saavutamiseks tuleb sektori, turismiorganisatsioonide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutustega läbi viia täiendavaid põhjalikke konsultatsioone; soovitab koostada kaubamärgi käsiraamatu, milles tuleks täpsustada kokkulepitud reklaamiviisid; |
| --- | --- |

22.

tunnistab, et ühised eesmärgid tuleb selgelt kindlaks määrata ning kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ potentsiaali ja lisaväärtust tuleb analüüsida kooskõlas liikmesriikide vajaduste ja konkreetsete esitatud nõuetega; on seisukohal, et nende tulemuste saavutamiseks tuleb sektori, turismiorganisatsioonide ning piirkondlike ja kohalike ametiasutustega läbi viia täiendavaid põhjalikke konsultatsioone; soovitab koostada kaubamärgi käsiraamatu, milles tuleks täpsustada kokkulepitud reklaamiviisid;

| 23. | soovitab kaaluda seda, kuidas erasektor saaks kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ turustusstrateegias osaleda ja panustada rahaliselt strateegia väljatöötamisse ja eesmärkidesse; rõhutab avaliku ja erasektori partnerluste olulisust ja seetõttu soovitab luua programmi, mis käsitleb avaliku ja erasektori eripartnerlust turismivaldkonnas (Special Public-Private Partnership of Tourism – SPOT); kutsub liikmesriike üles kaasama sellesse protsessi vastavad piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning tegema asjaomaste eesmärkide saavutamiseks sektoriga konstruktiivset koostööd; |
| --- | --- |

23.

soovitab kaaluda seda, kuidas erasektor saaks kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ turustusstrateegias osaleda ja panustada rahaliselt strateegia väljatöötamisse ja eesmärkidesse; rõhutab avaliku ja erasektori partnerluste olulisust ja seetõttu soovitab luua programmi, mis käsitleb avaliku ja erasektori eripartnerlust turismivaldkonnas (Special Public-Private Partnership of Tourism – SPOT); kutsub liikmesriike üles kaasama sellesse protsessi vastavad piirkondlikud ja kohalikud ametiasutused ning tegema asjaomaste eesmärkide saavutamiseks sektoriga konstruktiivset koostööd;

| 24. | nõuab, et kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ edendamise aluseks oleks maailma kõige pere- ja lapsesõbralikuma ja kõiki põlvkondi väärtustava puhkusepiirkonna põhimõte; |
| --- | --- |

24.

nõuab, et kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa/Euroopa sihtkohad“ edendamise aluseks oleks maailma kõige pere- ja lapsesõbralikuma ja kõiki põlvkondi väärtustava puhkusepiirkonna põhimõte;

| 25. | peab väga oluliseks seda, et kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa“ üks põhielement oleks turistide julgeolek; palub seetõttu liikmesriikide ametiasutustel rakendada tihedas koostöös komisjoniga strateegiaid (sh turismiinfo kampaaniaid) eesmärgiga pakkuda turistidele võimalikult turvalist kogemust Euroopa turismisihtkohtades; |
| --- | --- |

25.

peab väga oluliseks seda, et kaubamärgi „Sihtkoht Euroopa“ üks põhielement oleks turistide julgeolek; palub seetõttu liikmesriikide ametiasutustel rakendada tihedas koostöös komisjoniga strateegiaid (sh turismiinfo kampaaniaid) eesmärgiga pakkuda turistidele võimalikult turvalist kogemust Euroopa turismisihtkohtades;

| 26. | rõhutab vajadust suurendada poliitilist teadlikkust asjaolust, et Euroopa reklaamimine kolmandates riikides toimib turustusvahendina, mille eesmärk on suurendada saabuvate turistide arvu, ning seega aitab see tuua majanduslikku kasu mitte ainult vähem tuntud sihtkohtadele ja majandusraskustes olevatele riikidele, vaid ka ELile tervikuna; on seisukohal, et range viisapoliitika on kolmandatest riikidest saabuvatele turistidele takistuseks; väljendab heameelt komisjoni poolt 2014. aastal esitatud meetmete üle, et anda uusi turismiviisasid ja hõlbustada turistide liikumist Schengeni alal; ergutab nõukogu seda silmas pidades jõudma parlamendiga kiiresti kokkuleppele, et EL saaks kasu suuremast arvust turistidest, kes pärinevad teatavatest kolmandatest riikidest, kus huvi ELi külastamise vastu on tõenäoliselt suur; |
| --- | --- |

26.

rõhutab vajadust suurendada poliitilist teadlikkust asjaolust, et Euroopa reklaamimine kolmandates riikides toimib turustusvahendina, mille eesmärk on suurendada saabuvate turistide arvu, ning seega aitab see tuua majanduslikku kasu mitte ainult vähem tuntud sihtkohtadele ja majandusraskustes olevatele riikidele, vaid ka ELile tervikuna; on seisukohal, et range viisapoliitika on kolmandatest riikidest saabuvatele turistidele takistuseks; väljendab heameelt komisjoni poolt 2014. aastal esitatud meetmete üle, et anda uusi turismiviisasid ja hõlbustada turistide liikumist Schengeni alal; ergutab nõukogu seda silmas pidades jõudma parlamendiga kiiresti kokkuleppele, et EL saaks kasu suuremast arvust turistidest, kes pärinevad teatavatest kolmandatest riikidest, kus huvi ELi külastamise vastu on tõenäoliselt suur;

| 27. | tuletab meelde, et EL peaks investeeringutega alustama, et olla valmis ära kasutama võimalusi, mida pakuvad suure rahvaarvu ja tärkava turumajandusega kolmandad riigid, eriti BRIC-riigid, kus välisriikidesse reisivate turistide arv kasvab; juhib tähelepanu sellele, et vaja on turismi edendamisele suunatud algatusi ning suuremat paindlikkust ja järjekindlust seoses turismiviisade andmise korra ja piiriületamisega; rõhutab, et rohkemate viisaga seotud turismiplatvormide edendamine koos viisaeeskirja lihtsustamise ettevaatliku käsitamisega on oluline selleks, et suurendada väljastpoolt Euroopat tulevate turistide arvu ja Euroopa turismisihtkohtade nähtavust; rõhutab riiki juba külastanud turismigruppidele ette nähtud ringreisiviisade potentsiaali ning rohkemate viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute rakendamise tähtsust, et rahvusvaheliste turistide saabumist optimaalselt ära kasutada; on seisukohal, et Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid peaksid töötama ühise viisapoliitika raames välja pikaajalise strateegia viisamenetluste paremaks kooskõlastamiseks ja lihtsustamiseks, austades seejuures täielikult liikmesriikide õigusi ja kohustusi kontrollida oma piiride kaudu riiki sisenemist; |
| --- | --- |

27.

tuletab meelde, et EL peaks investeeringutega alustama, et olla valmis ära kasutama võimalusi, mida pakuvad suure rahvaarvu ja tärkava turumajandusega kolmandad riigid, eriti BRIC-riigid, kus välisriikidesse reisivate turistide arv kasvab; juhib tähelepanu sellele, et vaja on turismi edendamisele suunatud algatusi ning suuremat paindlikkust ja järjekindlust seoses turismiviisade andmise korra ja piiriületamisega; rõhutab, et rohkemate viisaga seotud turismiplatvormide edendamine koos viisaeeskirja lihtsustamise ettevaatliku käsitamisega on oluline selleks, et suurendada väljastpoolt Euroopat tulevate turistide arvu ja Euroopa turismisihtkohtade nähtavust; rõhutab riiki juba külastanud turismigruppidele ette nähtud ringreisiviisade potentsiaali ning rohkemate viisanõudest loobumist käsitlevate lepingute rakendamise tähtsust, et rahvusvaheliste turistide saabumist optimaalselt ära kasutada; on seisukohal, et Euroopa Liidu institutsioonid ja liikmesriigid peaksid töötama ühise viisapoliitika raames välja pikaajalise strateegia viisamenetluste paremaks kooskõlastamiseks ja lihtsustamiseks, austades seejuures täielikult liikmesriikide õigusi ja kohustusi kontrollida oma piiride kaudu riiki sisenemist;

Üleeuroopalised ja rahvusvahelised turismitooted

| 28. | on seisukohal, et avaliku ja erasektori sidusrühmad peaksid tegema tõhusamaid jõupingutusi, et töötada välja uued rahvusvahelised Euroopa turismitooted, võttes seejuures täiel määral arvesse makropiirkondlike strateegiate rolli; märgib, et makropiirkonnad, nagu Aadria ja Joonia mere makropiirkond, pakuvad asjaomaste toodete väljatöötamiseks omapärast looduslikku, kultuurilist ja ajaloolist lähtekohta; palub ELi Läänemere, Doonau, Aadria ja Joonia mere ning Alpide makropiirkondliku strateegia avaliku ja erasektori sidusrühmadel igaühel oma valdkonnas kavandada ühise strateegia turismi arendamiseks; |
| --- | --- |

28.

on seisukohal, et avaliku ja erasektori sidusrühmad peaksid tegema tõhusamaid jõupingutusi, et töötada välja uued rahvusvahelised Euroopa turismitooted, võttes seejuures täiel määral arvesse makropiirkondlike strateegiate rolli; märgib, et makropiirkonnad, nagu Aadria ja Joonia mere makropiirkond, pakuvad asjaomaste toodete väljatöötamiseks omapärast looduslikku, kultuurilist ja ajaloolist lähtekohta; palub ELi Läänemere, Doonau, Aadria ja Joonia mere ning Alpide makropiirkondliku strateegia avaliku ja erasektori sidusrühmadel igaühel oma valdkonnas kavandada ühise strateegia turismi arendamiseks;

| 29. | ergutab tegema rahvusvahelist koostööd, et luua rahvusvahelised temaatilised rajad (suurema hulga Euroopa riikide tasandil) eesmärgiga pakkuda rohkem elamusi, mis ajendavad külastama teatavaid sihtkohti (määratakse kindlaks riigi tasandil), suurendavad puhkajate liikuvust, tõstavad külastajate tehtud kulutuste keskmist määra ning laiendavad reklaamiplatvormi (eelkõige kaugetelt turgudelt saabuvate külastajate puhul); |
| --- | --- |

29.

ergutab tegema rahvusvahelist koostööd, et luua rahvusvahelised temaatilised rajad (suurema hulga Euroopa riikide tasandil) eesmärgiga pakkuda rohkem elamusi, mis ajendavad külastama teatavaid sihtkohti (määratakse kindlaks riigi tasandil), suurendavad puhkajate liikuvust, tõstavad külastajate tehtud kulutuste keskmist määra ning laiendavad reklaamiplatvormi (eelkõige kaugetelt turgudelt saabuvate külastajate puhul);

| 30. | toonitab rahvusvahelise konkurentsi suurenemist, mis on tingitud väljaspool Euroopat asuvate sihtkohtade esilekerkimisest; peab seetõttu hädavajalikuks tihedama koostöö edendamist Euroopa sihtkohtade vahel kohaliku, piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi turismiklastrite ja -võrgustike kaudu ning merepiirkondades; |
| --- | --- |

30.

toonitab rahvusvahelise konkurentsi suurenemist, mis on tingitud väljaspool Euroopat asuvate sihtkohtade esilekerkimisest; peab seetõttu hädavajalikuks tihedama koostöö edendamist Euroopa sihtkohtade vahel kohaliku, piirkondliku ja rahvusvahelise tasandi turismiklastrite ja -võrgustike kaudu ning merepiirkondades;

| 31. | tunnistab rahvusvaheliste turismitoodete tähtsust territoriaalse sidususe edendamisel; on seetõttu veendunud, et institutsiooniliste koostöövõrgustike raames rakendatavaid algatusi peaks toetama piisavate stiimulite abil; |
| --- | --- |

31.

tunnistab rahvusvaheliste turismitoodete tähtsust territoriaalse sidususe edendamisel; on seetõttu veendunud, et institutsiooniliste koostöövõrgustike raames rakendatavaid algatusi peaks toetama piisavate stiimulite abil;

| 32. | kutsub liikmesriike üles edendama uusi turismiradasid, taaselustades mittekasutatavad piirkonnad, tänavad, raudteed, hüljatud teed ja iganenud rajad; |
| --- | --- |

32.

kutsub liikmesriike üles edendama uusi turismiradasid, taaselustades mittekasutatavad piirkonnad, tänavad, raudteed, hüljatud teed ja iganenud rajad;

| 33. | kutsub komisjoni ja Euroopa Reisikomisjoni liikmeid üles toetama selle praeguseid volitusi, et aidata kaasa sihtotstarbeliste rahvusvaheliste ja üleeuroopaliste turismitoodete ja -teenuste arendamisele ja edendamisele koos ranniku- ja mereturismiga, kasutades selleks täiustatud, tõhustatud ja täielikult juurdepääsetavat portaali Visiteurope.com; kutsub komisjoni üles tagama, et portaalile Visiteurope.com pääseb juurde ka kõigi levinud mobiilside- ja kaasaskantavate terminalide kaudu spetsiaalselt selleks programmeeritud rakenduse abil; |
| --- | --- |

33.

kutsub komisjoni ja Euroopa Reisikomisjoni liikmeid üles toetama selle praeguseid volitusi, et aidata kaasa sihtotstarbeliste rahvusvaheliste ja üleeuroopaliste turismitoodete ja -teenuste arendamisele ja edendamisele koos ranniku- ja mereturismiga, kasutades selleks täiustatud, tõhustatud ja täielikult juurdepääsetavat portaali Visiteurope.com; kutsub komisjoni üles tagama, et portaalile Visiteurope.com pääseb juurde ka kõigi levinud mobiilside- ja kaasaskantavate terminalide kaudu spetsiaalselt selleks programmeeritud rakenduse abil;

| 34. | kutsub lisaks komisjoni üles tihendama koostööd Euroopa Nõukogu, Euroopa Reisikomisjoni ja ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooniga koos teiste rahvusvaheliste partneritega, et tõhustada jõupingutusi uute rahvusvaheliste ja üleeuroopaliste turismitoodete väljatöötamise valdkonnas; |
| --- | --- |

34.

kutsub lisaks komisjoni üles tihendama koostööd Euroopa Nõukogu, Euroopa Reisikomisjoni ja ÜRO Maailma Turismiorganisatsiooniga koos teiste rahvusvaheliste partneritega, et tõhustada jõupingutusi uute rahvusvaheliste ja üleeuroopaliste turismitoodete väljatöötamise valdkonnas;

| 35. | rõhutab – võttes samas arvesse asjaolu, et tänapäeva tarbijad otsivad pigem turismielamust, mitte lihtsalt sihtkohta –, et edukas turustusstrateegia Euroopa turismitoodete reklaamimiseks peab vastama kolmandate riikide eri reisisegmentide ja turgude vajadustele; |
| --- | --- |

35.

rõhutab – võttes samas arvesse asjaolu, et tänapäeva tarbijad otsivad pigem turismielamust, mitte lihtsalt sihtkohta –, et edukas turustusstrateegia Euroopa turismitoodete reklaamimiseks peab vastama kolmandate riikide eri reisisegmentide ja turgude vajadustele;

| 36. | rõhutab, et reisibürood ja reisikorraldajad peaksid asjaomastel veebisaitidel ja e-piletitel ning meie peamistes turismisihtkohtades esile tõstma Euroopa hädaabinumbri 112; |
| --- | --- |

36.

rõhutab, et reisibürood ja reisikorraldajad peaksid asjaomastel veebisaitidel ja e-piletitel ning meie peamistes turismisihtkohtades esile tõstma Euroopa hädaabinumbri 112;

| 37. | väljendab heameelt sotsiaalturismi algatuse Calypso üle, mis võimaldab eakatel, noortel, madalama sissetulekuga inimestel ja puudega inimestel minna väljaspool kõrghooaega puhkusele; rõhutab, et see algatus võib aidata ületada hooajalisuse probleemi, eelkõige vähem tuntud sihtkohtade puhul; |
| --- | --- |

37.

väljendab heameelt sotsiaalturismi algatuse Calypso üle, mis võimaldab eakatel, noortel, madalama sissetulekuga inimestel ja puudega inimestel minna väljaspool kõrghooaega puhkusele; rõhutab, et see algatus võib aidata ületada hooajalisuse probleemi, eelkõige vähem tuntud sihtkohtade puhul;

| 38. | usub siiski, et hooajalisusega toimetulekuks Euroopas tuleb pöörata suuremat tähelepanu selliste sihtotstarbeliste turismitoodete väljatöötamisele, mis pakuvad reisijatele erilist turismielamust ja vastavad nende konkreetsetele vajadustele; kutsub seetõttu komisjoni üles ergutama ja toetama liikmesriike ja turismisektorit mitmekesisemate ja sihtotstarbelisemate toodete loomisel kindlatel teemadel, nagu maaelu-, kultuuri- ja tööstuspärand, ajalugu, usk, tervis, spaa- ja lõõgastuselamused, sport, vein ja toit, muusika ja kunst kui alternatiivturismi vormid, mis aitavad tuua kõnealusesse valdkonda lisaväärtust, mitmekesistades selle majandustegevust ja muutes tööhõive vähem hooajaliseks; ergutab liikmesriike kasutama selleks asjakohaselt ELi fonde ning kutsub komisjoni üles laiendama vastavalt COSME programmi raames võetavate meetmete eesmärke; on seisukohal, et spordil ning muusika- ja kunstifestivalidel on suur potentsiaal kaasata turiste Euroopast ja mujalt; |
| --- | --- |

38.

usub siiski, et hooajalisusega toimetulekuks Euroopas tuleb pöörata suuremat tähelepanu selliste sihtotstarbeliste turismitoodete väljatöötamisele, mis pakuvad reisijatele erilist turismielamust ja vastavad nende konkreetsetele vajadustele; kutsub seetõttu komisjoni üles ergutama ja toetama liikmesriike ja turismisektorit mitmekesisemate ja sihtotstarbelisemate toodete loomisel kindlatel teemadel, nagu maaelu-, kultuuri- ja tööstuspärand, ajalugu, usk, tervis, spaa- ja lõõgastuselamused, sport, vein ja toit, muusika ja kunst kui alternatiivturismi vormid, mis aitavad tuua kõnealusesse valdkonda lisaväärtust, mitmekesistades selle majandustegevust ja muutes tööhõive vähem hooajaliseks; ergutab liikmesriike kasutama selleks asjakohaselt ELi fonde ning kutsub komisjoni üles laiendama vastavalt COSME programmi raames võetavate meetmete eesmärke; on seisukohal, et spordil ning muusika- ja kunstifestivalidel on suur potentsiaal kaasata turiste Euroopast ja mujalt;

| 39. | rõhutab, et Euroopa mitmekesisus ja mitmekultuurilisus pakub suurepäraseid võimalusi teematurismi arendamiseks ning võimaldab koordineerida alternatiiv- ja säästva turismi ja kultuurivahetuse edendamist; julgustab tegema algatusi, mille eesmärk on ühendada omavahel erinevaid turismiobjekte, et luua temaatilisi turismitooteid ja -radasid Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kasutades ära erinevate Euroopa turismiobjektide täiendavust ja eripära turistidele parima võimaliku elamuse pakkumiseks; |
| --- | --- |

39.

rõhutab, et Euroopa mitmekesisus ja mitmekultuurilisus pakub suurepäraseid võimalusi teematurismi arendamiseks ning võimaldab koordineerida alternatiiv- ja säästva turismi ja kultuurivahetuse edendamist; julgustab tegema algatusi, mille eesmärk on ühendada omavahel erinevaid turismiobjekte, et luua temaatilisi turismitooteid ja -radasid Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil, kasutades ära erinevate Euroopa turismiobjektide täiendavust ja eripära turistidele parima võimaliku elamuse pakkumiseks;

| 40. | rõhutab vajadust edendada ja tõsta esile Euroopa rikkalikku kultuuripärandit, kasutades UNESCO maailmapärandi nimekirja kui ainulaadset müügikontseptsiooni, kuid hõlmates ka paigad, mis võivad olla vähem tuntud või millele ei pääse hõlpsasti juurde, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et kultuuriturism moodustab ligikaudu 40 % Euroopa turismist ja soodustab seega märkimisväärselt majanduskasvu, tööhõivet, sotsiaalset innovatsiooni ning kohalikku, piirkondlikku ja linna- ja maaelu arengut, vähendades samas hooajalisuse mõju; rõhutab sellega seoses ka sponsorluse tähtsat rolli, et säilitada Euroopa pärandit ja aidata liikmesriikidel kuludega toime tulla; |
| --- | --- |

40.

rõhutab vajadust edendada ja tõsta esile Euroopa rikkalikku kultuuripärandit, kasutades UNESCO maailmapärandi nimekirja kui ainulaadset müügikontseptsiooni, kuid hõlmates ka paigad, mis võivad olla vähem tuntud või millele ei pääse hõlpsasti juurde, eelkõige võttes arvesse asjaolu, et kultuuriturism moodustab ligikaudu 40 % Euroopa turismist ja soodustab seega märkimisväärselt majanduskasvu, tööhõivet, sotsiaalset innovatsiooni ning kohalikku, piirkondlikku ja linna- ja maaelu arengut, vähendades samas hooajalisuse mõju; rõhutab sellega seoses ka sponsorluse tähtsat rolli, et säilitada Euroopa pärandit ja aidata liikmesriikidel kuludega toime tulla;

| 41. | rõhutab, et kultuuriürituste edendamine eri tasanditel võib aidata kaasa turismisihtkohtade atraktiivsusele, ning seetõttu soovitab uurida võimalust luua üleeuroopaline ürituste kalender, mis postitatakse portaali VisitEurope.com, et täiustada turismiinfo teenuseid; |
| --- | --- |

41.

rõhutab, et kultuuriürituste edendamine eri tasanditel võib aidata kaasa turismisihtkohtade atraktiivsusele, ning seetõttu soovitab uurida võimalust luua üleeuroopaline ürituste kalender, mis postitatakse portaali VisitEurope.com, et täiustada turismiinfo teenuseid;

| 42. | kutsub riiklikke turismiorganisatsioone üles tegema veebis piisavalt nähtavaks Euroopa pärandit esile tõstvad algatused ja autasud ning edendama asjaomaseid turustusmeetmeid ja -tegevusi (nt Euroopa kultuuripärandi märgis ja Euroopa kultuurirajad); |
| --- | --- |

42.

kutsub riiklikke turismiorganisatsioone üles tegema veebis piisavalt nähtavaks Euroopa pärandit esile tõstvad algatused ja autasud ning edendama asjaomaseid turustusmeetmeid ja -tegevusi (nt Euroopa kultuuripärandi märgis ja Euroopa kultuurirajad);

| 43. | kordab, et on oluline kaitsta ja hoida kultuuripärandit turismitegevuse põhjustatud struktuurimuutuste võimalike kahjulike mõjude eest ning selliste ohtude eest, mis kaasnevad massiturismiga, eeskätt kõrghooajal; seab seejuures esikohale töö kvaliteedi, mitte selle maksumuse; rõhutab sellega seoses sponsorluse rolli Euroopa pärandi säilitamisele kaasaaitamisel ja selleks eesmärgiks eraldatavate riiklike vahendite vähenemise kompenseerimisel; |
| --- | --- |

43.

kordab, et on oluline kaitsta ja hoida kultuuripärandit turismitegevuse põhjustatud struktuurimuutuste võimalike kahjulike mõjude eest ning selliste ohtude eest, mis kaasnevad massiturismiga, eeskätt kõrghooajal; seab seejuures esikohale töö kvaliteedi, mitte selle maksumuse; rõhutab sellega seoses sponsorluse rolli Euroopa pärandi säilitamisele kaasaaitamisel ja selleks eesmärgiks eraldatavate riiklike vahendite vähenemise kompenseerimisel;

| 44. | palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada meetmeid Euroopa ohustatud mälestusmärkide ja paikade kaitsmiseks, et säilitada ja edendada kultuuripärandit ja ergutada seega kultuuriturismi; |
| --- | --- |

44.

palub komisjonil ja liikmesriikidel rakendada meetmeid Euroopa ohustatud mälestusmärkide ja paikade kaitsmiseks, et säilitada ja edendada kultuuripärandit ja ergutada seega kultuuriturismi;

| 45. | rõhutab, et Euroopa kultuuriturism on oluline isikliku arengu ja teadmiste kogumise seisukohast, eriti noorte hulgas, see edendab Euroopa rikkalikku rahvuslikku ja kohalikku kultuurilist mitmekesisust ja pärandit, aitab kaasa kultuuridevahelisele õppele, pakub võimalust võrgustike loomiseks, Euroopa identiteedi tugevdamiseks ja Euroopa väärtuste väljendamiseks; |
| --- | --- |

45.

rõhutab, et Euroopa kultuuriturism on oluline isikliku arengu ja teadmiste kogumise seisukohast, eriti noorte hulgas, see edendab Euroopa rikkalikku rahvuslikku ja kohalikku kultuurilist mitmekesisust ja pärandit, aitab kaasa kultuuridevahelisele õppele, pakub võimalust võrgustike loomiseks, Euroopa identiteedi tugevdamiseks ja Euroopa väärtuste väljendamiseks;

| 46. | rõhutab kultuuriturismi potentsiaali vaesuse vähendamisel; nõuab sellega seoses, et toetataks liimesriikide loomemajandust ja maaturismi, et edendada Euroopa erakordset kultuurilist rikkust ning võidelda vaesuse ja töötuse vastu; |
| --- | --- |

46.

rõhutab kultuuriturismi potentsiaali vaesuse vähendamisel; nõuab sellega seoses, et toetataks liimesriikide loomemajandust ja maaturismi, et edendada Euroopa erakordset kultuurilist rikkust ning võidelda vaesuse ja töötuse vastu;

| 47. | rõhutab, et reisikaartide ja piletite ühist omandamist tuleks lihtsustada, kuna see toetaks kultuurikampaaniaid; |
| --- | --- |

47.

rõhutab, et reisikaartide ja piletite ühist omandamist tuleks lihtsustada, kuna see toetaks kultuurikampaaniaid;

| 48. | rõhutab, et Euroopa keelte – ametlike keelte, teiste ametlike keelte, vähemus- ja vähem tuntud keelte – lai valik moodustab Euroopa kultuuripärandi aluse ning on säästva ja vastutustundliku turismi võtmeks; |
| --- | --- |

48.

rõhutab, et Euroopa keelte – ametlike keelte, teiste ametlike keelte, vähemus- ja vähem tuntud keelte – lai valik moodustab Euroopa kultuuripärandi aluse ning on säästva ja vastutustundliku turismi võtmeks;

| 49. | märgib võimalusi, mida pakuvad märkimisväärsed ajaloosündmused ja ajaloolised paigad, nagu nn südametunnistuse paigad, kaasaja probleemidega tegelemiseks tundliku tõlgendamise ja haridusprogrammide kaudu; julgustab kasutama kultuuripärandit ja -turismi kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks, et Euroopa rahvaid omavahel rohkem kokku viia; |
| --- | --- |

49.

märgib võimalusi, mida pakuvad märkimisväärsed ajaloosündmused ja ajaloolised paigad, nagu nn südametunnistuse paigad, kaasaja probleemidega tegelemiseks tundliku tõlgendamise ja haridusprogrammide kaudu; julgustab kasutama kultuuripärandit ja -turismi kultuuridevahelise dialoogi edendamiseks, et Euroopa rahvaid omavahel rohkem kokku viia;

| 50. | rõhutab sporditurismi potentsiaali, kuna sellest võib edaspidi saada Euroopa areneva reisitööstuse kõige dünaamilisemat haru, ning nõuab, et loodaks konkreetne poliitika sporditurismi arengu edendamiseks ja toetamiseks; tuletab meelde sportlike tegevuste olulist rolli selles, et muuta Euroopa piirkonnad turistide jaoks köitvaks; rõhutab võimalusi, mis tekivad sportlaste ja pealtvaatajate reisimisest enne spordiüritusi ja nende ajal, kusjuures sellised üritused võivad meelitada turiste ligi ka kõige kaugemates kohtades; toonitab, et sporditurismi potentsiaali ei ole veel piisavalt ära kasutatud; |
| --- | --- |

50.

rõhutab sporditurismi potentsiaali, kuna sellest võib edaspidi saada Euroopa areneva reisitööstuse kõige dünaamilisemat haru, ning nõuab, et loodaks konkreetne poliitika sporditurismi arengu edendamiseks ja toetamiseks; tuletab meelde sportlike tegevuste olulist rolli selles, et muuta Euroopa piirkonnad turistide jaoks köitvaks; rõhutab võimalusi, mis tekivad sportlaste ja pealtvaatajate reisimisest enne spordiüritusi ja nende ajal, kusjuures sellised üritused võivad meelitada turiste ligi ka kõige kaugemates kohtades; toonitab, et sporditurismi potentsiaali ei ole veel piisavalt ära kasutatud;

Kvaliteet

| 51. | on veendunud, et Euroopa turismis tuleb minna üle kvantitatiivse kasvu mudelilt kvalitatiivsele mudelile, mis viib kindla ja jätkusuutliku arenguni, ning et tegelikult on vaja rajada turismitööstus, mis võimaldab luua rohkem oskustöökohti, kus makstakse väärilist tasu; usub, et turismi majanduslik mitmekesistamine maa- ja rannikupiirkondades pakub võimalusi uute ja püsivate töökohtade loomiseks; |
| --- | --- |

51.

on veendunud, et Euroopa turismis tuleb minna üle kvantitatiivse kasvu mudelilt kvalitatiivsele mudelile, mis viib kindla ja jätkusuutliku arenguni, ning et tegelikult on vaja rajada turismitööstus, mis võimaldab luua rohkem oskustöökohti, kus makstakse väärilist tasu; usub, et turismi majanduslik mitmekesistamine maa- ja rannikupiirkondades pakub võimalusi uute ja püsivate töökohtade loomiseks;

| 52. | tunnistab teenuste kvaliteedi standardite erinevust turismisektoris ning on seisukohal, et kvaliteedistandardid on olulised vahendina, millega luua ettevõtjate jaoks võrdsed võimalused ja parandada tarbijate jaoks läbipaistvust, aidates seega suurendada kõigi poolte usaldust; kutsub kõiki sidusrühmi üles jätkama arutelu selle üle, kuidas EL saaks edendada kokkulepitud kvaliteedistandardeid turismiteenuste puhul; |
| --- | --- |

52.

tunnistab teenuste kvaliteedi standardite erinevust turismisektoris ning on seisukohal, et kvaliteedistandardid on olulised vahendina, millega luua ettevõtjate jaoks võrdsed võimalused ja parandada tarbijate jaoks läbipaistvust, aidates seega suurendada kõigi poolte usaldust; kutsub kõiki sidusrühmi üles jätkama arutelu selle üle, kuidas EL saaks edendada kokkulepitud kvaliteedistandardeid turismiteenuste puhul;

| 53. | kutsub komisjoni üles looma Euroopa turismi kvaliteedimärgist, et jagada tunnustust turismivaldkonna ettevõtjatele, kes on astunud otsustavaid samme selleks, et toetada kultuuri- ja looduspärandi austamisel põhinevate turismiteenuste kvaliteeti, parandada turismiga seotud töökohtade kvaliteeti, suurendada kättesaadavust kõigi jaoks ja edendada kohalike kogukondade kultuuritraditsioone; |
| --- | --- |

53.

kutsub komisjoni üles looma Euroopa turismi kvaliteedimärgist, et jagada tunnustust turismivaldkonna ettevõtjatele, kes on astunud otsustavaid samme selleks, et toetada kultuuri- ja looduspärandi austamisel põhinevate turismiteenuste kvaliteeti, parandada turismiga seotud töökohtade kvaliteeti, suurendada kättesaadavust kõigi jaoks ja edendada kohalike kogukondade kultuuritraditsioone;

| 54. | kutsub komisjoni üles edendama liikmesriikide vahelist koostööd, et parandada toodete kvaliteeti valmistamiskoha märgise kaitsmise teel; |
| --- | --- |

54.

kutsub komisjoni üles edendama liikmesriikide vahelist koostööd, et parandada toodete kvaliteeti valmistamiskoha märgise kaitsmise teel;

| 55. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd turismiühendustega ja määrama koos kindlaks Euroopa ühise süsteemi turismitaristu klassifitseerimiseks (hotellid, restoranid jne); on seisukohal, et Hotelstars Unioni algatust, mille eesmärk on järk-järgult ühtlustada Euroopa majutuse klassifitseerimissüsteemid, tuleks veelgi rohkem edendada, et Euroopas pakutavad majutusteenused oleksid paremini võrreldavad ning et toetada ühiste teenuse kvaliteedikriteeriumite kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

55.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema koostööd turismiühendustega ja määrama koos kindlaks Euroopa ühise süsteemi turismitaristu klassifitseerimiseks (hotellid, restoranid jne); on seisukohal, et Hotelstars Unioni algatust, mille eesmärk on järk-järgult ühtlustada Euroopa majutuse klassifitseerimissüsteemid, tuleks veelgi rohkem edendada, et Euroopas pakutavad majutusteenused oleksid paremini võrreldavad ning et toetada ühiste teenuse kvaliteedikriteeriumite kasutuselevõttu;

| 56. | on veendunud, et turismiteenuste ohutusstandardite säilitamine ELis on hea kvaliteedi oluline osa; väljendab seetõttu heameelt komisjoni rohelise raamatu „Majutusteenuste ohutus“ üle; märgib paljude tarbijarühmade, tuleohutusorganisatsioonide ja turismisektori organisatsioonide ettepanekuid, milles toetatakse turismi ohutuse valdkonnas ELi tasandil võetavaid meetmeid; palub seetõttu komisjonil esitada ettepanekuid turismiohutuse miinimumstandardite kohta ELis, eelkõige puhkusemajutuse tuleohutuse ja süsinikmonooksiidi puudutava ohutuse valdkonnas; rõhutab, et majutuse ohutuse kohta tuleb süstemaatiliselt andmeid koguda; |
| --- | --- |

56.

on veendunud, et turismiteenuste ohutusstandardite säilitamine ELis on hea kvaliteedi oluline osa; väljendab seetõttu heameelt komisjoni rohelise raamatu „Majutusteenuste ohutus“ üle; märgib paljude tarbijarühmade, tuleohutusorganisatsioonide ja turismisektori organisatsioonide ettepanekuid, milles toetatakse turismi ohutuse valdkonnas ELi tasandil võetavaid meetmeid; palub seetõttu komisjonil esitada ettepanekuid turismiohutuse miinimumstandardite kohta ELis, eelkõige puhkusemajutuse tuleohutuse ja süsinikmonooksiidi puudutava ohutuse valdkonnas; rõhutab, et majutuse ohutuse kohta tuleb süstemaatiliselt andmeid koguda;

| 57. | toonitab tõsiasja, et kvaliteetsed turismiteenused on tagatud siis, kui need on kombineeritud asjakohase koolituse ja inimväärsete töötingimustega, ning et vajalike oskuste ja sektori sotsiaalsete saavutuste eiramine ja nõrgendamine toob kahju; |
| --- | --- |

57.

toonitab tõsiasja, et kvaliteetsed turismiteenused on tagatud siis, kui need on kombineeritud asjakohase koolituse ja inimväärsete töötingimustega, ning et vajalike oskuste ja sektori sotsiaalsete saavutuste eiramine ja nõrgendamine toob kahju;

| 58. | on seisukohal, et koolitusse ja haridusse investeerimine on hädavajalik kvaliteetsete teenuste osutamiseks sektoris, milles töötavad põhiliselt noored, kes on enamasti vanuses 16–35 eluaastat; soovitab tungivalt komisjonil teha koostööd eraettevõtjate ja teiste avaliku sektori asutustega, et luua madalhooaja koolitus- ja praktikaprogramme, et muuta sektorit atraktiivsemaks ja vähem hooajaliseks; on seisukohal, et sellise koolituse raames tuleks panna rõhku kõrgema kvalifikatsiooni ja nn pehmete oskuste arendamisele, mis parandab tööalaseid väljavaateid kogu sektoris; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama turismisektori pingutusi tööandjate ja töötajate oskuste ja pädevuste täiendamisel, et ennetada tulevasi suundmusi ja oskuste vajadusi; on seisukohal, et tuleks parendada statistikat tööhõive kohta turismisektoris; |
| --- | --- |

58.

on seisukohal, et koolitusse ja haridusse investeerimine on hädavajalik kvaliteetsete teenuste osutamiseks sektoris, milles töötavad põhiliselt noored, kes on enamasti vanuses 16–35 eluaastat; soovitab tungivalt komisjonil teha koostööd eraettevõtjate ja teiste avaliku sektori asutustega, et luua madalhooaja koolitus- ja praktikaprogramme, et muuta sektorit atraktiivsemaks ja vähem hooajaliseks; on seisukohal, et sellise koolituse raames tuleks panna rõhku kõrgema kvalifikatsiooni ja nn pehmete oskuste arendamisele, mis parandab tööalaseid väljavaateid kogu sektoris; kutsub seetõttu komisjoni üles toetama turismisektori pingutusi tööandjate ja töötajate oskuste ja pädevuste täiendamisel, et ennetada tulevasi suundmusi ja oskuste vajadusi; on seisukohal, et tuleks parendada statistikat tööhõive kohta turismisektoris;

| 59. | kutsub sellega seoses komisjoni üles toetama turismisektorit, lahendades oskuste nappuse küsimuse ning suurendades kutsehariduse ja -koolituse vastavust turu vajadustele; soovitab komisjonil välja anda ja levitada juhendit parimate tavade ja saadaolevate koolitusvõimaluste kohta ELis, võimaldades seega kõrgemat professionaalsuse taset ja suuremat vabatahtlikku liikuvust ELi kutsetöötajate hulgas; |
| --- | --- |

59.

kutsub sellega seoses komisjoni üles toetama turismisektorit, lahendades oskuste nappuse küsimuse ning suurendades kutsehariduse ja -koolituse vastavust turu vajadustele; soovitab komisjonil välja anda ja levitada juhendit parimate tavade ja saadaolevate koolitusvõimaluste kohta ELis, võimaldades seega kõrgemat professionaalsuse taset ja suuremat vabatahtlikku liikuvust ELi kutsetöötajate hulgas;

| 60. | rõhutab, kui tähtis on see, et liikmesriigid tõhustaksid turismisektoris kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, mille tulemusena saaksid töötajad välja selgitada oma parimad võimalikud karjääriväljavaated ning mis edendab seega töötajate liikuvust; |
| --- | --- |

60.

rõhutab, kui tähtis on see, et liikmesriigid tõhustaksid turismisektoris kutsekvalifikatsioonide vastastikust tunnustamist, mille tulemusena saaksid töötajad välja selgitada oma parimad võimalikud karjääriväljavaated ning mis edendab seega töötajate liikuvust;

| 61. | väljendab heameelt selliste liikuvust soodustavate vahendite ning koostööprojektide üle nagu programmi „Erasmus+“ ja programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ alla kuuluvad teadmusühendused ja valdkondlike oskuste ühendused, mis aitavad hariduse ja koolitusega tegelevatel kõikide tasandite turismitöötajatel tõhusalt parimaid tavasid vahetada, parandada keeleoskust ja saada kultuuriturismi kohta praktilisi teadmisi; tunneb siiski muret selle pärast, et noori ei huvita karjääri tegemine teatavates turismisektorites; juhib tähelepanu duaalse haridussüsteemi eelistele turismisektoris ning selle olulisusele praktiliste kogemuste ja teadmiste ühendamisel, mis tõstab teadmiste ja oskuste taset nii teoreetilisel kui ka praktilisel tasandil; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles kasutama kutseõppe edendamisel täielikult ära võimalusi, mida pakuvad Euroopa Sotsiaalfond ning muud ELi, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud fondid; |
| --- | --- |

61.

väljendab heameelt selliste liikuvust soodustavate vahendite ning koostööprojektide üle nagu programmi „Erasmus+“ ja programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ alla kuuluvad teadmusühendused ja valdkondlike oskuste ühendused, mis aitavad hariduse ja koolitusega tegelevatel kõikide tasandite turismitöötajatel tõhusalt parimaid tavasid vahetada, parandada keeleoskust ja saada kultuuriturismi kohta praktilisi teadmisi; tunneb siiski muret selle pärast, et noori ei huvita karjääri tegemine teatavates turismisektorites; juhib tähelepanu duaalse haridussüsteemi eelistele turismisektoris ning selle olulisusele praktiliste kogemuste ja teadmiste ühendamisel, mis tõstab teadmiste ja oskuste taset nii teoreetilisel kui ka praktilisel tasandil; kutsub liikmesriike ning kohalikke ja piirkondlikke ametiasutusi üles kasutama kutseõppe edendamisel täielikult ära võimalusi, mida pakuvad Euroopa Sotsiaalfond ning muud ELi, riiklikud, piirkondlikud ja kohalikud fondid;

| 62. | kutsub liikmesriike üles investeerima giidide kvaliteetsesse koolitusse ja ergutama mitmekeelsusel põhineva lähenemisviisi rakendamist, et vaatamisväärsusi välisturistidele paremini tutvustada; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks giidide Euroopa kvaliteedistandardid, tagades vastavuse minimaalsetele koolitusnõuetele; |
| --- | --- |

62.

kutsub liikmesriike üles investeerima giidide kvaliteetsesse koolitusse ja ergutama mitmekeelsusel põhineva lähenemisviisi rakendamist, et vaatamisväärsusi välisturistidele paremini tutvustada; kutsub lisaks komisjoni ja liikmesriike üles määrama kindlaks giidide Euroopa kvaliteedistandardid, tagades vastavuse minimaalsetele koolitusnõuetele;

| 63. | palub komisjonil koostada uuringu selle kohta, kuidas mõjutab Euroopa konkurentsivõimet sihtkohana turismitoodete ja -teenuste maksude ja lõivude suurendamine kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil; kutsub liikmesriike üles tunnistama, et on oluline vähendada reisi- ja turismiteenuste käibemaksumäära, et aidata kaasa kohaliku majanduse arengule ning toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist, samuti aidata Euroopal säilitada konkurentsivõime ülemaailmsel turul; |
| --- | --- |

63.

palub komisjonil koostada uuringu selle kohta, kuidas mõjutab Euroopa konkurentsivõimet sihtkohana turismitoodete ja -teenuste maksude ja lõivude suurendamine kohalikul, piirkondlikul, riiklikul ja Euroopa tasandil; kutsub liikmesriike üles tunnistama, et on oluline vähendada reisi- ja turismiteenuste käibemaksumäära, et aidata kaasa kohaliku majanduse arengule ning toetada majanduskasvu ja töökohtade loomist, samuti aidata Euroopal säilitada konkurentsivõime ülemaailmsel turul;

Ranniku- ja mereturismi võimaluste kasutamine

| 64. | tunnistab ranniku- ja saarepiirkondade tähtsust Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegias (kooskõlas meremajanduse kasvu strateegia ja strateegiaga „Euroopa 2020“), milles esitatakse ühised lahendused nende ees seisvatele paljudele probleemidele; |
| --- | --- |

64.

tunnistab ranniku- ja saarepiirkondade tähtsust Euroopa ranniku- ja mereturismi majanduskasvu ja töökohtade strateegias (kooskõlas meremajanduse kasvu strateegia ja strateegiaga „Euroopa 2020“), milles esitatakse ühised lahendused nende ees seisvatele paljudele probleemidele;

| 65. | soovitab tungivalt komisjonil esitada tegevuskava, mis täiendaks eespool nimetatud ranniku- ja mereturismi strateegias kirjeldatud 14 meedet ning milles oleks esitatud konkreetsed eesmärgid ja ajakavad, ning andma parlamendile nende meetmete valdkonnas tehtud edusammudest aru; |
| --- | --- |

65.

soovitab tungivalt komisjonil esitada tegevuskava, mis täiendaks eespool nimetatud ranniku- ja mereturismi strateegias kirjeldatud 14 meedet ning milles oleks esitatud konkreetsed eesmärgid ja ajakavad, ning andma parlamendile nende meetmete valdkonnas tehtud edusammudest aru;

| 66. | kutsub komisjoni üles korraldama iga-aastast seminari, millel osalevad ranniku- ja mereäärsed liikmesriigid ja nende vastavad piirkonnad ning mille eesmärk on edendada üleeuroopalist dialoogi ja hõlbustada parimate tavade jagamist ja pikaajalise strateegia rakendamist; |
| --- | --- |

66.

kutsub komisjoni üles korraldama iga-aastast seminari, millel osalevad ranniku- ja mereäärsed liikmesriigid ja nende vastavad piirkonnad ning mille eesmärk on edendada üleeuroopalist dialoogi ja hõlbustada parimate tavade jagamist ja pikaajalise strateegia rakendamist;

| 67. | tuletab meelde, kui tähtis on ühendatus ja juurdepääsetavus, ning märgib, et see erineb madal- ja kõrghooajal äärepoolseimate piirkondade ja saarte puhul, kuid asjaomased piirkonnad sõltuvad suuresti mere- ja õhutranspordist; rõhutab ühtlasi, et on oluline luua piirkondlikud kavad, millega edendatakse liikuvust sihtkohtades; palub komisjonil eespool nimetatud ranniku- ja mereturismi strateegia 12. meetme raames võtta arvesse ka riigiabi tulemuslikkust ranniku- ja merepiirkondades; |
| --- | --- |

67.

tuletab meelde, kui tähtis on ühendatus ja juurdepääsetavus, ning märgib, et see erineb madal- ja kõrghooajal äärepoolseimate piirkondade ja saarte puhul, kuid asjaomased piirkonnad sõltuvad suuresti mere- ja õhutranspordist; rõhutab ühtlasi, et on oluline luua piirkondlikud kavad, millega edendatakse liikuvust sihtkohtades; palub komisjonil eespool nimetatud ranniku- ja mereturismi strateegia 12. meetme raames võtta arvesse ka riigiabi tulemuslikkust ranniku- ja merepiirkondades;

| 68. | soovitab tungivalt komisjonil koos liikmesriikide ning laeva- ja mereturismi sektori sidusrühmadega hinnata vajadust luua arukaid ja uuenduslikke strateegiaid, mille abil tulla toime hooajalisusega ning mis on kohandatud kõrg- ja madalhooajale ja milles võetakse arvesse eri sihtrühmi; kutsub sidusrühmi üles tegema jõupingutusi, et luua elamusi, tooteid ja täiendavaid teenuseid, mis on kohalike toodetega integreeritud, eelkõige seoses merepärandi ja -kultuuri, veespordi, hobipurjetamise, mereelustiku ja -looduse vaatlemise, päikese ja rannaga seotud tegevustega, väikesemahulise kalapüügi, toidu ja tervisega; |
| --- | --- |

68.

soovitab tungivalt komisjonil koos liikmesriikide ning laeva- ja mereturismi sektori sidusrühmadega hinnata vajadust luua arukaid ja uuenduslikke strateegiaid, mille abil tulla toime hooajalisusega ning mis on kohandatud kõrg- ja madalhooajale ja milles võetakse arvesse eri sihtrühmi; kutsub sidusrühmi üles tegema jõupingutusi, et luua elamusi, tooteid ja täiendavaid teenuseid, mis on kohalike toodetega integreeritud, eelkõige seoses merepärandi ja -kultuuri, veespordi, hobipurjetamise, mereelustiku ja -looduse vaatlemise, päikese ja rannaga seotud tegevustega, väikesemahulise kalapüügi, toidu ja tervisega;

| 69. | toonitab kruiisiturismi olulisust Euroopa turismisektori kasvu jaoks; kutsub seetõttu komisjoni üles hindama koos liikmesriikidega vajaminevaid ressursse ning olemasolevat sadama- ja meretaristut ning ühtlustama jäätmete sorteerimist ja ringlussevõttu, et luua nende piirkondade jaoks uuenduslikud kavandamismeetmed aruka sadamalinna kontseptsiooni väljatöötamise abil; |
| --- | --- |

69.

toonitab kruiisiturismi olulisust Euroopa turismisektori kasvu jaoks; kutsub seetõttu komisjoni üles hindama koos liikmesriikidega vajaminevaid ressursse ning olemasolevat sadama- ja meretaristut ning ühtlustama jäätmete sorteerimist ja ringlussevõttu, et luua nende piirkondade jaoks uuenduslikud kavandamismeetmed aruka sadamalinna kontseptsiooni väljatöötamise abil;

| 70. | rõhutab, et ühine kavandamine ja ühine tegutsemine on vajalik nii turismi tunnustamiseks elanike poolt kui ka turismi säästvaks arenguks; |
| --- | --- |

70.

rõhutab, et ühine kavandamine ja ühine tegutsemine on vajalik nii turismi tunnustamiseks elanike poolt kui ka turismi säästvaks arenguks;

Säästev, vastutustundlik ja sotsiaalturism

| 71. | palub komisjonil jätkata koostöös strateegiliste partneritega, nagu Euroopa Reisikomisjoni ja teiste sidusrühmadega säästva, vastutustundliku ja keskkonnahoidliku turismi edendamist, arendades uusi eritooteid ja reklaamides olemasolevaid, ning soovitab rajada kogu Euroopat hõlmava täielikult juurdepääsetava veebiplatvormi, mis koondab sertifitseeritud tooteid, uusi turismi vorme, sihtkohti ja radasid ning konkreetseid teenuseid, nagu transpordivahendeid ja giide käsitleva kättesaadava teabe ühte andmebaasi, millele pääseb juurde portaali Visiteurope.com kaudu; |
| --- | --- |

71.

palub komisjonil jätkata koostöös strateegiliste partneritega, nagu Euroopa Reisikomisjoni ja teiste sidusrühmadega säästva, vastutustundliku ja keskkonnahoidliku turismi edendamist, arendades uusi eritooteid ja reklaamides olemasolevaid, ning soovitab rajada kogu Euroopat hõlmava täielikult juurdepääsetava veebiplatvormi, mis koondab sertifitseeritud tooteid, uusi turismi vorme, sihtkohti ja radasid ning konkreetseid teenuseid, nagu transpordivahendeid ja giide käsitleva kättesaadava teabe ühte andmebaasi, millele pääseb juurde portaali Visiteurope.com kaudu;

| 72. | on veendunud, et COSME programmi raames tuleb säästvate turismiprojektide (kaas)rahastamiseks eraldada suuremad summad; |
| --- | --- |

72.

on veendunud, et COSME programmi raames tuleb säästvate turismiprojektide (kaas)rahastamiseks eraldada suuremad summad;

| 73. | nõuab tungivalt, et komisjon viiks lõpule Euroopa säästva ja vastutustundliku turismi harta koostamise ja pakuks ka edaspidi rahalist toetust olulistele algatustele ja võrgustikele, nagu EDEN (Euroopa turismi tippsihtkohad) ja Euroopa kultuurirajad; |
| --- | --- |

73.

nõuab tungivalt, et komisjon viiks lõpule Euroopa säästva ja vastutustundliku turismi harta koostamise ja pakuks ka edaspidi rahalist toetust olulistele algatustele ja võrgustikele, nagu EDEN (Euroopa turismi tippsihtkohad) ja Euroopa kultuurirajad;

| 74. | ergutab riiklikke turismiorganisatsioone komisjoni kavandatud standardite põhjal rajama riigi tasandil spetsiifilist ainulaadset portaali säästva ja vastutustundliku turismi kohta, et võimaldada klientidel teha riiklike ja rahvusvaheliste sihttoodete ja sihtkohtade hulgast teadlik valik; |
| --- | --- |

74.

ergutab riiklikke turismiorganisatsioone komisjoni kavandatud standardite põhjal rajama riigi tasandil spetsiifilist ainulaadset portaali säästva ja vastutustundliku turismi kohta, et võimaldada klientidel teha riiklike ja rahvusvaheliste sihttoodete ja sihtkohtade hulgast teadlik valik;

| 75. | rõhutab, kui oluline on tagada säästva, vastutustundliku ja juurdepääsetava turismi areng, mille puhul tuleks sihtkohtade arendamises juhinduda nn aruka sihtkoha ideest ning mille puhul peaks olema ühendatud säästvuse, elamusturismi ja loodusvarade asjakohase kasutamise ning uue tehnoloogia aspektid, sh füüsilise ja edastatavale teabele juurdepääsu aspektid; on veendunud, et nn pehmeid turismiprojekte käsitlevad teabevõrgustikud pakuvad häid võimalusi VKEde, kohaliku säästva arengu, püsivate töökohtade ja stabiilse majanduse toetamiseks; |
| --- | --- |

75.

rõhutab, kui oluline on tagada säästva, vastutustundliku ja juurdepääsetava turismi areng, mille puhul tuleks sihtkohtade arendamises juhinduda nn aruka sihtkoha ideest ning mille puhul peaks olema ühendatud säästvuse, elamusturismi ja loodusvarade asjakohase kasutamise ning uue tehnoloogia aspektid, sh füüsilise ja edastatavale teabele juurdepääsu aspektid; on veendunud, et nn pehmeid turismiprojekte käsitlevad teabevõrgustikud pakuvad häid võimalusi VKEde, kohaliku säästva arengu, püsivate töökohtade ja stabiilse majanduse toetamiseks;

| 76. | palub komisjonil koostada uuringu nn pehmete turismiteenuste säästvussertifikaatide kohta, sh vabatahtlike vahendite analüüsi, millest nähtub, millised vahendid on olnud edukad; |
| --- | --- |

76.

palub komisjonil koostada uuringu nn pehmete turismiteenuste säästvussertifikaatide kohta, sh vabatahtlike vahendite analüüsi, millest nähtub, millised vahendid on olnud edukad;

| 77. | nõuab turismisektoris laste- ja peresõbralike võimaluste edendamist ja täiendavat arendamist näiteks peresõbraliku turismi Euroopa märgise kasutuselevõtu kaudu; |
| --- | --- |

77.

nõuab turismisektoris laste- ja peresõbralike võimaluste edendamist ja täiendavat arendamist näiteks peresõbraliku turismi Euroopa märgise kasutuselevõtu kaudu;

| 78. | rõhutab, et on oluline edendada programme, mis võimaldavad uuendada vananenud hotellirajatisi kooskõlas ökoloogiliselt säästva turismi kriteeriumitega; |
| --- | --- |

78.

rõhutab, et on oluline edendada programme, mis võimaldavad uuendada vananenud hotellirajatisi kooskõlas ökoloogiliselt säästva turismi kriteeriumitega;

| 79. | rõhutab Euroopa turismi väga olulist osa maa- ja linnapiirkondade taaselustamises, et saavutada jätkusuutlik kohalik ja piirkondlik areng; |
| --- | --- |

79.

rõhutab Euroopa turismi väga olulist osa maa- ja linnapiirkondade taaselustamises, et saavutada jätkusuutlik kohalik ja piirkondlik areng;

| 80. | nõuab säästvate turismiteenuste arendamist piirkondades, mille kuvand on vaatamata suurepärastele kultuurilistele ja turismivõimalustele saanud kahjustada seetõttu, et rohkem on tähelepanu pööratud ja arendatud teisi sektoreid, sh tööstussektorit; |
| --- | --- |

80.

nõuab säästvate turismiteenuste arendamist piirkondades, mille kuvand on vaatamata suurepärastele kultuurilistele ja turismivõimalustele saanud kahjustada seetõttu, et rohkem on tähelepanu pööratud ja arendatud teisi sektoreid, sh tööstussektorit;

| 81. | toonitab, kui oluline on teadlikkus sellest, et turism ei tohiks negatiivselt mõjutada elanike igapäevaelu; on seisukohal, et elanikud tuleks kohalikku turismi hoopis positiivselt kaasata ja neil peaks olema võimalus selles osaleda; |
| --- | --- |

81.

toonitab, kui oluline on teadlikkus sellest, et turism ei tohiks negatiivselt mõjutada elanike igapäevaelu; on seisukohal, et elanikud tuleks kohalikku turismi hoopis positiivselt kaasata ja neil peaks olema võimalus selles osaleda;

| 82. | rõhutab, et loodus- ja kultuuripärandi ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse on turismisektori väärtuslik kapital, ning toetab seepärast taristuprojektide üle otsustamisel ja nende elluviimisel liikmesriike ja piirkondlikke ametiasutusi ja turismiettevõtteid ökoturismi edendamisel ja ELi keskkonnaalaste õigusaktide järgimisel; kutsub liikmesriike üles integreerima looduspärandit käsitlevad algatused riiklikesse ja piirkondlikesse turismistrateegiatesse; |
| --- | --- |

82.

rõhutab, et loodus- ja kultuuripärandi ja bioloogilise mitmekesisuse kaitse on turismisektori väärtuslik kapital, ning toetab seepärast taristuprojektide üle otsustamisel ja nende elluviimisel liikmesriike ja piirkondlikke ametiasutusi ja turismiettevõtteid ökoturismi edendamisel ja ELi keskkonnaalaste õigusaktide järgimisel; kutsub liikmesriike üles integreerima looduspärandit käsitlevad algatused riiklikesse ja piirkondlikesse turismistrateegiatesse;

| 83. | rõhutab säästva ja vastutustundliku turismi olulisust piirkondliku loodus- ja kultuuripärandi kaitsmiseks ja edendamiseks; on seetõttu veendunud, et piirkondlikke turismitooteid ja lühiajalisi külastusi tuleks toetada ja edendada asjakohaste meetmetega; |
| --- | --- |

83.

rõhutab säästva ja vastutustundliku turismi olulisust piirkondliku loodus- ja kultuuripärandi kaitsmiseks ja edendamiseks; on seetõttu veendunud, et piirkondlikke turismitooteid ja lühiajalisi külastusi tuleks toetada ja edendada asjakohaste meetmetega;

| 84. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama nn roheliste radade võrgustikke, mis hõlmavad maa- ja metsapiirkondi ja väiksemaid looduslikke paikasid, integreerides olemasolevad transporditaristuvõrgud uute ökoloogiliselt säästvate lahendustega; |
| --- | --- |

84.

kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama nn roheliste radade võrgustikke, mis hõlmavad maa- ja metsapiirkondi ja väiksemaid looduslikke paikasid, integreerides olemasolevad transporditaristuvõrgud uute ökoloogiliselt säästvate lahendustega;

| 85. | rõhutab, et säästev kalapüügiturism võib anda olulise panuse Euroopa maapiirkondade majandusse; toonitab, et selline turismi vorm saab jätkuda üksnes juhul, kui ohustatud kalaliike majandatakse Euroopa siseveekogudes säästvamalt; |
| --- | --- |

85.

rõhutab, et säästev kalapüügiturism võib anda olulise panuse Euroopa maapiirkondade majandusse; toonitab, et selline turismi vorm saab jätkuda üksnes juhul, kui ohustatud kalaliike majandatakse Euroopa siseveekogudes säästvamalt;

| 86. | märgib, et agroturism on alternatiivturismi üks kõige põhilisem vorm ELis, ning kutsub komisjoni üles toetama koostöös liikmesriikidega meetmeid, mille eesmärk on luua stiimuleid asjaomase sektori taristu ja juurdepääsetavuse täiendavaks arendamiseks; |
| --- | --- |

86.

märgib, et agroturism on alternatiivturismi üks kõige põhilisem vorm ELis, ning kutsub komisjoni üles toetama koostöös liikmesriikidega meetmeid, mille eesmärk on luua stiimuleid asjaomase sektori taristu ja juurdepääsetavuse täiendavaks arendamiseks;

| 87. | kutsub komisjoni üles veelgi edendama kohalikke piirkondi ja eripärasid, julgustades kohalike toodete, nagu põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike kaitstud geograafilised tähiste (KGT) tutvustamist ning tagades nende kaitse; |
| --- | --- |

87.

kutsub komisjoni üles veelgi edendama kohalikke piirkondi ja eripärasid, julgustades kohalike toodete, nagu põllumajanduslike ja mittepõllumajanduslike kaitstud geograafilised tähiste (KGT) tutvustamist ning tagades nende kaitse;

| 88. | on seisukohal, et tundlikud piirkonnad, nagu saared, rannikualad ja mäed ning eelkõige kauged ja äärepoolseimad piirkonnad, sõltuvad sageli suurel määral turismiärist ning on kõige enam kliimamuutustest mõjutatavad; on seetõttu veendunud, et kliimakaitse peaks olema esmatähtis ja tuleks tihedamalt integreerida Euroopa, riiklikku ja piirkondlikku turismi- ja transpordipoliitikasse, sh keskendudes energiatõhususele, taastuvenergiale, säästvale transpordile ja jäätmekäitlusele; palub komisjonil koostada mõjuhinnangu selle kohta, kuidas asjaomastes tundlikes piirkondades kliimamuutused turismi mõjutavad – nii majanduslikust, keskkonna kui ka sotsiaalsest aspektist – ning milline on kliimamuutuste mõju tulevikus; |
| --- | --- |

88.

on seisukohal, et tundlikud piirkonnad, nagu saared, rannikualad ja mäed ning eelkõige kauged ja äärepoolseimad piirkonnad, sõltuvad sageli suurel määral turismiärist ning on kõige enam kliimamuutustest mõjutatavad; on seetõttu veendunud, et kliimakaitse peaks olema esmatähtis ja tuleks tihedamalt integreerida Euroopa, riiklikku ja piirkondlikku turismi- ja transpordipoliitikasse, sh keskendudes energiatõhususele, taastuvenergiale, säästvale transpordile ja jäätmekäitlusele; palub komisjonil koostada mõjuhinnangu selle kohta, kuidas asjaomastes tundlikes piirkondades kliimamuutused turismi mõjutavad – nii majanduslikust, keskkonna kui ka sotsiaalsest aspektist – ning milline on kliimamuutuste mõju tulevikus;

| 89. | rõhutab vajadust edendada kaugete maa-, saare-, ranniku- ja mägipiirkondade turismivõimalusi, ergutab arendama säästvat mere- ja merendusturismi ELis ning kutsub liikmesriike üles arendama kestlikku taristut ja täiustama piiriüleseid ühendusi, et suurendada nende atraktiivsust ja juurdepääsetavust; |
| --- | --- |

89.

rõhutab vajadust edendada kaugete maa-, saare-, ranniku- ja mägipiirkondade turismivõimalusi, ergutab arendama säästvat mere- ja merendusturismi ELis ning kutsub liikmesriike üles arendama kestlikku taristut ja täiustama piiriüleseid ühendusi, et suurendada nende atraktiivsust ja juurdepääsetavust;

| 90. | juhib tähelepanu asjaolule, et saared seisavad silmitsi oma probleemidega, eelkõige seoses ühendustega väiksemate saarte ja mandriosa vahel, ning palub komisjonil esitada meetmeid, millega asjaomasesse valdkonda investeerimist soodustada; |
| --- | --- |

90.

juhib tähelepanu asjaolule, et saared seisavad silmitsi oma probleemidega, eelkõige seoses ühendustega väiksemate saarte ja mandriosa vahel, ning palub komisjonil esitada meetmeid, millega asjaomasesse valdkonda investeerimist soodustada;

| 91. | on seisukohal, et turismisektoris keskkonnakvaliteedi tõstmiseks vabatahtlike nn keskkonnakontrollide kasutuselevõtmisega panustab sektor asjakohaselt, ning soovitab tunnustada ettevõtteid, mis näitavad üles erilist pühendumust; |
| --- | --- |

91.

on seisukohal, et turismisektoris keskkonnakvaliteedi tõstmiseks vabatahtlike nn keskkonnakontrollide kasutuselevõtmisega panustab sektor asjakohaselt, ning soovitab tunnustada ettevõtteid, mis näitavad üles erilist pühendumust;

| 92. | kutsub riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil vastutavaid ametiasutusi ja ettevõtjaid üles tegema suuremaid pingutusi, et kombinatsioonis kõigi piiriüleste raudteeteenustega (sh kiirrongid ja öörongid) edendada sõidukivabasid võrgustikke, nagu Euroopa ratsarajad, jalutusrajad, palverännurajad ja jalgrattarajad; tuletab meelde, et transpordi koostalitlusvõimet teiste liikumisviisidega tuleks alati uurida; soovitab kaotada piirilõikudel kõrgemad piletihinnad, mis on üks takistus, mille tõttu turistid ei kasuta raudteed piirialadel ulatuslikumalt; |
| --- | --- |

92.

kutsub riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil vastutavaid ametiasutusi ja ettevõtjaid üles tegema suuremaid pingutusi, et kombinatsioonis kõigi piiriüleste raudteeteenustega (sh kiirrongid ja öörongid) edendada sõidukivabasid võrgustikke, nagu Euroopa ratsarajad, jalutusrajad, palverännurajad ja jalgrattarajad; tuletab meelde, et transpordi koostalitlusvõimet teiste liikumisviisidega tuleks alati uurida; soovitab kaotada piirilõikudel kõrgemad piletihinnad, mis on üks takistus, mille tõttu turistid ei kasuta raudteed piirialadel ulatuslikumalt;

| 93. | tunnistab, et säästev linnaturism on kiiresti kasvav äri ning liikuvus- ja transpordipoliitika turistlikes linnakeskustes peaks olema tõhus ja säästlik ning tooma kaasa nii külastajate kui ka külastatavate jaoks kasuliku olukorra; |
| --- | --- |

93.

tunnistab, et säästev linnaturism on kiiresti kasvav äri ning liikuvus- ja transpordipoliitika turistlikes linnakeskustes peaks olema tõhus ja säästlik ning tooma kaasa nii külastajate kui ka külastatavate jaoks kasuliku olukorra;

| 94. | toetab integreeritud mitmeliigiliste transpordivormide arendamist turistide jaoks, luues piletid, mis võimaldavad kasutada eri transpordivahendeid vastavalt erinevatele vajadustele; rõhutab, et edusammud integreeritud piletiteenuste valdkonnas ergutaksid oluliselt piiriülest turismi; |
| --- | --- |

94.

toetab integreeritud mitmeliigiliste transpordivormide arendamist turistide jaoks, luues piletid, mis võimaldavad kasutada eri transpordivahendeid vastavalt erinevatele vajadustele; rõhutab, et edusammud integreeritud piletiteenuste valdkonnas ergutaksid oluliselt piiriülest turismi;

| 95. | rõhutab, et elektrisõidukid pakuvad üha atraktiivsemat lahendust nii maa- kui ka linnaturismi puhul, kuna nad kujutavad endast uut, paindlikku liikumisvõimalust, mida tuleks puhkekeskustes aina enam pakkuda; |
| --- | --- |

95.

rõhutab, et elektrisõidukid pakuvad üha atraktiivsemat lahendust nii maa- kui ka linnaturismi puhul, kuna nad kujutavad endast uut, paindlikku liikumisvõimalust, mida tuleks puhkekeskustes aina enam pakkuda;

| 96. | rõhutab, et on oluline soodustada ühistranspordi kasutamist ratturite poolt; |
| --- | --- |

96.

rõhutab, et on oluline soodustada ühistranspordi kasutamist ratturite poolt;

| 97. | soovitab tungivalt komisjonil hinnata võimalust muuta Euroopa turisminäitajate süsteem (European Tourism Indicators System – ETIS) ELi vahendiks, mis aitab turismisihtkohtadel kontrollida, hallata, hinnata ja parandada nende tulemuslikkust jätkusuutlikkuse seisukohast; |
| --- | --- |

97.

soovitab tungivalt komisjonil hinnata võimalust muuta Euroopa turisminäitajate süsteem (European Tourism Indicators System – ETIS) ELi vahendiks, mis aitab turismisihtkohtadel kontrollida, hallata, hinnata ja parandada nende tulemuslikkust jätkusuutlikkuse seisukohast;

| 98. | kutsub liikmesriike üles jagama säästva turismi juhtimise valdkonnas positiivseid kogemusi välismaal tehtava rahvusvahelise koostöö raames; |
| --- | --- |

98.

kutsub liikmesriike üles jagama säästva turismi juhtimise valdkonnas positiivseid kogemusi välismaal tehtava rahvusvahelise koostöö raames;

| 99. | on seisukohal, et täielik juurdepääsetavus ja taskukohasus on turismi puhul sektori jätkusuutlikkuse lahutamatu osa; kinnitab, et põhimõte „turism kõigile“ võimaldab inimestel, eelkõige spetsiifiliste vajadustega inimestel (nt puudega või piiratud liikumisvõimega inimesed, noored, eakad, madala sissetulekuga pered ja lastega pered) nautida kodanikuõigusi ja võimestab neid ning seega tuleb sellest juhinduda kõigi turismiga seotud riiklike, piirkondlike, kohalike või Euroopa tasandi meetmete puhul; kutsub liikmesriike üles pöörama eakate ja konkreetse puudega inimeste jaoks turismikontseptsioonide väljatöötamisel erilist tähelepanu uute tehnoloogiate kasutamisele; |
| --- | --- |

99.

on seisukohal, et täielik juurdepääsetavus ja taskukohasus on turismi puhul sektori jätkusuutlikkuse lahutamatu osa; kinnitab, et põhimõte „turism kõigile“ võimaldab inimestel, eelkõige spetsiifiliste vajadustega inimestel (nt puudega või piiratud liikumisvõimega inimesed, noored, eakad, madala sissetulekuga pered ja lastega pered) nautida kodanikuõigusi ja võimestab neid ning seega tuleb sellest juhinduda kõigi turismiga seotud riiklike, piirkondlike, kohalike või Euroopa tasandi meetmete puhul; kutsub liikmesriike üles pöörama eakate ja konkreetse puudega inimeste jaoks turismikontseptsioonide väljatöötamisel erilist tähelepanu uute tehnoloogiate kasutamisele;

| 100. | soovitab liikmesriikidel töötada välja üleeuroopalise ühtse ja läbipaistva kättesaadavate võimaluste kindlakstegemise süsteemi ja rajama vastavad internetiplatvormid; kutsub komisjoni üles esitama sellekohaseid ettepanekuid; |
| --- | --- |

100.

soovitab liikmesriikidel töötada välja üleeuroopalise ühtse ja läbipaistva kättesaadavate võimaluste kindlakstegemise süsteemi ja rajama vastavad internetiplatvormid; kutsub komisjoni üles esitama sellekohaseid ettepanekuid;

| 101. | soovitab liikmesriikidel juurutada seda, et juurdepääsetavus oleks majandusarengu programmide raames turismisektori jaoks üks kõlblikkuskriteerium; |
| --- | --- |

101.

soovitab liikmesriikidel juurutada seda, et juurdepääsetavus oleks majandusarengu programmide raames turismisektori jaoks üks kõlblikkuskriteerium;

| 102. | rõhutab, et tarbijate usaldus turismisektoris teenuseid osutavate ettevõtjate vastu oleneb muu hulgas sellest, kas ettevõtjad teevad tarbijatele kättesaadavaks lihtsad, tõhusad ja kiired tarbijavaidluste lahendamise alternatiivsed vahendid, ning tarbijate isiku- ja finantsandmete kaitsmisest ettevõtjate poolt; |
| --- | --- |

102.

rõhutab, et tarbijate usaldus turismisektoris teenuseid osutavate ettevõtjate vastu oleneb muu hulgas sellest, kas ettevõtjad teevad tarbijatele kättesaadavaks lihtsad, tõhusad ja kiired tarbijavaidluste lahendamise alternatiivsed vahendid, ning tarbijate isiku- ja finantsandmete kaitsmisest ettevõtjate poolt;

| 103. | on seisukohal, et Euroopa turismiteenuste juurdepääsetavaks muutmiseks peavad lennuettevõtjad lõpetama häiriva ja sageli levinud tava võimaldada äriklassis rohkem ruumi kui turistiklassis; |
| --- | --- |

103.

on seisukohal, et Euroopa turismiteenuste juurdepääsetavaks muutmiseks peavad lennuettevõtjad lõpetama häiriva ja sageli levinud tava võimaldada äriklassis rohkem ruumi kui turistiklassis;

| 104. | rõhutab kodanikuühiskonna panust uute turismivormide edendamisse sotsiaalvõrgustike, vabatahtlike organisatsioonide, kultuuri- ja spordiühingute, kodanikualgatusrühmade ning noori, naisi ja diasporaa kogukondi esindavate organisatsioonide vahendusel; |
| --- | --- |

104.

rõhutab kodanikuühiskonna panust uute turismivormide edendamisse sotsiaalvõrgustike, vabatahtlike organisatsioonide, kultuuri- ja spordiühingute, kodanikualgatusrühmade ning noori, naisi ja diasporaa kogukondi esindavate organisatsioonide vahendusel;

| 105. | nõuab suuremat tunnustust vabatahtliku sektori väga olulisele osale turismisektori arendamisel ja toetamisel vabatahtliku kultuuritöö kaudu; |
| --- | --- |

105.

nõuab suuremat tunnustust vabatahtliku sektori väga olulisele osale turismisektori arendamisel ja toetamisel vabatahtliku kultuuritöö kaudu;

| 106. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suunaksid tähelepanu ja toetuse sotsiaalmajanduse pakutavatele võimalustele arendada säästvat ja vastutustundlikku turismi; |
| --- | --- |

106.

nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid suunaksid tähelepanu ja toetuse sotsiaalmajanduse pakutavatele võimalustele arendada säästvat ja vastutustundlikku turismi;

| 107. | on seisukohal, et turismil on oluline sotsiaalne väärtus noorte, palgatöötajate ja pensionäride jaoks, ning kutsub liikmesriike üles kasutama ELi fonde tervisega seotud ja puhketurismi arendamiseks; |
| --- | --- |

107.

on seisukohal, et turismil on oluline sotsiaalne väärtus noorte, palgatöötajate ja pensionäride jaoks, ning kutsub liikmesriike üles kasutama ELi fonde tervisega seotud ja puhketurismi arendamiseks;

| 108. | rõhutab, et jätkuv sisserändega seotud kriis Euroopas mõjutab eriti rannikupiirkondi, kus turism moodustab olulise osa elanike sissetulekust; palub komisjonil koostada aruande selle kohta, millist mõju avaldab turismisektorile sisserändajate kontrollimatu sissevool ELi; |
| --- | --- |

108.

rõhutab, et jätkuv sisserändega seotud kriis Euroopas mõjutab eriti rannikupiirkondi, kus turism moodustab olulise osa elanike sissetulekust; palub komisjonil koostada aruande selle kohta, millist mõju avaldab turismisektorile sisserändajate kontrollimatu sissevool ELi;

Ühistarbimine

| 109. | väljendab heameelt võimaluste üle, mille ühistarbimine on kaasa toonud idufirmadele ja innovatiivsetele ettevõtetele turismisektoris; tunnistab, et asjaomased teenused täiendavad teisi turismipakkumisi, arvestades nende asukohta ja sihtrühmaks olevaid inimesi; |
| --- | --- |

109.

väljendab heameelt võimaluste üle, mille ühistarbimine on kaasa toonud idufirmadele ja innovatiivsetele ettevõtetele turismisektoris; tunnistab, et asjaomased teenused täiendavad teisi turismipakkumisi, arvestades nende asukohta ja sihtrühmaks olevaid inimesi;

| 110. | tuletab meelde, et ühistarbimine on uus sotsiaal-majanduslik mudel, mis on hoo sisse saanud tänu tehnoloogilisele revolutsioonile ning mille puhul internet ühendab inimesi veebiplatvormide kaudu, kus on võimalik kaupu ja teenuseid puudutavaid tehinguid teha turvaliselt ja läbipaistvalt; |
| --- | --- |

110.

tuletab meelde, et ühistarbimine on uus sotsiaal-majanduslik mudel, mis on hoo sisse saanud tänu tehnoloogilisele revolutsioonile ning mille puhul internet ühendab inimesi veebiplatvormide kaudu, kus on võimalik kaupu ja teenuseid puudutavaid tehinguid teha turvaliselt ja läbipaistvalt;

| 111. | rõhutab, et praegused õigusaktid ei sobi ühistarbimise puhul ning seetõttu on kohalikud ja riiklikud valitsusasutused hakanud asjaomaseid veebiplatvorme analüüsima ja püüavad nende mõju reguleerida, kohaldades sageli ebaproportsionaalseid meetmeid, mis on liidus omavahel mõnevõrra erinevad; nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks koos liikmesriikidega parimaid võimalikke algatusi, mida Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ellu viia; soovitab kaaluda asjakohase õigusraamistiku kehtestamist valdkonnaülese ELi digitaalse ühtse turu strateegia raames; |
| --- | --- |

111.

rõhutab, et praegused õigusaktid ei sobi ühistarbimise puhul ning seetõttu on kohalikud ja riiklikud valitsusasutused hakanud asjaomaseid veebiplatvorme analüüsima ja püüavad nende mõju reguleerida, kohaldades sageli ebaproportsionaalseid meetmeid, mis on liidus omavahel mõnevõrra erinevad; nõuab tungivalt, et komisjon analüüsiks koos liikmesriikidega parimaid võimalikke algatusi, mida Euroopa, riiklikul, piirkondlikul ja kohalikul tasandil ellu viia; soovitab kaaluda asjakohase õigusraamistiku kehtestamist valdkonnaülese ELi digitaalse ühtse turu strateegia raames;

| 112. | toonitab, et enne reguleerivate meetmete võtmist tuleb ühistarbimise esilekerkimisele reageerimist analüüsida; on siiski seisukohal, et avaliku sektori asutuste mis tahes meetmed peavad olema proportsionaalsed ja paindlikud, et võimaldada õigusraamistikku, millega tagatakse ettevõtetele võrdsed võimalused, ning eelkõige toetavat positiivset ettevõtluskeskkonda VKEde ja innovatsiooni jaoks sektoris; on lisaks seisukohal, et tarbijakaitse eesmärgil tuleks traditsioonilisele turismisektorile kohaldatavaid julgeoleku-, ohutus- ja tervishoiueeskirju kohaldada ka sellistele turismiteenustele, mida osutatakse ärilisel alusel ühistarbimise raames; |
| --- | --- |

112.

toonitab, et enne reguleerivate meetmete võtmist tuleb ühistarbimise esilekerkimisele reageerimist analüüsida; on siiski seisukohal, et avaliku sektori asutuste mis tahes meetmed peavad olema proportsionaalsed ja paindlikud, et võimaldada õigusraamistikku, millega tagatakse ettevõtetele võrdsed võimalused, ning eelkõige toetavat positiivset ettevõtluskeskkonda VKEde ja innovatsiooni jaoks sektoris; on lisaks seisukohal, et tarbijakaitse eesmärgil tuleks traditsioonilisele turismisektorile kohaldatavaid julgeoleku-, ohutus- ja tervishoiueeskirju kohaldada ka sellistele turismiteenustele, mida osutatakse ärilisel alusel ühistarbimise raames;

| 113. | rõhutab, et teenuseosutajate tegevus tuleb nõuetekohaselt liigitada, et eristada selgelt ajutist või püsivat jagamist ja professionaalseid äriteenuseid, mille suhtes kehtivad vastavad eeskirjad; |
| --- | --- |

113.

rõhutab, et teenuseosutajate tegevus tuleb nõuetekohaselt liigitada, et eristada selgelt ajutist või püsivat jagamist ja professionaalseid äriteenuseid, mille suhtes kehtivad vastavad eeskirjad;

| 114. | toonitab ühtlasi, et platvormid peavad olema täielikult juurdepääsetavad ning asjaomaseid saite kasutavaid tarbijaid tuleb nõuetekohaselt teavitada ja neid ei tohi eksitada, samuti tuleb kaitsta nende andmete privaatsust; rõhutab, et oluline on tagada usaldusväärne ja läbipaistev arvustamise süsteem ning et teenuseosutajad ei karistaks tarbijaid negatiivsete arvustuste kirjutamise eest; |
| --- | --- |

114.

toonitab ühtlasi, et platvormid peavad olema täielikult juurdepääsetavad ning asjaomaseid saite kasutavaid tarbijaid tuleb nõuetekohaselt teavitada ja neid ei tohi eksitada, samuti tuleb kaitsta nende andmete privaatsust; rõhutab, et oluline on tagada usaldusväärne ja läbipaistev arvustamise süsteem ning et teenuseosutajad ei karistaks tarbijaid negatiivsete arvustuste kirjutamise eest;

| 115. | rõhutab, et vahendajana tegutsevad tehnoloogiaettevõtted peavad teavitama teenuseosutajaid nende kohustustest, eelkõige seoses tarbijaõiguste kaitsmisega, ning esitama usaldusväärset ja kättesaadavat teavet kõigi äritegevusega seotud tasude ja varjatud kulude kohta, samuti selle kohta, kuidas täielikult järgida kohalikke õigusakte, eeskätt mis puutub maksuõigusesse ja selliste normide järgimisse, mis käsitlevad tarbijaohutust ja turismiteenuste osutajate töötingimusi; |
| --- | --- |

115.

rõhutab, et vahendajana tegutsevad tehnoloogiaettevõtted peavad teavitama teenuseosutajaid nende kohustustest, eelkõige seoses tarbijaõiguste kaitsmisega, ning esitama usaldusväärset ja kättesaadavat teavet kõigi äritegevusega seotud tasude ja varjatud kulude kohta, samuti selle kohta, kuidas täielikult järgida kohalikke õigusakte, eeskätt mis puutub maksuõigusesse ja selliste normide järgimisse, mis käsitlevad tarbijaohutust ja turismiteenuste osutajate töötingimusi;

| 116. | kutsub komisjoni üles hindama ühistarbimise majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning selle tagajärgi turismisektorile, tarbijatele, tehnoloogiaettevõtetele ja avaliku sektori asutustele ning andma parlamendile aru nende algatuste tulemustest, mida komisjon seni on teinud, sh siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi loodud töörühma tööst; |
| --- | --- |

116.

kutsub komisjoni üles hindama ühistarbimise majanduslikku ja sotsiaalset mõju ning selle tagajärgi turismisektorile, tarbijatele, tehnoloogiaettevõtetele ja avaliku sektori asutustele ning andma parlamendile aru nende algatuste tulemustest, mida komisjon seni on teinud, sh siseturu, tööstuse, ettevõtluse ja VKEde peadirektoraadi loodud töörühma tööst;

Digiteerimine

| 117. | kutsub komisjoni üles määrama koos turismisektori ja -ühendustega kindlaks arukat algatuste tegevuskava, milles keskendutakse innovatsioonile laiemalt (protsess, IKT, teadusuuringud) ja vajalikele oskustele, et ergutada reisi- ja turismiettevõtteid võtma omaks ja kasutama tõhusamalt digitaalseid vahendeid; on seisukohal, et komisjon võiks keskendada jõupingutused parimate tavade levitamiseks selles valdkonnas; |
| --- | --- |

117.

kutsub komisjoni üles määrama koos turismisektori ja -ühendustega kindlaks arukat algatuste tegevuskava, milles keskendutakse innovatsioonile laiemalt (protsess, IKT, teadusuuringud) ja vajalikele oskustele, et ergutada reisi- ja turismiettevõtteid võtma omaks ja kasutama tõhusamalt digitaalseid vahendeid; on seisukohal, et komisjon võiks keskendada jõupingutused parimate tavade levitamiseks selles valdkonnas;

| 118. | kiidab heaks komisjoni digitaalse turismi platvormi ja selle eesmärgid, mis on i) turismisektori ergutamise eesmärgil edendada turismiga seotud VKEde innovatsioonisuutlikkust ja digiteerimist, ning ii) esitada ettepanekud selle kohta, kuidas kohandada ja kujundada turismisektori edasisele arengule suunatud jätkusuutlikku, konkurentsivõimelist ja tarbijale orienteeritud poliitikat; julgustab kasutama innovatiivseid tehnoloogiaid, jagama parimaid tavasid ning tegema piirkondlikul tasandil tihedamat koostööd, et muuta Euroopa turismisektor huvipakkuvamaks ja konkurentsivõimelisemaks; on seisukohal, et e-õppe edendamine ja digitehnoloogia suurem kasutuselevõtmine aitaks sellele eesmärgile lähemale jõuda; |
| --- | --- |

118.

kiidab heaks komisjoni digitaalse turismi platvormi ja selle eesmärgid, mis on i) turismisektori ergutamise eesmärgil edendada turismiga seotud VKEde innovatsioonisuutlikkust ja digiteerimist, ning ii) esitada ettepanekud selle kohta, kuidas kohandada ja kujundada turismisektori edasisele arengule suunatud jätkusuutlikku, konkurentsivõimelist ja tarbijale orienteeritud poliitikat; julgustab kasutama innovatiivseid tehnoloogiaid, jagama parimaid tavasid ning tegema piirkondlikul tasandil tihedamat koostööd, et muuta Euroopa turismisektor huvipakkuvamaks ja konkurentsivõimelisemaks; on seisukohal, et e-õppe edendamine ja digitehnoloogia suurem kasutuselevõtmine aitaks sellele eesmärgile lähemale jõuda;

| 119. | on teadlik, et turismisektori VKEd (kellest enamik on mikroettevõtjad) ja idufirmad seisavad silmitsi märkimisväärsete raskustega oma teenuste reklaamimisel välismaal ja kiiresti muutuvate turutingimistega kohanemisel; märgib, et uued IT-vahendid, nagu komisjoni arendatud turismiettevõtluse portaal koos veebiseminaridega saavad aidata neil digitaalseid võimalusi ära kasutada; rõhutab, et turismiettevõtluse portaali kättesaadavaks tegemine kõigis liikmesriikide keeltes edendaks veelgi nende meetmete territoriaalset kasu; ergutab tegema sarnaseid algatusi kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil; |
| --- | --- |

119.

on teadlik, et turismisektori VKEd (kellest enamik on mikroettevõtjad) ja idufirmad seisavad silmitsi märkimisväärsete raskustega oma teenuste reklaamimisel välismaal ja kiiresti muutuvate turutingimistega kohanemisel; märgib, et uued IT-vahendid, nagu komisjoni arendatud turismiettevõtluse portaal koos veebiseminaridega saavad aidata neil digitaalseid võimalusi ära kasutada; rõhutab, et turismiettevõtluse portaali kättesaadavaks tegemine kõigis liikmesriikide keeltes edendaks veelgi nende meetmete territoriaalset kasu; ergutab tegema sarnaseid algatusi kohalikul, piirkondlikul ja riiklikul tasandil;

| 120. | kutsub komisjoni üles jätkuvalt edendama avaliku ja erasektori reisi- ja turismivaldkonna sidusrühmade vahelist koostööd, et aidata Euroopa ettevõtetel hõlpsamini digitaalseid lahendusi uurida ja kasutusele võtta; rõhutab, et eeskätt on vaja parandada riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi riiklike turismiametite, reisikorraldajate, majutus- ja toitlustussektori ning digiettevõtete vahelist kooskõlastamist; |
| --- | --- |

120.

kutsub komisjoni üles jätkuvalt edendama avaliku ja erasektori reisi- ja turismivaldkonna sidusrühmade vahelist koostööd, et aidata Euroopa ettevõtetel hõlpsamini digitaalseid lahendusi uurida ja kasutusele võtta; rõhutab, et eeskätt on vaja parandada riigi, piirkonna ja kohaliku tasandi riiklike turismiametite, reisikorraldajate, majutus- ja toitlustussektori ning digiettevõtete vahelist kooskõlastamist;

| 121. | kutsub komisjoni üles toetama sektorit selliste vahendite väljatöötamisel, mis võimaldavad jälgida külastajate sihtkohti, luua nende profiili ja jälgida nende liikumist, et teha kindlaks nende huvid ja arendada asjakohaseid tooteid, ning looma vahendid, mis pakuvad à la carte sihtkohti või võrgustike jälgimist, et teha kindlaks meie külastajate arvamused; |
| --- | --- |

121.

kutsub komisjoni üles toetama sektorit selliste vahendite väljatöötamisel, mis võimaldavad jälgida külastajate sihtkohti, luua nende profiili ja jälgida nende liikumist, et teha kindlaks nende huvid ja arendada asjakohaseid tooteid, ning looma vahendid, mis pakuvad à la carte sihtkohti või võrgustike jälgimist, et teha kindlaks meie külastajate arvamused;

| 122. | ootab, et komisjon esitaks põhjaliku aruande, mis hõlmab hinnangut praeguse olukorra kohta seoses digiteerimisega ELi turismiturul, et teha kindlaks riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku ja erasektori eri osalejate probleemid ja võimalused ning neid käsitleda; on seisukohal, et see aruanne peaks sisaldama asjakohaseid soovitusi, et tagada aus konkurents ja võrdsed võimalused kõigile osalejatele ning kaitsta tarbijaid, pakkudes läbipaistvust, erapooletust ja juurdepääsetavust; |
| --- | --- |

122.

ootab, et komisjon esitaks põhjaliku aruande, mis hõlmab hinnangut praeguse olukorra kohta seoses digiteerimisega ELi turismiturul, et teha kindlaks riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi avaliku ja erasektori eri osalejate probleemid ja võimalused ning neid käsitleda; on seisukohal, et see aruanne peaks sisaldama asjakohaseid soovitusi, et tagada aus konkurents ja võrdsed võimalused kõigile osalejatele ning kaitsta tarbijaid, pakkudes läbipaistvust, erapooletust ja juurdepääsetavust;

| 123. | märgib, et kasutajad broneerivad turismiteenuseid üha enam veebi kaudu otse, ning märgib ohtusid, mida see võib kaasa tuua tarbijatele, kes ei ole sageli teadlikud oma õigustest ja kohaldatavatest õigusaktidest; nõuab, et komisjon käsitleks üksikasjalikult kõiki kuritarvitamisi, mis võivad selles valdkonnas esineda, ning eelkõige selliste juhtumite puhul, mis puudutavad kombineeritud ostusid eri teenusepakkujatelt (nt lennupiletid ja autorent), ning kohandaks ja arendaks neid uusi teenuste broneerimise viise pakettreiside direktiivi järgmise läbivaatamise raames; |
| --- | --- |

123.

märgib, et kasutajad broneerivad turismiteenuseid üha enam veebi kaudu otse, ning märgib ohtusid, mida see võib kaasa tuua tarbijatele, kes ei ole sageli teadlikud oma õigustest ja kohaldatavatest õigusaktidest; nõuab, et komisjon käsitleks üksikasjalikult kõiki kuritarvitamisi, mis võivad selles valdkonnas esineda, ning eelkõige selliste juhtumite puhul, mis puudutavad kombineeritud ostusid eri teenusepakkujatelt (nt lennupiletid ja autorent), ning kohandaks ja arendaks neid uusi teenuste broneerimise viise pakettreiside direktiivi järgmise läbivaatamise raames;

| 124. | väljendab heameelt selle üle, et hiljuti jõudsid lõpule kolmepoolsed läbirääkimised läbivaadatud pakettreiside direktiivi teemal; nõuab selle direktiivi õigeaegset ja tõhusat ülevõtmist ja kohaldamist, et korraldada sektor ümber ning kaitsta tarbijaid digitaalkeskkonnas; |
| --- | --- |

124.

väljendab heameelt selle üle, et hiljuti jõudsid lõpule kolmepoolsed läbirääkimised läbivaadatud pakettreiside direktiivi teemal; nõuab selle direktiivi õigeaegset ja tõhusat ülevõtmist ja kohaldamist, et korraldada sektor ümber ning kaitsta tarbijaid digitaalkeskkonnas;

| 125. | kutsub komisjoni üles suunama vahendid ja programmid ümber, et toetada paremini Euroopa turismiettevõtete digiteerimist; |
| --- | --- |

125.

kutsub komisjoni üles suunama vahendid ja programmid ümber, et toetada paremini Euroopa turismiettevõtete digiteerimist;

| 126. | kutsub komisjoni üles tagama, et reisi- ja transpordiettevõtted võimaldavad teenuseosutajatele õiglase ja võrdse juurdepääsu asjakohastele andmetele, et hõlbustada mitmeliigiliste liikumisvõimalustega seotud digitaalsete teabe- ja piletiteenuste kasutuselevõttu; märgib intelligentsete transpordisüsteemide olulisust reaalajas täpsete liiklus- ja reisiandmete pakkumisel, et töötada välja integreeritud liikuvusteenused, mis aitaksid kaasa Euroopa turismi arengule; |
| --- | --- |

126.

kutsub komisjoni üles tagama, et reisi- ja transpordiettevõtted võimaldavad teenuseosutajatele õiglase ja võrdse juurdepääsu asjakohastele andmetele, et hõlbustada mitmeliigiliste liikumisvõimalustega seotud digitaalsete teabe- ja piletiteenuste kasutuselevõttu; märgib intelligentsete transpordisüsteemide olulisust reaalajas täpsete liiklus- ja reisiandmete pakkumisel, et töötada välja integreeritud liikuvusteenused, mis aitaksid kaasa Euroopa turismi arengule;

| 127. | kutsub liikmesriike üles selgitama välja ja toetama üleeuroopalisi algatusi, millega edendatakse digitaalse taristu kasutamist ja eri platvormide koostalitlusvõimet; palub sellega seoses liikmesriikidel teha turismipiirkondades kättesaadavaks tasuta WiFi ning kaotada rändlustasud 15. juuniks 2017, nagu otsustati, ja ühtlasi kaotada asukohapõhine piiramine; |
| --- | --- |

127.

kutsub liikmesriike üles selgitama välja ja toetama üleeuroopalisi algatusi, millega edendatakse digitaalse taristu kasutamist ja eri platvormide koostalitlusvõimet; palub sellega seoses liikmesriikidel teha turismipiirkondades kättesaadavaks tasuta WiFi ning kaotada rändlustasud 15. juuniks 2017, nagu otsustati, ja ühtlasi kaotada asukohapõhine piiramine;

| 128. | palub liikmesriikidel ja kohalikel ametiasutustel tagada, et kõik jaamad ning saabumis-, väljumis- ja ümberistumisplatvormid on varustatud infolettidega, kus töötavad koolitatud töötajad, kes saavad anda teavet peamiste sihtkohtade, transpordivahendite ja turismirajatiste kohta, ning mitmekeelsete digitaalsete infosüsteemidega, mis pakuvad tasuta ja piiramatut juurdepääsu WiFi-võrkudele, mida saavad kasutada ka puudega inimesed; |
| --- | --- |

128.

palub liikmesriikidel ja kohalikel ametiasutustel tagada, et kõik jaamad ning saabumis-, väljumis- ja ümberistumisplatvormid on varustatud infolettidega, kus töötavad koolitatud töötajad, kes saavad anda teavet peamiste sihtkohtade, transpordivahendite ja turismirajatiste kohta, ning mitmekeelsete digitaalsete infosüsteemidega, mis pakuvad tasuta ja piiramatut juurdepääsu WiFi-võrkudele, mida saavad kasutada ka puudega inimesed;

| 129. | rõhutab, et internetis majutust või transpordivahendeid broneerides puutuvad reisijad endiselt kokku eri hindade ja tingimustega; kiidab seetõttu heaks komisjoni teatise Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia kohta; palub komisjonil vastu võtta põhjaliku ettepaneku, millega tehakse lõpp põhjendamatule asukohapõhisele piiramisele seoses juurdepääsuga kaupadele, teenustele ja parimale hinnale geograafilise asukoha või elukohariigi alusel; |
| --- | --- |

129.

rõhutab, et internetis majutust või transpordivahendeid broneerides puutuvad reisijad endiselt kokku eri hindade ja tingimustega; kiidab seetõttu heaks komisjoni teatise Euroopa digitaalse ühtse turu strateegia kohta; palub komisjonil vastu võtta põhjaliku ettepaneku, millega tehakse lõpp põhjendamatule asukohapõhisele piiramisele seoses juurdepääsuga kaupadele, teenustele ja parimale hinnale geograafilise asukoha või elukohariigi alusel;

| 130. | nõuab tungivalt, et liikmesriigid soodustaksid esmajärjekorras juurdepääsu kiirele lairibaühendusele kaugetes ja äärepoolseimates turismipiirkondades, nagu saartel ning ranniku-, mägi- ja maapiirkondades, et edendada turismiettevõtete kasvu ja vähendada ELis digitaalset lõhet; |
| --- | --- |

130.

nõuab tungivalt, et liikmesriigid soodustaksid esmajärjekorras juurdepääsu kiirele lairibaühendusele kaugetes ja äärepoolseimates turismipiirkondades, nagu saartel ning ranniku-, mägi- ja maapiirkondades, et edendada turismiettevõtete kasvu ja vähendada ELis digitaalset lõhet;

| 131. | kutsub liikmesriike ja kaasatud osalejaid üles töötama välja tõhusaid vahendeid, et tulla toime oskuste nappusega kõigis sektori osades, eelkõige digiteerimise valdkonnas; |
| --- | --- |

131.

kutsub liikmesriike ja kaasatud osalejaid üles töötama välja tõhusaid vahendeid, et tulla toime oskuste nappusega kõigis sektori osades, eelkõige digiteerimise valdkonnas;

| 132. | on mures asjaolu pärast, et Euroopas ei kasutata täiel määral ära internetimüügi paljusid majanduslikke eeliseid; on seisukohal, et Euroopa valitsused peaksid tegema rohkem selleks, et edendada Euroopas ettevõtlust ja eeskätt tehnoloogiapõhiseid lahendusi; |
| --- | --- |

132.

on mures asjaolu pärast, et Euroopas ei kasutata täiel määral ära internetimüügi paljusid majanduslikke eeliseid; on seisukohal, et Euroopa valitsused peaksid tegema rohkem selleks, et edendada Euroopas ettevõtlust ja eeskätt tehnoloogiapõhiseid lahendusi;

o

o o

| 133. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

133.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT C 56 E, 26.2.2013, lk 41.

(2)  ELT C 131 E, 8.5.2013, lk 9.

(3)  ELT C 134, 7.6.2003, lk 7.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/86

---

P8_TA(2015)0392

Satelliidipõhise tehnoloogia arendamine ülemaailmsete lennuseiresüsteemide jaoks

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta resolutsioon 2.–27. novembrini 2015 Genfis toimuval ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15) vajaliku raadiosagedusspektri eraldamise kohta, millega tulevikus toetada ülemaailmsete lennuseiresüsteemide jaoks satelliidipõhise tehnoloogia väljatöötamist (2015/2857(RSP))

(2017/C 355/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) järgmise, 2.–27. novembril 2015 Genfis toimuva ülemaailmse raadiosidekonverentsi (WRC-15) päevakorda lisatud uut punkti lendude jälgimise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) järgmise, 2.–27. novembril 2015 Genfis toimuva ülemaailmse raadiosidekonverentsi (WRC-15) päevakorda lisatud uut punkti lendude jälgimise kohta,

| — | võttes arvesse ELi poolt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) 12. ja 13. mail 2014 mitmete valdkondade esindajate osalusel toimunud ülemaailmse lennuseire teemalisel koosolekul esitatud töödokumenti lennukite jälgimise ja nende asukoha kindlakstegemiste võimaluste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi poolt Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) 12. ja 13. mail 2014 mitmete valdkondade esindajate osalusel toimunud ülemaailmse lennuseire teemalisel koosolekul esitatud töödokumenti lennukite jälgimise ja nende asukoha kindlakstegemiste võimaluste kohta,

| — | võttes arvesse ICAO eelnimetatud mitmete valdkondade esindajate osalusel toimunud ülemaailmse lennuseire teemalisel koosolekul esitatud soovitusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ICAO eelnimetatud mitmete valdkondade esindajate osalusel toimunud ülemaailmse lennuseire teemalisel koosolekul esitatud soovitusi,

| — | võttes arvesse Euroopa Lennundusohutusameti 5. mai 2014. aasta arvamust 01/2014 pardasalvesteid ja veealuse asukoha kindlakstegemise seadmeid käsitlevate nõuete muutmise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Lennundusohutusameti 5. mai 2014. aasta arvamust 01/2014 pardasalvesteid ja veealuse asukoha kindlakstegemise seadmeid käsitlevate nõuete muutmise kohta,

| — | võttes arvesse eri riiklike lennuõnnetuste uurimisorganite esitatud ohutusalaseid soovitusi, mille eesmärk on suurendada lennuohutust, hõlbustades tsiviillennunduses toimunud õnnetuste uurimiseks vajaliku teabe hankimist, parandades pardasalvestite suutlikkust ning lihtsustades nende käsitsemist ja vee kohal toimunud õnnetuses osalenud õhusõiduki asukoha kindlakstegemist (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eri riiklike lennuõnnetuste uurimisorganite esitatud ohutusalaseid soovitusi, mille eesmärk on suurendada lennuohutust, hõlbustades tsiviillennunduses toimunud õnnetuste uurimiseks vajaliku teabe hankimist, parandades pardasalvestite suutlikkust ning lihtsustades nende käsitsemist ja vee kohal toimunud õnnetuses osalenud õhusõiduki asukoha kindlakstegemist (1),

| — | võttes arvesse komisjoni määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 pardasalvesteid, veealuse asukoha kindlakstegemise seadmeid ja õhusõiduki jälgimise süsteeme käsitlevate nõuete osas (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni määruse ettepanekut, millega muudetakse määrust (EL) nr 965/2012 pardasalvesteid, veealuse asukoha kindlakstegemise seadmeid ja õhusõiduki jälgimise süsteeme käsitlevate nõuete osas (2),

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust 2.–27. novembrini 2015 Genfis toimuval ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15) vajaliku raadiosagedusspektri eraldamise kohta, millega tulevikus toetada ülemaailmsete lennuseiresüsteemide jaoks satelliidipõhise tehnoloogia väljatöötamist (O-000118/2015 – B8-1101/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust 2.–27. novembrini 2015 Genfis toimuval ülemaailmsel raadiosidekonverentsil (WRC-15) vajaliku raadiosagedusspektri eraldamise kohta, millega tulevikus toetada ülemaailmsete lennuseiresüsteemide jaoks satelliidipõhise tehnoloogia väljatöötamist (O-000118/2015 – B8-1101/2015),

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et Air France’i lennu AF447 (1. juuni 2009) ja Malaysia Airlines’i lennu MH370 (8. märts 2014) tragöödiad näitasid vajadust kehtestada uued süsteemid reisilennukite asukoha tuvastamiseks igal ajal isegi kaugetes asukohtades; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Air France’i lennu AF447 (1. juuni 2009) ja Malaysia Airlines’i lennu MH370 (8. märts 2014) tragöödiad näitasid vajadust kehtestada uued süsteemid reisilennukite asukoha tuvastamiseks igal ajal isegi kaugetes asukohtades;

| B. | arvestades, et selliste ülemaailmsete lennuliikluse korraldamise seiresüsteemidega lihtsustatakse lennuki asukoha kindlaksmääramist ebatavalise käitumise, hädaolukorra või õnnetuse puhul; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et selliste ülemaailmsete lennuliikluse korraldamise seiresüsteemidega lihtsustatakse lennuki asukoha kindlaksmääramist ebatavalise käitumise, hädaolukorra või õnnetuse puhul;

| C. | arvestades, et lendude AF447 ja MH370 tragöödiate valguses ei tohiks tavapärase elektritoite kadu pardal nende süsteemide toimimist takistada, samuti ei tohiks olla võimalust nende süsteemide väljalülitamiseks lennu ajal; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et lendude AF447 ja MH370 tragöödiate valguses ei tohiks tavapärase elektritoite kadu pardal nende süsteemide toimimist takistada, samuti ei tohiks olla võimalust nende süsteemide väljalülitamiseks lennu ajal;

| D. | arvestades, et selliste süsteemidega suurendatakse nii otsingu- ja päästeoperatsioonide kui ka uurimiste tulemuslikkust, sest praegused lennuseiresüsteemid katavad ainult osa maakerast; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et selliste süsteemidega suurendatakse nii otsingu- ja päästeoperatsioonide kui ka uurimiste tulemuslikkust, sest praegused lennuseiresüsteemid katavad ainult osa maakerast;

| E. | arvestades, et need süsteemid võiksid olla ka oluliseks vahendiks lennuliikluse korraldamise tõhususe ja suutlikkuse suurendamiseks, tugevdades samal ajal märkimisväärselt lennundusohutust ja vähendades infrastruktuuri kulusid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et need süsteemid võiksid olla ka oluliseks vahendiks lennuliikluse korraldamise tõhususe ja suutlikkuse suurendamiseks, tugevdades samal ajal märkimisväärselt lennundusohutust ja vähendades infrastruktuuri kulusid;

| F. | arvestades, et Euroopa Komisjon on koostöös Euroopa Lennundusohutusameti (EASA), Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja sidusrühmadega hakanud uurima erinevaid tehnilisi võimalusi, võttes aluseks nende tulemusnäitajad, ning on kavandanud järk-järgult rakendatavaid eeskirju lennukite jälgimise kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et Euroopa Komisjon on koostöös Euroopa Lennundusohutusameti (EASA), Rahvusvahelise Tsiviillennunduse Organisatsiooni (ICAO) ja sidusrühmadega hakanud uurima erinevaid tehnilisi võimalusi, võttes aluseks nende tulemusnäitajad, ning on kavandanud järk-järgult rakendatavaid eeskirju lennukite jälgimise kohta;

| G. | arvestades, et praegu kasutatavate ja/või uuritavate võimalike võimaluste hulgas (näiteks lepinguline automaatne sõltuv seire (ADS-C), õhusõiduki side adresseerimis- ja ettekandesüsteem (ACARS), kõrgsageduslik andmeside (High Frequency Data Link – HFDL)) on satelliitsidepõhine üldsaatega automaatse sõltuva seire (ADS-B) tehnoloogia väga paljulubav; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et praegu kasutatavate ja/või uuritavate võimalike võimaluste hulgas (näiteks lepinguline automaatne sõltuv seire (ADS-C), õhusõiduki side adresseerimis- ja ettekandesüsteem (ACARS), kõrgsageduslik andmeside (High Frequency Data Link – HFDL)) on satelliitsidepõhine üldsaatega automaatse sõltuva seire (ADS-B) tehnoloogia väga paljulubav;

| H. | arvestades, et ADS-B tehnoloogia saab aidata kaasa lennuliikluse korraldamisega seotud seirele väljaspool kõige tihedamalt asustatud piirkondi, kus radari katteala on piiratud, võimatu või äärmiselt kallis (sealhulgas ookeanid ja asustamata maismaa-alad); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ADS-B tehnoloogia saab aidata kaasa lennuliikluse korraldamisega seotud seirele väljaspool kõige tihedamalt asustatud piirkondi, kus radari katteala on piiratud, võimatu või äärmiselt kallis (sealhulgas ookeanid ja asustamata maismaa-alad);

| I. | arvestades, et satelliidipõhine ADS-B tehnoloogia põhineb lennuki ja satelliitide rühma vahelisel teabevahetusel, mis annab aeronavigatsiooniteenuste osutajatele seiresuutlikkuse, mis võib teha vajalikuks häirete eest kaitstud konkreetse raadiosagedusala eraldamise; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et satelliidipõhine ADS-B tehnoloogia põhineb lennuki ja satelliitide rühma vahelisel teabevahetusel, mis annab aeronavigatsiooniteenuste osutajatele seiresuutlikkuse, mis võib teha vajalikuks häirete eest kaitstud konkreetse raadiosagedusala eraldamise;

| J. | arvestades, et Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) poolt 2015. aasta novembris korraldatav ülemaailmne raadiosidekonverents (WRC-15) on foorum selle kindlaksmääramiseks, millistele raadioteenustele eraldatakse konkreetsed raadiosagedusalad; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Rahvusvahelise Telekommunikatsiooni Liidu (ITU) poolt 2015. aasta novembris korraldatav ülemaailmne raadiosidekonverents (WRC-15) on foorum selle kindlaksmääramiseks, millistele raadioteenustele eraldatakse konkreetsed raadiosagedusalad;

| K. | arvestades, et tuleks võtta meetmeid, et tagada, et sobiva raadiosagedusala õigeaegselt eraldamata jätmine ei oleks ADS-B tehnoloogia arendamisele takistuseks; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et tuleks võtta meetmeid, et tagada, et sobiva raadiosagedusala õigeaegselt eraldamata jätmine ei oleks ADS-B tehnoloogia arendamisele takistuseks;

| 1. | toetab Euroopa Komisjoni tegevust sellise tulemuspõhise globaalse lennuseiresüsteemi kiirel väljatöötamisel, mis annab aeronavigatsiooniteenuste osutajatele võimaluse tuvastada reisilennuki asukoht igal ajal isegi kaugetes asukohtades; |
| --- | --- |

1.

toetab Euroopa Komisjoni tegevust sellise tulemuspõhise globaalse lennuseiresüsteemi kiirel väljatöötamisel, mis annab aeronavigatsiooniteenuste osutajatele võimaluse tuvastada reisilennuki asukoht igal ajal isegi kaugetes asukohtades;

| 2. | rõhutab, et isegi tavapärase elektritoite kadu pardal ei tohiks sellise süsteemide toimimist takistada, samuti ei tohiks olla võimalust nende süsteemide väljalülitamiseks lennu ajal; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et isegi tavapärase elektritoite kadu pardal ei tohiks sellise süsteemide toimimist takistada, samuti ei tohiks olla võimalust nende süsteemide väljalülitamiseks lennu ajal;

| 3. | on veendunud, et sellise süsteemi väljaarendamine tuleks saavutada kõigi huvitatud sidusrühmade (nt tööstus, lennuettevõtjad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, ohutus- ja päästeteenistused, lennuõnnetuste uurimisorganid ja rahvusvahelised organisatsioonid) vahelise tugeva koostöö kaudu; |
| --- | --- |

3.

on veendunud, et sellise süsteemi väljaarendamine tuleks saavutada kõigi huvitatud sidusrühmade (nt tööstus, lennuettevõtjad, aeronavigatsiooniteenuste osutajad, ohutus- ja päästeteenistused, lennuõnnetuste uurimisorganid ja rahvusvahelised organisatsioonid) vahelise tugeva koostöö kaudu;

| 4. | märgib, et satelliidipõhine ADS-B tehnoloogia, mis põhineb lennuki ja satelliitide vahelisel teabevahetusel, on üks paljulubavaid võimalusi ülemaailmse lennuliikluse korraldamise seiresüsteemi väljaarendamiseks; |
| --- | --- |

4.

märgib, et satelliidipõhine ADS-B tehnoloogia, mis põhineb lennuki ja satelliitide vahelisel teabevahetusel, on üks paljulubavaid võimalusi ülemaailmse lennuliikluse korraldamise seiresüsteemi väljaarendamiseks;

| 5. | rõhutab, et ADS-B tehnoloogia rakendamisel on tähtis arvesse võtta kõikide õhuruumi kasutajate vajadusi ning tagada alternatiivsete tehnoloogiate vaheline koostalitusvõime, et vältida ohutus- ja julgeolekunõuete rikkumisi; |
| --- | --- |

5.

rõhutab, et ADS-B tehnoloogia rakendamisel on tähtis arvesse võtta kõikide õhuruumi kasutajate vajadusi ning tagada alternatiivsete tehnoloogiate vaheline koostalitusvõime, et vältida ohutus- ja julgeolekunõuete rikkumisi;

| 6. | märgib, et satelliidipõhise ADS-B tehnoloogia arendamine võib häirete vältimiseks muuta vajalikuks asjakohase raadiosagedusspektri eraldamise; |
| --- | --- |

6.

märgib, et satelliidipõhise ADS-B tehnoloogia arendamine võib häirete vältimiseks muuta vajalikuks asjakohase raadiosagedusspektri eraldamise;

| 7. | kutsub komisjoni üles, pidades silmas 2015. aasta novembris Genfis korraldavat järgmist ülemaailmset raadiosidekonverentsi (WRC-15), võtma vajalikke meetmeid vajaliku raadiosagedusspektri eraldamiseks, millega tulevikus toetada ülemaailmsete lennuseiresüsteemide jaoks satelliidipõhise tehnoloogia väljatöötamist; |
| --- | --- |

7.

kutsub komisjoni üles, pidades silmas 2015. aasta novembris Genfis korraldavat järgmist ülemaailmset raadiosidekonverentsi (WRC-15), võtma vajalikke meetmeid vajaliku raadiosagedusspektri eraldamiseks, millega tulevikus toetada ülemaailmsete lennuseiresüsteemide jaoks satelliidipõhise tehnoloogia väljatöötamist;

| 8. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

8.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Lennundusohutusameti 5. mai 2014. aasta arvamus 01/2014, lk 1, „Viited“.

(2)  Komisjoni dokument RPS COM-AC DRC(2015) D040413/02 ja selle lisa.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

Teisipäev, 27. oktoober 2015

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/89

---

P8_TA(2015)0360

Ühine põllumajanduspoliitika: aegunud õigusaktide kehtetuks tunnistamine ***I

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 355/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0174), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0174),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0101/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 42 esimest lõiku ja artikli 43 lõiget 2, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0101/2015),

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni arvamust esitatud õigusliku aluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 114, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3 ja artiklit 114,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 1. juuli 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 1. juuli 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. septembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 7. septembri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 59 ja 39,

| — | võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0255/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni raportit (A8-0255/2015),

| 1. | võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu esimese lugemise seisukoha, võttes üle komisjoni ettepaneku;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

P8_TC1-COD(2015)0090

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 27. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 76/621/EMÜ, millega määratakse toiduõlide ja -rasvade maksimaalne eruukhappesisaldus, ning nõukogu määrus (EÜ) nr 320/2006, millega luuakse ajutine kava suhkrutööstuse ümberkorraldamiseks

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/2284) lõplikule kujule).

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/91

---

P8_TA(2015)0361

ELi ja Šveitsi vaheline leping finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse kohta *

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu nimel Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli sõlmimise kohta (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

(Konsulteerimine)

(2017/C 355/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08266/1/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (08266/1/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli projekti (08297/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Ühenduse ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise nõukogu direktiivis 2003/48/EÜ hoiuste intresside maksustamise kohta sätestatud meetmetega samaväärsete meetmete kohaldamist käsitleva lepingu muutmisprotokolli projekti (08297/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ning lõike 8 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti b ning lõike 8 teist lõiku, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0169/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0271/2015),

| 1. | kiidab nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul heaks ja kiidab heaks lepingu muutmisprotokolli sõlmimise; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu otsuse eelnõu muudetud kujul heaks ja kiidab heaks lepingu muutmisprotokolli sõlmimise;

| 2. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et ei ole võimalik teha parandusi, eriti mis puudutab esitatud teavet ning teabevahetuse automaatset, siduvat ja piiranguteta olemust; |
| --- | --- |

2.

peab kahetsusväärseks asjaolu, et ei ole võimalik teha parandusi, eriti mis puudutab esitatud teavet ning teabevahetuse automaatset, siduvat ja piiranguteta olemust;

| 3. | palub komisjonil hoida Euroopa Parlamenti kursis kõigi võimalike muudatuste või uute arengutega asjaomase lepingu muutmisprotokolli sõlmimise viimastes etappides; |
| --- | --- |

3.

palub komisjonil hoida Euroopa Parlamenti kursis kõigi võimalike muudatuste või uute arengutega asjaomase lepingu muutmisprotokolli sõlmimise viimastes etappides;

| 4. | tuletab nõukogule meelde kohustust Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu otsuse eelnõud muudab; |
| --- | --- |

4.

tuletab nõukogule meelde kohustust Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu otsuse eelnõud muudab;

| 5. | rõhutab seda, kui oluline on võtta tulemuslikke meetmeid pettuste ja maksustamise vältimise vastu ning eriti liidus asuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, kui kaasatud on kolmandate riikide finantsasutused; |
| --- | --- |

5.

rõhutab seda, kui oluline on võtta tulemuslikke meetmeid pettuste ja maksustamise vältimise vastu ning eriti liidus asuvate füüsiliste ja juriidiliste isikute maksudest kõrvalehoidumise ja maksustamise vältimise vastu, kui kaasatud on kolmandate riikide finantsasutused;

| 6. | palub komisjonil 18 kuu möödumisel kõnealuse lepingu muutmisprotokolli jõustumise kuupäevast hinnata lepingu kohaldamist ja selle tulemusi ning esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne, lisades sellele vajaduse korral lepingu läbivaatamise ettepanekud; |
| --- | --- |

6.

palub komisjonil 18 kuu möödumisel kõnealuse lepingu muutmisprotokolli jõustumise kuupäevast hinnata lepingu kohaldamist ja selle tulemusi ning esitada Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruanne, lisades sellele vajaduse korral lepingu läbivaatamise ettepanekud;

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

7.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Šveitsi Konföderatsiooni valitsusele ja parlamendile.

Muudatusettepanek 1

Otsuse eelnõu

Artikkel 2 – lõige 1

| Otsuse eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Nõukogu eesistuja esitab
  muutmisprotokolli
  artikli 2 lõikes 1 ettenähtud teatise, et
  väljendada liidu nõusolekut end muutmisprotokolliga siduda

   (4)

  . | 1.   Nõukogu eesistuja esitab
  liidu nimel muutmisprotokolli

   (4) artikli 2 lõikes 1
  ja artiklis 4
  ettenähtud teatise,
  tagamaks,
  et
  järgitakse eeskirju, mis puudutavad automaatset teabevahetust seoses avaldatavate kontodega, ning võimaldatakse koostöö tegemist nõuete järgimise ja täitmise tagamise valdkonnas. |

Otsuse eelnõu

Muudatusettepanek

1.   Nõukogu eesistuja esitab
  muutmisprotokolli
  artikli 2 lõikes 1 ettenähtud teatise, et
  väljendada liidu nõusolekut end muutmisprotokolliga siduda

   (4)

  .

1.   Nõukogu eesistuja esitab
  liidu nimel muutmisprotokolli

   (4) artikli 2 lõikes 1
  ja artiklis 4
  ettenähtud teatise,
  tagamaks,
  et
  järgitakse eeskirju, mis puudutavad automaatset teabevahetust seoses avaldatavate kontodega, ning võimaldatakse koostöö tegemist nõuete järgimise ja täitmise tagamise valdkonnas.

Muudatusettepanek 2

Otsuse eelnõu

Artikkel 2 – lõige 2

| Otsuse eelnõu | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Komisjon
  teavitab
  Šveitsi Konföderatsiooni ja liikmesriike Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise finantskontosid käsitlevat automaatset teabevahetust hõlmava rahvusvahelise maksukuulekuse parandamise lepingu artikli 1 lõike 1 punkti d kohaselt esitatud teadetest. | 2.   
  Tulenevalt muutmisprotokollist teavitab
  komisjon Šveitsi Konföderatsiooni ja liikmesriike Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise finantskontosid käsitlevat automaatset teabevahetust hõlmava rahvusvahelise maksukuulekuse parandamise lepingu artikli 1 lõike 1 punkti d kohaselt esitatud teadetest. |

Otsuse eelnõu

Muudatusettepanek

2.   Komisjon
  teavitab
  Šveitsi Konföderatsiooni ja liikmesriike Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise finantskontosid käsitlevat automaatset teabevahetust hõlmava rahvusvahelise maksukuulekuse parandamise lepingu artikli 1 lõike 1 punkti d kohaselt esitatud teadetest.

2.   
  Tulenevalt muutmisprotokollist teavitab
  komisjon Šveitsi Konföderatsiooni ja liikmesriike Euroopa Liidu ja Šveitsi Konföderatsiooni vahelise finantskontosid käsitlevat automaatset teabevahetust hõlmava rahvusvahelise maksukuulekuse parandamise lepingu artikli 1 lõike 1 punkti d kohaselt esitatud teadetest.

---

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab muutmisprotokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

(4)  Nõukogu peasekretariaat avaldab muutmisprotokolli jõustumise kuupäeva Euroopa Liidu Teatajas.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/93

---

P8_TA(2015)0362

Hoiuste intresside maksustamine ja hoiuste direktiivi kehtetuks tunnistamine *

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 2003/48/EÜ (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2017/C 355/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0129), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0129),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0086/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0086/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 50 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59 ja artikli 50 lõiget 2,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0299/2015),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala on põhimõtteliselt laiem kui direktiivi 2003/48/EÜ oma ja direktiiviga nähakse ette, et reguleerimisala kattumise korral on ülimuslik direktiiv 2014/107/EL. Siiski on veel jäänud juhtumeid, mille korral kohaldataks ikkagi ainult direktiivi 2003/48/EÜ. Need juhud tulenevad kahe direktiivi lähenemisviiside väikestest erinevustest ja mitmesugustest konkreetsetest eranditest. Kui nendel piiratud juhtudel jääb direktiivi 2003/48/EÜ reguleerimisala väljapoole direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala, tuleks jätkuvalt kohaldada direktiivi 2003/48/EÜ asjakohaseid sätteid, mille tulemuseks on teabevahetuse topeltstandardid liidus. Sellisest topeltteabevahetusest tulenev kasu on väiksem kui sellega seotud kulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala on põhimõtteliselt laiem kui direktiivi 2003/48/EÜ oma ja direktiiviga nähakse ette, et reguleerimisala kattumise korral on ülimuslik direktiiv 2014/107/EL. Siiski on veel jäänud juhtumeid, mille korral kohaldataks ikkagi ainult direktiivi 2003/48/EÜ. Need juhud tulenevad kahe direktiivi lähenemisviiside väikestest erinevustest ja mitmesugustest konkreetsetest eranditest. Kui nendel piiratud juhtudel jääb direktiivi 2003/48/EÜ reguleerimisala väljapoole direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala, tuleks jätkuvalt kohaldada direktiivi 2003/48/EÜ asjakohaseid sätteid, mille tulemuseks on teabevahetuse topeltstandardid liidus. Sellisest topeltteabevahetusest tulenev kasu on väiksem kui sellega seotud kulud.

| (5) | Direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala on põhimõtteliselt laiem kui direktiivi 2003/48/EÜ oma ja direktiiviga nähakse ette, et reguleerimisala kattumise korral on ülimuslik direktiiv 2014/107/EL. Siiski on veel jäänud juhtumeid, mille korral kohaldataks ikkagi ainult direktiivi 2003/48/EÜ. Need juhud tulenevad kahe direktiivi lähenemisviiside väikestest erinevustest ja mitmesugustest konkreetsetest eranditest. Kui nendel piiratud juhtudel jääb direktiivi 2003/48/EÜ reguleerimisala väljapoole direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala, tuleks jätkuvalt kohaldada direktiivi 2003/48/EÜ asjakohaseid sätteid, mille tulemuseks on teabevahetuse topeltstandardid liidus.
  Kuigi teabevahetuse topeltstandardi kohta ei ole tehtud konkreetset kulude-tulude analüüsi, isegi mitte standardite vahetumise aegse üleminekuperioodi jaoks, on mõistlik eeldada, et
  sellisest topeltteabevahetusest tulenev kasu on väiksem kui sellega seotud kulud. |
| --- | --- |

(5)

Direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala on põhimõtteliselt laiem kui direktiivi 2003/48/EÜ oma ja direktiiviga nähakse ette, et reguleerimisala kattumise korral on ülimuslik direktiiv 2014/107/EL. Siiski on veel jäänud juhtumeid, mille korral kohaldataks ikkagi ainult direktiivi 2003/48/EÜ. Need juhud tulenevad kahe direktiivi lähenemisviiside väikestest erinevustest ja mitmesugustest konkreetsetest eranditest. Kui nendel piiratud juhtudel jääb direktiivi 2003/48/EÜ reguleerimisala väljapoole direktiivi 2014/107/EL reguleerimisala, tuleks jätkuvalt kohaldada direktiivi 2003/48/EÜ asjakohaseid sätteid, mille tulemuseks on teabevahetuse topeltstandardid liidus.
  Kuigi teabevahetuse topeltstandardi kohta ei ole tehtud konkreetset kulude-tulude analüüsi, isegi mitte standardite vahetumise aegse üleminekuperioodi jaoks, on mõistlik eeldada, et
  sellisest topeltteabevahetusest tulenev kasu on väiksem kui sellega seotud kulud.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (11a) | Direktiivi 2003/48/EÜ sätetega samaväärseid sätteid kohaldatakse praegu eraldiseisvate kahepoolsete lepingute kaudu, mis on sõlmitud liidu ja viie ELi mittekuuluva Euroopa riigi vahel (Šveitsi Konföderatsioon, Liechtensteini Vürstiriik, San Marino Vabariik, Monaco Vürstiriik ja Andorra Vürstiriik) ning iga liikmesriigi ja 12 sõltlas- või assotsieerunud territooriumi vahel (Kanalisaared, Mani saar ja Kariibi mere piirkonnas asuvad sõltlas- ja assotsieerunud territooriumid). On väga oluline, et kõik need kahepoolsed lepingud viidaks kooskõlla uue OECD ülemaailmse standardiga ja direktiiviga 2014/107/EL. Samuti on ülioluline, et praeguselt standardilt uuele ülemineku käigus ei tekiks seaduselünki ega muid ebakõlasid. Omades selgeid volitusi nende viie ELi mittekuuluva Euroopa riigiga lepingute muutmise üle läbirääkimiste pidamiseks, peaks komisjon oma pädevuse raames osalema aktiivselt ka liikmesriikide ja 12 sõltlas- ja assotsieerunud territooriumi vahel sõlmitud lepingute läbivaatamise hõlbustamises ja edendamises. Komisjon peaks vajaduse korral lihtsuse ja tõhususe huvides ning liikmesriikide sõnaselgel nõusolekul sellised läbirääkimised ise korraldama. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11a)

Direktiivi 2003/48/EÜ sätetega samaväärseid sätteid kohaldatakse praegu eraldiseisvate kahepoolsete lepingute kaudu, mis on sõlmitud liidu ja viie ELi mittekuuluva Euroopa riigi vahel (Šveitsi Konföderatsioon, Liechtensteini Vürstiriik, San Marino Vabariik, Monaco Vürstiriik ja Andorra Vürstiriik) ning iga liikmesriigi ja 12 sõltlas- või assotsieerunud territooriumi vahel (Kanalisaared, Mani saar ja Kariibi mere piirkonnas asuvad sõltlas- ja assotsieerunud territooriumid). On väga oluline, et kõik need kahepoolsed lepingud viidaks kooskõlla uue OECD ülemaailmse standardiga ja direktiiviga 2014/107/EL. Samuti on ülioluline, et praeguselt standardilt uuele ülemineku käigus ei tekiks seaduselünki ega muid ebakõlasid. Omades selgeid volitusi nende viie ELi mittekuuluva Euroopa riigiga lepingute muutmise üle läbirääkimiste pidamiseks, peaks komisjon oma pädevuse raames osalema aktiivselt ka liikmesriikide ja 12 sõltlas- ja assotsieerunud territooriumi vahel sõlmitud lepingute läbivaatamise hõlbustamises ja edendamises. Komisjon peaks vajaduse korral lihtsuse ja tõhususe huvides ning liikmesriikide sõnaselgel nõusolekul sellised läbirääkimised ise korraldama.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisjon esitab 1. juuliks 2016 nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande direktiivi 2003/48/EÜ kohase aruandlusstandardi asendamise kohta uue standardiga, mis on loodud direktiiviga 2014/107/EL. Nimetatud aruandes käsitletakse muu hulgas (aga mitte ainult) aruandlust puudutavate seaduselünkade ja muude ebakõlade tekitamise võimalust, mis võib soodustada piiriüleseid maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist. Aruandes käsitletakse samuti liidu ja viie ELi mittekuuluva Euroopa riigi vahel (Šveitsi Konföderatsioon, Liechtensteini Vürstiriik, San Marino Vabariik, Monaco Vürstiriik ja Andorra Vürstiriik) ning iga liikmesriigi ja 12 sõltlas- ja assotsieerunud territooriumi vahel (Kanalisaared, Mani saar ja Kariibi mere piirkonnas asuvad sõltlas- ja assotsieerunud territooriumid) sõlmitud eraldiseisvate kahepoolsete lepingute läbivaatamist. Komisjon esitab 1. oktoobriks 2017 järelmeetmete aruande, et tagada olukorra hoolikas kontroll. Vajaduse korral lisatakse aruannetele seadusandlikud ettepanekud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon esitab 1. juuliks 2016 nõukogule ja Euroopa Parlamendile aruande direktiivi 2003/48/EÜ kohase aruandlusstandardi asendamise kohta uue standardiga, mis on loodud direktiiviga 2014/107/EL. Nimetatud aruandes käsitletakse muu hulgas (aga mitte ainult) aruandlust puudutavate seaduselünkade ja muude ebakõlade tekitamise võimalust, mis võib soodustada piiriüleseid maksupettusi ja maksudest kõrvalehoidumist. Aruandes käsitletakse samuti liidu ja viie ELi mittekuuluva Euroopa riigi vahel (Šveitsi Konföderatsioon, Liechtensteini Vürstiriik, San Marino Vabariik, Monaco Vürstiriik ja Andorra Vürstiriik) ning iga liikmesriigi ja 12 sõltlas- ja assotsieerunud territooriumi vahel (Kanalisaared, Mani saar ja Kariibi mere piirkonnas asuvad sõltlas- ja assotsieerunud territooriumid) sõlmitud eraldiseisvate kahepoolsete lepingute läbivaatamist. Komisjon esitab 1. oktoobriks 2017 järelmeetmete aruande, et tagada olukorra hoolikas kontroll. Vajaduse korral lisatakse aruannetele seadusandlikud ettepanekud.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/96

---

P8_TA(2015)0363

Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Rootsiga *

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Rootsiga (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

(Konsulteerimine)

(2017/C 355/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu rakendusotsuse eelnõu (10027/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu rakendusotsuse eelnõu (10027/2015),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0197/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0304/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0419.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/97

---

P8_TA(2015)0364

Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Belgiaga *

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Belgiaga (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

(Konsulteerimine)

(2017/C 355/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu rakendusotsuse eelnõu (10029/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu rakendusotsuse eelnõu (10029/2015),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja üleminekusätteid käsitleva protokolli nr 36 artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0196/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0303/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0419.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/98

---

P8_TA(2015)0365

Sõrmejälgede andmeid käsitlev automatiseeritud andmevahetus Poolaga *

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu rakendusotsuse eelnõu sõrmejälgede andmeid käsitleva automatiseeritud andmevahetuse alustamise kohta Poolaga (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

(Konsulteerimine)

(2017/C 355/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu rakendusotsuse eelnõu (09989/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu rakendusotsuse eelnõu (09989/2015),

| — | võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Amsterdami lepinguga muudetud Euroopa Liidu lepingu artikli 39 lõiget 1 ja protokolli nr 36 (üleminekusätete kohta) artiklit 9, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0195/2015),

| — | võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 23. juuni 2008. aasta otsust 2008/615/JSK piiriülese koostöö tõhustamise kohta, eelkõige seoses terrorismi- ja piiriülese kuritegevuse vastase võitlusega (1), eriti selle artiklit 33,

| — | võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. oktoobri 2013. aasta resolutsiooni ELi piiriülese õiguskaitsekoostöö tugevdamise ning Prümi otsuse ja Euroopa Teabevahetusmudeli rakendamise kohta (2),

| — | võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 9. juuli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa julgeoleku tegevuskava kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0302/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit (A8-0302/2015),

| 1. | kiidab nõukogu eelnõu heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu eelnõu heaks;

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile.

---

(1)  ELT L 210, 6.8.2008, lk 1.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0419.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/99

---

P8_TA(2015)0366

Pakettreisid ja seotud reisikorraldusteenused ***II

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, mis käsitleb pakettreise ja seotud reisikorraldusteenuseid ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 2006/2004 ja Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/83/EL ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiiv 90/314/EMÜ (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2017/C 355/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09173/3/2015 – C8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09173/3/2015 – C8-0281/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2013. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 11. detsembri 2013. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0512) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (2) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0512) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0297/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse; |
| --- | --- |

2.

võtab teadmiseks käesolevale resolutsioonile lisatud komisjoni avalduse;

| 3. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 170, 5.6.2014, lk 73.

(2)  Vastuvõetud tekstid, 12.3.2014, P7_TA(2014)0222.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Komisjoni avaldus

Komisjoni talituste 3. detsembri 2009. aasta töödokumendi „Ebaausaid kaubandustavasid käsitleva direktiivi 2005/29/EÜ rakendamise/kohaldamise suunised“ läbivaatamisel käsitleb komisjon ka selliste kaubandustavade küsimust, mille puhul reisiteenuse osutajad, kes turustavad oma teenuseid veebis, pakuvad täiendavaid teenuseid varjatud, ebaselgel või mitmeti mõistetaval viisil, näiteks peites võimaluse mitte broneerida täiendavaid teenuseid. Komisjon teavitab parlamenti sellest, kuidas parlamendi seisukohti on läbivaadatud suuniste vastuvõtmisel arvesse võetud.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/100

---

P8_TA(2015)0367

Euroopa elektroonilise side ühtne turg ***II

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega nähakse ette avatud internetiühendust käsitlevad meetmed ning millega muudetakse direktiivi 2002/22/EÜ universaalteenuse ning kasutajate õiguste kohta elektrooniliste sidevõrkude ja -teenuste puhul ning määrust (EL) nr 531/2012, mis käsitleb rändlust üldkasutatavates mobiilsidevõrkudes liidu piires (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2017/C 355/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10788/2/2015 – C8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (10788/2/2015 – C8-0294/2015),

| — | võttes arvesse Iirimaa parlamendi, Malta parlamendi, Austria Liidunõukogu ja Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Iirimaa parlamendi, Malta parlamendi, Austria Liidunõukogu ja Rootsi parlamendi poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 21. jaanuari 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 31. jaanuari 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 31. jaanuari 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0627) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (3) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2013)0627) suhtes,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0300/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

2.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 4. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

4.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 177, 11.6.2014, lk 64.

(2)  ELT C 126, 26.4.2014, lk 53.

(3)  Vastuvõetud tekstid, 3.4.2014, P7_TA(2014)0281.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/101

---

P8_TA(2015)0368

Kauplemine teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal moel kohtlemiseks või karistamiseks ***I

Euroopa Parlamendi 27. oktoobril 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse nõukogu määrust (EÜ) nr 1236/2005, mis käsitleb kauplemist teatavate kaupadega, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 355/20)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Üldise loa andmine oleks asjakohane ka juhul, kui tootjal on vaja eksportida
  määrusega
  (EÜ) nr 1236/2005
  reguleerimisalasse
  kuuluvaid ravimeid edasimüüjale riigis, kes ei ole surmanuhtlust kaotanud, tingimusel et eksportija ja edasimüüja on sõlminud kirjaliku kokkuleppe, mis nõuab edasimüüjalt asjakohaste meetmete võtmist tagamaks, et ravimeid ei kasutata surmanuhtluse täideviimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Üldise loa andmine oleks asjakohane ka juhul, kui tootjal on vaja eksportida
  määrusega
  (EÜ) nr 1236/2005
  reguleerimisalasse
  kuuluvaid ravimeid edasimüüjale riigis, kes ei ole surmanuhtlust kaotanud, tingimusel et eksportija ja edasimüüja on sõlminud kirjaliku kokkuleppe, mis nõuab edasimüüjalt asjakohaste meetmete võtmist tagamaks, et ravimeid ei kasutata surmanuhtluse täideviimiseks.

| (8) | Üldise loa andmine oleks asjakohane ka juhul, kui tootjal on vaja eksportida
  määruse
  (EÜ) nr 1236/2005
  kohaldamisalasse
  kuuluvaid ravimeid edasimüüjale riigis, kes ei ole surmanuhtlust kaotanud, tingimusel et eksportija ja edasimüüja on sõlminud kirjaliku kokkuleppe, mis nõuab edasimüüjalt asjakohaste meetmete võtmist tagamaks, et ravimeid ei kasutata surmanuhtluse täideviimiseks
  , piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks
  . |
| --- | --- |

(8)

Üldise loa andmine oleks asjakohane ka juhul, kui tootjal on vaja eksportida
  määruse
  (EÜ) nr 1236/2005
  kohaldamisalasse
  kuuluvaid ravimeid edasimüüjale riigis, kes ei ole surmanuhtlust kaotanud, tingimusel et eksportija ja edasimüüja on sõlminud kirjaliku kokkuleppe, mis nõuab edasimüüjalt asjakohaste meetmete võtmist tagamaks, et ravimeid ei kasutata surmanuhtluse täideviimiseks
  , piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks
  .

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Vajalik on keelata liidu vahendajatel osutada vahendusteenuseid seoses kaupadega, mille eksport ja import on keelatud, kuna sellistel kaupadel puudub muu praktiline kasutus kui surmanuhtluse täideviimine, piinamine või muu julm, ebainimlik või inimväärikust alandav kohtlemine või karistamine. Selliste teenuste osutamise keelamine aitab kaitsta kõlblust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Vajalik on keelata liidu vahendajatel osutada vahendusteenuseid seoses kaupadega, mille eksport ja import on keelatud, kuna sellistel kaupadel puudub muu praktiline kasutus kui surmanuhtluse täideviimine, piinamine või muu julm, ebainimlik või inimväärikust alandav kohtlemine või karistamine. Selliste teenuste osutamise keelamine aitab kaitsta kõlblust.

| (12) | Vajalik on keelata liidu vahendajatel osutada vahendusteenuseid seoses kaupadega, mille eksport ja import on keelatud, kuna sellistel kaupadel puudub muu praktiline kasutus kui surmanuhtluse täideviimine, piinamine või muu julm, ebainimlik või inimväärikust alandav kohtlemine või karistamine. Selliste teenuste osutamise keelamine aitab kaitsta kõlblust
  ja austada inimväärikuse põhimõtteid, mis on Euroopa väärtuste aluseks, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  . |
| --- | --- |

(12)

Vajalik on keelata liidu vahendajatel osutada vahendusteenuseid seoses kaupadega, mille eksport ja import on keelatud, kuna sellistel kaupadel puudub muu praktiline kasutus kui surmanuhtluse täideviimine, piinamine või muu julm, ebainimlik või inimväärikust alandav kohtlemine või karistamine. Selliste teenuste osutamise keelamine aitab kaitsta kõlblust
  ja austada inimväärikuse põhimõtteid, mis on Euroopa väärtuste aluseks, nagu on sätestatud Euroopa Liidu lepingus ja Euroopa Liidu põhiõiguste hartas
  .

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (19a) | Tuleks sätestada sihipärase lõppkasutuse klausel, et liikmesriigid saaksid peatada või lõpetada selliste julgeolekuga seotud kaupade edasitoimetamise, mis ei ole loetletud II ja III lisas, kuid mille puhul on selge, et neid on tegelikult võimalik kasutada üksnes surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, või kui on põhjendatult alust arvata, et nende kaupade edasitoimetamise tagajärjeks võib olla surmanuhtluse täideviimise, piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise hõlbustamine või teostamine. Sihipärase lõppkasutuse klausli alusel antud volitused ei peaks laienema ravimitele, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Tuleks sätestada sihipärase lõppkasutuse klausel, et liikmesriigid saaksid peatada või lõpetada selliste julgeolekuga seotud kaupade edasitoimetamise, mis ei ole loetletud II ja III lisas, kuid mille puhul on selge, et neid on tegelikult võimalik kasutada üksnes surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, või kui on põhjendatult alust arvata, et nende kaupade edasitoimetamise tagajärjeks võib olla surmanuhtluse täideviimise, piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise hõlbustamine või teostamine. Sihipärase lõppkasutuse klausli alusel antud volitused ei peaks laienema ravimitele, mida on võimalik kasutada surmanuhtluse täideviimiseks.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt a a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 2 – punkt f

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | punkt f asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

aa)

punkt f asendatakse järgmisega:

| f) | tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, katsetamise, hoolduse, komplekteerimise ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või nõustamisteenuste kaudu. Tehniline abi hõlmab ka suuliselt ja elektroonilisel teel edastatavat abi; |
| --- | --- |

f)

tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, katsetamise, hoolduse, komplekteerimise ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või nõustamisteenuste kaudu. Tehniline abi hõlmab ka suuliselt ja elektroonilisel teel edastatavat abi;

| | „f) | tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, katsetamise, hoolduse, komplekteerimise
  , kasutamise, tavade
  ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või nõustamisteenuste kaudu. Tehniline abi hõlmab ka suuliselt ja elektroonilisel teel edastatavat abi;“ |
| --- | --- | --- |

„f)

tehniline abi – igasugune tehniline abi, mis on seotud parandamise, arendamise, tootmise, katsetamise, hoolduse, komplekteerimise
  , kasutamise, tavade
  ja muude tehniliste teenustega ning mida võib osutada juhendamise, nõustamise, koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamise või nõustamisteenuste kaudu. Tehniline abi hõlmab ka suuliselt ja elektroonilisel teel edastatavat abi;“

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 2 – punkt k – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Käesoleva määruse puhul
  jäetakse pelgalt
  kõrvalteenuste
  osutamine käesolevast mõistest välja
  . Kõrvalteenused on transport, finantsteenused, kindlustus või edasikindlustus või üldine reklaam või müügiedendus; | Käesoleva määruse puhul
  hõlmab käesolev mõiste
  kõrvalteenuste
  osutamist
  . Kõrvalteenused on transport, finantsteenused, kindlustus või edasikindlustus või üldine reklaam või müügiedendus
  , sealhulgas internetis
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva määruse puhul
  jäetakse pelgalt
  kõrvalteenuste
  osutamine käesolevast mõistest välja
  . Kõrvalteenused on transport, finantsteenused, kindlustus või edasikindlustus või üldine reklaam või müügiedendus;

Käesoleva määruse puhul
  hõlmab käesolev mõiste
  kõrvalteenuste
  osutamist
  . Kõrvalteenused on transport, finantsteenused, kindlustus või edasikindlustus või üldine reklaam või müügiedendus
  , sealhulgas internetis
  ;

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 2 – punkt l

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| l) | „vahendaja“ –
  liidus elu-või
  asukohta omav füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kes osutab punktis k määratletud teenuseid
  liidust kolmanda riigi territooriumile
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

l)

„vahendaja“ –
  liidus elu-või
  asukohta omav füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kes osutab punktis k määratletud teenuseid
  liidust kolmanda riigi territooriumile
  ;

| l) | „vahendaja“ –
  liidu liikmesriigis elu- või
  asukohta
  või liidu liikmesriigi kodakondsust
  omav füüsiline või juriidiline isik või partnerlus
  või juriidilise isiku või partnerluse tütarettevõtja
  , kes osutab punktis k määratletud teenuseid; |
| --- | --- |

l)

„vahendaja“ –
  liidu liikmesriigis elu- või
  asukohta
  või liidu liikmesriigi kodakondsust
  omav füüsiline või juriidiline isik või partnerlus
  või juriidilise isiku või partnerluse tütarettevõtja
  , kes osutab punktis k määratletud teenuseid;

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 2 – punkt m

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| m) | „tehnilise abi osutaja“ –
  liidus elu-või
  asukohta omav füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kes tegeleb punktis f määratletud tehnilise abi osutamisega
  liidust kolmanda riigi territooriumile
  ; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

m)

„tehnilise abi osutaja“ –
  liidus elu-või
  asukohta omav füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kes tegeleb punktis f määratletud tehnilise abi osutamisega
  liidust kolmanda riigi territooriumile
  ;

| m) | „tehnilise abi osutaja“ –
  liidu liikmesriigis elu- või
  asukohta omav füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kes tegeleb punktis f määratletud tehnilise abi osutamisega; |
| --- | --- |

m)

„tehnilise abi osutaja“ –
  liidu liikmesriigis elu- või
  asukohta omav füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kes tegeleb punktis f määratletud tehnilise abi osutamisega;

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 2 – punkt n

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| n) | „
  eksportija
  “ – füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kelle nimel ekspordideklaratsioon esitatakse, st isik, kellel on deklaratsiooni aktsepteerimise ajal leping asjaomase kolmanda riigi kaubasaajaga ning kellel on vajalik õigus teha otsus kaupade saatmise kohta liidu tolliterritooriumilt välja. Kui ekspordilepingut ei ole sõlmitud või kui lepingupool ei tegutse iseenda nimel, on
  eksportija
  isik, kellel on nõutavad volitused teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole liidu tolliterritooriumi. Kui kaupade käsutaja on ekspordilepingu alusel väljaspool liitu asuv isik, on
  eksportijaks
  liidus
  asuv
  lepingupool; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

n)

„
  eksportija
  “ – füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kelle nimel ekspordideklaratsioon esitatakse, st isik, kellel on deklaratsiooni aktsepteerimise ajal leping asjaomase kolmanda riigi kaubasaajaga ning kellel on vajalik õigus teha otsus kaupade saatmise kohta liidu tolliterritooriumilt välja. Kui ekspordilepingut ei ole sõlmitud või kui lepingupool ei tegutse iseenda nimel, on
  eksportija
  isik, kellel on nõutavad volitused teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole liidu tolliterritooriumi. Kui kaupade käsutaja on ekspordilepingu alusel väljaspool liitu asuv isik, on
  eksportijaks
  liidus
  asuv
  lepingupool;

| n) | „
  väljavedaja
  “ – füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kelle nimel ekspordideklaratsioon esitatakse, st isik, kellel on deklaratsiooni aktsepteerimise ajal leping asjaomase kolmanda riigi kaubasaajaga ning kellel on vajalik õigus teha otsus kaupade saatmise kohta liidu tolliterritooriumilt välja. Kui ekspordilepingut ei ole sõlmitud või kui lepingupool ei tegutse iseenda nimel, on
  väljavedaja
  isik, kellel on nõutavad volitused teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole liidu tolliterritooriumi. Kui kaupade käsutaja on ekspordilepingu alusel väljaspool liitu asuv isik, on
  väljavedajaks
  liidus
  elu- või asukohta omav
  lepingupool; |
| --- | --- |

n)

„
  väljavedaja
  “ – füüsiline või juriidiline isik või partnerlus, kelle nimel ekspordideklaratsioon esitatakse, st isik, kellel on deklaratsiooni aktsepteerimise ajal leping asjaomase kolmanda riigi kaubasaajaga ning kellel on vajalik õigus teha otsus kaupade saatmise kohta liidu tolliterritooriumilt välja. Kui ekspordilepingut ei ole sõlmitud või kui lepingupool ei tegutse iseenda nimel, on
  väljavedaja
  isik, kellel on nõutavad volitused teha otsus kauba saatmise kohta väljapoole liidu tolliterritooriumi. Kui kaupade käsutaja on ekspordilepingu alusel väljaspool liitu asuv isik, on
  väljavedajaks
  liidus
  elu- või asukohta omav
  lepingupool;

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 2 – alapunkt c

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 2 – punkt r a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ra) | „transiit“ – lisades loetletud niisuguste liiduväliste kaupade vedu, mis sisenevad liidu tolliterritooriumile ja läbivad selle ning mille sihtkoht on väljaspool liitu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ra)

„transiit“ – lisades loetletud niisuguste liiduväliste kaupade vedu, mis sisenevad liidu tolliterritooriumile ja läbivad selle ning mille sihtkoht on väljaspool liitu.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 3 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 4b




  Transiidikeeld


  1.   
  II lisas loetletud kaupade transiit, sõltumata nende kaupade päritolust, on keelatud.


  2.   
  Erandina lõikest 1 võib pädev asutus anda loa II lisas loetletud kaupade transiidiks, kui tõendatakse, et riigis, kuhu need kaubad välja veetakse, kasutatakse neid kaupu nende ajaloolise tähtsuse tõttu üksnes avalikuks eksponeerimiseks muuseumis.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4b

Transiidikeeld

1.   
  II lisas loetletud kaupade transiit, sõltumata nende kaupade päritolust, on keelatud.

2.   
  Erandina lõikest 1 võib pädev asutus anda loa II lisas loetletud kaupade transiidiks, kui tõendatakse, et riigis, kuhu need kaubad välja veetakse, kasutatakse neid kaupu nende ajaloolise tähtsuse tõttu üksnes avalikuks eksponeerimiseks muuseumis.“

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 3 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 4c




  Kaubandusliku turustamise ja müügiedenduse keeld




  Internetis ja väljaspool internetti kaubandusliku turustamise ja müügiedendusega tegelemine liidus füüsiliste või juriidiliste isikute või partnerluste poolt II lisas loetletud kaupade edasitoimetamise eesmärgil on keelatud.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3b)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 4c

Kaubandusliku turustamise ja müügiedenduse keeld

Internetis ja väljaspool internetti kaubandusliku turustamise ja müügiedendusega tegelemine liidus füüsiliste või juriidiliste isikute või partnerluste poolt II lisas loetletud kaupade edasitoimetamise eesmärgil on keelatud.“

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Pädev
  ametiasutus
  teeb otsused IIIa lisas loetletud kaupade väljaveoga seotud loataotluste kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjaomaseid kaalutlusi, eelkõige seda, kas olemuselt samasuguseks väljaveoks loa saamise taotlus on mõnes teises liikmesriigis eelmise kolme aasta jooksul rahuldamata jäetud, ning kavandatud lõppkasutuse, kaubasaaja ja sihtkohast kõrvalekaldumise ohuga seotud kaalutlusi. | 1.   Pädev
  asutus
  teeb otsused
  III ja
  IIIa lisas loetletud kaupade väljaveoga seotud loataotluste kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjaomaseid kaalutlusi, eelkõige seda, kas olemuselt samasuguseks väljaveoks loa saamise taotlus on mõnes teises liikmesriigis eelmise kolme aasta jooksul rahuldamata jäetud, ning kavandatud lõppkasutuse, kaubasaaja ja sihtkohast kõrvalekaldumise ohuga seotud kaalutlusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Pädev
  ametiasutus
  teeb otsused IIIa lisas loetletud kaupade väljaveoga seotud loataotluste kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjaomaseid kaalutlusi, eelkõige seda, kas olemuselt samasuguseks väljaveoks loa saamise taotlus on mõnes teises liikmesriigis eelmise kolme aasta jooksul rahuldamata jäetud, ning kavandatud lõppkasutuse, kaubasaaja ja sihtkohast kõrvalekaldumise ohuga seotud kaalutlusi.

1.   Pädev
  asutus
  teeb otsused
  III ja
  IIIa lisas loetletud kaupade väljaveoga seotud loataotluste kohta iga juhtumi puhul eraldi, võttes arvesse kõiki asjaomaseid kaalutlusi, eelkõige seda, kas olemuselt samasuguseks väljaveoks loa saamise taotlus on mõnes teises liikmesriigis eelmise kolme aasta jooksul rahuldamata jäetud, ning kavandatud lõppkasutuse, kaubasaaja ja sihtkohast kõrvalekaldumise ohuga seotud kaalutlusi.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 6 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a) | Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:




  „1a.
     
  Pädev asutus tagab kõiki asjaomaseid tõendeid arvesse võttes koos liikmesriikidega, et kõiki äriühinguid, kes turustavad julgeolekuvarustust, ning neid, kes korraldavad kaubandusmesse ja muid üritusi, mille raames niisugust varustust turustatakse, teavitatakse asjaolust, et niisugust varustust võidakse kasutada piinamiseks ning muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ning et niisuguse varustuse turustamine võidakse keelata ja sellega seotud load võidakse tühistada.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a)

Artiklisse 6 lisatakse järgmine lõige:

„1a.
     
  Pädev asutus tagab kõiki asjaomaseid tõendeid arvesse võttes koos liikmesriikidega, et kõiki äriühinguid, kes turustavad julgeolekuvarustust, ning neid, kes korraldavad kaubandusmesse ja muid üritusi, mille raames niisugust varustust turustatakse, teavitatakse asjaolust, et niisugust varustust võidakse kasutada piinamiseks ning muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ning et niisuguse varustuse turustamine võidakse keelata ja sellega seotud load võidakse tühistada.“

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 6 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5b) | Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

5b)

Artikli 6 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Pädev asutus ei anna luba, kui on põhjendatult alust arvata, et III lisas loetletud kaupu võidakse kasutada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, sealhulgas kehaliseks karistamiseks kolmanda riigi õiguskaitseasutuse või mis tahes füüsilise või juriidilise isiku poolt.

| | „2.   
  Pädev asutus ei anna luba, kui on põhjendatult alust arvata, et III ja IIIa lisas loetletud kaupu võidakse kasutada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, sealhulgas kehaliseks karistamiseks kolmanda riigi õiguskaitseasutuse või mis tahes füüsilise või juriidilise isiku poolt. |
| --- | --- |

„2.   
  Pädev asutus ei anna luba, kui on põhjendatult alust arvata, et III ja IIIa lisas loetletud kaupu võidakse kasutada piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, sealhulgas kehaliseks karistamiseks kolmanda riigi õiguskaitseasutuse või mis tahes füüsilise või juriidilise isiku poolt.

Pädev asutus võtab arvesse:

| | Pädev asutus võtab arvesse: |
| --- | --- |

Pädev asutus võtab arvesse:

| — | kättesaadavaid rahvusvahelise kohtu otsuseid, |
| --- | --- |

—

kättesaadavaid rahvusvahelise kohtu otsuseid,

| | — | kättesaadavaid rahvusvahelise kohtu otsuseid, |
| --- | --- | --- |

—

kättesaadavaid rahvusvahelise kohtu otsuseid,

| — | ÜRO, Euroopa Nõukogu ja ELi pädevate asutuste otsuseid ning aruandeid Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise ja karistamise tõkestamise Euroopa komiteelt ja ÜRO eriraportöörilt, mis käsitlevad piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemist või karistamist. |
| --- | --- |

—

ÜRO, Euroopa Nõukogu ja ELi pädevate asutuste otsuseid ning aruandeid Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise ja karistamise tõkestamise Euroopa komiteelt ja ÜRO eriraportöörilt, mis käsitlevad piinamist ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval viisil kohtlemist või karistamist.

| | — | ÜRO, Euroopa Nõukogu ja ELi pädevate asutuste leide ning Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise ja karistamise tõkestamise Euroopa komitee ning ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise eriraportööri aruandeid. |
| --- | --- | --- |

—

ÜRO, Euroopa Nõukogu ja ELi pädevate asutuste leide ning Euroopa Nõukogu piinamise ja ebainimliku või alandava kohtlemise ja karistamise tõkestamise Euroopa komitee ning ÜRO piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise eriraportööri aruandeid.

Arvesse võib võtta ka muud asjakohast teavet, sealhulgas saadaolevaid siseriiklike kohtute otsuseid, kodanikuühiskonna organisatsioonide koostatud aruandeid või muud teavet ning teavet II
  ja III
  lisas loetletud kaupadele sihtriigis kohaldatavate väljaveopiirangute kohta.

| | Arvesse võib võtta ka muud asjakohast teavet, sealhulgas saadaolevaid siseriiklike kohtute otsuseid, kodanikuühiskonna organisatsioonide koostatud aruandeid või muud teavet ning teavet II, III ja IIIa lisas loetletud kaupade suhtes sihtriigis kohaldatavate väljaveopiirangute kohta.“ |
| --- | --- |

Arvesse võib võtta ka muud asjakohast teavet, sealhulgas saadaolevaid siseriiklike kohtute otsuseid, kodanikuühiskonna organisatsioonide koostatud aruandeid või muud teavet ning teavet II, III ja IIIa lisas loetletud kaupade suhtes sihtriigis kohaldatavate väljaveopiirangute kohta.“

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 5 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5c) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 6a




  Transiidiloa nõue


  1.   
  III või IIIa lisas loetletud kaupade transiidiks on vaja luba, kui selle liikmesriigi pädevad asutused, kus transiit toimub, on ettevõtjat teavitanud, et kõnealused kaubad on või võivad olla täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.


  2.   
  Kui ettevõtja on teadlik, et III või IIIa lisas loetletud transiitkaubad on täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, teavitab ta sellest pädevaid asutusi, kes otsustavad, kas asjaomaseks transiidiks oleks vaja taotleda luba või mitte.


  3.   
  Liikmesriik, kes kehtestab vastavalt lõigetele 1 ja 2 III või IIIa lisas loetlemata kauba transiidi suhtes loanõude, teavitab sellest teisi liikmesriike ja komisjoni.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5c)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 6a

Transiidiloa nõue

1.   
  III või IIIa lisas loetletud kaupade transiidiks on vaja luba, kui selle liikmesriigi pädevad asutused, kus transiit toimub, on ettevõtjat teavitanud, et kõnealused kaubad on või võivad olla täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

2.   
  Kui ettevõtja on teadlik, et III või IIIa lisas loetletud transiitkaubad on täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, teavitab ta sellest pädevaid asutusi, kes otsustavad, kas asjaomaseks transiidiks oleks vaja taotleda luba või mitte.

3.   
  Liikmesriik, kes kehtestab vastavalt lõigetele 1 ja 2 III või IIIa lisas loetlemata kauba transiidi suhtes loanõude, teavitab sellest teisi liikmesriike ja komisjoni.“

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 7 a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Vahendajal keelatakse III lisas nimetatud kaupade vahendamine mis tahes isikule, üksusele või asutusele kolmandas riigis, hoolimata selliste kaupade päritolust, kui ta teab või on tal alust kahtlustada, et sellise kaubasaadetise mis tahes osa kasutatakse või võidakse kavatseda kasutada liidu tolliterritooriumist väljaspool asuvas kolmandas riigis piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks. | 1.   Vahendajal keelatakse III
  ja IIIa
  lisas nimetatud kaupade vahendamine mis tahes isikule, üksusele või asutusele kolmandas riigis, hoolimata selliste kaupade päritolust, kui ta teab või on tal alust kahtlustada, et sellise kaubasaadetise mis tahes osa kasutatakse või võidakse kavatseda kasutada liidu tolliterritooriumist väljaspool asuvas kolmandas riigis piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Vahendajal keelatakse III lisas nimetatud kaupade vahendamine mis tahes isikule, üksusele või asutusele kolmandas riigis, hoolimata selliste kaupade päritolust, kui ta teab või on tal alust kahtlustada, et sellise kaubasaadetise mis tahes osa kasutatakse või võidakse kavatseda kasutada liidu tolliterritooriumist väljaspool asuvas kolmandas riigis piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks.

1.   Vahendajal keelatakse III
  ja IIIa
  lisas nimetatud kaupade vahendamine mis tahes isikule, üksusele või asutusele kolmandas riigis, hoolimata selliste kaupade päritolust, kui ta teab või on tal alust kahtlustada, et sellise kaubasaadetise mis tahes osa kasutatakse või võidakse kavatseda kasutada liidu tolliterritooriumist väljaspool asuvas kolmandas riigis piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 6

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 7 a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Tehnilise abi osutajal keelatakse III
  lisas
  nimetatud kaupadega seotud tehnilise abi osutamine mis tahes isikule, üksusele või asutusele kolmandas riigis, hoolimata selliste kaupade päritolust, kui ta teab või on tal alust kahtlustada, et mõnda või kõiki kaupu kasutatakse või võidakse kavatseda kasutada liidu tolliterritooriumist väljaspool asuvas kolmandas riigis piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks. | 2.   Tehnilise abi osutajal keelatakse III
  ja IIIa lisas
  nimetatud kaupadega seotud tehnilise abi osutamine mis tahes isikule, üksusele või asutusele kolmandas riigis, hoolimata selliste kaupade päritolust, kui ta teab või on tal alust kahtlustada, et mõnda või kõiki kaupu kasutatakse või võidakse kavatseda kasutada liidu tolliterritooriumist väljaspool asuvas kolmandas riigis piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks.
  Tehnilise abi osutajal keelatakse ka selline juhendamine, nõustamine ning koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamine, mis võib aidata kaasa surmanuhtluse täideviimise, piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise teostamisele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Tehnilise abi osutajal keelatakse III
  lisas
  nimetatud kaupadega seotud tehnilise abi osutamine mis tahes isikule, üksusele või asutusele kolmandas riigis, hoolimata selliste kaupade päritolust, kui ta teab või on tal alust kahtlustada, et mõnda või kõiki kaupu kasutatakse või võidakse kavatseda kasutada liidu tolliterritooriumist väljaspool asuvas kolmandas riigis piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks.

2.   Tehnilise abi osutajal keelatakse III
  ja IIIa lisas
  nimetatud kaupadega seotud tehnilise abi osutamine mis tahes isikule, üksusele või asutusele kolmandas riigis, hoolimata selliste kaupade päritolust, kui ta teab või on tal alust kahtlustada, et mõnda või kõiki kaupu kasutatakse või võidakse kavatseda kasutada liidu tolliterritooriumist väljaspool asuvas kolmandas riigis piinamiseks või muuks julmaks, ebainimlikuks või inimväärikust alandavaks kohtlemiseks või karistamiseks.
  Tehnilise abi osutajal keelatakse ka selline juhendamine, nõustamine ning koolituse, oskusteabe ja tööoskuste edastamine, mis võib aidata kaasa surmanuhtluse täideviimise, piinamise või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise teostamisele.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 6 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 7 a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 7aa




  Parimate tavade vahetamine




  Liikmesriike ergutatakse edendama parimaid tavasid tehnilise abi osutajate vahel, et tagada niisuguse abi positiivne panus piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastu võitlemisse.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 7aa

Parimate tavade vahetamine

Liikmesriike ergutatakse edendama parimaid tavasid tehnilise abi osutajate vahel, et tagada niisuguse abi positiivne panus piinamise ja muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemise või karistamise vastu võitlemisse.“

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 7

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 7c – lõige 3 – punkt 3.3 (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „3.3. | Komisjon võtab koostöös liikmesriikide ja vajaduse korral kolmandate riikide pädevate asutustega vastu parima tava suunised lõppkasutuse kontrollimise kohta.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„3.3.

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 7 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 7 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

III b peatükk (uus) – artikkel 7 e (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 7a) | Lisatakse järgmine peatükk:




  „IIIb peatükk




  Loetlemata kaubad




  Artikkel 7e




  Üldklausel


  1.   
  Käesoleva määruse lisades loetlemata kaupade väljaveoks on vaja luba, kui selle liikmesriigi pädevad asutused, kus on väljavedaja asukoht, on teda teavitanud asjaolust, et kõnealused kaubad on või võivad olla täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.


  2.   
  Kui väljavedaja on teadlik, et II, III või IIIa lisas loetlemata kaubad, mida ta soovib välja vedada, on täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, teavitab ta sellest oma asukoha liikmesriigi pädevaid asutusi, kes otsustavad, kas asjaomaseks väljaveoks on vaja taotleda luba või mitte.


  3.   
  Liikmesriik, kes kehtestab vastavalt lõigetele 1 ja 2 II, III või IIIa lisas loetlemata kauba väljaveo suhtes loanõude, teavitab sellest viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab loanõude kehtestamise üksikasjalikud põhjendused. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata ka kõikidest lõigete 1 ja 2 kohaselt vastu võetud meetmetega seotud muudatustest.


  4.   
  Teised liikmesriigid võtavad seda teavet nõuetekohasel viisil arvesse ning teavitavad sellest oma tolliasutust ja muid asjaomaseid riiklikke asutusi.


  5.   
  Kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktid, millega lisatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud kaubad II, III või IIIa lisasse. Käesoleva lõike alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklis 15b sätestatud menetlust.


  6.   
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/83/EÜ

   (1a)

  määratletud ravimid jäetakse käesoleva artikli kohaldamisalast välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a)

7a)

Lisatakse järgmine peatükk:

Lisatakse järgmine peatükk:

„IIIb peatükk

„IIIb peatükk

Loetlemata kaubad

Loetlemata kaubad

Artikkel 7e

Artikkel 7e

Üldklausel

Üldklausel

1.   
  Käesoleva määruse lisades loetlemata kaupade väljaveoks on vaja luba, kui selle liikmesriigi pädevad asutused, kus on väljavedaja asukoht, on teda teavitanud asjaolust, et kõnealused kaubad on või võivad olla täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

Käesoleva määruse lisades loetlemata kaupade väljaveoks on vaja luba, kui selle liikmesriigi pädevad asutused, kus on väljavedaja asukoht, on teda teavitanud asjaolust, et kõnealused kaubad on või võivad olla täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks.

2.   
  Kui väljavedaja on teadlik, et II, III või IIIa lisas loetlemata kaubad, mida ta soovib välja vedada, on täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, teavitab ta sellest oma asukoha liikmesriigi pädevaid asutusi, kes otsustavad, kas asjaomaseks väljaveoks on vaja taotleda luba või mitte.

Kui väljavedaja on teadlik, et II, III või IIIa lisas loetlemata kaubad, mida ta soovib välja vedada, on täielikult või osaliselt mõeldud surmanuhtluse täideviimiseks või piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks, teavitab ta sellest oma asukoha liikmesriigi pädevaid asutusi, kes otsustavad, kas asjaomaseks väljaveoks on vaja taotleda luba või mitte.

3.   
  Liikmesriik, kes kehtestab vastavalt lõigetele 1 ja 2 II, III või IIIa lisas loetlemata kauba väljaveo suhtes loanõude, teavitab sellest viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab loanõude kehtestamise üksikasjalikud põhjendused. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata ka kõikidest lõigete 1 ja 2 kohaselt vastu võetud meetmetega seotud muudatustest.

Liikmesriik, kes kehtestab vastavalt lõigetele 1 ja 2 II, III või IIIa lisas loetlemata kauba väljaveo suhtes loanõude, teavitab sellest viivitamata teisi liikmesriike ja komisjoni ning esitab loanõude kehtestamise üksikasjalikud põhjendused. Liikmesriigid teavitavad komisjoni viivitamata ka kõikidest lõigete 1 ja 2 kohaselt vastu võetud meetmetega seotud muudatustest.

4.   
  Teised liikmesriigid võtavad seda teavet nõuetekohasel viisil arvesse ning teavitavad sellest oma tolliasutust ja muid asjaomaseid riiklikke asutusi.

Teised liikmesriigid võtavad seda teavet nõuetekohasel viisil arvesse ning teavitavad sellest oma tolliasutust ja muid asjaomaseid riiklikke asutusi.

5.   
  Kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktid, millega lisatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud kaubad II, III või IIIa lisasse. Käesoleva lõike alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklis 15b sätestatud menetlust.

Kui see on tungiva kiireloomulisuse tõttu vajalik, võtab komisjon vastu delegeeritud õigusaktid, millega lisatakse lõigetes 1 ja 2 osutatud kaubad II, III või IIIa lisasse. Käesoleva lõike alusel vastu võetud delegeeritud õigusaktide suhtes kohaldatakse artiklis 15b sätestatud menetlust.

6.   
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/83/EÜ

   (1a)

  määratletud ravimid jäetakse käesoleva artikli kohaldamisalast välja.

Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivis 2001/83/EÜ

1a

määratletud ravimid jäetakse käesoleva artikli kohaldamisalast välja.

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 8

Artikkel 1 – punkt 8

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikli 8 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Erandina lõikest 5, juhul kui tootja ekspordib ravimeid edasimüüjale, esitab tootja teabe kokkulepitud korra ning meetmete kohta, mis on võetud hoidmaks ära toodete kasutamist surmanuhtluse täideviimiseks, sihtriigi kohta ning võimaluse korral kaupade lõppkasutuse ja lõppkasutaja kohta. | 6.   Erandina lõikest 5, juhul kui tootja ekspordib ravimeid edasimüüjale, esitab tootja teabe kokkulepitud korra ning meetmete kohta, mis on võetud hoidmaks ära toodete kasutamist surmanuhtluse täideviimiseks, sihtriigi kohta ning võimaluse korral kaupade lõppkasutuse ja lõppkasutaja kohta.
  See teave tehakse taotluse alusel kättesaadavaks asjaomasele sõltumatule järelevalveasutusele, näiteks piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni fakultatiivse protokolli kohaselt loodud riigi ennetusasutusele või liikmesriigi riiklikule inimõiguste institutsioonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Erandina lõikest 5, juhul kui tootja ekspordib ravimeid edasimüüjale, esitab tootja teabe kokkulepitud korra ning meetmete kohta, mis on võetud hoidmaks ära toodete kasutamist surmanuhtluse täideviimiseks, sihtriigi kohta ning võimaluse korral kaupade lõppkasutuse ja lõppkasutaja kohta.

6.   Erandina lõikest 5, juhul kui tootja ekspordib ravimeid edasimüüjale, esitab tootja teabe kokkulepitud korra ning meetmete kohta, mis on võetud hoidmaks ära toodete kasutamist surmanuhtluse täideviimiseks, sihtriigi kohta ning võimaluse korral kaupade lõppkasutuse ja lõppkasutaja kohta.
  See teave tehakse taotluse alusel kättesaadavaks asjaomasele sõltumatule järelevalveasutusele, näiteks piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni fakultatiivse protokolli kohaselt loodud riigi ennetusasutusele või liikmesriigi riiklikule inimõiguste institutsioonile.

See teave tehakse taotluse alusel kättesaadavaks asjaomasele sõltumatule järelevalveasutusele, näiteks piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastase ÜRO konventsiooni fakultatiivse protokolli kohaselt loodud riigi ennetusasutusele või liikmesriigi riiklikule inimõiguste institutsioonile.

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 8 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 8 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikli 10 – lõige 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a) | Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a)

8a)

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

Artikli 10 lõige 2 asendatakse järgmisega:

2.   Kui tollideklaratsioon esitatakse II
  või III
  lisas loetletud kaupade osas ja leiab kinnitust, et kavandatava sisse- või väljaveo jaoks ei ole käesolevale määrusele vastavat luba antud, arestib toll deklareeritud kaubad ja juhib tähelepanu võimalusele taotleda luba vastavalt käesolevale määrusele. Kui loataotlust ei ole esitatud kuue kuu jooksul pärast arestimist või kui pädev asutus sellise taotluse rahuldamata jätab, hävitab toll arestitud kaubad kooskõlas liikmesriigi kohaldatava õigusega.

| | „2.   
  Kui tollideklaratsioon esitatakse II, III või IIIa lisas loetletud kaupade kohta ja leiab kinnitust, et kavandatava sisse- või väljaveo jaoks ei ole käesolevale määrusele vastavat luba antud, arestib toll deklareeritud kaubad ja juhib tähelepanu võimalusele taotleda luba vastavalt käesolevale määrusele. Kui loataotlust ei ole esitatud kuue kuu jooksul pärast arestimist või kui pädev asutus sellise taotluse rahuldamata jätab, hävitab toll arestitud kaubad kooskõlas liikmesriigi kohaldatava õigusega.“ |
| --- | --- |

„2.   
  Kui tollideklaratsioon esitatakse II, III või IIIa lisas loetletud kaupade kohta ja leiab kinnitust, et kavandatava sisse- või väljaveo jaoks ei ole käesolevale määrusele vastavat luba antud, arestib toll deklareeritud kaubad ja juhib tähelepanu võimalusele taotleda luba vastavalt käesolevale määrusele. Kui loataotlust ei ole esitatud kuue kuu jooksul pärast arestimist või kui pädev asutus sellise taotluse rahuldamata jätab, hävitab toll arestitud kaubad kooskõlas liikmesriigi kohaldatava õigusega.“

Muudatusettepanek 23

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 12

Artikkel 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 12 a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Kui komisjon on seisukohal, et taotluses ei ole käsitletud üht või mitut olulist aspekti, või et vajalik on täiendav teave ühe või mitme olulise aspekti kohta, võib ta kolme kuu jooksul paluda taotluse esitanud liikmesriigil esitada täiendavat teavet. Ta edastab taotlejale need aspektid, mille kohta tuleb täiendavat teavet esitada. | 2.   
  Lõikes 1 osutatud taotluse saamise korral teavitab komisjon sellest viivitamata kõiki liikmesriike ja edastab taotluse esitanud liikmesriigilt saadud teabe. Senikaua kui komisjon ei ole lõplikku otsust teinud, võivad liikmesriigid viivitamata peatada taotlusega hõlmatud kaupade edasitoimetamise.
  Kui komisjon on seisukohal, et taotluses ei ole käsitletud üht või mitut olulist aspekti, või et vajalik on täiendav teave ühe või mitme olulise aspekti kohta, võib ta kolme kuu jooksul paluda taotluse esitanud liikmesriigil esitada täiendavat teavet. Ta edastab taotlejale need aspektid, mille kohta tuleb täiendavat teavet esitada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui komisjon on seisukohal, et taotluses ei ole käsitletud üht või mitut olulist aspekti, või et vajalik on täiendav teave ühe või mitme olulise aspekti kohta, võib ta kolme kuu jooksul paluda taotluse esitanud liikmesriigil esitada täiendavat teavet. Ta edastab taotlejale need aspektid, mille kohta tuleb täiendavat teavet esitada.

2.   
  Lõikes 1 osutatud taotluse saamise korral teavitab komisjon sellest viivitamata kõiki liikmesriike ja edastab taotluse esitanud liikmesriigilt saadud teabe. Senikaua kui komisjon ei ole lõplikku otsust teinud, võivad liikmesriigid viivitamata peatada taotlusega hõlmatud kaupade edasitoimetamise.
  Kui komisjon on seisukohal, et taotluses ei ole käsitletud üht või mitut olulist aspekti, või et vajalik on täiendav teave ühe või mitme olulise aspekti kohta, võib ta kolme kuu jooksul paluda taotluse esitanud liikmesriigil esitada täiendavat teavet. Ta edastab taotlejale need aspektid, mille kohta tuleb täiendavat teavet esitada.

Lõikes 1 osutatud taotluse saamise korral teavitab komisjon sellest viivitamata kõiki liikmesriike ja edastab taotluse esitanud liikmesriigilt saadud teabe. Senikaua kui komisjon ei ole lõplikku otsust teinud, võivad liikmesriigid viivitamata peatada taotlusega hõlmatud kaupade edasitoimetamise.

Muudatusettepanek 24

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 12

Artikkel 1 – punkt 12

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 12 a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui komisjon on seisukohal, et täiendavat teavet ei ole vaja nõuda, või kui ta on nõutud täiendava teabe kätte saanud, alustab ta
  kuue
  kuu jooksul menetlust taotletud paranduse tegemiseks või teatab taotluse esitanud liikmesriigile põhjused, miks ta seda ei tee. | 3.   Kui komisjon on seisukohal, et täiendavat teavet ei ole vaja nõuda, või kui ta on nõutud täiendava teabe kätte saanud, alustab ta
  kolme
  kuu jooksul menetlust taotletud paranduse tegemiseks või teatab taotluse esitanud liikmesriigile põhjused, miks ta seda ei tee. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui komisjon on seisukohal, et täiendavat teavet ei ole vaja nõuda, või kui ta on nõutud täiendava teabe kätte saanud, alustab ta
  kuue
  kuu jooksul menetlust taotletud paranduse tegemiseks või teatab taotluse esitanud liikmesriigile põhjused, miks ta seda ei tee.

kuue

3.   Kui komisjon on seisukohal, et täiendavat teavet ei ole vaja nõuda, või kui ta on nõutud täiendava teabe kätte saanud, alustab ta
  kolme
  kuu jooksul menetlust taotletud paranduse tegemiseks või teatab taotluse esitanud liikmesriigile põhjused, miks ta seda ei tee.

kolme

Muudatusettepanek 25

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 12 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 12 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 13 – lõige 1

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a) | Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12a)

12a)

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

Artikli 13 lõige 1 asendatakse järgmisega:

1.   Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist,
  teatavad komisjon ja liikmesriigid üksteisele taotluse korral
  käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja
  edastavad üksteisele
  igasuguse
  nende
  käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe lubade kohta, mis on antud või mille andmisest on keeldutud.

teatavad komisjon ja liikmesriigid üksteisele taotluse korral

edastavad üksteisele

nende

| | „1.   Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist,
  teavitab iga liikmesriik komisjoni
  käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja
  edastab
  igasuguse
  tema
  käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe lubade kohta, mis on antud või mille andmisest on keeldutud
  , ning teabe sihipärase lõppkasutuse klausli kohaselt võetud meetmete kohta
  .
  Komisjon edastab nimetatud teabe teistele liikmesriikidele.“ |
| --- | --- |

„1.   Ilma et see piiraks artikli 11 kohaldamist,
  teavitab iga liikmesriik komisjoni
  käesoleva määruse alusel võetud meetmetest ja
  edastab
  igasuguse
  tema
  käsutuses oleva käesoleva määrusega seotud asjakohase teabe, eelkõige teabe lubade kohta, mis on antud või mille andmisest on keeldutud
  , ning teabe sihipärase lõppkasutuse klausli kohaselt võetud meetmete kohta
  .
  Komisjon edastab nimetatud teabe teistele liikmesriikidele.“

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 12 b (uus)

Artikkel 1 – punkt 12 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 13 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12b) | Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:




  „3a.
     
  Komisjon koostab lõikes 3 osutatud iga-aastastest tegevusaruannetest koosneva aastaaruande. Aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12b)

12b)

Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 13 lisatakse järgmine lõige:

„3a.
     
  Komisjon koostab lõikes 3 osutatud iga-aastastest tegevusaruannetest koosneva aastaaruande. Aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.“

„3a.

Komisjon koostab lõikes 3 osutatud iga-aastastest tegevusaruannetest koosneva aastaaruande. Aruanne tehakse üldsusele kättesaadavaks.“

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15

Artikkel 1 – punkt 15

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 15 a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikkel 15a | välja jäetud |
| Delegeeritud volituste rakendamine | |
| 1.   
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel. | |
| 2.   
  Artiklis 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates .... Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. | |
| 3.   
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | |
| 4.   
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule. | |
| 5.   
  Artikli 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 15a

Artikkel 15a

välja jäetud

välja jäetud

Delegeeritud volituste rakendamine

Delegeeritud volituste rakendamine

1.   
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.   
  Artiklis 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates .... Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Artiklis 12 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates .... Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.   
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklis 12 osutud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.   
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

5.   
  Artikli 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Artikli 12 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 a (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 15 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 15a) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 15c




  Piinamise tõkestamise koordineerimisrühm


  1.   
  Asutatakse piinamise tõkestamise koordineerimisrühm, mille esimeheks on komisjoni esindaja. Iga liikmesriik määrab sellesse rühma oma esindaja. Koordineerimisrühm uurib kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille võib tõstatada kas esimees või liikmesriigi esindaja.


  2.   
  Koordineerimisrühm võtab koostöös komisjoniga asjakohaseid meetmeid pädevate asutuste vahel otsese koostöö ja teabevahetuse sisseseadmiseks, eelkõige eesmärgiga kõrvaldada oht, mis seisneb võimalikes erinevustes väljaveokontrollide kohaldamises kaupade suhtes, mida võidakse kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ning mis võivad põhjustada kaubavahetuse häireid.


  3.   
  Piinamise tõkestamise koordineerimisrühma esimees konsulteerib juhul, kui ta peab seda vajalikuks, väljavedajate, vahendajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskonna kõikidest osadest pärit sidusrühmadega, kellel on asjakohased eksperditeadmised käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes.


  4.   
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal kirjaliku aruande piinamise tõkestamise koordineerimisrühma tegevuse, kontrollide ja konsultatsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 4.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

15a)

15a)

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15c

„Artikkel 15c

Piinamise tõkestamise koordineerimisrühm

Piinamise tõkestamise koordineerimisrühm

1.   
  Asutatakse piinamise tõkestamise koordineerimisrühm, mille esimeheks on komisjoni esindaja. Iga liikmesriik määrab sellesse rühma oma esindaja. Koordineerimisrühm uurib kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille võib tõstatada kas esimees või liikmesriigi esindaja.

Asutatakse piinamise tõkestamise koordineerimisrühm, mille esimeheks on komisjoni esindaja. Iga liikmesriik määrab sellesse rühma oma esindaja. Koordineerimisrühm uurib kõiki käesoleva määruse kohaldamisega seotud küsimusi, mille võib tõstatada kas esimees või liikmesriigi esindaja.

2.   
  Koordineerimisrühm võtab koostöös komisjoniga asjakohaseid meetmeid pädevate asutuste vahel otsese koostöö ja teabevahetuse sisseseadmiseks, eelkõige eesmärgiga kõrvaldada oht, mis seisneb võimalikes erinevustes väljaveokontrollide kohaldamises kaupade suhtes, mida võidakse kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ning mis võivad põhjustada kaubavahetuse häireid.

Koordineerimisrühm võtab koostöös komisjoniga asjakohaseid meetmeid pädevate asutuste vahel otsese koostöö ja teabevahetuse sisseseadmiseks, eelkõige eesmärgiga kõrvaldada oht, mis seisneb võimalikes erinevustes väljaveokontrollide kohaldamises kaupade suhtes, mida võidakse kasutada surmanuhtluse täideviimiseks, piinamiseks või muul julmal, ebainimlikul või alandaval moel kohtlemiseks või karistamiseks ning mis võivad põhjustada kaubavahetuse häireid.

3.   
  Piinamise tõkestamise koordineerimisrühma esimees konsulteerib juhul, kui ta peab seda vajalikuks, väljavedajate, vahendajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskonna kõikidest osadest pärit sidusrühmadega, kellel on asjakohased eksperditeadmised käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes.

Piinamise tõkestamise koordineerimisrühma esimees konsulteerib juhul, kui ta peab seda vajalikuks, väljavedajate, vahendajate ja muude asjaomaste sidusrühmadega, kaasa arvatud kodanikuühiskonna kõikidest osadest pärit sidusrühmadega, kellel on asjakohased eksperditeadmised käesoleva määrusega hõlmatud küsimustes.

4.   
  Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal kirjaliku aruande piinamise tõkestamise koordineerimisrühma tegevuse, kontrollide ja konsultatsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 4.“

Komisjon esitab Euroopa Parlamendile igal aastal kirjaliku aruande piinamise tõkestamise koordineerimisrühma tegevuse, kontrollide ja konsultatsioonide kohta, mille suhtes kohaldatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 artiklit 4.“

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 b (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 b (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 15 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 15b) | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 15d


  1.   
  Komisjon vaatab ...

   (*1)

  ja seejärel iga kolme aasta järel käesoleva määruse rakendamise läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle rakendamise ja mõju hindamise põhjaliku aruande, mis võib sisaldada määruse muutmise ettepanekuid. Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks.


  2.   
  Aruande eri osades käsitletakse järgmist:








  a) | piinamise tõkestamise koordineerimisrühm ning selle tegevus, kontrollid ja konsultatsioonid. Teavet, mida komisjon annab koordineerimisrühma kontrollide ja konsultatsioonide kohta, loetakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 kohaselt konfidentsiaalseks. Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

15b)

15b)

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 15d

„Artikkel 15d

1.   
  Komisjon vaatab ...

   (*1)

  ja seejärel iga kolme aasta järel käesoleva määruse rakendamise läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle rakendamise ja mõju hindamise põhjaliku aruande, mis võib sisaldada määruse muutmise ettepanekuid. Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks.

Komisjon vaatab ...

*1

ja seejärel iga kolme aasta järel käesoleva määruse rakendamise läbi ning esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule selle rakendamise ja mõju hindamise põhjaliku aruande, mis võib sisaldada määruse muutmise ettepanekuid. Liikmesriigid esitavad komisjonile kogu asjakohase teabe, mida on vaja aruande koostamiseks.

2.   
  Aruande eri osades käsitletakse järgmist:

Aruande eri osades käsitletakse järgmist:

a)

piinamise tõkestamise koordineerimisrühm ning selle tegevus, kontrollid ja konsultatsioonid. Teavet, mida komisjon annab koordineerimisrühma kontrollide ja konsultatsioonide kohta, loetakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 kohaselt konfidentsiaalseks. Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju;

piinamise tõkestamise koordineerimisrühm ning selle tegevus, kontrollid ja konsultatsioonid. Teavet, mida komisjon annab koordineerimisrühma kontrollide ja konsultatsioonide kohta, loetakse määruse (EÜ) nr 1049/2001 artikli 4 kohaselt konfidentsiaalseks. Teavet peetakse igal juhul konfidentsiaalseks, kui on tõenäoline, et selle avaldamisel on teabe andjale või sellise teabe allikale märkimisväärselt ebasoodne mõju;

| b) | teave liikmesriikide riiklike litsentsimisotsuste, liikmesriikide poolt komisjonile esitatava aruandluse, liikmesriikidevaheliste teavitus- ja konsulteerimismehhanismide ning väljakuulutamise ja täideviimise kohta; |
| --- | --- |

b)

teave liikmesriikide riiklike litsentsimisotsuste, liikmesriikide poolt komisjonile esitatava aruandluse, liikmesriikidevaheliste teavitus- ja konsulteerimismehhanismide ning väljakuulutamise ja täideviimise kohta;

teave liikmesriikide riiklike litsentsimisotsuste, liikmesriikide poolt komisjonile esitatava aruandluse, liikmesriikidevaheliste teavitus- ja konsulteerimismehhanismide ning väljakuulutamise ja täideviimise kohta;

| c) | ulatuslik teave artikli 17 alusel liikmesriikide poolt võetud meetmete iseloomu ja mõju, sealhulgas liikmesriikides kehtestatud karistussüsteemide toimimise ning hinnangu kohta, kas sellised süsteemid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. |
| --- | --- |

c)

ulatuslik teave artikli 17 alusel liikmesriikide poolt võetud meetmete iseloomu ja mõju, sealhulgas liikmesriikides kehtestatud karistussüsteemide toimimise ning hinnangu kohta, kas sellised süsteemid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

ulatuslik teave artikli 17 alusel liikmesriikide poolt võetud meetmete iseloomu ja mõju, sealhulgas liikmesriikides kehtestatud karistussüsteemide toimimise ning hinnangu kohta, kas sellised süsteemid on tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 c (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 c (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

Artikkel 17 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 15c) | Artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige:




  „2a
     
  Komisjon hindab, kas liikmesriikide kehtestatud karistusi käsitlevad eeskirjad on oma iseloomult ja mõjult sarnased.“ |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

15c)

15c)

Artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige:

Artiklisse 17 lisatakse järgmine lõige:

„2a
     
  Komisjon hindab, kas liikmesriikide kehtestatud karistusi käsitlevad eeskirjad on oma iseloomult ja mõjult sarnased.“

„2a

Komisjon hindab, kas liikmesriikide kehtestatud karistusi käsitlevad eeskirjad on oma iseloomult ja mõjult sarnased.“

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – punkt 15 – punkt -a (uus)

Artikkel 1 – punkt 15 – punkt -a (uus)

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

III lisa – veerg 2 – punktid 1 ja 2

| Kehtiv tekst | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | -a) | III lisa teise veeru punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

-a)

-a)

III lisa teise veeru punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

III lisa teise veeru punktid 1 ja 2 asendatakse järgmisega:

| 1. | Järgmised inimeste ohjeldamiseks välja töötatud seadmed: |
| --- | --- |

1.

Järgmised inimeste ohjeldamiseks välja töötatud seadmed:

| „1. | Järgmised inimeste ohjeldamiseks välja töötatud seadmed: |
| --- | --- |

„1.

Järgmised inimeste ohjeldamiseks välja töötatud seadmed:

| 1.1. | Ahelad ja rühmaahelad |
| --- | --- |

1.1.

Ahelad ja rühmaahelad

| 1.1. | Ahelad ja rühmaahelad |
| --- | --- |

1.1.

Ahelad ja rühmaahelad

Märkused:

Märkused:

| 1. | Ahelad on ohjeldamisvahendid, mis koosnevad kahest rauast või võrust, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud keti või varvaga |
| --- | --- |

1.

Ahelad on ohjeldamisvahendid, mis koosnevad kahest rauast või võrust, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud keti või varvaga

| 1. | Ahelad on ohjeldamisvahendid, mis koosnevad kahest rauast või võrust, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud keti või varvaga |
| --- | --- |

1.

Ahelad on ohjeldamisvahendid, mis koosnevad kahest rauast või võrust, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja ühendatud keti või varvaga

| 2. | See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.3 keelatud jalaraudu ja rühmaahelaid. |
| --- | --- |

2.

See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.3 keelatud jalaraudu ja rühmaahelaid.

| 2. | See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.3 keelatud jalaraudu ja rühmaahelaid. |
| --- | --- |

2.

See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.3 keelatud jalaraudu ja rühmaahelaid.

| 3. | See punkt ei hõlma „tavalisi käeraudu“. Tavalised käerauad on käerauad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele: |
| --- | --- |

3.

See punkt ei hõlma „tavalisi käeraudu“. Tavalised käerauad on käerauad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

| 3. | See punkt ei hõlma „tavalisi käeraudu“. Tavalised käerauad on käerauad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele: |
| --- | --- |

3.

See punkt ei hõlma „tavalisi käeraudu“. Tavalised käerauad on käerauad, mis vastavad kõikidele järgmistele tingimustele:

| | — | nende kogupikkus koos ketiga mõõdetuna ühe raua välisäärest kuni teise raua välisääreni on vahemikus 150–280 mm, kui mõlemad rauad on suletud; |
| --- | --- | --- |

—

nende kogupikkus koos ketiga mõõdetuna ühe raua välisäärest kuni teise raua välisääreni on vahemikus 150–280 mm, kui mõlemad rauad on suletud;

| | — | nende kogupikkus koos ketiga mõõdetuna ühe raua välisäärest kuni teise raua välisääreni on vahemikus 150–280 mm, kui mõlemad rauad on suletud; |
| --- | --- | --- |

—

nende kogupikkus koos ketiga mõõdetuna ühe raua välisäärest kuni teise raua välisääreni on vahemikus 150–280 mm, kui mõlemad rauad on suletud;

| | — | kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus; |
| --- | --- | --- |

—

kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus;

| | — | kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus; |
| --- | --- | --- |

—

kummagi käeraua maksimaalne sisemine ümbermõõt on 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus;

| | — | kummagi käeraua minimaalne sisemine ümbermõõt on 200 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi esimeses sälgus, ning |
| --- | --- | --- |

—

kummagi käeraua minimaalne sisemine ümbermõõt on 200 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi esimeses sälgus, ning

| | — | kummagi käeraua minimaalne sisemine ümbermõõt on 200 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi esimeses sälgus, ning |
| --- | --- | --- |

—

kummagi käeraua minimaalne sisemine ümbermõõt on 200 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi esimeses sälgus, ning

| | — | käeraudu ei ole muudetud nii, et need põhjustaksid füüsilist valu või kannatust. |
| --- | --- | --- |

—

käeraudu ei ole muudetud nii, et need põhjustaksid füüsilist valu või kannatust.

| | — | käeraudu ei ole muudetud nii, et need põhjustaksid füüsilist valu või kannatust. |
| --- | --- | --- |

—

käeraudu ei ole muudetud nii, et need põhjustaksid füüsilist valu või kannatust.

| 1.2. | Üksikud rauad või võrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja mille sisemine ümbermõõt on suurem kui 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus |
| --- | --- |

1.2.

Üksikud rauad või võrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja mille sisemine ümbermõõt on suurem kui 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus

| 1.2. | Üksikud rauad või võrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja mille sisemine ümbermõõt on suurem kui 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus |
| --- | --- |

1.2.

Üksikud rauad või võrud, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja mille sisemine ümbermõõt on suurem kui 165 mm, kui lukk on suletud lukustusmehhanismi viimases sälgus

Märkus:

Märkus:

See punkt hõlmab kaelaraudu ja muid üksikuid raudu või võrusid, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega

See punkt hõlmab kaelaraudu ja muid üksikuid raudu või võrusid, mis on varustatud lukustusmehhanismiga ja on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega

| 1.3. | Sülitamist takistavad maskid: maskid, seahulgas võrgust maskid, mis katavad suu, et takistada sülitamist |
| --- | --- |

1.3.

Sülitamist takistavad maskid: maskid, seahulgas võrgust maskid, mis katavad suu, et takistada sülitamist

| 1.3. | Sülitamist takistavad maskid: maskid, seahulgas võrgust maskid, mis katavad suu, et takistada sülitamist |
| --- | --- |

1.3.

Sülitamist takistavad maskid: maskid, seahulgas võrgust maskid, mis katavad suu, et takistada sülitamist

Märkus: See punkt hõlmab sülitamist takistavaid maske, mis on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega

Märkus: See punkt hõlmab sülitamist takistavaid maske, mis on ketiga ühendatud tavaliste käeraudadega

| 1.3.a | Rihmadega varustatud toolid, lauad ja voodid |
| --- | --- |

1.3.a

1.3.a

Rihmadega varustatud toolid, lauad ja voodid

| 2. | Järgmised relvad ja vahendid, mis on välja töötatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks |
| --- | --- |

2.

Järgmised relvad ja vahendid, mis on välja töötatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks

| 2. | Järgmised relvad ja vahendid, mis on välja töötatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks |
| --- | --- |

2.

Järgmised relvad ja vahendid, mis on välja töötatud massirahutuste ohjeldamiseks või enesekaitseks

| 2.1. | Kaasaskantavad elektrišokirelvad, mida saab alati, kui elektrišokk antakse, korraga kasutada ainult ühe inimese vastu, sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid |
| --- | --- |

2.1.

Kaasaskantavad elektrišokirelvad, mida saab alati, kui elektrišokk antakse, korraga kasutada ainult ühe inimese vastu, sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid

| 2.1. | Kaasaskantavad elektrišokirelvad, mida saab alati, kui elektrišokk antakse, korraga kasutada ainult ühe inimese vastu, sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid |
| --- | --- |

2.1.

Kaasaskantavad elektrišokirelvad, mida saab alati, kui elektrišokk antakse, korraga kasutada ainult ühe inimese vastu, sealhulgas elektrišokinuiad, elektrišokikilbid, elektripüstolid ja elektrišoki noolepüstolid

Märkused

Märkused

| 1. | See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.1 kirjeldatud elektrišokivöösid ja muid seadmeid |
| --- | --- |

1.

See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.1 kirjeldatud elektrišokivöösid ja muid seadmeid

| 1. | See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.1 kirjeldatud elektrišokivöösid ja muid seadmeid |
| --- | --- |

1.

See punkt ei hõlma II lisa punktis 2.1 kirjeldatud elektrišokivöösid ja muid seadmeid

| 2. | See punkt ei hõlma individuaalseid elektrišokivahendeid, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks. |
| --- | --- |

2.

See punkt ei hõlma individuaalseid elektrišokivahendeid, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks.

| 2. | See punkt ei hõlma individuaalseid elektrišokivahendeid, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks. |
| --- | --- |

2.

See punkt ei hõlma individuaalseid elektrišokivahendeid, kui need on kasutajal kaasas enesekaitseks.

| 2.2. | Komplekt, mis sisaldab kõiki punkti 2.1 kuuluvate kaasaskantavate elektrišokirelvade kokkupanekuks vajalikke osi |
| --- | --- |

2.2.

Komplekt, mis sisaldab kõiki punkti 2.1 kuuluvate kaasaskantavate elektrišokirelvade kokkupanekuks vajalikke osi

| 2.2. | Komplekt, mis sisaldab kõiki punkti 2.1 kuuluvate kaasaskantavate elektrišokirelvade kokkupanekuks vajalikke osi |
| --- | --- |

2.2.

Komplekt, mis sisaldab kõiki punkti 2.1 kuuluvate kaasaskantavate elektrišokirelvade kokkupanekuks vajalikke osi

Märkus

Märkus

Järgmisi kaupu peetakse olulisteks osadeks:

Järgmisi kaupu peetakse olulisteks osadeks:

| — | seade, mis tekitab elektrišoki, |
| --- | --- |

—

seade, mis tekitab elektrišoki,

| — | seade, mis tekitab elektrišoki, |
| --- | --- |

—

seade, mis tekitab elektrišoki,

| — | lüliti, sealhulgas kaugjuhitav, ning |
| --- | --- |

—

lüliti, sealhulgas kaugjuhitav, ning

| — | lüliti, sealhulgas kaugjuhitav, ning |
| --- | --- |

—

lüliti, sealhulgas kaugjuhitav, ning

| — | elektroodid või juhtmed, millega elektrišokk antakse |
| --- | --- |

—

elektroodid või juhtmed, millega elektrišokk antakse

| — | elektroodid või juhtmed, millega elektrišokk antakse |
| --- | --- |

—

elektroodid või juhtmed, millega elektrišokk antakse

| 2.3. | Fikseeritud või paigaldatavad elektrišokirelvad, mis mõjuvad laiemas raadiuses ja mida saab kasutada korraga mitmele inimesele elektrišoki andmiseks |
| --- | --- |

2.3.

Fikseeritud või paigaldatavad elektrišokirelvad, mis mõjuvad laiemas raadiuses ja mida saab kasutada korraga mitmele inimesele elektrišoki andmiseks

| 2.3. | Fikseeritud või paigaldatavad elektrišokirelvad, mis mõjuvad laiemas raadiuses ja mida saab kasutada korraga mitmele inimesele elektrišoki andmiseks |
| --- | --- |

2.3.

Fikseeritud või paigaldatavad elektrišokirelvad, mis mõjuvad laiemas raadiuses ja mida saab kasutada korraga mitmele inimesele elektrišoki andmiseks

| 2.3a. | Akustilised seadmed rahvahulga või massirahutuste kontrolli all hoidmiseks |
| --- | --- |

2.3a.

2.3a.

Akustilised seadmed rahvahulga või massirahutuste kontrolli all hoidmiseks

| 2.3b. | Millimeeterlainerelvad“ |
| --- | --- |

2.3b.

2.3b.

Millimeeterlainerelvad“

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 2

Artikkel 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Artikli 1 punkt 6 ja punkt 7, määral, mil sellega lisatakse artikkel 7d, hakkavad kehtima 1.
  jaanuarist 2015
  . | Artikli 1 punkt 6 ja punkt 7, määral, mil sellega lisatakse artikkel 7d, hakkavad kehtima 1.
  veebruarist 2016
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikli 1 punkt 6 ja punkt 7, määral, mil sellega lisatakse artikkel 7d, hakkavad kehtima 1.
  jaanuarist 2015
  .

jaanuarist 2015

Artikli 1 punkt 6 ja punkt 7, määral, mil sellega lisatakse artikkel 7d, hakkavad kehtima 1.
  veebruarist 2016
  .

veebruarist 2016

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 2. osa

II lisa – 2. osa

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

IIIb lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Benini Vabariik | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Benini Vabariik

Benini Vabariik

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 2. osa

II lisa – 2. osa

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

IIIb lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Gabon |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Gabon

Gabon

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 2. osa

II lisa – 2. osa

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

IIIb lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Libeeria | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Libeeria

Libeeria

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 2. osa

II lisa – 2. osa

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

IIIb lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Madagaskar | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Madagaskar

Madagaskar

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 2. osa

II lisa – 2. osa

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

IIIb lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Mongoolia | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Mongoolia

Mongoolia

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

II lisa – 2. osa

II lisa – 2. osa

Määrus (EÜ) nr 1236/2005

IIIb lisa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| São Tomé ja Príncipe | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

São Tomé ja Príncipe

São Tomé ja Príncipe

välja jäetud

välja jäetud

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0267/2015).

1

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/122

---

P8_TA(2015)0369

Kohustuslik automaatne teabevahetus maksustamise valdkonnas *

Euroopa Parlamendi 27. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2011/16/EL seoses kohustusliku automaatse teabevahetusega maksustamise valdkonnas (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2017/C 355/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0135), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2015)0135),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0085/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 115, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0085/2015),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0306/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit ning õiguskomisjoni arvamust (A8-0306/2015),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks;

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2;

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta;

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta;

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile ja liikmesriikide parlamentidele.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Volitus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja ettevõtlusvabadust, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti õigust isikuandmete kaitsele ja ettevõtlusvabadust,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (1) | Piiriülese maksustamise vältimisega, agressiivse maksuplaneerimisega ja kahjustava maksukonkurentsiga seotud probleemide hulk on märgatavalt suurenenud ning need on muutunud suureks mureküsimuseks liidus ja kogu maailmas. Maksubaasi kahanemise tõttu vähenevad liikmesriikide maksutulud märgatavalt ja see takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist. Maksustamisest lähtuvaid struktuure käsitlevate otsuste tulemuseks
  on
  see, et eelotsuse teinud riikides
  maksustatakse
  kunstlikult suuri sissetulekusummasid väikese maksumääraga ja muudes asjaomastes riikides
  maksustatakse
  kunstlikult väike osa sissetulekust. Seepärast on
  hädavajalik muuta süsteem läbipaistvamaks
  . Selleks tuleb tõhustada nõukogu direktiiviga 2011/16/EL (13) loodud vahendeid ja mehhanisme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Piiriülese maksustamise vältimisega, agressiivse maksuplaneerimisega ja kahjustava maksukonkurentsiga seotud probleemide hulk on märgatavalt suurenenud ning need on muutunud suureks mureküsimuseks liidus ja kogu maailmas. Maksubaasi kahanemise tõttu vähenevad liikmesriikide maksutulud märgatavalt ja see takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist. Maksustamisest lähtuvaid struktuure käsitlevate otsuste tulemuseks
  on
  see, et eelotsuse teinud riikides
  maksustatakse
  kunstlikult suuri sissetulekusummasid väikese maksumääraga ja muudes asjaomastes riikides
  maksustatakse
  kunstlikult väike osa sissetulekust. Seepärast on
  hädavajalik muuta süsteem läbipaistvamaks
  . Selleks tuleb tõhustada nõukogu direktiiviga 2011/16/EL (13) loodud vahendeid ja mehhanisme.

| (1) | Piiriülese maksustamise vältimisega, agressiivse maksuplaneerimisega ja kahjustava maksukonkurentsiga seotud probleemide hulk on märgatavalt suurenenud ning need on muutunud suureks mureküsimuseks liidus ja kogu maailmas. Maksubaasi kahanemise tõttu vähenevad liikmesriikide maksutulud märgatavalt ja see takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist
  , moonutab konkurentsi, mis kahjustab õiges summas makse maksvaid ettevõtjaid – eriti VKEsid –, ja suunab maksustamise sellistele vähem liikuvatele teguritele nagu tööjõud ja tarbimine
  .
  Siiski on konkreetsetel juhtudel olnud
  maksustamisest lähtuvaid struktuure käsitlevate otsuste tulemuseks see, et eelotsuse teinud riikides
  on maksustatud
  kunstlikult suuri sissetulekusummasid väikese maksumääraga ja muudes asjaomastes riikides
  on maksustatud
  kunstlikult väike osa sissetulekust
  , millega vähendatakse maksubaasi nendes liikmesriikides
  . Seepärast on
  tungivalt vaja suurendada sihipärast läbipaistvust ja teabevahetust vähemalt OECD standardite kohaselt
  . Selleks tuleb tõhustada nõukogu direktiiviga 2011/16/EL (13) loodud vahendeid ja mehhanisme. |
| --- | --- |

(1)

Piiriülese maksustamise vältimisega, agressiivse maksuplaneerimisega ja kahjustava maksukonkurentsiga seotud probleemide hulk on märgatavalt suurenenud ning need on muutunud suureks mureküsimuseks liidus ja kogu maailmas. Maksubaasi kahanemise tõttu vähenevad liikmesriikide maksutulud märgatavalt ja see takistab neil majanduskasvu soodustava maksupoliitika kohaldamist
  , moonutab konkurentsi, mis kahjustab õiges summas makse maksvaid ettevõtjaid – eriti VKEsid –, ja suunab maksustamise sellistele vähem liikuvatele teguritele nagu tööjõud ja tarbimine
  .
  Siiski on konkreetsetel juhtudel olnud
  maksustamisest lähtuvaid struktuure käsitlevate otsuste tulemuseks see, et eelotsuse teinud riikides
  on maksustatud
  kunstlikult suuri sissetulekusummasid väikese maksumääraga ja muudes asjaomastes riikides
  on maksustatud
  kunstlikult väike osa sissetulekust
  , millega vähendatakse maksubaasi nendes liikmesriikides
  . Seepärast on
  tungivalt vaja suurendada sihipärast läbipaistvust ja teabevahetust vähemalt OECD standardite kohaselt
  . Selleks tuleb tõhustada nõukogu direktiiviga 2011/16/EL (13) loodud vahendeid ja mehhanisme.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (1a) | Euroopa Parlament väljendab nn LuxLeaksi skandaalist tulenevalt ja käesoleva raporti vahendusel oma kindlat otsust mitte sallida maksupettusi ja maksustamise vältimist ning toetab maksukoormuse õiglast jagamist kodanike ja ettevõtete vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Euroopa Parlament väljendab nn LuxLeaksi skandaalist tulenevalt ja käesoleva raporti vahendusel oma kindlat otsust mitte sallida maksupettusi ja maksustamise vältimist ning toetab maksukoormuse õiglast jagamist kodanike ja ettevõtete vahel.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Euroopa Ülemkogu rõhutas 18. detsembri 2014. aasta järeldustes pakilist vajadust suurendada maailmas ja
  liidus
  jõupingutusi võitluses maksustamise vältimisega ja agressiivse maksuplaneerimisega. Süsteemi läbipaistvuse tähtsust rõhutades väljendas Euroopa Ülemkogu heameelt komisjoni kavatuse üle teha ettepanek maksuotsuseid käsitleva teabe automaatse vahetamise kohta liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Euroopa Ülemkogu rõhutas 18. detsembri 2014. aasta järeldustes pakilist vajadust suurendada maailmas ja
  liidus
  jõupingutusi võitluses maksustamise vältimisega ja agressiivse maksuplaneerimisega. Süsteemi läbipaistvuse tähtsust rõhutades väljendas Euroopa Ülemkogu heameelt komisjoni kavatuse üle teha ettepanek maksuotsuseid käsitleva teabe automaatse vahetamise kohta liidus.

| (2) | Euroopa Ülemkogu rõhutas 18. detsembri 2014. aasta järeldustes pakilist vajadust suurendada maailmas ja
  Euroopas
  jõupingutusi võitluses maksustamise vältimisega ja agressiivse maksude planeerimisega. Süsteemi läbipaistvuse
  ja sellele vastava teabevahetuse
  tähtsust rõhutades väljendas Euroopa Ülemkogu heameelt komisjoni kavatuse üle teha ettepanek maksuhalduri eelotsustealase teabe automaatse vahetamise kohta liidus. |
| --- | --- |

(2)

Euroopa Ülemkogu rõhutas 18. detsembri 2014. aasta järeldustes pakilist vajadust suurendada maailmas ja
  Euroopas
  jõupingutusi võitluses maksustamise vältimisega ja agressiivse maksude planeerimisega. Süsteemi läbipaistvuse
  ja sellele vastava teabevahetuse
  tähtsust rõhutades väljendas Euroopa Ülemkogu heameelt komisjoni kavatuse üle teha ettepanek maksuhalduri eelotsustealase teabe automaatse vahetamise kohta liidus.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (4) | Samas takistavad piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe tõhusat omaalgatuslikku vahetamist mitmed olulised praktilised raskused, näiteks otsuse teinud liikmesriikidele jäetud õigus otsustada, missugust teist liikmesriiki tuleks teavitada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Samas takistavad piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe tõhusat omaalgatuslikku vahetamist mitmed olulised praktilised raskused, näiteks otsuse teinud liikmesriikidele jäetud õigus otsustada, missugust teist liikmesriiki tuleks teavitada.

| (4) | Samas takistavad piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe tõhusat omaalgatuslikku vahetamist mitmed olulised praktilised raskused, näiteks otsuse teinud liikmesriikidele jäetud õigus otsustada, missugust teist liikmesriiki tuleks teavitada
  , ning nõrk järelevalvesüsteem, mille tõttu on komisjonil keeruline teabevahetusnõude rikkumisi tuvastada
  . |
| --- | --- |

(4)

Samas takistavad piiriüleseid eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe tõhusat omaalgatuslikku vahetamist mitmed olulised praktilised raskused, näiteks otsuse teinud liikmesriikidele jäetud õigus otsustada, missugust teist liikmesriiki tuleks teavitada
  , ning nõrk järelevalvesüsteem, mille tõttu on komisjonil keeruline teabevahetusnõude rikkumisi tuvastada
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | Maksualase teabe tõhus vahetamine ja töötlemine ning sellest tulenev vastastikune surve omaks tugevat ennetavat mõju kahjulike maksutavade juurutamisele ning võimaldaks liikmesriikidel ja komisjonil saada oma käsutusse kogu asjakohase teabe, et võtta selliste tavade vastu meetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Maksualase teabe tõhus vahetamine ja töötlemine ning sellest tulenev vastastikune surve omaks tugevat ennetavat mõju kahjulike maksutavade juurutamisele ning võimaldaks liikmesriikidel ja komisjonil saada oma käsutusse kogu asjakohase teabe, et võtta selliste tavade vastu meetmeid.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (5) | Selleks et mitte vähendada
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustusliku automaatse vahetamise tõhusust, ei
  tohiks
  sellise teabevahetuse suhtes kohaldada võimalust teabe edastamisest keelduda juhul, kui sellega kaasneks äri-, tööstus- või kutsesaladuse või ärimeetodi avalikustamine või kui teabe avalikustamine oleks vastuolus avaliku korraga. Sellise teabe piiratus, mida tuleb jagada kõikide liikmesriikidega,
  peaks tagama
  kõnealuste ärihuvide piisava kaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Selleks et mitte vähendada
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustusliku automaatse vahetamise tõhusust, ei
  tohiks
  sellise teabevahetuse suhtes kohaldada võimalust teabe edastamisest keelduda juhul, kui sellega kaasneks äri-, tööstus- või kutsesaladuse või ärimeetodi avalikustamine või kui teabe avalikustamine oleks vastuolus avaliku korraga. Sellise teabe piiratus, mida tuleb jagada kõikide liikmesriikidega,
  peaks tagama
  kõnealuste ärihuvide piisava kaitse.

| (5) | Selleks et mitte vähendada eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustusliku automaatse vahetamise tõhusust, ei
  tohi
  sellise teabevahetuse suhtes kohaldada võimalust teabe edastamisest keelduda juhul, kui sellega kaasneks äri-, tööstus- või kutsesaladuse või ärimeetodi avalikustamine või kui teabe avalikustamine oleks vastuolus avaliku korraga. Sellise teabe piiratus, mida tuleb jagada kõikide liikmesriikidega,
  tagab
  kõnealuste ärihuvide piisava kaitse. |
| --- | --- |

(5)

Selleks et mitte vähendada eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustusliku automaatse vahetamise tõhusust, ei
  tohi
  sellise teabevahetuse suhtes kohaldada võimalust teabe edastamisest keelduda juhul, kui sellega kaasneks äri-, tööstus- või kutsesaladuse või ärimeetodi avalikustamine või kui teabe avalikustamine oleks vastuolus avaliku korraga. Sellise teabe piiratus, mida tuleb jagada kõikide liikmesriikidega,
  tagab
  kõnealuste ärihuvide piisava kaitse.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5a) | Eelotsustel ja hinnakokkulepetel võib olla piiriülene mõõde isegi siis, kui need on seotud ainult riigisiseste tehingutega. See kehtib eelkõige mitmeastmeliste tehingute puhul, kui eelotsus või hinnakokkulepe puudutab esimesi riigisiseseid tehinguid ega arvesta järgmisi (piiriüleseid) tehinguid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5a)

Eelotsustel ja hinnakokkulepetel võib olla piiriülene mõõde isegi siis, kui need on seotud ainult riigisiseste tehingutega. See kehtib eelkõige mitmeastmeliste tehingute puhul, kui eelotsus või hinnakokkulepe puudutab esimesi riigisiseseid tehinguid ega arvesta järgmisi (piiriüleseid) tehinguid.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5b) | Selleks et vältida maksukorralduse meelevaldset eristamist riikide erinevate haldustavade kontekstis, peaks eelotsuse ja siirdehindade eelkokkuleppe määratlus hõlmama maksukorraldust, hoolimata sellest, kas see on määratud ametlikult või mitteametlikult, ja hoolimata sellest, kas see on õiguslikult siduv või mittesiduv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5b)

Selleks et vältida maksukorralduse meelevaldset eristamist riikide erinevate haldustavade kontekstis, peaks eelotsuse ja siirdehindade eelkokkuleppe määratlus hõlmama maksukorraldust, hoolimata sellest, kas see on määratud ametlikult või mitteametlikult, ja hoolimata sellest, kas see on õiguslikult siduv või mittesiduv.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5c) | Eelotsused hõlbustavad õigusaktide järjepidevat ja läbipaistvat kohaldamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5c)

Eelotsused hõlbustavad õigusaktide järjepidevat ja läbipaistvat kohaldamist.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5 d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (5d) | Mõistetavad maksuõiguse normid tagavad maksumaksjatele ja ettevõtetele õiguskindluse ning aitavad kaasa investeeringutele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5d)

Mõistetavad maksuõiguse normid tagavad maksumaksjatele ja ettevõtetele õiguskindluse ning aitavad kaasa investeeringutele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Selleks et saada maksimaalset kasu
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikust automaatsest vahetamisest, tuleks
  teavet
  edastada kohe pärast kõnealuste otsuste tegemist ja kokkulepete sõlmimist
  , mistõttu tuleks kehtestada teabeedastuse korrapärased ajavahemikud
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Selleks et saada maksimaalset kasu
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikust automaatsest vahetamisest, tuleks
  teavet
  edastada kohe pärast kõnealuste otsuste tegemist ja kokkulepete sõlmimist
  , mistõttu tuleks kehtestada teabeedastuse korrapärased ajavahemikud
  .

| (6) | Selleks et saada maksimaalset kasu eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikust automaatsest vahetamisest, tuleks
  teave nende kohta
  edastada kohe pärast kõnealuste otsuste tegemist ja kokkulepete sõlmimist.
  Nõude täitmata jätmise juhtudeks võib näha ette tõhusad ja tulemuslikud karistused. |
| --- | --- |

(6)

Selleks et saada maksimaalset kasu eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikust automaatsest vahetamisest, tuleks
  teave nende kohta
  edastada kohe pärast kõnealuste otsuste tegemist ja kokkulepete sõlmimist.
  Nõude täitmata jätmise juhtudeks võib näha ette tõhusad ja tulemuslikud karistused.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (7) | Piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslik automaatne vahetamine peaks igal juhul hõlmama kindlaksmääratud põhiteabe edastamist kõikidele liikmesriikidele. Komisjon peaks teabevahetuse standardvormi kehtestamiseks võtma vastu kõik vajalikud meetmed, et standardida sellise teabe edastamist direktiivi 2011/16/EL alusel. Kõnealust menetlust tuleks kasutada ka teabevahetuse rakendamiseks vajalike meetmete ja praktilise korralduse vastuvõtmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslik automaatne vahetamine peaks igal juhul hõlmama kindlaksmääratud põhiteabe edastamist kõikidele liikmesriikidele. Komisjon peaks teabevahetuse standardvormi kehtestamiseks võtma vastu kõik vajalikud meetmed, et standardida sellise teabe edastamist direktiivi 2011/16/EL alusel. Kõnealust menetlust tuleks kasutada ka teabevahetuse rakendamiseks vajalike meetmete ja praktilise korralduse vastuvõtmiseks.

| (7) | Eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslik automaatne vahetamine peaks igal juhul hõlmama kindlaksmääratud põhiteabe edastamist kõikidele liikmesriikidele. Komisjon peaks teabevahetuse standardvormi kehtestamiseks võtma vastu kõik vajalikud meetmed, et standardida sellise teabe edastamist direktiivi 2011/16/EL alusel. Kõnealust menetlust tuleks kasutada ka teabevahetuse rakendamiseks vajalike meetmete ja praktilise korralduse vastuvõtmiseks. |
| --- | --- |

(7)

Eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslik automaatne vahetamine peaks igal juhul hõlmama kindlaksmääratud põhiteabe edastamist kõikidele liikmesriikidele. Komisjon peaks teabevahetuse standardvormi kehtestamiseks võtma vastu kõik vajalikud meetmed, et standardida sellise teabe edastamist direktiivi 2011/16/EL alusel. Kõnealust menetlust tuleks kasutada ka teabevahetuse rakendamiseks vajalike meetmete ja praktilise korralduse vastuvõtmiseks.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Liikmesriigid peaksid edastamisele kuuluvat põhiteavet vahetama ka komisjoniga. See
  võimaldaks
  komisjonil mis tahes ajal jälgida ja hinnata
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatset vahetamist. Selline teabe edastamine ei vabasta liikmesriiki kohustusest teatada komisjonile mis tahes riigiabist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Liikmesriigid peaksid edastamisele kuuluvat põhiteavet vahetama ka komisjoniga. See
  võimaldaks
  komisjonil mis tahes ajal jälgida ja hinnata
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatset vahetamist. Selline teabe edastamine ei vabasta liikmesriiki kohustusest teatada komisjonile mis tahes riigiabist.

| (8) | Liikmesriigid peaksid edastamisele kuuluvat põhiteavet vahetama ka komisjoniga
  , kuivõrd komisjon peaks saama iseseisvalt hinnata, kas selline teave on ebaseadusliku riigiabi tuvastamise seisukohast asjakohane
  . See
  põhiteave peaks võimaldama
  komisjonil mis tahes ajal
  tõhusalt
  jälgida ja hinnata eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatset vahetamist
  ning tagada, et eelotsused ei avalda siseturule negatiivset mõju
  . Selline teabe edastamine ei vabasta liikmesriiki kohustusest teatada komisjonile mis tahes riigiabist. |
| --- | --- |

(8)

Liikmesriigid peaksid edastamisele kuuluvat põhiteavet vahetama ka komisjoniga
  , kuivõrd komisjon peaks saama iseseisvalt hinnata, kas selline teave on ebaseadusliku riigiabi tuvastamise seisukohast asjakohane
  . See
  põhiteave peaks võimaldama
  komisjonil mis tahes ajal
  tõhusalt
  jälgida ja hinnata eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatset vahetamist
  ning tagada, et eelotsused ei avalda siseturule negatiivset mõju
  . Selline teabe edastamine ei vabasta liikmesriiki kohustusest teatada komisjonile mis tahes riigiabist.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile enne 1. oktoobrit 2018 järelanalüüsi käesoleva direktiivi tulemuslikkuse kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Liikmesriigid peaksid esitama komisjonile enne 1. oktoobrit 2018 järelanalüüsi käesoleva direktiivi tulemuslikkuse kohta.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Teabe saanud liikmesriigi tagasiside teabe edastanud liikmesriigile on vajalik automaatse teabevahetussüsteemi tulemuslikuks toimimiseks. Seepärast on asjakohane näha ette meetmed, mis võimaldavad anda tagasisidet juhul, kui teavet on kasutatud, aga mingit tagasisidet ei ole võimalik anda direktiivi 2011/16/EL kehtivate sätete alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Teabe saanud liikmesriigi tagasiside teabe edastanud liikmesriigile on vajalik automaatse teabevahetussüsteemi tulemuslikuks toimimiseks. Seepärast on asjakohane näha ette meetmed, mis võimaldavad anda tagasisidet juhul, kui teavet on kasutatud, aga mingit tagasisidet ei ole võimalik anda direktiivi 2011/16/EL kehtivate sätete alusel.

| (9) | Teabe saanud liikmesriigi tagasiside teabe edastanud liikmesriigile on vajalik automaatse teabevahetussüsteemi tulemuslikuks toimimiseks
  , kuna see ergutab liikmesriikidevahelist halduskoostööd
  . Seepärast on asjakohane näha ette meetmed, mis võimaldavad anda tagasisidet juhul, kui teavet on kasutatud, aga mingit tagasisidet ei ole võimalik anda direktiivi 2011/16/EL kehtivate sätete alusel.
  See teeks keerulisemaks pettuse eesmärgil teabest mööda hiilimise. |
| --- | --- |

(9)

Teabe saanud liikmesriigi tagasiside teabe edastanud liikmesriigile on vajalik automaatse teabevahetussüsteemi tulemuslikuks toimimiseks
  , kuna see ergutab liikmesriikidevahelist halduskoostööd
  . Seepärast on asjakohane näha ette meetmed, mis võimaldavad anda tagasisidet juhul, kui teavet on kasutatud, aga mingit tagasisidet ei ole võimalik anda direktiivi 2011/16/EL kehtivate sätete alusel.
  See teeks keerulisemaks pettuse eesmärgil teabest mööda hiilimise.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (10) | Liikmesriigil peaks olema võimalik tugineda direktiivi 2011/16/EL artiklile 5 seoses teabevahetusega, kui
  piiriüleseid
  eelotsuseid teinud või siirdehindade eelkokkuleppeid sõlminud liikmesriigilt taotletakse lisateavet, sh kõnealuste otsuste või kokkulepete kogu teksti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Liikmesriigil peaks olema võimalik tugineda direktiivi 2011/16/EL artiklile 5 seoses teabevahetusega, kui
  piiriüleseid
  eelotsuseid teinud või siirdehindade eelkokkuleppeid sõlminud liikmesriigilt taotletakse lisateavet, sh kõnealuste otsuste või kokkulepete kogu teksti.

| (10) | Liikmesriigil peaks olema võimalik tugineda direktiivi 2011/16/EL artiklile 5 seoses teabevahetusega, kui eelotsuseid teinud või siirdehindade eelkokkuleppeid sõlminud liikmesriigilt taotletakse lisateavet, sh kõnealuste otsuste või kokkulepete kogu teksti
  ja mis tahes teksti, mis mõjutab hilisemaid muudatusi
  . |
| --- | --- |

(10)

Liikmesriigil peaks olema võimalik tugineda direktiivi 2011/16/EL artiklile 5 seoses teabevahetusega, kui eelotsuseid teinud või siirdehindade eelkokkuleppeid sõlminud liikmesriigilt taotletakse lisateavet, sh kõnealuste otsuste või kokkulepete kogu teksti
  ja mis tahes teksti, mis mõjutab hilisemaid muudatusi
  .

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (10a) | Täpsustada tuleks direktiivi 2011/16/EL artikli 1 lõikes 1 sisalduvat väljendit „teave, mis eeldatavasti on oluline“, et vältida tõlgendusi, mille eesmärk on maksustamise vältimine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Täpsustada tuleks direktiivi 2011/16/EL artikli 1 lõikes 1 sisalduvat väljendit „teave, mis eeldatavasti on oluline“, et vältida tõlgendusi, mille eesmärk on maksustamise vältimine.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada kõik asjaolud, mis võiksid takistada
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist tulemuslikult ja võimalikult ulatuslikult. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada kõik asjaolud, mis võiksid takistada
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist tulemuslikult ja võimalikult ulatuslikult.

| (11) | Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada kõik asjaolud, mis võiksid takistada eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist tulemuslikult ja võimalikult ulatuslikult. |
| --- | --- |

(11)

Liikmesriigid peaksid võtma kõik vajalikud meetmed, et kõrvaldada kõik asjaolud, mis võiksid takistada eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist tulemuslikult ja võimalikult ulatuslikult.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12a) | Läbipaistvuse suurendamiseks kodanike jaoks peaks komisjon turvalise keskregistri andmete põhjal avaldama kokkuvõtte eelneval aastal tehtud maksuhaldurite olulisemate eelotsuste kohta. See aruanne peaks sisaldama vähemalt eelotsuses käsitletud küsimuste kirjeldust ja siirdehindade eelkokkuleppe määratlemiseks kasutatud kriteeriumide kirjeldust ning selles tuleks välja tuua liikmesriik või liikmesriigid, keda see kõige tõenäolisemalt puudutab. Seejuures peaks komisjon kinni pidama käesoleva direktiivi konfidentsiaalsussätetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Läbipaistvuse suurendamiseks kodanike jaoks peaks komisjon turvalise keskregistri andmete põhjal avaldama kokkuvõtte eelneval aastal tehtud maksuhaldurite olulisemate eelotsuste kohta. See aruanne peaks sisaldama vähemalt eelotsuses käsitletud küsimuste kirjeldust ja siirdehindade eelkokkuleppe määratlemiseks kasutatud kriteeriumide kirjeldust ning selles tuleks välja tuua liikmesriik või liikmesriigid, keda see kõige tõenäolisemalt puudutab. Seejuures peaks komisjon kinni pidama käesoleva direktiivi konfidentsiaalsussätetest.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12b) | Soovitatav on, et liikmesriigid paluksid oma pädevatel asutustel eraldada olemasolevate töötajate hulgast inimressursse sellise teabe kogumiseks ja analüüsimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12b)

Soovitatav on, et liikmesriigid paluksid oma pädevatel asutustel eraldada olemasolevate töötajate hulgast inimressursse sellise teabe kogumiseks ja analüüsimiseks.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (12c) | 26. juuniks 2017 peaks toimima kogu liitu hõlmav tegelike tulusaajate register, mis aitab välja selgitada võimalikku maksustamise vältimist ja kasumi ümberpaigutamist. Olulise tähtsusega oleks liikmesriikide vahel eelotsuste ja hinnakokkulepete automaatseks vahetamiseks mõeldud keskregistri loomine, millele oleks juurdepääs liikmesriikide maksuhalduritel ja vastutavatel asutustel ning komisjonil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12c)

26. juuniks 2017 peaks toimima kogu liitu hõlmav tegelike tulusaajate register, mis aitab välja selgitada võimalikku maksustamise vältimist ja kasumi ümberpaigutamist. Olulise tähtsusega oleks liikmesriikide vahel eelotsuste ja hinnakokkulepete automaatseks vahetamiseks mõeldud keskregistri loomine, millele oleks juurdepääs liikmesriikide maksuhalduritel ja vastutavatel asutustel ning komisjonil.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (15) | Kehtivaid konfidentsiaalsussätteid tuleks muuta, et need hõlmaksid ka
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Kehtivaid konfidentsiaalsussätteid tuleks muuta, et need hõlmaksid ka
  piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist.

| (15) | Kehtivaid konfidentsiaalsussätteid tuleks muuta, et need hõlmaksid ka eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist. |
| --- | --- |

(15)

Kehtivaid konfidentsiaalsussätteid tuleks muuta, et need hõlmaksid ka eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe kohustuslikku automaatset vahetamist.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Äärmiselt oluline on, et liikmesriikide maksusuveräänsuse aluspõhimõtet kaitstakse otseste maksude puhul ja käesoleva ettepanekuga ei seata ohtu subsidiaarsuse põhimõtet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Äärmiselt oluline on, et liikmesriikide maksusuveräänsuse aluspõhimõtet kaitstakse otseste maksude puhul ja käesoleva ettepanekuga ei seata ohtu subsidiaarsuse põhimõtet.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (16) | Käesoleva direktiiviga järgitakse põhiõigusi, eriti Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga igakülgselt tagada õigus isikuandmete kaitsele ja ettevõtlusvabadus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Käesoleva direktiiviga järgitakse põhiõigusi, eriti Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga igakülgselt tagada õigus isikuandmete kaitsele ja ettevõtlusvabadus.

| (16) | Käesoleva direktiiviga järgitakse põhiõigusi, eriti Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga igakülgselt tagada õigus isikuandmete kaitsele ja ettevõtlusvabadus.
  Isikuandmeid tuleks töödelda konkreetsetel, selgetel ja õiguspärastel eesmärkidel ning ainult juhul, kui see on eesmärgi seisukohalt piisav, asjakohane ega ole ülemäärane. Neid õigusi tohiks piirata vaid eeldusel, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud tingimused on täidetud. Proportsionaalsuse põhimõttest lähtudes võib piiranguid seada juhul, kui need vastavad õigusaktides tunnustatud vajalikele ja tegelikele üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi. |
| --- | --- |

(16)

Käesoleva direktiiviga järgitakse põhiõigusi, eriti Euroopa Liidu põhiõiguste hartas tunnustatud põhimõtteid. Eelkõige püütakse käesoleva direktiiviga igakülgselt tagada õigus isikuandmete kaitsele ja ettevõtlusvabadus.
  Isikuandmeid tuleks töödelda konkreetsetel, selgetel ja õiguspärastel eesmärkidel ning ainult juhul, kui see on eesmärgi seisukohalt piisav, asjakohane ega ole ülemäärane. Neid õigusi tohiks piirata vaid eeldusel, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartas sätestatud tingimused on täidetud. Proportsionaalsuse põhimõttest lähtudes võib piiranguid seada juhul, kui need vastavad õigusaktides tunnustatud vajalikele ja tegelikele üldist huvi pakkuvatele eesmärkidele või kui on vaja kaitsta teiste isikute õigusi ja vabadusi.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (17) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, s.o tõhusat liikmesriikidevahelist halduskoostööd siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu on seda parem saavutada
  liidu
  tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, s.o tõhusat liikmesriikidevahelist halduskoostööd siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu on seda parem saavutada
  liidu
  tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

| (17) | Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, s.o tõhusat liikmesriikidevahelist halduskoostööd siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu on seda parem saavutada
  Euroopa
  tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale. |
| --- | --- |

(17)

Kuna käesoleva direktiivi eesmärki, s.o tõhusat liikmesriikidevahelist halduskoostööd siseturu nõuetekohase toimimisega kooskõlas olevatel tingimustel, ei suuda liikmesriigid piisavalt saavutada ning nõutava ühetaolisuse ja tõhususe tõttu on seda parem saavutada
  Euroopa
  tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas Euroopa Liidu lepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuse põhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev direktiiv nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt a

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – punkt 9 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine varem kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma tema eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav vastavalt kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevatele menetlustele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine varem kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma tema eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav vastavalt kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevatele menetlustele;

| a) | artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine
  vastavalt artikli 8 lõikele 1
  varem kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma tema eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav vastavalt kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevatele menetlustele; |
| --- | --- |

a)

artikli 8 lõike 1 ja artikli 8a kohaldamisel eelnevalt määratletud teabe korrapärane edastamine
  vastavalt artikli 8 lõikele 1
  varem kindlaksmääratud korrapäraste ajavahemike tagant teisele liikmesriigile ilma tema eelneva taotluseta. Artikli 8 lõike 1 kohaldamisel on viide kättesaadavale teabele seotud edastava liikmesriigi maksutoimikus oleva teabega, mis on kättesaadav vastavalt kõnealuses liikmesriigis teabe kogumist ja töötlemist käsitlevatele menetlustele;

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – punkt 14 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 14) | „
  piiriülene
  eelotsus“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

14)

„
  piiriülene
  eelotsus“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede:

| 14) | „eelotsus“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede
  , sõltumata sellest, kas see on oma olemuselt ametlik, mitteametlik, õiguslikult siduv või mittesiduv
  : |
| --- | --- |

14)

„eelotsus“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede
  , sõltumata sellest, kas see on oma olemuselt ametlik, mitteametlik, õiguslikult siduv või mittesiduv
  :

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – punkt 14 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | mille
  mis tahes isiku suhtes
  kehtestab liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus või mis kehtestatakse nende nimel; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

mille
  mis tahes isiku suhtes
  kehtestab liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus või mis kehtestatakse nende nimel;

| a) | mille kehtestab
  või avaldab
  liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus või mis kehtestatakse
  või avaldatakse
  nende nimel
  ja millele saavad tugineda üks või mitu isikut
  ; |
| --- | --- |

a)

mille kehtestab
  või avaldab
  liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi territoriaalne või halduslik allüksus või mis kehtestatakse
  või avaldatakse
  nende nimel
  ja millele saavad tugineda üks või mitu isikut
  ;

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – punkt 14 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| c) | mis on seotud
  piiriüleste
  tehingutega või küsimusega, kas juriidilise isiku tegevusega mõnes teises liikmesriigis luuakse püsiv tegevuskoht või mitte; ning |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

mis on seotud
  piiriüleste
  tehingutega või küsimusega, kas juriidilise isiku tegevusega mõnes teises liikmesriigis luuakse püsiv tegevuskoht või mitte; ning

| c) | mis on seotud tehingutega või küsimusega, kas juriidilise isiku tegevusega mõnes teises liikmesriigis luuakse püsiv tegevuskoht või mitte; ning |
| --- | --- |

c)

mis on seotud tehingutega või küsimusega, kas juriidilise isiku tegevusega mõnes teises liikmesriigis luuakse püsiv tegevuskoht või mitte; ning

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – punkt 14 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Piiriülene
  tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade või teenuste tarnimisega või materiaalse või immateriaalse vara rahastamise või kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele on
  piiriülene
  eelotsus suunatud; | Tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade või teenuste tarnimisega või materiaalse või immateriaalse vara rahastamise või kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele on eelotsus suunatud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Piiriülene
  tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade või teenuste tarnimisega või materiaalse või immateriaalse vara rahastamise või kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele on
  piiriülene
  eelotsus suunatud;

Tehing võib olla seotud (kuid mitte ainult) investeeringute tegemisega, kaupade või teenuste tarnimisega või materiaalse või immateriaalse vara rahastamise või kasutamisega ega pea olema otseselt seotud isikuga, kellele on eelotsus suunatud;

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – punkt 15 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 15. | „siirdehindade eelkokkulepe“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede, mille on kehtestanud ühe või mitme liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi/liikmesriikide territoriaalne või halduslik allüksus või mis on kehtestatud nende nimel ning mis
  on seotud mis tahes isikuga, kes
  enne seotud ettevõtjatega
  piiriüleste
  tehingute tegemist määrab kindlaks kõik kõnealuste siirdehindade määratlemise kriteeriumid või
  kes
  määrab kindlaks püsiva tegevuskoha tulude arvestamise. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

15.

„siirdehindade eelkokkulepe“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede, mille on kehtestanud ühe või mitme liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi/liikmesriikide territoriaalne või halduslik allüksus või mis on kehtestatud nende nimel ning mis
  on seotud mis tahes isikuga, kes
  enne seotud ettevõtjatega
  piiriüleste
  tehingute tegemist määrab kindlaks kõik kõnealuste siirdehindade määratlemise kriteeriumid või
  kes
  määrab kindlaks püsiva tegevuskoha tulude arvestamise.

| 15. | „siirdehindade eelkokkulepe“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede, mille on kehtestanud
  või avaldanud
  ühe või mitme liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi/liikmesriikide territoriaalne või halduslik allüksus või mis on kehtestatud
  või avaldatud
  nende nimel ning
  millele saavad tugineda üks või mitu isikut,
  mis enne seotud ettevõtjatega tehingute tegemist määrab kindlaks kõik kõnealuste siirdehindade määratlemise kriteeriumid või
  mis
  määrab kindlaks püsiva tegevuskoha tulude arvestamise. |
| --- | --- |

15.

„siirdehindade eelkokkulepe“ – kokkulepe, teatis või mõni muu samaväärse toimega vahend või meede, sh maksuauditi käigus kehtestatud vahend või meede, mille on kehtestanud
  või avaldanud
  ühe või mitme liikmesriigi valitsus või maksuhaldur või liikmesriigi/liikmesriikide territoriaalne või halduslik allüksus või mis on kehtestatud
  või avaldatud
  nende nimel ning
  millele saavad tugineda üks või mitu isikut,
  mis enne seotud ettevõtjatega tehingute tegemist määrab kindlaks kõik kõnealuste siirdehindade määratlemise kriteeriumid või
  mis
  määrab kindlaks püsiva tegevuskoha tulude arvestamise.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 1 – alapunkt b

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 3 – punkt 16

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 16) | punkti 14 kohaldamisel on „piiriülene tehing“ tehing või rida tehinguid: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

16)

välja jäetud

| | a) | mille puhul mitte kõik tehingu või tehingute osalised ei ole piiriülese eelotsuse teinud liikmesriigi territooriumil maksuresidendid või |
| --- | --- | --- |

a)

mille puhul mitte kõik tehingu või tehingute osalised ei ole piiriülese eelotsuse teinud liikmesriigi territooriumil maksuresidendid või

| | b) | mille puhul mõni tehingu või tehingute osaline on ühel ja samal ajal maksuresident rohkem kui ühe jurisdiktsiooni all või |
| --- | --- | --- |

b)

mille puhul mõni tehingu või tehingute osaline on ühel ja samal ajal maksuresident rohkem kui ühe jurisdiktsiooni all või

| | c) | mille puhul üks tehingu või tehingute osaline tegutseb püsiva tegevuskoha kaudu mõnes teises liikmesriigis ning selle tehingu või nende tehingute puhul on tegemist kõnealuse püsiva tegevuskoha kogu äritegevusega või osaga sellest. Piiriülene tehing või rida piiriüleseid tehinguid hõlmab/hõlmavad ka kokkuleppeid, mille üks juriidiline isik teeb seoses mõnes teises liikmesriigis püsiva tegevuskoha kaudu korraldatava äritegevusega. |
| --- | --- | --- |

c)

mille puhul üks tehingu või tehingute osaline tegutseb püsiva tegevuskoha kaudu mõnes teises liikmesriigis ning selle tehingu või nende tehingute puhul on tegemist kõnealuse püsiva tegevuskoha kogu äritegevusega või osaga sellest. Piiriülene tehing või rida piiriüleseid tehinguid hõlmab/hõlmavad ka kokkuleppeid, mille üks juriidiline isik teeb seoses mõnes teises liikmesriigis püsiva tegevuskoha kaudu korraldatava äritegevusega.

| | Punkti 15 kohaldamisel on „piiriülene tehing“ tehing või rida tehinguid, milles osalevad seotud ettevõtjad, kes kõik ei ole ühe liikmesriigi territooriumil maksuresidendid. |
| --- | --- |

Punkti 15 kohaldamisel on „piiriülene tehing“ tehing või rida tehinguid, milles osalevad seotud ettevõtjad, kes kõik ei ole ühe liikmesriigi territooriumil maksuresidendid.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus
  piiriülene
  eelotsus tehakse või siirdehindade eelkokkulepe sõlmitakse või sellist otsust või kokkulepet muudetakse pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva, edastab automaatse teabevahetuse kaudu sellekohase teabe kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. | 1.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus eelotsus tehakse või siirdehindade eelkokkulepe sõlmitakse või sellist otsust või kokkulepet muudetakse pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva, edastab automaatse teabevahetuse kaudu sellekohase teabe kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus
  piiriülene
  eelotsus tehakse või siirdehindade eelkokkulepe sõlmitakse või sellist otsust või kokkulepet muudetakse pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva, edastab automaatse teabevahetuse kaudu sellekohase teabe kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.

1.   Selle liikmesriigi pädev asutus, kus eelotsus tehakse või siirdehindade eelkokkulepe sõlmitakse või sellist otsust või kokkulepet muudetakse pärast käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva, edastab automaatse teabevahetuse kaudu sellekohase teabe kõikide teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigi pädev asutus edastab teabe ka teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile selliste
  piiriüleste
  eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete kohta, mis on tehtud või sõlmitud
  kümne aasta jooksul
  enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva, kuid mis on siis veel jõus. | 2.   Liikmesriigi pädev asutus edastab teabe ka teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile selliste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete kohta, mis on tehtud või sõlmitud enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva, kuid mis on siis veel jõus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigi pädev asutus edastab teabe ka teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile selliste
  piiriüleste
  eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete kohta, mis on tehtud või sõlmitud
  kümne aasta jooksul
  enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva, kuid mis on siis veel jõus.

2.   Liikmesriigi pädev asutus edastab teabe ka teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja komisjonile selliste eelotsuste ja siirdehindade eelkokkulepete kohta, mis on tehtud või sõlmitud enne käesoleva direktiivi jõustumise kuupäeva, kuid mis on siis veel jõus.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui
  piiriülene
  eelotsus on seotud üksnes ühe või mitme füüsilise isiku maksuasjadega. | 3.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui eelotsus on seotud üksnes ühe või mitme füüsilise isiku maksuasjadega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui
  piiriülene
  eelotsus on seotud üksnes ühe või mitme füüsilise isiku maksuasjadega.

3.   Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui eelotsus on seotud üksnes ühe või mitme füüsilise isiku maksuasjadega.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Lõiget 1 kohaldatakse ka juhul, kui eelotsuse taotlus on seotud sellise õigusliku struktuuriga, mis ei ole juriidiline isik. Sellisel juhul edastab eelotsuse teinud liikmesriigi pädev asutus tema käsutuses oleva teabe kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja korraldab asutamislepingu edastamise iga asutaja ja kasusaaja asukohaliikmesriigile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Lõiget 1 kohaldatakse ka juhul, kui eelotsuse taotlus on seotud sellise õigusliku struktuuriga, mis ei ole juriidiline isik. Sellisel juhul edastab eelotsuse teinud liikmesriigi pädev asutus tema käsutuses oleva teabe kõigi teiste liikmesriikide pädevatele asutustele ja korraldab asutamislepingu edastamise iga asutaja ja kasusaaja asukohaliikmesriigile.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| a) | lõike 1 kohaselt vahetatava teabe puhul:
  ühe kuu jooksul
  pärast
  selle kvartali lõppu, mil piiriülesed
  eelotsused on tehtud ja siirdehindade eelkokkulepped on sõlmitud või
  millal
  neid otsuseid või kokkuleppeid on muudetud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

lõike 1 kohaselt vahetatava teabe puhul:
  ühe kuu jooksul
  pärast
  selle kvartali lõppu, mil piiriülesed
  eelotsused on tehtud ja siirdehindade eelkokkulepped on sõlmitud või
  millal
  neid otsuseid või kokkuleppeid on muudetud;

| a) | lõike 1 kohaselt vahetatava teabe puhul:
  koheselt ja hiljemalt üks kuu
  pärast
  seda, kui
  eelotsused on tehtud ja siirdehindade eelkokkulepped on sõlmitud või
  kui
  neid otsuseid või kokkuleppeid on muudetud; |
| --- | --- |

a)

lõike 1 kohaselt vahetatava teabe puhul:
  koheselt ja hiljemalt üks kuu
  pärast
  seda, kui
  eelotsused on tehtud ja siirdehindade eelkokkulepped on sõlmitud või
  kui
  neid otsuseid või kokkuleppeid on muudetud;

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | lõike 2 kohaselt vahetatava teabe puhul:
  enne 31. detsembrit 2016
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

lõike 2 kohaselt vahetatava teabe puhul:
  enne 31. detsembrit 2016
  .

| b) | lõike 2 kohaselt vahetatava teabe puhul:
  kolme kuu jooksul pärast jõustumist
  ; |
| --- | --- |

b)

lõike 2 kohaselt vahetatava teabe puhul:
  kolme kuu jooksul pärast jõustumist
  ;

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| b) | piiriülese
  eelotsuse või siirdehindade eelkokkuleppe sisu, sh asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kirjeldus; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

piiriülese
  eelotsuse või siirdehindade eelkokkuleppe sisu, sh asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kirjeldus;

| b) | eelotsuse või siirdehindade eelkokkuleppe sisu, sh asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kirjeldus; |
| --- | --- |

b)

eelotsuse või siirdehindade eelkokkuleppe sisu, sh asjakohase äritegevuse või tehingu või tehingute kirjeldus;

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 5 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe määratlemiseks kasutatud kriteeriumid, samuti sellega seotud võimalik ajaline piirang või tingimused, mille korral saab otsuse tühistada; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppe määratlemiseks kasutatud kriteeriumid, samuti sellega seotud võimalik ajaline piirang või tingimused, mille korral saab otsuse tühistada;

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 5 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| d) | viide muudele liikmesriikidele, kes otse või kaudselt on tõenäoliselt seotud
  piiriülese
  eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

d)

viide muudele liikmesriikidele, kes otse või kaudselt on tõenäoliselt seotud
  piiriülese
  eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppega;

| d) | viide muudele liikmesriikidele, kes otse või kaudselt on tõenäoliselt seotud eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppega; |
| --- | --- |

d)

viide muudele liikmesriikidele, kes otse või kaudselt on tõenäoliselt seotud eelotsuse või siirdehinna eelkokkuleppega;

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 5 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| e) | viide muude liikmesriikide mis tahes isikule (v.a füüsiline isik), keda
  piiriülene
  eelotsus või siirdehinna eelkokkulepe otse või kaudselt tõenäoliselt mõjutab (märkides liikmesriigi, millega mõjutatud isikud on seotud). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

e)

viide muude liikmesriikide mis tahes isikule (v.a füüsiline isik), keda
  piiriülene
  eelotsus või siirdehinna eelkokkulepe otse või kaudselt tõenäoliselt mõjutab (märkides liikmesriigi, millega mõjutatud isikud on seotud).

| e) | viide muude liikmesriikide mis tahes isikule (v.a füüsiline isik), keda eelotsus või siirdehinna eelkokkulepe otse või kaudselt tõenäoliselt mõjutab (märkides liikmesriigi, millega mõjutatud isikud on seotud); |
| --- | --- |

e)

viide muude liikmesriikide mis tahes isikule (v.a füüsiline isik), keda eelotsus või siirdehinna eelkokkulepe otse või kaudselt tõenäoliselt mõjutab (märkides liikmesriigi, millega mõjutatud isikud on seotud);

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 5 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ea) | 2012. aastal avaldatud maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastast võitlust käsitlevas komisjoni tegevuskavas sätestatud Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number (TIN) niipea, kui see on kättesaadav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ea)

2012. aastal avaldatud maksupettuste ja maksudest kõrvalehoidumise vastast võitlust käsitlevas komisjoni tegevuskavas sätestatud Euroopa maksukohustuslasena registreerimise number (TIN) niipea, kui see on kättesaadav.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 5 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | eb) | kasutatud kriteeriumide kogumi ja kohaldatava korra kirjeldus juhul, kui de jure või de facto mehhanismiga vähendatakse maksumaksja maksubaasi, tehes erandi arvamuse esitanud liikmesriigi standardeeskirjadest, millega kaasneb näiteks tavapärasest kiirema amortisatsioonimäära lubamine või selliste kulude mahaarvamine, mis ei ole maksumaksjal otseselt või tegelikult tekkinud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

eb)

kasutatud kriteeriumide kogumi ja kohaldatava korra kirjeldus juhul, kui de jure või de facto mehhanismiga vähendatakse maksumaksja maksubaasi, tehes erandi arvamuse esitanud liikmesriigi standardeeskirjadest, millega kaasneb näiteks tavapärasest kiirema amortisatsioonimäära lubamine või selliste kulude mahaarvamine, mis ei ole maksumaksjal otseselt või tegelikult tekkinud;

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 5 – punkt e c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ec) | kasutatud kriteeriumide kogumi ja kohaldatava korra kirjeldus juhul, kui maksumaksjale võimaldatakse maksumäära, mis on arvamuse esitanud liikmesriigi tavapärasest määrast madalam; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ec)

kasutatud kriteeriumide kogumi ja kohaldatava korra kirjeldus juhul, kui maksumaksjale võimaldatakse maksumäära, mis on arvamuse esitanud liikmesriigi tavapärasest määrast madalam;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 5 – punkt e d (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ed) | kasutatud kriteeriumide kogumi ja kohaldatava mehhanismi kirjeldus juhul, kui selle mehhanismi osapool asub kolmandas riigis, milles maksustamist kas ei eksisteeri või on maksustamise tingimused palju soodsamad. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ed)

kasutatud kriteeriumide kogumi ja kohaldatava mehhanismi kirjeldus juhul, kui selle mehhanismi osapool asub kolmandas riigis, milles maksustamist kas ei eksisteeri või on maksustamise tingimused palju soodsamad.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud standardvormi kehtestamise menetluse osana vastu kõik käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud meetmed ja praktilise korralduse, sh käesoleva artikli lõikes 5 esitatud teabe edastamise standardimise meetmed. | 6.   Teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud standardvormi kehtestamise menetluse osana vastu kõik käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud meetmed ja praktilise korralduse, sh käesoleva artikli lõikes 5 esitatud teabe edastamise standardimise meetmed.
  Komisjon aitab maksudega seotud pädevuse detsentraliseeritud territoriaalsetele või haldusorganitele andnud liikmesriikidel tagada, et nad täidavad oma kohustust asjaomaste organite koolitamise ja toetamisega seoses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud standardvormi kehtestamise menetluse osana vastu kõik käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud meetmed ja praktilise korralduse, sh käesoleva artikli lõikes 5 esitatud teabe edastamise standardimise meetmed.

6.   Teabevahetuse hõlbustamiseks võtab komisjon artikli 20 lõikes 5 sätestatud standardvormi kehtestamise menetluse osana vastu kõik käesoleva artikli rakendamiseks vajalikud meetmed ja praktilise korralduse, sh käesoleva artikli lõikes 5 esitatud teabe edastamise standardimise meetmed.
  Komisjon aitab maksudega seotud pädevuse detsentraliseeritud territoriaalsetele või haldusorganitele andnud liikmesriikidel tagada, et nad täidavad oma kohustust asjaomaste organite koolitamise ja toetamisega seoses.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Pädev asutus, kellele on edastatud teave vastavalt lõikele 1, saadab võimaluse korral elektrooniliselt ja viivitamata ning igal juhul hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast kõnealuse teabe kättesaamist teabe esitanud pädevale asutusele kinnituse teabe kättesaamise kohta. | 7.   Pädev asutus, kellele on edastatud teave vastavalt lõikele 1, saadab võimaluse korral elektrooniliselt ja viivitamata ning igal juhul hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast kõnealuse teabe kättesaamist teabe esitanud pädevale asutusele kinnituse teabe kättesaamise kohta
  , soodustades sellega tõhusa automaatse teabevahetussüsteemi toimimist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Pädev asutus, kellele on edastatud teave vastavalt lõikele 1, saadab võimaluse korral elektrooniliselt ja viivitamata ning igal juhul hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast kõnealuse teabe kättesaamist teabe esitanud pädevale asutusele kinnituse teabe kättesaamise kohta.

7.   Pädev asutus, kellele on edastatud teave vastavalt lõikele 1, saadab võimaluse korral elektrooniliselt ja viivitamata ning igal juhul hiljemalt seitsme tööpäeva jooksul pärast kõnealuse teabe kättesaamist teabe esitanud pädevale asutusele kinnituse teabe kättesaamise kohta
  , soodustades sellega tõhusa automaatse teabevahetussüsteemi toimimist
  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Liikmesriigid võivad kooskõlas artikliga 5 taotleda lisateavet
  piiriülese
  eelotsuse teinud või siirdehindade eelkokkuleppe sõlminud liikmesriigilt, sh kõnealuse otsuse või kokkuleppe kogu teksti. | 8.   Liikmesriigid
  – või nende territoriaalsed või haldusorganid, sealhulgas vajaduse korral kohalikud asutused –
  võivad kooskõlas artikliga 5 taotleda lisateavet eelotsuse teinud või siirdehindade eelkokkuleppe sõlminud liikmesriigilt, sh kõnealuse otsuse või kokkuleppe kogu teksti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Liikmesriigid võivad kooskõlas artikliga 5 taotleda lisateavet
  piiriülese
  eelotsuse teinud või siirdehindade eelkokkuleppe sõlminud liikmesriigilt, sh kõnealuse otsuse või kokkuleppe kogu teksti.

8.   Liikmesriigid
  – või nende territoriaalsed või haldusorganid, sealhulgas vajaduse korral kohalikud asutused –
  võivad kooskõlas artikliga 5 taotleda lisateavet eelotsuse teinud või siirdehindade eelkokkuleppe sõlminud liikmesriigilt, sh kõnealuse otsuse või kokkuleppe kogu teksti.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike varajases etapis kõigist asjakohastest muudatustest oma maksualaste otsuste tegemise tavades (taotlemisformaalsused, otsustusprotsess jne). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9a.
     
  Liikmesriigid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike varajases etapis kõigist asjakohastest muudatustest oma maksualaste otsuste tegemise tavades (taotlemisformaalsused, otsustusprotsess jne).

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8a – lõige 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Liikmesriikide maksuametid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike kõigist asjakohastest muudatustest oma äriühingute maksustamist käsitlevas siseriiklikus õiguses (uue toetuse, soodustuse, erandi, stiimuli või samalaadse meetme kehtestamine jne), mis võivad mõjutada nende tegelikke maksumäärasid või mis tahes muu liikmesriigi maksutulu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9b.
     
  Liikmesriikide maksuametid teavitavad komisjoni ja teisi liikmesriike kõigist asjakohastest muudatustest oma äriühingute maksustamist käsitlevas siseriiklikus õiguses (uue toetuse, soodustuse, erandi, stiimuli või samalaadse meetme kehtestamine jne), mis võivad mõjutada nende tegelikke maksumäärasid või mis tahes muu liikmesriigi maksutulu.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8b – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile enne 1. oktoobrit 2017 igal aastal statistika artiklite 8 ja 8a alusel toimunud automaatse teabevahetuse mahu kohta ja niivõrd, kuivõrd see on võimalik, teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuametite kui kolmandate isikute jaoks. | 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile enne 1. oktoobrit 2017 igal aastal statistika artiklite 8 ja 8a alusel toimunud automaatse teabevahetuse mahu
  ja tehtud otsuste liikide
  kohta ja niivõrd, kuivõrd see on võimalik, teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuametite kui kolmandate isikute jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile enne 1. oktoobrit 2017 igal aastal statistika artiklite 8 ja 8a alusel toimunud automaatse teabevahetuse mahu kohta ja niivõrd, kuivõrd see on võimalik, teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuametite kui kolmandate isikute jaoks.

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile enne 1. oktoobrit 2017 igal aastal statistika artiklite 8 ja 8a alusel toimunud automaatse teabevahetuse mahu
  ja tehtud otsuste liikide
  kohta ja niivõrd, kuivõrd see on võimalik, teabe toimunud teabevahetusega seotud haldus- ja muu asjakohase kulu ja kasu kohta ning kõik võimalikud muudatused nii maksuametite kui kolmandate isikute jaoks.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 8b – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon avaldab enne 1. oktoobrit 2017 ja seejärel igal aastal aruande, milles tehakse kokkuvõte artikli 21 lõikes 5 osutatud turvalises keskregistris sisalduvatest peamistest juhtumitest. Seejuures peab komisjon kinni artiklis 23a sätestatud konfidentsiaalsussätetest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon avaldab enne 1. oktoobrit 2017 ja seejärel igal aastal aruande, milles tehakse kokkuvõte artikli 21 lõikes 5 osutatud turvalises keskregistris sisalduvatest peamistest juhtumitest. Seejuures peab komisjon kinni artiklis 23a sätestatud konfidentsiaalsussätetest.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 14 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Kui liikmesriik kasutab mõne teise liikmesriigi poolt artikli 8a kohaselt edastatud teavet, saadab ta teabe esitanud pädevale asutusele sellekohase tagasiside võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast nõutava teabe kasutamise ilmsikstulekut, v.a juhul, kui tagasiside on juba esitatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Komisjon kehtestab praktilise korralduse artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. | 3.   Kui liikmesriik kasutab mõne teise liikmesriigi poolt artikli 8a kohaselt edastatud teavet, saadab ta
  komisjonile ja
  teabe esitanud pädevale asutusele sellekohase tagasiside võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast nõutava teabe kasutamise ilmsikstulekut, v.a juhul, kui tagasiside on juba esitatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Komisjon kehtestab praktilise korralduse artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Kui liikmesriik kasutab mõne teise liikmesriigi poolt artikli 8a kohaselt edastatud teavet, saadab ta teabe esitanud pädevale asutusele sellekohase tagasiside võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast nõutava teabe kasutamise ilmsikstulekut, v.a juhul, kui tagasiside on juba esitatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Komisjon kehtestab praktilise korralduse artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.

3.   Kui liikmesriik kasutab mõne teise liikmesriigi poolt artikli 8a kohaselt edastatud teavet, saadab ta
  komisjonile ja
  teabe esitanud pädevale asutusele sellekohase tagasiside võimalikult kiiresti ja hiljemalt kolme kuu jooksul pärast nõutava teabe kasutamise ilmsikstulekut, v.a juhul, kui tagasiside on juba esitatud vastavalt käesoleva artikli lõikele 1. Komisjon kehtestab praktilise korralduse artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 5

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 20 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   
  Piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatseks vahetamiseks vastavalt artiklile 8a kasutatakse standardvormi, kui komisjon on selle vormi vastu võtnud kooskõlas artikli 26 lõikega 2. | 5.   Eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatseks vahetamiseks vastavalt artiklile 8a kasutatakse standardvormi, kui komisjon on selle vormi vastu võtnud kooskõlas artikli 26 lõikega 2. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   
  Piiriüleseid
  eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatseks vahetamiseks vastavalt artiklile 8a kasutatakse standardvormi, kui komisjon on selle vormi vastu võtnud kooskõlas artikli 26 lõikega 2.

5.   Eelotsuseid ja siirdehindade eelkokkuleppeid käsitleva teabe automaatseks vahetamiseks vastavalt artiklile 8a kasutatakse standardvormi, kui komisjon on selle vormi vastu võtnud kooskõlas artikli 26 lõikega 2.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – punkt 6

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 21 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Artikli 8a lõigetes 1 ja 2 sätestatud teabevahetuse tagamiseks arendab komisjon välja turvalise keskregistri, kuhu
  võib
  kanda käesoleva direktiivi artikli 8a raames
  edastatavat teavet
  . Komisjonil on juurdepääs sinna registrisse kantud teabele. Komisjon võtab vajaliku praktilise korralduse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. | 5.   Artikli 8a lõigetes 1 ja 2 sätestatud
  automaatse
  teabevahetuse tagamiseks arendab komisjon
  hiljemalt 31. detsembriks 2016
  välja turvalise keskregistri, kuhu
  tuleb
  kanda käesoleva direktiivi artikli 8a raames
  edastatav teave
  .
  Liikmesriigid tagavad, et kogu teave, mis edastatakse artikli 8a raames üleminekuperioodi jooksul, mil turvalist keskregistrit ei ole veel loodud, laaditakse 1. aprilliks 2017 turvalisse keskregistrisse.
  Komisjonil
  ja liikmesriikidel
  on juurdepääs sinna registrisse kantud teabele. Komisjon võtab vajaliku praktilise korralduse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Artikli 8a lõigetes 1 ja 2 sätestatud teabevahetuse tagamiseks arendab komisjon välja turvalise keskregistri, kuhu
  võib
  kanda käesoleva direktiivi artikli 8a raames
  edastatavat teavet
  . Komisjonil on juurdepääs sinna registrisse kantud teabele. Komisjon võtab vajaliku praktilise korralduse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.

5.   Artikli 8a lõigetes 1 ja 2 sätestatud
  automaatse
  teabevahetuse tagamiseks arendab komisjon
  hiljemalt 31. detsembriks 2016
  välja turvalise keskregistri, kuhu
  tuleb
  kanda käesoleva direktiivi artikli 8a raames
  edastatav teave
  .
  Liikmesriigid tagavad, et kogu teave, mis edastatakse artikli 8a raames üleminekuperioodi jooksul, mil turvalist keskregistrit ei ole veel loodud, laaditakse 1. aprilliks 2017 turvalisse keskregistrisse.
  Komisjonil
  ja liikmesriikidel
  on juurdepääs sinna registrisse kantud teabele. Komisjon võtab vajaliku praktilise korralduse vastu artikli 26 lõikes 2 osutatud korras.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23a – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon peab talle käesoleva direktiivi kohaselt edastatud teavet konfidentsiaalsena kooskõlas liidu asutuste suhtes kohaldatavate sätetega. | 1.   Komisjon peab talle käesoleva direktiivi kohaselt edastatud teavet konfidentsiaalsena kooskõlas liidu asutuste suhtes kohaldatavate sätetega
  , nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon peab talle käesoleva direktiivi kohaselt edastatud teavet konfidentsiaalsena kooskõlas liidu asutuste suhtes kohaldatavate sätetega.

1.   Komisjon peab talle käesoleva direktiivi kohaselt edastatud teavet konfidentsiaalsena kooskõlas liidu asutuste suhtes kohaldatavate sätetega
  , nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8
  .

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23a – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele liikmesriikidele. Sellise edastatud teabe suhtes kehtivad ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi õigusaktide vastavate sätete alusel. | 2.   
  ELi või EMP
  liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele
  ELi
  liikmesriikidele
  (ja vastastikkuse põhimõtte kohaldamise korral ka EMP liikmesriikidele)
  . Sellise edastatud teabe suhtes kehtivad ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava
  ELi
  liikmesriigi
  (ja vastastikkuse põhimõtte kohaldamise korral ka EMP liikmesriigi)
  õigusaktide vastavate sätete alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele liikmesriikidele. Sellise edastatud teabe suhtes kehtivad ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava liikmesriigi õigusaktide vastavate sätete alusel.

2.   
  ELi või EMP
  liikmesriigi poolt komisjonile artikli 23 alusel edastatud teabe ja komisjonis sellist teavet kasutades koostatud mis tahes aruande või dokumendi võib edastada teistele
  ELi
  liikmesriikidele
  (ja vastastikkuse põhimõtte kohaldamise korral ka EMP liikmesriikidele)
  . Sellise edastatud teabe suhtes kehtivad ametisaladuse hoidmise kohustus ja kaitse, mis laieneb samalaadsele teabele seda saava
  ELi
  liikmesriigi
  (ja vastastikkuse põhimõtte kohaldamise korral ka EMP liikmesriigi)
  õigusaktide vastavate sätete alusel.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23a – lõige 2 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks, kuid neid ei või avaldada ega teha kättesaadavaks ühelegi muule isikule ega asutusele ilma komisjoni selgesõnalise nõusolekuta. | ELi või EMP
  liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks, kuid neid ei või avaldada ega teha kättesaadavaks ühelegi muule isikule ega asutusele ilma komisjoni selgesõnalise nõusolekuta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks, kuid neid ei või avaldada ega teha kättesaadavaks ühelegi muule isikule ega asutusele ilma komisjoni selgesõnalise nõusolekuta.

ELi või EMP
  liikmesriigid võivad kasutada esimeses lõigus osutatud komisjoni koostatud aruandeid ja dokumente üksnes analüüsimiseks, kuid neid ei või avaldada ega teha kättesaadavaks ühelegi muule isikule ega asutusele ilma komisjoni selgesõnalise nõusolekuta.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 8 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 23b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 8a) | lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 23b




  Karistused




  Komisjon analüüsib kõiki karistusi, mis kehtestatakse juhul, kui teabevahetusest keeldutakse või selles esineb puudujääke.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8a)

„Artikkel 23b

Karistused

Komisjon analüüsib kõiki karistusi, mis kehtestatakse juhul, kui teabevahetusest keeldutakse või selles esineb puudujääke.“

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 25a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9a) | lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 25a




  OECD arengusuunad




  Käesolev direktiiv on kooskõlas OECD arengusuundadega ja selles võetakse arvesse OECD finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse standardis sisalduvaid üksikasjalikke reegleid.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9a)

„Artikkel 25a

OECD arengusuunad

Käesolev direktiiv on kooskõlas OECD arengusuundadega ja selles võetakse arvesse OECD finantskontosid käsitleva automaatse teabevahetuse standardis sisalduvaid üksikasjalikke reegleid.“

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 25b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9b) | lisatakse järgmine artikkel:



  „Artikkel 25b




  Liikmesriikide täiendavad meetmed




  Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike võtmast täiendavaid meetmeid, et töötada välja riigisiseseid või lepingupõhiseid sätteid maksustamise vältimise ennetamiseks.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9b)

„Artikkel 25b

Liikmesriikide täiendavad meetmed

Käesolev direktiiv ei takista liikmesriike võtmast täiendavaid meetmeid, et töötada välja riigisiseseid või lepingupõhiseid sätteid maksustamise vältimise ennetamiseks.“

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 c (uus)

Direktiiv 2011/16/EL

Artikkel 27

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 9c) | artikkel 27 asendatakse järgmisega:



  „Artikkel 27




  Aruandlus




  Iga kolme aasta tagant alates käesoleva direktiivi jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9c)

„Artikkel 27

Aruandlus

Iga kolme aasta tagant alates käesoleva direktiivi jõustumisest esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi kohaldamise kohta.“

---

(13)  Nõukogu direktiiv 2011/16/EL, 15. veebruar 2011, maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

(13)  Nõukogu direktiiv 2011/16/EL, 15. veebruar 2011, maksustamisalase halduskoostöö kohta ja direktiivi 77/799/EMÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 64, 11.3.2011, lk 1).

---

Kolmapäev, 28. oktoober 2015

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/146 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/146

---

P8_TA(2015)0376

Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve – kõik jaod

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 355/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 7. juuni 2007. aasta otsust 2007/436/EÜ, Euratom Euroopa ühenduste omavahendite süsteemi kohta (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012, mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002 (2),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (3),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (4),

| — | võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni 2016. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. märtsi 2015. aasta resolutsiooni 2016. aasta eelarve koostamise üldsuuniste kohta, III jagu – Komisjon (5),

| — | võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 29. aprilli 2015. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (6),

| — | võttes arvesse komisjoni poolt 24. juunil 2015. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni poolt 24. juunil 2015. aastal vastu võetud Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti (COM(2015)0300),

| — | võttes arvesse 4. septembril 2015. aastal vastu võetud ja 17. septembril 2015. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 4. septembril 2015. aastal vastu võetud ja 17. septembril 2015. aastal Euroopa Parlamendile edastatud nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kohta (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni volituse kohta 2016. aasta eelarve projekti käsitlevateks kolmepoolseteks läbirääkimisteks (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 8. juuli 2015. aasta resolutsiooni volituse kohta 2016. aasta eelarve projekti käsitlevateks kolmepoolseteks läbirääkimisteks (7),

| — | võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Pagulaskriisiga toimetulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed“ (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatist Euroopa Parlamendile, Euroopa Ülemkogule ja nõukogule „Pagulaskriisiga toimetulekuks Euroopa rände tegevuskava alusel kohe võetavad operatiiv-, eelarve- ja õigusmeetmed“ (COM(2015)0490),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1/2016 (COM(2015)0317) ja nr 2/2016 (COM(2015)0513), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2016. aasta üldeelarve projekti kirjalikke muutmisettepanekuid nr 1/2016 (COM(2015)0317) ja nr 2/2016 (COM(2015)0513),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 88, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 88,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A8-0298/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit ja teiste asjaomaste komisjonide arvamusi (A8-0298/2015),

III jagu

Üldine ülevaade

| 1. | rõhutab, et 2016. aasta eelarve lugemisel parlamendis kajastatakse täielikult Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 11. märtsi 2015. aasta resolutsioonis (eelarve koostamise üldsuuniste kohta) ja 8. juuli 2015. aasta resolutsioonis (volituse kohta kolmepoolseteks läbirääkimisteks) ülekaaluka häälteenamusega vastu võetud poliitilisi prioriteete; rõhutab, et nendeks prioriteetideks on liidusisene ja -väline solidaarsus, eelkõige rände- ja pagulaskriisi tulemuslik lahendamine, ning konkurentsivõime parandamine inimväärsete ja kvaliteetsete töökohtade loomise ning ettevõtete ja ettevõtluse arendamise kaudu liidus; |
| --- | --- |

1.

rõhutab, et 2016. aasta eelarve lugemisel parlamendis kajastatakse täielikult Euroopa Parlamendi eespool nimetatud 11. märtsi 2015. aasta resolutsioonis (eelarve koostamise üldsuuniste kohta) ja 8. juuli 2015. aasta resolutsioonis (volituse kohta kolmepoolseteks läbirääkimisteks) ülekaaluka häälteenamusega vastu võetud poliitilisi prioriteete; rõhutab, et nendeks prioriteetideks on liidusisene ja -väline solidaarsus, eelkõige rände- ja pagulaskriisi tulemuslik lahendamine, ning konkurentsivõime parandamine inimväärsete ja kvaliteetsete töökohtade loomise ning ettevõtete ja ettevõtluse arendamise kaudu liidus;

| 2. | rõhutab, et liit seisab praegu silmitsi mitme tõsise hädaolukorraga, eelkõige enneolematu rände- ja pagulaskriisiga; on veendunud, et liidu eelarvest tuleb kasutusele võtta vajalikud rahalised vahendid, et viia need vastavusse poliitiliste väljakutsetega ja võimaldada liidul võetud kohustusi täita ning neile kriisidele tulemuslikult reageerida, mis on äärmiselt kiireloomuline ja prioriteetne küsimus; mõistab, et rände- ja pagulaskriisi ei saa lahendada ainult rahaliste vahenditega ning vaja on mitmekülgset lähenemist nii selle sise- kui ka välismõõtme käsitlemiseks; on seisukohal, et erakorraline aeg nõuab erakorralisi meetmeid ja vaja on suurt poliitilist pühendumust, et tagada selleks uued assigneeringud; rõhutab sellega seoses, et solidaarsus on ELi eelarve aluspõhimõte; tunneb muret selle pärast, et pagulaskriisi puhul ilmneb solidaarsus liikmesriikide lõikes ebaühtlaselt; palub komisjonil teha ettepanek selle kohta, kuidas ELi eelarve saaks panna liikmesriigid solidaarsusele lähenema paremini tasakaalustatud viisil; |
| --- | --- |

2.

rõhutab, et liit seisab praegu silmitsi mitme tõsise hädaolukorraga, eelkõige enneolematu rände- ja pagulaskriisiga; on veendunud, et liidu eelarvest tuleb kasutusele võtta vajalikud rahalised vahendid, et viia need vastavusse poliitiliste väljakutsetega ja võimaldada liidul võetud kohustusi täita ning neile kriisidele tulemuslikult reageerida, mis on äärmiselt kiireloomuline ja prioriteetne küsimus; mõistab, et rände- ja pagulaskriisi ei saa lahendada ainult rahaliste vahenditega ning vaja on mitmekülgset lähenemist nii selle sise- kui ka välismõõtme käsitlemiseks; on seisukohal, et erakorraline aeg nõuab erakorralisi meetmeid ja vaja on suurt poliitilist pühendumust, et tagada selleks uued assigneeringud; rõhutab sellega seoses, et solidaarsus on ELi eelarve aluspõhimõte; tunneb muret selle pärast, et pagulaskriisi puhul ilmneb solidaarsus liikmesriikide lõikes ebaühtlaselt; palub komisjonil teha ettepanek selle kohta, kuidas ELi eelarve saaks panna liikmesriigid solidaarsusele lähenema paremini tasakaalustatud viisil;

| 3. | märgib, et parlament on 2016. aasta eelarves algusest peale pööranud erilist tähelepanu rändele ja pagulastele; tuletab meelde parlamendi varasemaid avaldusi, mille kohaselt on rändevoogude haldamine liidusisese ja -välise solidaarsuse keskmes ning et ühtses lähenemisviisis tuleks kasutusele võtta ka välisrahastamisvahendid, et käsitleda liidu ees seisvate probleemide algpõhjuseid; tuletab meelde ühiseid lepinguid, nt Schengeni acquis'd ja Dublini määrust (8) ning komisjoni ettepanekut kriisiolukorras ümberpaigutamise siduva mehhanismi kohta (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

3.

märgib, et parlament on 2016. aasta eelarves algusest peale pööranud erilist tähelepanu rändele ja pagulastele; tuletab meelde parlamendi varasemaid avaldusi, mille kohaselt on rändevoogude haldamine liidusisese ja -välise solidaarsuse keskmes ning et ühtses lähenemisviisis tuleks kasutusele võtta ka välisrahastamisvahendid, et käsitleda liidu ees seisvate probleemide algpõhjuseid; tuletab meelde ühiseid lepinguid, nt Schengeni acquis'd ja Dublini määrust (8) ning komisjoni ettepanekut kriisiolukorras ümberpaigutamise siduva mehhanismi kohta (COM(2015)0450);

| 4. | otsustab seetõttu esitada viivitamata ulatusliku muudatusettepanekute paketi, millega suurendatakse eelarveprojekti nii rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kui ka rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) osas 1,161 miljardi euro võrra esmaseks reageerimiseks rändekriisile; rõhutab, et kriisi sisemõõtme osas arvestatakse parlamendi muudatusettepanekutes juba täiel määral varjupaigataotlejate ümberpaigutamist käsitlevat kahte meetmete paketti ja muudatusettepanekud on nendega kooskõlas, ent samas tehakse ettepanek suurendada täiendavalt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning selles valdkonnas tegutsevate liidu ametite assigneeringuid; rõhutab välismõõtmega seoses mitut assigneeringute täiendavat suurendamist konkreetsetes rubriigi 4 alla kuuluvates programmides, milleks on näiteks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend, humanitaarabi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend; |
| --- | --- |

4.

otsustab seetõttu esitada viivitamata ulatusliku muudatusettepanekute paketi, millega suurendatakse eelarveprojekti nii rubriigi 3 (Julgeolek ja kodakondsus) kui ka rubriigi 4 (Globaalne Euroopa) osas 1,161 miljardi euro võrra esmaseks reageerimiseks rändekriisile; rõhutab, et kriisi sisemõõtme osas arvestatakse parlamendi muudatusettepanekutes juba täiel määral varjupaigataotlejate ümberpaigutamist käsitlevat kahte meetmete paketti ja muudatusettepanekud on nendega kooskõlas, ent samas tehakse ettepanek suurendada täiendavalt Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi ning selles valdkonnas tegutsevate liidu ametite assigneeringuid; rõhutab välismõõtmega seoses mitut assigneeringute täiendavat suurendamist konkreetsetes rubriigi 4 alla kuuluvates programmides, milleks on näiteks Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahend, arengukoostöö rahastamisvahend, humanitaarabi ja ühinemiseelse abi rahastamisvahend;

| 5. | rõhutab siiski, et neid muudatusettepanekuid tuleks käsitleda koos komisjoni kirjaliku muutmisettepanekuga nr 2/2016, mis sisaldab lisaks ümberpaigutamismeetmete teisele paketile ka eespool mainitud komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatises osutatud täiendavaid meetmeid; avaldab kahetsust, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul ei ole rohkem aega kirjaliku muutmisettepaneku sobivuse uurimiseks, kuid mõistab, et reageerida tuleb koheselt ja ajaline surve on märkimisväärne; toonitab, et Euroopa Parlament toetab täielikult neid uusi meetmeid ja kavatseb kaitsta nende rahastamist uute assigneeringutega veelgi suuremas mahus kui parlamendi enda seisukohas 2016. aasta eelarve kohta; |
| --- | --- |

5.

rõhutab siiski, et neid muudatusettepanekuid tuleks käsitleda koos komisjoni kirjaliku muutmisettepanekuga nr 2/2016, mis sisaldab lisaks ümberpaigutamismeetmete teisele paketile ka eespool mainitud komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatises osutatud täiendavaid meetmeid; avaldab kahetsust, et Euroopa Parlamendil ja nõukogul ei ole rohkem aega kirjaliku muutmisettepaneku sobivuse uurimiseks, kuid mõistab, et reageerida tuleb koheselt ja ajaline surve on märkimisväärne; toonitab, et Euroopa Parlament toetab täielikult neid uusi meetmeid ja kavatseb kaitsta nende rahastamist uute assigneeringutega veelgi suuremas mahus kui parlamendi enda seisukohas 2016. aasta eelarve kohta;

| 6. | on otsustanud võtta meetmeid ka Euroopa põllumajandustootjaid ja eriti piimatööstust praegu puudutava kriisi osas ning juba lisada oma 2016. aasta eelarvet käsitlevasse seisukohta komisjoni teatatud 500 miljoni euro suurused erakorralised toetusmeetmed; usub, et komisjoni kirjalik muutmisettepanek nr 2/2016 võimaldab kindlaks määrata konkreetsed eelarveread, mille assigneeringuid sellega seoses suurendatakse; avaldab heameelt komisjoni otsuse üle kanda kriisireservi kasutamata assigneeringud 2015. aasta eelarvest üle 2016. aasta eelarvesse ning märgib, et neid kasutamata rahalisi vahendeid kasutatakse otsemaksete saajatele hüvitiste maksmiseks, nagu määruses (EL) nr 1306/2013 on sätestatud; |
| --- | --- |

6.

on otsustanud võtta meetmeid ka Euroopa põllumajandustootjaid ja eriti piimatööstust praegu puudutava kriisi osas ning juba lisada oma 2016. aasta eelarvet käsitlevasse seisukohta komisjoni teatatud 500 miljoni euro suurused erakorralised toetusmeetmed; usub, et komisjoni kirjalik muutmisettepanek nr 2/2016 võimaldab kindlaks määrata konkreetsed eelarveread, mille assigneeringuid sellega seoses suurendatakse; avaldab heameelt komisjoni otsuse üle kanda kriisireservi kasutamata assigneeringud 2015. aasta eelarvest üle 2016. aasta eelarvesse ning märgib, et neid kasutamata rahalisi vahendeid kasutatakse otsemaksete saajatele hüvitiste maksmiseks, nagu määruses (EL) nr 1306/2013 on sätestatud;

| 7. | tunnistab, et liidu majanduses esinevate puuduste kõrvaldamiseks konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamise ning kvaliteetsete töökohtade loomise kaudu on vaja palju rohkem pingutada; rõhutab mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ning sotsiaalsete ettevõtete keskset rolli sellega seoses; suurendab seetõttu COSME programmi assigneeringuid 16,5 miljoni euro võrra; on otsustanud teha ka ettepaneku uute kulukohustuste kohta, et jätkata 2016. aastal noorte tööhõive algatust, mille kogu rahastamispakett koondati aastatele 2014–2015; tunnistab selle programmi olulist panust tööpuuduse vastu võitlemisel ja on otsustanud tagada vajalike assigneeringute kättesaadavaks tegemise, et vältida rahastamispuudujääki asjaomase programmi elluviimisel; võtab seetõttu vastu ettepaneku suurendada 2016. aasta assigneeringuid 473,2 miljoni euro võrra, mis vastab noorte tööhõive algatusele algselt igal aastal ette nähtud assigneeringutele; |
| --- | --- |

7.

tunnistab, et liidu majanduses esinevate puuduste kõrvaldamiseks konkurentsivõime ja majanduskasvu suurendamise ning kvaliteetsete töökohtade loomise kaudu on vaja palju rohkem pingutada; rõhutab mikro-, väikeste ja keskmise suurusega ning sotsiaalsete ettevõtete keskset rolli sellega seoses; suurendab seetõttu COSME programmi assigneeringuid 16,5 miljoni euro võrra; on otsustanud teha ka ettepaneku uute kulukohustuste kohta, et jätkata 2016. aastal noorte tööhõive algatust, mille kogu rahastamispakett koondati aastatele 2014–2015; tunnistab selle programmi olulist panust tööpuuduse vastu võitlemisel ja on otsustanud tagada vajalike assigneeringute kättesaadavaks tegemise, et vältida rahastamispuudujääki asjaomase programmi elluviimisel; võtab seetõttu vastu ettepaneku suurendada 2016. aasta assigneeringuid 473,2 miljoni euro võrra, mis vastab noorte tööhõive algatusele algselt igal aastal ette nähtud assigneeringutele;

| 8. | kinnitab oma veendumust, et liidu eelarvest ei tohiks rahastada uusi algatusi olemasolevate liidu programmide ja poliitikavaldkondade arvelt ning hüljata juba võetud poliitilisi kohustusi; kavatseb pidada kinni Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) puudutavate läbirääkimiste ajal võetud kohustusest minimeerida iga-aastase eelarvemenetluse raames nii palju kui võimalik programmile „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastule avaldatavat mõju, tunnistades ja kinnitades samas oma täielikku poliitilist ja rahalist toetust EFSI loomisele; teeb seetõttu ettepaneku 2016. aastal täielikult kompenseerida neis kahes programmis tehtud kärped, mis tulenevad EFSI tagatisfondi katteks eraldiste tegemisest (1,326 miljardit eurot), et võimaldada nende programmidega täielikult saavutada alles kaks aastat tagasi nende õiguslike aluste vastuvõtmisel kokku lepitud eesmärgid; |
| --- | --- |

8.

kinnitab oma veendumust, et liidu eelarvest ei tohiks rahastada uusi algatusi olemasolevate liidu programmide ja poliitikavaldkondade arvelt ning hüljata juba võetud poliitilisi kohustusi; kavatseb pidada kinni Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi (EFSI) puudutavate läbirääkimiste ajal võetud kohustusest minimeerida iga-aastase eelarvemenetluse raames nii palju kui võimalik programmile „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastule avaldatavat mõju, tunnistades ja kinnitades samas oma täielikku poliitilist ja rahalist toetust EFSI loomisele; teeb seetõttu ettepaneku 2016. aastal täielikult kompenseerida neis kahes programmis tehtud kärped, mis tulenevad EFSI tagatisfondi katteks eraldiste tegemisest (1,326 miljardit eurot), et võimaldada nende programmidega täielikult saavutada alles kaks aastat tagasi nende õiguslike aluste vastuvõtmisel kokku lepitud eesmärgid;

| 9. | rõhutab, et oluline on pidada täielikult kinni ühisavaldusest 2015.–2016. aasta maksekava kohta, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid kokku pärast ühiselt võetud kohustust vähendada 2007.–2013. aasta ühtekuuluvusprogrammidega seotud täitmata maksenõudeid 2016. aasta lõpuks umbes 2 miljardile eurole; kritiseerib sellega seoses nõukogu soovitatud kärpeid, mis on selle maksekavaga otseses vastuolus; toonitab ühtlasi, et tulevikus tuleb vältida sellist täitmata maksenõuete jätkusuutmatut kuhjumist, ning kutsub komisjoni üles esitama selle kohta konkreetsed ettepanekud; on seetõttu seisukohal, et ettenägematuid maksevajadusi tuleks rahastada uutest assigneeringutest ning miljardi euro suurust maksete kiirendamist Kreekale 2016. aastal tuleks seetõttu rahastada mitmeaastase finantsraamistiku kasutada oleva maksete ülemäära kaudu; rõhutab parlamendi pikka aega püsinud seisukohta, mille kohaselt ei tohi paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetud kulukohustustest tulenevaid makseid arvestada mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäära sisse; |
| --- | --- |

9.

rõhutab, et oluline on pidada täielikult kinni ühisavaldusest 2015.–2016. aasta maksekava kohta, milles Euroopa Parlament, nõukogu ja komisjon leppisid kokku pärast ühiselt võetud kohustust vähendada 2007.–2013. aasta ühtekuuluvusprogrammidega seotud täitmata maksenõudeid 2016. aasta lõpuks umbes 2 miljardile eurole; kritiseerib sellega seoses nõukogu soovitatud kärpeid, mis on selle maksekavaga otseses vastuolus; toonitab ühtlasi, et tulevikus tuleb vältida sellist täitmata maksenõuete jätkusuutmatut kuhjumist, ning kutsub komisjoni üles esitama selle kohta konkreetsed ettepanekud; on seetõttu seisukohal, et ettenägematuid maksevajadusi tuleks rahastada uutest assigneeringutest ning miljardi euro suurust maksete kiirendamist Kreekale 2016. aastal tuleks seetõttu rahastada mitmeaastase finantsraamistiku kasutada oleva maksete ülemäära kaudu; rõhutab parlamendi pikka aega püsinud seisukohta, mille kohaselt ei tohi paindlikkusinstrumendi raames kasutusele võetud kulukohustustest tulenevaid makseid arvestada mitmeaastase finantsraamistiku maksete ülemmäära sisse;

| 10. | taastab kõik eelarveprojekti assigneeringud, mida nõukogu kärpis (563,6 miljonit eurot kulukohustustena ja 1,4218 miljardit eurot maksetena); ei suuda mõista, miks tehakse ettepanek kärpida näiteks programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu assigneeringuid, kuivõrd neid kahte programmi mõjutasid juba assigneeringute ümberpaigutamised EFSI kasuks, ning arengu- ja naabruspoliitika assigneeringuid, eelkõige hiljutisi sündmusi arvestades; tunneb muret, et nii suurte kärbete tegemisega eelarveprojektis eirab nõukogu suuresti liidu eelarve vaieldamatut lisaväärtust; on igal juhul vastu nõukogu väljendatud kavatsusele keskenduda eelarveridadele, mille täitmise määr või vahendite kasutamise suutlikkus on madal, kuna andmed eelarve tegeliku täitmise kohta seda ei kinnita ja selles ei arvestata teatavate programmide eelarve täitmise varieeruvust; |
| --- | --- |

10.

taastab kõik eelarveprojekti assigneeringud, mida nõukogu kärpis (563,6 miljonit eurot kulukohustustena ja 1,4218 miljardit eurot maksetena); ei suuda mõista, miks tehakse ettepanek kärpida näiteks programmi „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastu assigneeringuid, kuivõrd neid kahte programmi mõjutasid juba assigneeringute ümberpaigutamised EFSI kasuks, ning arengu- ja naabruspoliitika assigneeringuid, eelkõige hiljutisi sündmusi arvestades; tunneb muret, et nii suurte kärbete tegemisega eelarveprojektis eirab nõukogu suuresti liidu eelarve vaieldamatut lisaväärtust; on igal juhul vastu nõukogu väljendatud kavatsusele keskenduda eelarveridadele, mille täitmise määr või vahendite kasutamise suutlikkus on madal, kuna andmed eelarve tegeliku täitmise kohta seda ei kinnita ja selles ei arvestata teatavate programmide eelarve täitmise varieeruvust;

| 11. | väljendab kahetsust, et komisjoni eksperdirühmades puudub endiselt tasakaal, kuna neis domineerivad ülekaalukalt korporatiivsed huvid; |
| --- | --- |

11.

väljendab kahetsust, et komisjoni eksperdirühmades puudub endiselt tasakaal, kuna neis domineerivad ülekaalukalt korporatiivsed huvid;

| 12. | järeldab, et nende pakiliste vajaduste nõuetekohaseks rahastamiseks – ja arvestades mitmeaastase finantsraamistiku väga väikseid varusid 2016. aastal – on vaja kasutusele võtta kõik mitmeaastase finantsraamistiku määruses paindlikkuse jaoks ette nähtud vahendid, sealhulgas võtta täielikult kasutusele paindlikkusinstrument; eeldab, et nõukogu toetab seda lähenemisviisi ja lepitusmenetluse käigus saavutatakse hõlpsasti kokkulepe, mis võimaldab liidul näidata, et ta tuleb olukorraga toime, ja tulemuslikult reageerida eesseisvatele probleemidele; toonitab sellega seoses, et mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste 2015. aasta koguvaru tuleks võtta kasutusele kohe, kui õiguslikud tingimused on täidetud; loodab jõuda selles küsimuses nõukogu ja komisjoniga eelkokkuleppeni; |
| --- | --- |

12.

järeldab, et nende pakiliste vajaduste nõuetekohaseks rahastamiseks – ja arvestades mitmeaastase finantsraamistiku väga väikseid varusid 2016. aastal – on vaja kasutusele võtta kõik mitmeaastase finantsraamistiku määruses paindlikkuse jaoks ette nähtud vahendid, sealhulgas võtta täielikult kasutusele paindlikkusinstrument; eeldab, et nõukogu toetab seda lähenemisviisi ja lepitusmenetluse käigus saavutatakse hõlpsasti kokkulepe, mis võimaldab liidul näidata, et ta tuleb olukorraga toime, ja tulemuslikult reageerida eesseisvatele probleemidele; toonitab sellega seoses, et mitmeaastase finantsraamistiku kulukohustuste 2015. aasta koguvaru tuleks võtta kasutusele kohe, kui õiguslikud tingimused on täidetud; loodab jõuda selles küsimuses nõukogu ja komisjoniga eelkokkuleppeni;

| 13. | tuletab meelde mitmeaastase finantsraamistiku üle poliitilise kokkuleppe sõlmimisega seoses tehtud kolme institutsiooni ühisavaldust, et iga-aastastesse eelarvemenetlustesse integreeritakse vajaduse korral soolist võrdõiguslikkust arvestavad elemendid; toonitab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine peaks horisontaalse põhimõttena olema liidu poliitika alus, ning nõuab soolise võrdõiguslikkusega arvestava eelarvestamise igakülgset rakendamist; väljendab ka heameelt liidu eelarve keskkonnasõbralikumaks muutmisel tehtavate esimeste sammude üle; juhib tähelepanu vajadusele seda protsessi veelgi edendada, et täita kliima- ja keskkonnasõbralike kulutuste osas kokku lepitud eesmärgid; |
| --- | --- |

13.

tuletab meelde mitmeaastase finantsraamistiku üle poliitilise kokkuleppe sõlmimisega seoses tehtud kolme institutsiooni ühisavaldust, et iga-aastastesse eelarvemenetlustesse integreeritakse vajaduse korral soolist võrdõiguslikkust arvestavad elemendid; toonitab, et soolise võrdõiguslikkuse süvalaiendamine peaks horisontaalse põhimõttena olema liidu poliitika alus, ning nõuab soolise võrdõiguslikkusega arvestava eelarvestamise igakülgset rakendamist; väljendab ka heameelt liidu eelarve keskkonnasõbralikumaks muutmisel tehtavate esimeste sammude üle; juhib tähelepanu vajadusele seda protsessi veelgi edendada, et täita kliima- ja keskkonnasõbralike kulutuste osas kokku lepitud eesmärgid;

| 14. | määrab 2016. aasta kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 157,4273 miljardit eurot ja maksete assigneeringuteks 146,4593 miljardit eurot; |
| --- | --- |

14.

määrab 2016. aasta kulukohustuste assigneeringute kogusummaks 157,4273 miljardit eurot ja maksete assigneeringuteks 146,4593 miljardit eurot;

Alamrubriik 1a – Konkurentsivõime majanduskasvu ja tööhõive tagamiseks

| 15. | taunib, et ka sel aastal on nõukogu ulatuslikult kärpinud alamrubriigi 1a assigneeringuid, vähendades kulukohustusi eelarveprojektiga võrreldes 140,9 miljoni euro võrra ja makseid 435,4 miljoni euro võrra; rõhutab, et umbes pool nendest kärbetest puudutavad programmi „Horisont 2020“, mille tulemusena vähendatakse selle programmi assigneeringuid 2016. aastal veelgi, kuivõrd osa asjaomase programmi assigneeringutest on juba ümber paigutatud EFSI jaoks; |
| --- | --- |

15.

taunib, et ka sel aastal on nõukogu ulatuslikult kärpinud alamrubriigi 1a assigneeringuid, vähendades kulukohustusi eelarveprojektiga võrreldes 140,9 miljoni euro võrra ja makseid 435,4 miljoni euro võrra; rõhutab, et umbes pool nendest kärbetest puudutavad programmi „Horisont 2020“, mille tulemusena vähendatakse selle programmi assigneeringuid 2016. aastal veelgi, kuivõrd osa asjaomase programmi assigneeringutest on juba ümber paigutatud EFSI jaoks;

| 16. | rõhutab, et paljude alamrubriigi 1a programmide puhul tegi nõukogu mitmeid kärpeid põhjendusega, et vahendite kasutamise suutlikkus oli 2015. aasta juuni seisuga madal, kuid nüüd on vaja kärbitud assigneeringud ühtse lähenemisviisi nimel taastada, sest nende programmide elluviimine on 2015. aasta septembris oluliselt kiirenenud; märgib, et see on üldine suundumus, mis on kooskõlas asjaomaste programmide olelusringiga; otsustab seetõttu taastada assigneeringud nõukogu poolt kärbitud eelarveridadel eelarveprojekti tasemel nii kulukohustuste kui ka maksete osas; |
| --- | --- |

16.

rõhutab, et paljude alamrubriigi 1a programmide puhul tegi nõukogu mitmeid kärpeid põhjendusega, et vahendite kasutamise suutlikkus oli 2015. aasta juuni seisuga madal, kuid nüüd on vaja kärbitud assigneeringud ühtse lähenemisviisi nimel taastada, sest nende programmide elluviimine on 2015. aasta septembris oluliselt kiirenenud; märgib, et see on üldine suundumus, mis on kooskõlas asjaomaste programmide olelusringiga; otsustab seetõttu taastada assigneeringud nõukogu poolt kärbitud eelarveridadel eelarveprojekti tasemel nii kulukohustuste kui ka maksete osas;

| 17. | on otsustanud kooskõlas parlamendi 2016. aasta prioriteetidega – tööhõive, ettevõtted ja ettevõtlus – ning pärast asjaomaste programmide vahendite kasutamise senise suutlikkuse põhjalikku hindamist teha ettepaneku programmide COSME, „Horisont 2020“, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning programmi „Erasmus+“ assigneeringuid valikuliselt suurendada üle eelarveprojekti taseme, kompenseerides lisaks täielikult programmis „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastus EFSIga seoses tehtud kärped; |
| --- | --- |

17.

on otsustanud kooskõlas parlamendi 2016. aasta prioriteetidega – tööhõive, ettevõtted ja ettevõtlus – ning pärast asjaomaste programmide vahendite kasutamise senise suutlikkuse põhjalikku hindamist teha ettepaneku programmide COSME, „Horisont 2020“, Euroopa tööhõive ja sotsiaalse innovatsiooni programmi ning programmi „Erasmus+“ assigneeringuid valikuliselt suurendada üle eelarveprojekti taseme, kompenseerides lisaks täielikult programmis „Horisont 2020“ ja Euroopa ühendamise rahastus EFSIga seoses tehtud kärped;

| 18. | rõhutab eriti seda, et COSME programmi assigneeringute kiirendamine aastatel 2014–2015 on osutunud tõeliselt kasulikuks, võttes arvesse viimasel paaril aastal üha suurenenud VKEde-poolset nõudlust saada tuge juurdepääsul turgudele ja rahastamisvõimalustele; on seetõttu vastu sellele, et eelarveprojektis vähendatakse COSME programmi assigneeringuid 2015. aastaga võrreldes, ja otsustab suurendada asjaomase programmi assigneeringuid üle eelarveprojekti taseme; tuletab meelde, et komisjon juhtis juba tähelepanu puudujäägile COSME rahastamisvahendites aastateks 2015, 2016 ja 2017, mis näitab kasutatavate kulukohustuste ja eeldatava nõudluse vahelist lünka; palub COSME programmi raames oluliselt suurendada programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ assigneeringuid, kuivõrd olemasolevad vahendid ei ole piisavad, et katta suurt nõudlust programmis osalemise järele; |
| --- | --- |

18.

rõhutab eriti seda, et COSME programmi assigneeringute kiirendamine aastatel 2014–2015 on osutunud tõeliselt kasulikuks, võttes arvesse viimasel paaril aastal üha suurenenud VKEde-poolset nõudlust saada tuge juurdepääsul turgudele ja rahastamisvõimalustele; on seetõttu vastu sellele, et eelarveprojektis vähendatakse COSME programmi assigneeringuid 2015. aastaga võrreldes, ja otsustab suurendada asjaomase programmi assigneeringuid üle eelarveprojekti taseme; tuletab meelde, et komisjon juhtis juba tähelepanu puudujäägile COSME rahastamisvahendites aastateks 2015, 2016 ja 2017, mis näitab kasutatavate kulukohustuste ja eeldatava nõudluse vahelist lünka; palub COSME programmi raames oluliselt suurendada programmi „Erasmus noortele ettevõtjatele“ assigneeringuid, kuivõrd olemasolevad vahendid ei ole piisavad, et katta suurt nõudlust programmis osalemise järele;

| 19. | palub komisjonil analüüsida kohustuslike sertifitseerimis- ja litsentsimismenetlustega seoses võetavatest tasudest ja lõivudest põhjustatud finantskoormust; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks nõuetekohase hinnangu selliste kulude mõju kohta tööstusettevõtjate ja VKEde konkurentsivõimele; |
| --- | --- |

19.

palub komisjonil analüüsida kohustuslike sertifitseerimis- ja litsentsimismenetlustega seoses võetavatest tasudest ja lõivudest põhjustatud finantskoormust; nõuab tungivalt, et komisjon koostaks nõuetekohase hinnangu selliste kulude mõju kohta tööstusettevõtjate ja VKEde konkurentsivõimele;

| 20. | otsustab suurendada kolme järelevalveasutuse (EBA, EIOPA ja ESMA) ja ACERi jaoks ette nähtud assigneeringuid üle eelarveprojekti taseme, et anda neile piisavad vahendid nende suurenenud ülesannetega toimetulekuks; |
| --- | --- |

20.

otsustab suurendada kolme järelevalveasutuse (EBA, EIOPA ja ESMA) ja ACERi jaoks ette nähtud assigneeringuid üle eelarveprojekti taseme, et anda neile piisavad vahendid nende suurenenud ülesannetega toimetulekuks;

| 21. | kinnitab oma toetust programmile ITER ja võtab endale kohustuse tagada selle vajalik rahastamine; tunneb siiski muret selle programmiga seotud võimalike täiendavate viivituste ja lisakulude pärast, samuti sellega seotud võimaliku mõju pärast liidu eelarvele; peab seetõttu kahetsusväärseks asjaolu, et parlament ei saanud hinnata ITERi 2016. aasta assigneeringute taset projekti ajakohastatud maksekava ja ajakava seisukohast, kuivõrd ITERI nõukogu esitab need alles 2015. aasta novembris; eeldab siiski, et läbivaadatud kava sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et Euroopa Parlamendi soovitusi, mis esitati asjakohases 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis (9), on nõuetekohaselt arvesse võetud, ning tagatakse rahaline usaldusväärsus ja kulutõhusus; kavatseb tõstatada selle küsimuse 2016. aasta eelarve lepitusmenetluse käigus; nõuab ühtlasi täielikku läbipaistvust ühisettevõtte Fusion for Energy rahalise osaluse kasutamise kohta ITERi programmi jaoks; nõuab nõuetekohase aruandlusmehhanismi loomist, et saada selge ülevaade sellele rahvusvahelisele projektile eraldatavate rahaliste vahendite summa kohta ja hinnata vahendite kasutamise tõhusust; |
| --- | --- |

21.

kinnitab oma toetust programmile ITER ja võtab endale kohustuse tagada selle vajalik rahastamine; tunneb siiski muret selle programmiga seotud võimalike täiendavate viivituste ja lisakulude pärast, samuti sellega seotud võimaliku mõju pärast liidu eelarvele; peab seetõttu kahetsusväärseks asjaolu, et parlament ei saanud hinnata ITERi 2016. aasta assigneeringute taset projekti ajakohastatud maksekava ja ajakava seisukohast, kuivõrd ITERI nõukogu esitab need alles 2015. aasta novembris; eeldab siiski, et läbivaadatud kava sisaldab piisavalt tõendeid selle kohta, et Euroopa Parlamendi soovitusi, mis esitati asjakohases 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitlevas resolutsioonis (9), on nõuetekohaselt arvesse võetud, ning tagatakse rahaline usaldusväärsus ja kulutõhusus; kavatseb tõstatada selle küsimuse 2016. aasta eelarve lepitusmenetluse käigus; nõuab ühtlasi täielikku läbipaistvust ühisettevõtte Fusion for Energy rahalise osaluse kasutamise kohta ITERi programmi jaoks; nõuab nõuetekohase aruandlusmehhanismi loomist, et saada selge ülevaade sellele rahvusvahelisele projektile eraldatavate rahaliste vahendite summa kohta ja hinnata vahendite kasutamise tõhusust;

| 22. | reserveerib osa assigneeringutest finantsaruandluse ja auditeerimise standardimiseks ning nõuab Maystadti raportis Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) ülesannete ja vastutuse kohta esitatud soovituste elluviimist, millega ühtlasi tugevdatakse liidu mõju rahvusvaheliste raamatupidamispõhimõtete kehtestamisel; väljendab ka muret IFRSi sihtasutusele eraldatud märkimisväärse ELi rahastuse pärast, millega ei kaasne vajalikud parandused aruandekohustuse, läbipaistvuse ja demokraatia valdkonnas; |
| --- | --- |

22.

reserveerib osa assigneeringutest finantsaruandluse ja auditeerimise standardimiseks ning nõuab Maystadti raportis Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) ülesannete ja vastutuse kohta esitatud soovituste elluviimist, millega ühtlasi tugevdatakse liidu mõju rahvusvaheliste raamatupidamispõhimõtete kehtestamisel; väljendab ka muret IFRSi sihtasutusele eraldatud märkimisväärse ELi rahastuse pärast, millega ei kaasne vajalikud parandused aruandekohustuse, läbipaistvuse ja demokraatia valdkonnas;

| 23. | suurendab sellest tulenevalt alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid üle eelarveprojekti taseme, vastavalt 1,4055 miljardi euro võrra ja 491,5 miljoni euro võrra (sh katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), ületades seega kulukohustuste ülemmäära 1,3169 miljardi euroga, mida tuleb pärast olemasoleva varu ärakasutamist rahastada kõigi vahenditega, mida mitmeaastase finantsraamistiku määruse paindlikkust käsitlevad sätted võimaldavad; |
| --- | --- |

23.

suurendab sellest tulenevalt alamrubriigi 1a kulukohustuste assigneeringuid ja maksete assigneeringuid üle eelarveprojekti taseme, vastavalt 1,4055 miljardi euro võrra ja 491,5 miljoni euro võrra (sh katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), ületades seega kulukohustuste ülemmäära 1,3169 miljardi euroga, mida tuleb pärast olemasoleva varu ärakasutamist rahastada kõigi vahenditega, mida mitmeaastase finantsraamistiku määruse paindlikkust käsitlevad sätted võimaldavad;

Alamrubriik 1b – Majanduslik, sotsiaalne ja territoriaalne ühtekuuluvus

| 24. | on vastu nõukogu kavandatavatele kärbetele, millega vähendatakse alamrubriigi 1b kulukohustusi 3,1 miljoni euro võrra ja makseid koguni 220,1 miljoni euro võrra, sealhulgas lõpuleviimise eelarveridadel; nõuab, et nõukogu selgitaks, millisel moel on need kärped kooskõlas eesmärgiga vähendada ühet poolt kuhjunud tasumata arveid ja teisalt hoida ära negatiivsed tagajärjed ning tarbetud viivitused perioodi 2014–2020 programmide elluviimisel; tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika on liidu põhiline investeerimispoliitika valdkond, mille eesmärk on tasandada Euroopa piirkondade vahelisi erinevusi, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; toonitab, et sellised vahendid nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond või noorte tööhõive algatus on keskse tähtsusega vastastikuse lähenemise edendamisel, arenguerinevuste vähendamisel ning kvaliteetsete ja jätkusuutlike töökohtade loomise toetamisel; |
| --- | --- |

24.

on vastu nõukogu kavandatavatele kärbetele, millega vähendatakse alamrubriigi 1b kulukohustusi 3,1 miljoni euro võrra ja makseid koguni 220,1 miljoni euro võrra, sealhulgas lõpuleviimise eelarveridadel; nõuab, et nõukogu selgitaks, millisel moel on need kärped kooskõlas eesmärgiga vähendada ühet poolt kuhjunud tasumata arveid ja teisalt hoida ära negatiivsed tagajärjed ning tarbetud viivitused perioodi 2014–2020 programmide elluviimisel; tuletab meelde, et ühtekuuluvuspoliitika on liidu põhiline investeerimispoliitika valdkond, mille eesmärk on tasandada Euroopa piirkondade vahelisi erinevusi, tugevdades majanduslikku, sotsiaalset ja territoriaalset ühtekuuluvust; toonitab, et sellised vahendid nagu Euroopa Sotsiaalfond, Euroopa Regionaalarengu Fond, Ühtekuuluvusfond või noorte tööhõive algatus on keskse tähtsusega vastastikuse lähenemise edendamisel, arenguerinevuste vähendamisel ning kvaliteetsete ja jätkusuutlike töökohtade loomise toetamisel;

| 25. | võtab teadmiseks komisjoni esialgse hinnangu, mis tugineb liikmesriikide viimastele prognoosidele ja mille kohaselt ühtekuuluvuspoliitika valdkonna programmide elluviimine 2016. aastal tõenäoliselt hilineb; peab murettekitavaks seda, et eelarve märkimisväärne alakasutamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide uue perioodi kolmandal rakendusaastal, mil programmide elluviimine peaks saavutama täiskiiruse, ei takista mitte üksnes tulemuste õigeaegset saavutamist kohapeal, vaid võib tuua kaasa ka tõsise surve maksetele järgnevatel aastatel, tekitades võib-olla uuesti maksmata arvete kuhjumise; nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid teeksid kiireid edusamme programmide elluviimise hilinemise põhjuste lahendamisel, määrates näiteks viivitamata programme juhtivad asutused ning lihtsustaksid riiklikke haldusmenetlusi ning hoiduksid mitmekordsetest menetlustest; soovitab komisjonil jälgida kooskõlas maksekavaga tähelepanelikult programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud alamrubriigi 1b kohaste maksete tegemist, koostades muu hulgas üksikasjalikud ja korrapäraselt ajakohastatavad prognoosid, mida arutatakse eriotstarbelistel institutsioonidevahelistel koosolekutel, ning esitaks vajaduse korral asjakohased ettepanekud; |
| --- | --- |

25.

võtab teadmiseks komisjoni esialgse hinnangu, mis tugineb liikmesriikide viimastele prognoosidele ja mille kohaselt ühtekuuluvuspoliitika valdkonna programmide elluviimine 2016. aastal tõenäoliselt hilineb; peab murettekitavaks seda, et eelarve märkimisväärne alakasutamine Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondide uue perioodi kolmandal rakendusaastal, mil programmide elluviimine peaks saavutama täiskiiruse, ei takista mitte üksnes tulemuste õigeaegset saavutamist kohapeal, vaid võib tuua kaasa ka tõsise surve maksetele järgnevatel aastatel, tekitades võib-olla uuesti maksmata arvete kuhjumise; nõuab tungivalt, et asjaomased liikmesriigid teeksid kiireid edusamme programmide elluviimise hilinemise põhjuste lahendamisel, määrates näiteks viivitamata programme juhtivad asutused ning lihtsustaksid riiklikke haldusmenetlusi ning hoiduksid mitmekordsetest menetlustest; soovitab komisjonil jälgida kooskõlas maksekavaga tähelepanelikult programmitöö perioodiga 2014–2020 seotud alamrubriigi 1b kohaste maksete tegemist, koostades muu hulgas üksikasjalikud ja korrapäraselt ajakohastatavad prognoosid, mida arutatakse eriotstarbelistel institutsioonidevahelistel koosolekutel, ning esitaks vajaduse korral asjakohased ettepanekud;

| 26. | tuletab meelde, et komisjoni ettepanekus ei sisaldu kulukohustuste assigneeringuid noorte tööhõive algatuse jaoks 2016. aastaks, kuna selle algatuse rahastamispakett koondati aastatele 2014–2015; otsustab kooskõlas Euroopa Sotsiaalfondi määrusega (10), milles nähakse ette võimalus algatust jätkata, näha noorte tööhõive algatuse jaoks ette kulukohustuste assigneeringud 473,2 miljoni euro suuruses summas, mis vastab asjaomasele programmile algselt igal aastal ette nähtud assigneeringutele; on veendunud, et selle olulise ja liidu üht kõige pakilisemat probleemi käsitleva programmi rahastamine ei tohiks lõppeda 2015. aastal; rõhutab, et täiendavaid rahalisi vahendeid tuleks kasutada programmi laiendamiseks, et aidata seeläbi suuremat arvu noori inimesi inimväärse ja alalise töökoha otsingutel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et kiirendada algatuse kohapealset elluviimist, millest saavad otsest kasu noored eurooplased; nõuab, et komisjon annaks parlamendile aru liidu poolt rahastatud meetmete kohta noorte tööpuuduse vastu võitlemisel ning nende meemetega saavutatud tulemuste kohta; |
| --- | --- |

26.

tuletab meelde, et komisjoni ettepanekus ei sisaldu kulukohustuste assigneeringuid noorte tööhõive algatuse jaoks 2016. aastaks, kuna selle algatuse rahastamispakett koondati aastatele 2014–2015; otsustab kooskõlas Euroopa Sotsiaalfondi määrusega (10), milles nähakse ette võimalus algatust jätkata, näha noorte tööhõive algatuse jaoks ette kulukohustuste assigneeringud 473,2 miljoni euro suuruses summas, mis vastab asjaomasele programmile algselt igal aastal ette nähtud assigneeringutele; on veendunud, et selle olulise ja liidu üht kõige pakilisemat probleemi käsitleva programmi rahastamine ei tohiks lõppeda 2015. aastal; rõhutab, et täiendavaid rahalisi vahendeid tuleks kasutada programmi laiendamiseks, et aidata seeläbi suuremat arvu noori inimesi inimväärse ja alalise töökoha otsingutel; nõuab tungivalt, et liikmesriigid teeksid kõik endast oleneva, et kiirendada algatuse kohapealset elluviimist, millest saavad otsest kasu noored eurooplased; nõuab, et komisjon annaks parlamendile aru liidu poolt rahastatud meetmete kohta noorte tööpuuduse vastu võitlemisel ning nende meemetega saavutatud tulemuste kohta;

| 27. | katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes suurendab alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringuid 482,7 miljoni euro ja maksete assigneeringuid 1,164 miljardi euro võrra eelarveprojektiga võrreldes, ületades seega kulukohustuste ülemmäära 467,3 miljoni euroga, mida tuleb rahastada kõigi vahenditega, mida mitmeaastase finantsraamistiku määruse paindlikkust käsitlevad sätted võimaldavad; |
| --- | --- |

27.

katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid arvesse võttes suurendab alamrubriigi 1b kulukohustuste assigneeringuid 482,7 miljoni euro ja maksete assigneeringuid 1,164 miljardi euro võrra eelarveprojektiga võrreldes, ületades seega kulukohustuste ülemmäära 467,3 miljoni euroga, mida tuleb rahastada kõigi vahenditega, mida mitmeaastase finantsraamistiku määruse paindlikkust käsitlevad sätted võimaldavad;

Rubriik 2 – Jätkusuutlik majanduskasv: loodusvarad

| 28. | märgib, et nõukogu vähendas ka rubriigi 2 assigneeringuid 199,9 miljoni euro võrra kulukohustuste ja 251,1 miljoni euro võrra maksete osas, muu hulgas puudutab see maaelu arengut, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning programmi LIFE; on seisukohal, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi assigneeringute usaldusväärse läbivaatamise aluseks peaks jääma põllumajandust käsitlev kirjalik muutmisettepanek nr 2/2016; taastab seetõttu assigneeringud eelarveprojekti tasemel; |
| --- | --- |

28.

märgib, et nõukogu vähendas ka rubriigi 2 assigneeringuid 199,9 miljoni euro võrra kulukohustuste ja 251,1 miljoni euro võrra maksete osas, muu hulgas puudutab see maaelu arengut, Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi ning programmi LIFE; on seisukohal, et Euroopa Põllumajanduse Tagatisfondi assigneeringute usaldusväärse läbivaatamise aluseks peaks jääma põllumajandust käsitlev kirjalik muutmisettepanek nr 2/2016; taastab seetõttu assigneeringud eelarveprojekti tasemel;

| 29. | tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon esitas 500 miljoni euro suuruse ulatusliku erakorraliste meetmete paketi, et toetada Euroopa põllumajandustootjaid, ennekõike piimatööstuses, pidades silmas langevaid toorainehindu ja piima tootmise suurenemist; rõhutab, et kõige tõsisemalt avaldub mõju äärepoolseimates piirkondades, kus piimatööstuse sotsiaal-majanduslik tähtsus on vaieldamatult suur; lisab selle summa parlamendis toimuval lugemisel, et näidata toetust komisjoni teatatud meetmele, ja ootab, et see lisataks lepitusmenetluse käigus kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2016 alusel täielikult eelarvesse; rõhutab, et see pakett peaks täiendama mitmesuguseid meetmeid, mille eesmärk on kompenseerida Euroopa põllumajandustootjatele Venemaa poolt põllumajandustoodetele kehtestatud embargost põhjustatud kahju ja pikaajalist mõju, kuivõrd Venemaa on seni olnud liidu põllumajandusekspordi jaoks tähtsuselt teine sihtturg; |
| --- | --- |

29.

tunneb heameelt asjaolu üle, et komisjon esitas 500 miljoni euro suuruse ulatusliku erakorraliste meetmete paketi, et toetada Euroopa põllumajandustootjaid, ennekõike piimatööstuses, pidades silmas langevaid toorainehindu ja piima tootmise suurenemist; rõhutab, et kõige tõsisemalt avaldub mõju äärepoolseimates piirkondades, kus piimatööstuse sotsiaal-majanduslik tähtsus on vaieldamatult suur; lisab selle summa parlamendis toimuval lugemisel, et näidata toetust komisjoni teatatud meetmele, ja ootab, et see lisataks lepitusmenetluse käigus kirjaliku muutmisettepaneku nr 2/2016 alusel täielikult eelarvesse; rõhutab, et see pakett peaks täiendama mitmesuguseid meetmeid, mille eesmärk on kompenseerida Euroopa põllumajandustootjatele Venemaa poolt põllumajandustoodetele kehtestatud embargost põhjustatud kahju ja pikaajalist mõju, kuivõrd Venemaa on seni olnud liidu põllumajandusekspordi jaoks tähtsuselt teine sihtturg;

| 30. | leiab, et eksporditoetused moonutavad kaubandust ja on vastuolus ELi arengueesmärkidega; toetab seetõttu nende täielikku kaotamist; |
| --- | --- |

30.

leiab, et eksporditoetused moonutavad kaubandust ja on vastuolus ELi arengueesmärkidega; toetab seetõttu nende täielikku kaotamist;

| 31. | kordab, et ei ÜPP assigneeringuid ega ka muid eelarveassigneeringuid ei tohiks kasutada surmava härjavõitlusega seotud tegevuste rahastamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et selline rahastamine rikub selgelt põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni (nõukogu direktiiv 98/58/EÜ) (11); |
| --- | --- |

31.

kordab, et ei ÜPP assigneeringuid ega ka muid eelarveassigneeringuid ei tohiks kasutada surmava härjavõitlusega seotud tegevuste rahastamiseks; juhib tähelepanu asjaolule, et selline rahastamine rikub selgelt põllumajandusloomade kaitse Euroopa konventsiooni (nõukogu direktiiv 98/58/EÜ) (11);

| 32. | rõhutab, et liidule on lisandunud Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga seonduvaid ülesandeid; taastab seetõttu assigneeringud 2015. aasta eelarve tasemel kalanduse teadusliku nõustamise ja andmete kogumise jaoks, võttes arvesse andmete kogumise tähtsust otsuste tegemisel, ning suurendab Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) eelarvet, et toetada ameti rolli ühise kalanduspoliitika koordineerimisel ja elluviimisel; |
| --- | --- |

32.

rõhutab, et liidule on lisandunud Euroopa Merendus- ja Kalandusfondiga seonduvaid ülesandeid; taastab seetõttu assigneeringud 2015. aasta eelarve tasemel kalanduse teadusliku nõustamise ja andmete kogumise jaoks, võttes arvesse andmete kogumise tähtsust otsuste tegemisel, ning suurendab Euroopa Kalanduskontrolli Ameti (EFCA) eelarvet, et toetada ameti rolli ühise kalanduspoliitika koordineerimisel ja elluviimisel;

| 33. | suurendab seetõttu kulukohustuste assigneeringuid 510,4 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 520,6 miljoni euro võrra (sh katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), jättes rubriigi 2 kulukohustuste ülemmäära alla 647,2 miljoni euro suuruse varu; |
| --- | --- |

33.

suurendab seetõttu kulukohustuste assigneeringuid 510,4 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 520,6 miljoni euro võrra (sh katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed), jättes rubriigi 2 kulukohustuste ülemmäära alla 647,2 miljoni euro suuruse varu;

Rubriik 3 – Julgeolek ja kodakondsus

| 34. | tuletab meelde, et eelarveprojektiga nähti ette julgeoleku ja rände valdkonna assigneeringute suurendamine, sealhulgas 150 miljonit eurot rahvusvahelist kaitset vajava 40 000 inimese ümberpaigutamiskava jaoks, mistõttu komisjon ületas asjaomase rubriigi ülemmäära 124 miljoni euroga ja tegi ettepaneku paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtuks vastavas summas; tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu on heaks kiitnud põhimõtte võtta paindlikkusinstrument sel eesmärgil kasutusele; märgib siiski, et pagulaskriisile reageerimiseks on vaja pikaajalist rahastamiskava, ning arvab, et ka sellega tuleb tegelda mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus; |
| --- | --- |

34.

tuletab meelde, et eelarveprojektiga nähti ette julgeoleku ja rände valdkonna assigneeringute suurendamine, sealhulgas 150 miljonit eurot rahvusvahelist kaitset vajava 40 000 inimese ümberpaigutamiskava jaoks, mistõttu komisjon ületas asjaomase rubriigi ülemmäära 124 miljoni euroga ja tegi ettepaneku paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtuks vastavas summas; tunneb heameelt asjaolu üle, et nõukogu on heaks kiitnud põhimõtte võtta paindlikkusinstrument sel eesmärgil kasutusele; märgib siiski, et pagulaskriisile reageerimiseks on vaja pikaajalist rahastamiskava, ning arvab, et ka sellega tuleb tegelda mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise käigus;

| 35. | otsustab praegust erakordselt suurt rändajate ja põgenike voogu arvesse võttes keskenduda assigneeringute suurendamisel Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendite suurendamisele; toetab sellega seoses kindlalt teist, 780 miljoni euro suurust paketti veel 120 000 inimese ümberpaigutamiseks; otsustab lisada vajalikud rahalised vahendid eelarvesse parlamendis toimuval lugemisel ja viia ümberpaigutamismeetmete esimene pakett vastavusse teisega, lisades 20 miljonit eurot transpordikulude rahastamiseks (500 eurot iga rändaja kohta Itaaliale ja Kreekale); kiidab heaks assigneeringute täiendava suurendamise 79 miljoni euro võrra Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi üldiseks tugevdamiseks; toonitab, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile tuleb lähiaastatel tagada ka piisavad rahastamisvõimalused; tuletab meelde, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 17 võimaldab uute, objektiivsete ja pikaajaliste asjaolude tekkimise korral suurendada kogu programmi kestuse jooksul ette nähtud summat rohkem kui 10 %; |
| --- | --- |

35.

otsustab praegust erakordselt suurt rändajate ja põgenike voogu arvesse võttes keskenduda assigneeringute suurendamisel Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi vahendite suurendamisele; toetab sellega seoses kindlalt teist, 780 miljoni euro suurust paketti veel 120 000 inimese ümberpaigutamiseks; otsustab lisada vajalikud rahalised vahendid eelarvesse parlamendis toimuval lugemisel ja viia ümberpaigutamismeetmete esimene pakett vastavusse teisega, lisades 20 miljonit eurot transpordikulude rahastamiseks (500 eurot iga rändaja kohta Itaaliale ja Kreekale); kiidab heaks assigneeringute täiendava suurendamise 79 miljoni euro võrra Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondi üldiseks tugevdamiseks; toonitab, et Varjupaiga-, Rände- ja Integratsioonifondile tuleb lähiaastatel tagada ka piisavad rahastamisvõimalused; tuletab meelde, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkt 17 võimaldab uute, objektiivsete ja pikaajaliste asjaolude tekkimise korral suurendada kogu programmi kestuse jooksul ette nähtud summat rohkem kui 10 %;

| 36. | märgib, et sellised meetmed on kõigest esimene samm liidu aluspõhimõtteks oleva solidaarsuse täieliku rakendamise suunas; kutsub komisjoni ja nõukogu üles viima täies mahus ellu eespool mainitud komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatises esitatud kavad ja näitama selgelt austust inimõiguste vastu, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; toonitab, et oluline on rahastada tagasisaatmist nõuetekohaselt kooskõlas harta ning mittetagasisaatmise põhimõttega, et jõuda tulemusliku tagasisaatmispoliitikani, hoida ära ja vähendada ebaseaduslikku rännet; toonitab, et oluline on toetada pagulasi nende kodulähedastes riikides ja lihtsustada varjupaigamenetlusi liikmesriikides; |
| --- | --- |

36.

märgib, et sellised meetmed on kõigest esimene samm liidu aluspõhimõtteks oleva solidaarsuse täieliku rakendamise suunas; kutsub komisjoni ja nõukogu üles viima täies mahus ellu eespool mainitud komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatises esitatud kavad ja näitama selgelt austust inimõiguste vastu, nagu on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste hartas; toonitab, et oluline on rahastada tagasisaatmist nõuetekohaselt kooskõlas harta ning mittetagasisaatmise põhimõttega, et jõuda tulemusliku tagasisaatmispoliitikani, hoida ära ja vähendada ebaseaduslikku rännet; toonitab, et oluline on toetada pagulasi nende kodulähedastes riikides ja lihtsustada varjupaigamenetlusi liikmesriikides;

| 37. | otsustab lisaks suurendada rändega seotud ülesandeid täitvate ametite assigneeringuid kokku 26 miljoni euro võrra, kusjuures kõige rohkem suurendatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) assigneeringuid – 12 miljonit eurot üle eelarveprojektis kavandatu; tuletab meelde, et see amet etendab keskset kooskõlastavat rolli esialgsete meetmete elluviimisel rahvusvahelise kaitse valdkonnas ning asjaomased liikmesriigid paluvad ametilt järjest sagedamini abi; |
| --- | --- |

37.

otsustab lisaks suurendada rändega seotud ülesandeid täitvate ametite assigneeringuid kokku 26 miljoni euro võrra, kusjuures kõige rohkem suurendatakse Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiameti (EASO) assigneeringuid – 12 miljonit eurot üle eelarveprojektis kavandatu; tuletab meelde, et see amet etendab keskset kooskõlastavat rolli esialgsete meetmete elluviimisel rahvusvahelise kaitse valdkonnas ning asjaomased liikmesriigid paluvad ametilt järjest sagedamini abi;

| 38. | tunneb heameelt komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatise ja sellele vastavate meetmete üle, mis kajastuvad kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016, eelkõige 600 miljoni euro üle, millega kõige suurema koormusega liikmesriikidele antakse täiendavat erakorralist toetust; on rahul asjaoluga, et komisjon võtab endale selles valdkonnas juhirolli ja kinnitab seeläbi parlamendis toimunud lugemisel valitud lähenemisviisi; on valmis kaaluma assigneeringute täiendavat suurendamist lepitusmenetluse käigus; |
| --- | --- |

38.

tunneb heameelt komisjoni 23. septembri 2015. aasta teatise ja sellele vastavate meetmete üle, mis kajastuvad kirjalikus muutmisettepanekus nr 2/2016, eelkõige 600 miljoni euro üle, millega kõige suurema koormusega liikmesriikidele antakse täiendavat erakorralist toetust; on rahul asjaoluga, et komisjon võtab endale selles valdkonnas juhirolli ja kinnitab seeläbi parlamendis toimunud lugemisel valitud lähenemisviisi; on valmis kaaluma assigneeringute täiendavat suurendamist lepitusmenetluse käigus;

| 39. | taunib asjaolu, et nõukogu on vähendanud eelarveprojektiga võrreldes kulukohustuste assigneeringuid 25,1 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 33,6 miljoni euro võrra; on veendunud, et nende kärbetega seatakse ohtu rubriigi 3 programmide ja meetmete nõuetekohane elluviimine; tuletab sellega seoses meelde, et kuigi mõned kavandatavad kärped võivad tunduda tühised, tuleb meeles pidada mitmete oluliste ja väärtuslike programmide suhtelist väiksust, mistõttu need programmid on kärbete osas eriti haavatavad; otsustab seetõttu taastada assigneeringud eelarveprojekti tasemel; |
| --- | --- |

39.

taunib asjaolu, et nõukogu on vähendanud eelarveprojektiga võrreldes kulukohustuste assigneeringuid 25,1 miljoni euro võrra ja maksete assigneeringuid 33,6 miljoni euro võrra; on veendunud, et nende kärbetega seatakse ohtu rubriigi 3 programmide ja meetmete nõuetekohane elluviimine; tuletab sellega seoses meelde, et kuigi mõned kavandatavad kärped võivad tunduda tühised, tuleb meeles pidada mitmete oluliste ja väärtuslike programmide suhtelist väiksust, mistõttu need programmid on kärbete osas eriti haavatavad; otsustab seetõttu taastada assigneeringud eelarveprojekti tasemel;

| 40. | peab lisaks vajalikuks suurendada kultuuri ja meedia allprogrammide (sh multimeedia meetmed ning 2016. aastaks kavandatud kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend, mille eesmärk on lahendada kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate VKEde ja organisatsioonide rahastamisele juurdepääsu kriitiline probleem) kulukohustuste assigneeringuid kokku 10,5 miljoni euro võrra üle eelarveprojekti taseme, pidades silmas nende olulist rolli keskseid Euroopa väärtusi esindava kultuuri- ja loomesektori toetamises; |
| --- | --- |

40.

peab lisaks vajalikuks suurendada kultuuri ja meedia allprogrammide (sh multimeedia meetmed ning 2016. aastaks kavandatud kultuuri- ja loomesektori tagatisvahend, mille eesmärk on lahendada kultuuri- ja loomesektoris tegutsevate VKEde ja organisatsioonide rahastamisele juurdepääsu kriitiline probleem) kulukohustuste assigneeringuid kokku 10,5 miljoni euro võrra üle eelarveprojekti taseme, pidades silmas nende olulist rolli keskseid Euroopa väärtusi esindava kultuuri- ja loomesektori toetamises;

| 41. | peab prioriteediks ka programmi „Kodanike Euroopa“ assigneeringute suurendamist 1,5 miljoni euro võrra, samuti programmi „Kodanike Euroopa“ eelarve liigenduse muutmist, nähes Euroopa kodanikualgatuse elluviimise jaoks ette eraldi eelarverea; |
| --- | --- |

41.

peab prioriteediks ka programmi „Kodanike Euroopa“ assigneeringute suurendamist 1,5 miljoni euro võrra, samuti programmi „Kodanike Euroopa“ eelarve liigenduse muutmist, nähes Euroopa kodanikualgatuse elluviimise jaoks ette eraldi eelarverea;

| 42. | märgib, et eelarve (sh katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed) lugemisel parlamendis ületatakse rubriigi 3 kulukohustuste ülemmäära 1,0551 miljardi euroga, suurendades kulukohustusi 931,1 miljoni euro võrra üle eelarveprojekti taseme, samal ajal kui maksete assigneeringuid suurendatakse 586,5 miljoni euro võrra; teeb seetõttu ettepaneku võtta kasutusele kõik mitmeaastases finantsraamistikus olemasolevad vahendid, et rahastada rändega seotud assigneeringute suurendamise paketti; |
| --- | --- |

42.

märgib, et eelarve (sh katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed) lugemisel parlamendis ületatakse rubriigi 3 kulukohustuste ülemmäära 1,0551 miljardi euroga, suurendades kulukohustusi 931,1 miljoni euro võrra üle eelarveprojekti taseme, samal ajal kui maksete assigneeringuid suurendatakse 586,5 miljoni euro võrra; teeb seetõttu ettepaneku võtta kasutusele kõik mitmeaastases finantsraamistikus olemasolevad vahendid, et rahastada rändega seotud assigneeringute suurendamise paketti;

Rubriik 4 – Globaalne Euroopa

| 43. | juhib tähelepanu asjaolule, et kõigist rubriikidest on nõukogu kõige rohkem kärpinud rubriiki 4, nii kulukohustuste (- 163,4 miljonit eurot) kui ka maksete osas (- 450,4 miljonit eurot); võtab üllatusega teadmiseks, et kõige enam puudutavad kärped muu hulgas Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendit (eelkõige vaesuse vähendamist ja julgeolekut Vahemere piirkonna riikides), arengukoostöö rahastamisvahendit (sh rände ja varjupaigaga seotud valdkondlikku eesmärki) ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (hoolimata asjaolust, et kandidaatriigid võtavad vastu märkimisväärsel arvul pagulasi või asuvad peamistel rändeteedel); rõhutab, et see lähenemisviis on teravas vastuolus nõukogu ja Euroopa Ülemkogu poolt rände tegevuskava, põgenikekriisi ning päritolu- ja transiitriikidega koostöö teemal tehtud avaldustega; |
| --- | --- |

43.

juhib tähelepanu asjaolule, et kõigist rubriikidest on nõukogu kõige rohkem kärpinud rubriiki 4, nii kulukohustuste (- 163,4 miljonit eurot) kui ka maksete osas (- 450,4 miljonit eurot); võtab üllatusega teadmiseks, et kõige enam puudutavad kärped muu hulgas Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendit (eelkõige vaesuse vähendamist ja julgeolekut Vahemere piirkonna riikides), arengukoostöö rahastamisvahendit (sh rände ja varjupaigaga seotud valdkondlikku eesmärki) ning ühinemiseelse abi rahastamisvahendit (hoolimata asjaolust, et kandidaatriigid võtavad vastu märkimisväärsel arvul pagulasi või asuvad peamistel rändeteedel); rõhutab, et see lähenemisviis on teravas vastuolus nõukogu ja Euroopa Ülemkogu poolt rände tegevuskava, põgenikekriisi ning päritolu- ja transiitriikidega koostöö teemal tehtud avaldustega;

| 44. | otsustab seetõttu taastada assigneeringud eelarveprojektis ette nähtud tasemel; märgib, et maksetega seotud olukord rubriigis 4 on endiselt väga murettekitav seoses märkimisväärse hulga maksmata arvete ülekandmisega ja lepinguliste kohustuste kunstliku edasilükkamisega, et tulla toime sellega, et eelarves nähakse pidevalt ette liiga vähe maksete assigneeringuid; kinnitab seetõttu veel kord, et komisjoni ettepaneku kohane maksete assigneeringute suurendamine oli üksnes vajalik, jättes kõrvale asjaolu, et enneolematu rände- ja pagulaskriis on vahepeal põhjustanud liidu välistegevusele täiendavaid probleeme; |
| --- | --- |

44.

otsustab seetõttu taastada assigneeringud eelarveprojektis ette nähtud tasemel; märgib, et maksetega seotud olukord rubriigis 4 on endiselt väga murettekitav seoses märkimisväärse hulga maksmata arvete ülekandmisega ja lepinguliste kohustuste kunstliku edasilükkamisega, et tulla toime sellega, et eelarves nähakse pidevalt ette liiga vähe maksete assigneeringuid; kinnitab seetõttu veel kord, et komisjoni ettepaneku kohane maksete assigneeringute suurendamine oli üksnes vajalik, jättes kõrvale asjaolu, et enneolematu rände- ja pagulaskriis on vahepeal põhjustanud liidu välistegevusele täiendavaid probleeme;

| 45. | täiendab rände- ja pagulaskriisi puudutavate muudatusettepanekute paketti, otsustades sihipäraselt suurendada eelkõige Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (+ 178,1 miljonit eurot), aga ka arengukoostöö rahastamisvahendi (+26,6 miljonit eurot), humanitaarabi (+26 miljonit eurot), ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (+11,2 miljonit eurot), stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi (+12,6 miljonit eurot) ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kulukohustuste assigneeringuid (+1 miljon eurot); toetab ühtlasi vajaduse korral prioriteetide muutmist nende programmide raames, et keskenduda kõige pakilisematele probleemidele, kuid toonitab, et see ei tohi viia vastava õigusliku aluse algsete eesmärkidega seotud püüdluste vähendamiseni, mis võiks destabiliseerida Euroopa naaberriike või muid asjaomaseid piirkondi; kordab vajadust võtta vastu laiaulatuslik ja inimõigustel põhinev lähenemisviis, mille raames seotakse ränne arenguga ning püütakse integreerida seaduslikud sisserändajad, varjupaigataotlejad ja pagulased; kordab vajadust teha tihedamat ja pühendunud koostööd päritolu- ja transiidiriikidega, et tulemuslikult tegelda praeguse rändekriisiga, eriti kolmandate riikide põgenike vajaduste osas tervishoiu ja hariduse valdkonnas; peab seetõttu sellist assigneeringute suurendamist hädavajalikuks, et rahastada täiendavaid algatusi lisaks vastavate õiguslike aluste algsetele eesmärkidele; |
| --- | --- |

45.

täiendab rände- ja pagulaskriisi puudutavate muudatusettepanekute paketti, otsustades sihipäraselt suurendada eelkõige Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (+ 178,1 miljonit eurot), aga ka arengukoostöö rahastamisvahendi (+26,6 miljonit eurot), humanitaarabi (+26 miljonit eurot), ühinemiseelse abi rahastamisvahendi (+11,2 miljonit eurot), stabiilsuse ja rahu edendamise rahastamisvahendi (+12,6 miljonit eurot) ning demokraatia ja inimõiguste Euroopa rahastamisvahendi kulukohustuste assigneeringuid (+1 miljon eurot); toetab ühtlasi vajaduse korral prioriteetide muutmist nende programmide raames, et keskenduda kõige pakilisematele probleemidele, kuid toonitab, et see ei tohi viia vastava õigusliku aluse algsete eesmärkidega seotud püüdluste vähendamiseni, mis võiks destabiliseerida Euroopa naaberriike või muid asjaomaseid piirkondi; kordab vajadust võtta vastu laiaulatuslik ja inimõigustel põhinev lähenemisviis, mille raames seotakse ränne arenguga ning püütakse integreerida seaduslikud sisserändajad, varjupaigataotlejad ja pagulased; kordab vajadust teha tihedamat ja pühendunud koostööd päritolu- ja transiidiriikidega, et tulemuslikult tegelda praeguse rändekriisiga, eriti kolmandate riikide põgenike vajaduste osas tervishoiu ja hariduse valdkonnas; peab seetõttu sellist assigneeringute suurendamist hädavajalikuks, et rahastada täiendavaid algatusi lisaks vastavate õiguslike aluste algsetele eesmärkidele;

| 46. | märgib, et Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlik usaldusfond ja hädaolukorra usaldusfond stabiilsuse tagamiseks ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks Aafrikas loodi seetõttu, et liidu eelarves puuduvad nii vajalik paindlikkus kui ka rahalised vahendid, mis võimaldaksid kriisile kiiresti ja mitmekülgselt reageerida; toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise käigus tuleb leida terviklikum lahendus liidu eelarvest humanitaar- ja arenguabiks antava toetuse tulemuslikumaks ja kergemini kättesaadavaks tegemiseks ja selle edukaks ühendamiseks Euroopa Arengufondi ning liikmesriikide otsustatava kahepoolse abiga; nõuab, et rubriigi 4 alla kuuluvatele programmidele eraldatud täiendavaid assigneeringuid kasutataks eelkõige kahe usaldusfondi rahastamise suurendamiseks ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Maailma Toiduprogrammi kaudu antavaks koheseks abiks; kutsub liikmesriike üles minema sõnadelt tegudele ja andma vajalik täiendav ning samaväärne panus lisaks usaldusfondidega seotud liidu rahalistele vahenditele ning tegema viivitamatult lõpp ÜRO asutuste rahastamispuudujäägile; märgib, et potentsiaalselt usaldusfondidest rahastatavate tulevaste projektide arv annab veelgi vähem alust nõukogu väitele, mille kohaselt ei ole rubriigis 4 vahendite kasutamise suutlikkus piisav; |
| --- | --- |

46.

märgib, et Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlik usaldusfond ja hädaolukorra usaldusfond stabiilsuse tagamiseks ja ebaseadusliku rände algpõhjustega tegelemiseks Aafrikas loodi seetõttu, et liidu eelarves puuduvad nii vajalik paindlikkus kui ka rahalised vahendid, mis võimaldaksid kriisile kiiresti ja mitmekülgselt reageerida; toonitab, et mitmeaastase finantsraamistiku läbivaatamise/muutmise käigus tuleb leida terviklikum lahendus liidu eelarvest humanitaar- ja arenguabiks antava toetuse tulemuslikumaks ja kergemini kättesaadavaks tegemiseks ja selle edukaks ühendamiseks Euroopa Arengufondi ning liikmesriikide otsustatava kahepoolse abiga; nõuab, et rubriigi 4 alla kuuluvatele programmidele eraldatud täiendavaid assigneeringuid kasutataks eelkõige kahe usaldusfondi rahastamise suurendamiseks ning ÜRO Pagulaste Ülemvoliniku Ameti ja Maailma Toiduprogrammi kaudu antavaks koheseks abiks; kutsub liikmesriike üles minema sõnadelt tegudele ja andma vajalik täiendav ning samaväärne panus lisaks usaldusfondidega seotud liidu rahalistele vahenditele ning tegema viivitamatult lõpp ÜRO asutuste rahastamispuudujäägile; märgib, et potentsiaalselt usaldusfondidest rahastatavate tulevaste projektide arv annab veelgi vähem alust nõukogu väitele, mille kohaselt ei ole rubriigis 4 vahendite kasutamise suutlikkus piisav;

| 47. | suurendab 40 miljoni euro võrra assigneeringuid eelarvereal, mis on mõeldud rahuprotsessi toetamiseks ning rahalise abi andmiseks Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas (UNRWA); märgib, et UNRWA teeb tulemuslikku tööd üha suureneva arvu Palestiina põgenike toetamisel, kes kannatavad otseselt Süüria kriisi tõttu, ja see on asjaomase asutuse jaoks täiendav koorem; tunneb muret UNRWA rahastamises esinevate puudujääkide pärast ja nõuab, et need täiendavad assigneeringud suunataks UNRWA üldfondi, et toetada põhihariduse andmist ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid; |
| --- | --- |

47.

suurendab 40 miljoni euro võrra assigneeringuid eelarvereal, mis on mõeldud rahuprotsessi toetamiseks ning rahalise abi andmiseks Palestiinale ja ÜRO Palestiina Põgenike Abi- ja Tööorganisatsioonile Lähis-Idas (UNRWA); märgib, et UNRWA teeb tulemuslikku tööd üha suureneva arvu Palestiina põgenike toetamisel, kes kannatavad otseselt Süüria kriisi tõttu, ja see on asjaomase asutuse jaoks täiendav koorem; tunneb muret UNRWA rahastamises esinevate puudujääkide pärast ja nõuab, et need täiendavad assigneeringud suunataks UNRWA üldfondi, et toetada põhihariduse andmist ning sotsiaal- ja tervishoiuteenuseid;

| 48. | tuletab meelde, et humanitaarkriisist tulenevate pikaajaliste kahjulike mõjude leevendamiseks on väga oluline tagada, et kriisist mõjutatud lapsed saaksid haridust; suurendab seetõttu rahastamist hariduse toetamiseks humanitaarabi eelarves, nii et selle osakaal ulatub 3 %-ni senise 1 % asemel eesmärgiga jõuda 2019. aastaks 4 % künniseni; |
| --- | --- |

48.

tuletab meelde, et humanitaarkriisist tulenevate pikaajaliste kahjulike mõjude leevendamiseks on väga oluline tagada, et kriisist mõjutatud lapsed saaksid haridust; suurendab seetõttu rahastamist hariduse toetamiseks humanitaarabi eelarves, nii et selle osakaal ulatub 3 %-ni senise 1 % asemel eesmärgiga jõuda 2019. aastaks 4 % künniseni;

| 49. | kiidab heaks ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) eelarve sümboolse suurendamise, et toetada kõiki algatusi, mille eesmärk on muuta ränne ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tsiviilmissioonide eraldi osaks, toetades samas täielikult Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED), mille eesmärk on võidelda inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate vastu; |
| --- | --- |

49.

kiidab heaks ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ÜVJP) eelarve sümboolse suurendamise, et toetada kõiki algatusi, mille eesmärk on muuta ränne ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ÜJKP) tsiviilmissioonide eraldi osaks, toetades samas täielikult Euroopa Liidu sõjalist operatsiooni Vahemere lõunapiirkonna keskosas (EUNAVFOR MED), mille eesmärk on võidelda inimeste ebaseaduslikult üle piiri toimetajate ja inimkaubitsejate vastu;

| 50. | tunneb heameelt Euroopa välisteenistuse käimasoleva aruteluprotsessi üle ELi eriesindajate tuleviku ja nende suhte üle Euroopa välisteenistusega; on seisukohal, et ELi eriesindajaid käsitleva mis tahes eelarverea muutmine peaks toimuma pärast käimasoleva aruteluprotsessi lõppu; |
| --- | --- |

50.

tunneb heameelt Euroopa välisteenistuse käimasoleva aruteluprotsessi üle ELi eriesindajate tuleviku ja nende suhte üle Euroopa välisteenistusega; on seisukohal, et ELi eriesindajaid käsitleva mis tahes eelarverea muutmine peaks toimuma pärast käimasoleva aruteluprotsessi lõppu;

| 51. | peab vajalikuks Küprose türgi kogukonnaga seotud eelarverea assigneeringute suurendamist (+2 miljonit eurot), et aidata otsustavalt kaasa Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni töö jätkamisele ja intensiivistamisele ning toetada kahte kogukonda ühendavat kultuuripärandi tehnilist komisjoni, millega edendatakse usaldust ja leppimist kahe kogukonna vahel; |
| --- | --- |

51.

peab vajalikuks Küprose türgi kogukonnaga seotud eelarverea assigneeringute suurendamist (+2 miljonit eurot), et aidata otsustavalt kaasa Küprosel teadmata kadunud isikutega tegeleva komisjoni töö jätkamisele ja intensiivistamisele ning toetada kahte kogukonda ühendavat kultuuripärandi tehnilist komisjoni, millega edendatakse usaldust ja leppimist kahe kogukonna vahel;

| 52. | rõhutab, et WTO 9. ministrite konverentsil sõlmitud kaubanduse lihtsustamise lepingu täitmiseks on vaja suuremat rahalist abi vähim arenenud ja arenguriikide toetamiseks; toonitab, et rahvusvaheliste finantseerimisasutuste osas on vaja kooskõlastatud püüdlusi komisjoni ja liikmesriikide vahel, et hoida ära olukord, kus kaubandusabi ja mitmepoolsete algatuste assigneeringute vähendamine ning eeskirjade eiramised teatavate partneritega tehtavas koostöös viiksid alla kulutuste tulemuslikkuse, ka tuleb tagada kaubanduse lihtsustamise lepingu mõju arengule; |
| --- | --- |

52.

rõhutab, et WTO 9. ministrite konverentsil sõlmitud kaubanduse lihtsustamise lepingu täitmiseks on vaja suuremat rahalist abi vähim arenenud ja arenguriikide toetamiseks; toonitab, et rahvusvaheliste finantseerimisasutuste osas on vaja kooskõlastatud püüdlusi komisjoni ja liikmesriikide vahel, et hoida ära olukord, kus kaubandusabi ja mitmepoolsete algatuste assigneeringute vähendamine ning eeskirjade eiramised teatavate partneritega tehtavas koostöös viiksid alla kulutuste tulemuslikkuse, ka tuleb tagada kaubanduse lihtsustamise lepingu mõju arengule;

| 53. | otsustab kasutada ära (katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed kaasa arvatud) eelarveprojektis rubriigi 4 ülemmäära alla jäetud 261,3 miljoni euro suuruse kulukohustuste varu ning hetkel sellest mitte kaugemale minna; suurendab ka maksete assigneeringuid 132,5 miljoni euro võrra; ootab nende muudatusettepanekute alusel tulemuslikku lepitusmenetlust, võttes arvesse ka kirjalikku muutmisettepanekut nr 2/2016; rõhutab siiski, et see ülemmäär võib osutuda ebapiisavaks, pidades silmas asjaolu, et see määrati kindlaks palju varem enne Ukrainas, Süürias, Tuneesias ja üldisemalt naaberriikides, Lähis-Idas ja Aafrikas toimunud olulisi arenguid; nõuab seetõttu, et kasutataks täielikult ära hädaabireservi potentsiaali, ja on valmis arutama mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkust käsitlevate sätete täiendavat kasutuselevõttu, et käsitleda rände- ja pagulaskriisi välismõõdet; |
| --- | --- |

53.

otsustab kasutada ära (katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed kaasa arvatud) eelarveprojektis rubriigi 4 ülemmäära alla jäetud 261,3 miljoni euro suuruse kulukohustuste varu ning hetkel sellest mitte kaugemale minna; suurendab ka maksete assigneeringuid 132,5 miljoni euro võrra; ootab nende muudatusettepanekute alusel tulemuslikku lepitusmenetlust, võttes arvesse ka kirjalikku muutmisettepanekut nr 2/2016; rõhutab siiski, et see ülemmäär võib osutuda ebapiisavaks, pidades silmas asjaolu, et see määrati kindlaks palju varem enne Ukrainas, Süürias, Tuneesias ja üldisemalt naaberriikides, Lähis-Idas ja Aafrikas toimunud olulisi arenguid; nõuab seetõttu, et kasutataks täielikult ära hädaabireservi potentsiaali, ja on valmis arutama mitmeaastase finantsraamistiku paindlikkust käsitlevate sätete täiendavat kasutuselevõttu, et käsitleda rände- ja pagulaskriisi välismõõdet;

Rubriik 5 – Haldus; muude rubriikide haldus- ja teadustegevuse toetuskulud

| 54. | märgib, et nõukogu on teinud selles rubriigis kärpeid 31,2 miljoni euro ulatuses, sellest 19,3 miljonit eurot komisjoni halduseelarves, eelkõige seoses hoonete, seadmete ja eriti personaliga (tulenevalt kohaldatava kindla vähendusmäära suurendamisest 4,3 %-ni); ei pea nõukogu seisukohta põhjendatuks ning tuletab meelde, et viimaste aastate pidevate piirangute kontekstis jäid komisjoni 2016. aasta kavandatavad halduskulud eeldatava inflatsiooni taset arvestades tegelikult stabiilseks ning komisjon vähendab juba niigi pidevalt personali; |
| --- | --- |

54.

märgib, et nõukogu on teinud selles rubriigis kärpeid 31,2 miljoni euro ulatuses, sellest 19,3 miljonit eurot komisjoni halduseelarves, eelkõige seoses hoonete, seadmete ja eriti personaliga (tulenevalt kohaldatava kindla vähendusmäära suurendamisest 4,3 %-ni); ei pea nõukogu seisukohta põhjendatuks ning tuletab meelde, et viimaste aastate pidevate piirangute kontekstis jäid komisjoni 2016. aasta kavandatavad halduskulud eeldatava inflatsiooni taset arvestades tegelikult stabiilseks ning komisjon vähendab juba niigi pidevalt personali;

| 55. | on samuti seisukohal, et sellised kärped on meelevaldsed, võttes arvesse, et peamiselt lepingulistel kohustustel põhinevad kulutused on prognoositavad ja komisjoni esitatud andmete põhjal on nende täitmismäär väga kõrge; märgib eelkõige, et komisjoni ametikohtade täitmismäär oli 1. aprilli 2015. aasta seisuga rekordkõrge – ametikohtadest oli tegelikult täidetud 97,8 %; peab kahetsusväärseks, et muudes rubriikides peale rubriigi 5 kärpis nõukogu halduskulusid ja teadustegevuse toetuskulusid kokku veel 28 miljoni euro jagu, ehkki need kulutused on üliolulised liidu eri poliitikavaldkondade programmide edukaks läbiviimiseks; |
| --- | --- |

55.

on samuti seisukohal, et sellised kärped on meelevaldsed, võttes arvesse, et peamiselt lepingulistel kohustustel põhinevad kulutused on prognoositavad ja komisjoni esitatud andmete põhjal on nende täitmismäär väga kõrge; märgib eelkõige, et komisjoni ametikohtade täitmismäär oli 1. aprilli 2015. aasta seisuga rekordkõrge – ametikohtadest oli tegelikult täidetud 97,8 %; peab kahetsusväärseks, et muudes rubriikides peale rubriigi 5 kärpis nõukogu halduskulusid ja teadustegevuse toetuskulusid kokku veel 28 miljoni euro jagu, ehkki need kulutused on üliolulised liidu eri poliitikavaldkondade programmide edukaks läbiviimiseks;

| 56. | otsustab seetõttu taastada assigneeringud eelarveprojekti tasemel kõikidel nõukogu kärbitud eri poliitikavaldkondade halduskulusid ja teadustegevuse toetuskulusid puudutavatel eelarveridadel ning kõikidel rubriigi 5 eelarveridadel ning kiidab heaks vahendite suurendamise teatavatel üksikutel juhtudel; |
| --- | --- |

56.

otsustab seetõttu taastada assigneeringud eelarveprojekti tasemel kõikidel nõukogu kärbitud eri poliitikavaldkondade halduskulusid ja teadustegevuse toetuskulusid puudutavatel eelarveridadel ning kõikidel rubriigi 5 eelarveridadel ning kiidab heaks vahendite suurendamise teatavatel üksikutel juhtudel;

| 57. | palub komisjonil tagada, et OLAFi järelevalvekomitee ja tema sekretariaadi ühiseelarve oleks täpsustatud OLAFi 2016. aasta eelarves eraldi real; |
| --- | --- |

57.

palub komisjonil tagada, et OLAFi järelevalvekomitee ja tema sekretariaadi ühiseelarve oleks täpsustatud OLAFi 2016. aasta eelarves eraldi real;

Ametid

| 58. | kiidab üldjoontes heaks komisjoni hinnangu ametite eelarveliste vajaduste kohta; märgib, et komisjon on enamike ametite algseid taotlusi juba arvestatavalt kärpinud; |
| --- | --- |

58.

kiidab üldjoontes heaks komisjoni hinnangu ametite eelarveliste vajaduste kohta; märgib, et komisjon on enamike ametite algseid taotlusi juba arvestatavalt kärpinud;

| 59. | on seetõttu seisukohal, et nõukogu ettepanekus sisalduvad suuremad kärped võivad seada ohtu ametite nõuetekohase toimimise ega võimaldaks neil täita seadusandja poolt määratud ülesandeid; |
| --- | --- |

59.

on seetõttu seisukohal, et nõukogu ettepanekus sisalduvad suuremad kärped võivad seada ohtu ametite nõuetekohase toimimise ega võimaldaks neil täita seadusandja poolt määratud ülesandeid;

| 60. | otsustab suurendada rändepaketi raames asjaomases valdkonnas töötavate peamiste ametite (Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Frontex, Europol, Eurojust, eu-LISA, CEPOL ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) assigneeringuid kokku 26 miljonit eurot, sest need ametid on eluliselt olulised selleks, et tegeleda tõhusalt praeguse pakilise rändevoogude probleemiga; väljendab heameelt ametitele paranduseelarvega nr 7/2015 eraldatud täiendavate assigneeringute ning ametikohtade loetelusse kantud 120 uue ametikoha üle ning eeldab, et see otsus mõjutab ka 2016. aasta eelarvet ning eelolevate aastate eelarveid; toonitab kiiresti süvenevat kriisiolukorda ning rändevoogude tohutut kasvu; nõuab tungivalt, et komisjon annaks enne eelarve lepitusmenetlust ametite vajaduste kohta ajakohastatud ja konsolideeritud teavet; palub komisjonil esitada ettepanek, milles käsitletakse justiits- ja siseküsimustega tegelevate ametite võetavate meetmete keskpika tähtajaga ja pikaajalist strateegiat: eesmärgid, ülesanded, koordineerimine, kriisikolletega tegelemine ja rahalised vahendid; |
| --- | --- |

60.

otsustab suurendada rändepaketi raames asjaomases valdkonnas töötavate peamiste ametite (Euroopa Varjupaigaküsimuste Tugiamet, Frontex, Europol, Eurojust, eu-LISA, CEPOL ja Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet) assigneeringuid kokku 26 miljonit eurot, sest need ametid on eluliselt olulised selleks, et tegeleda tõhusalt praeguse pakilise rändevoogude probleemiga; väljendab heameelt ametitele paranduseelarvega nr 7/2015 eraldatud täiendavate assigneeringute ning ametikohtade loetelusse kantud 120 uue ametikoha üle ning eeldab, et see otsus mõjutab ka 2016. aasta eelarvet ning eelolevate aastate eelarveid; toonitab kiiresti süvenevat kriisiolukorda ning rändevoogude tohutut kasvu; nõuab tungivalt, et komisjon annaks enne eelarve lepitusmenetlust ametite vajaduste kohta ajakohastatud ja konsolideeritud teavet; palub komisjonil esitada ettepanek, milles käsitletakse justiits- ja siseküsimustega tegelevate ametite võetavate meetmete keskpika tähtajaga ja pikaajalist strateegiat: eesmärgid, ülesanded, koordineerimine, kriisikolletega tegelemine ja rahalised vahendid;

| 61. | otsustab lisaks suurendada 2016. aasta eelarves kolme finantsjärelevalvega tegeleva ameti jaoks ette nähtud assigneeringuid, võttes arvesse neile juurde antud ülesandeid ja kasvanud töökoormust; kutsub komisjoni üles esitama 2017. aastaks ettepaneku tasudel põhineva rahastamissüsteemi kohta, et asendada täielikult praegune liikmesriikide osamaksude süsteem ning tagada seeläbi Euroopa ametiasutuste sõltumatus liikmesriikide asutustest; |
| --- | --- |

61.

otsustab lisaks suurendada 2016. aasta eelarves kolme finantsjärelevalvega tegeleva ameti jaoks ette nähtud assigneeringuid, võttes arvesse neile juurde antud ülesandeid ja kasvanud töökoormust; kutsub komisjoni üles esitama 2017. aastaks ettepaneku tasudel põhineva rahastamissüsteemi kohta, et asendada täielikult praegune liikmesriikide osamaksude süsteem ning tagada seeläbi Euroopa ametiasutuste sõltumatus liikmesriikide asutustest;

| 62. | otsustab samuti suurendada Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti ning Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse assigneeringuid, et ametite kasutadaolevad ressursid vastaksid paremini nende ülesannetele; |
| --- | --- |

62.

otsustab samuti suurendada Energeetikasektorit Reguleerivate Asutuste Koostööameti, Euroopa Kalanduskontrolli Ameti ning Euroopa Narkootikumide ja Narkomaania Seirekeskuse assigneeringuid, et ametite kasutadaolevad ressursid vastaksid paremini nende ülesannetele;

| 63. | ei pea siiski vastuvõetavaks komisjoni ja nõukogu seisukohti ametite personalipoliitika osas ning teeb seetõttu ametikohtade loeteludes arvestatavaid muudatusi; rõhutab uuesti, et vastavalt institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatule tuleks igas ametis töökohti viie aasta jooksul 5 % vähendada, kuid uutest poliitikasuundumustest tingitud täiendavate ülesannete täitmiseks on vaja luua uusi töökohti ja pärast 2013. aastat vastu võetud uute õigusaktidega peavad kaasnema täiendavad vahendid ning seda ei saa institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud töötajate vähendamise alase eesmärgi piiridesse lugeda; |
| --- | --- |

63.

ei pea siiski vastuvõetavaks komisjoni ja nõukogu seisukohti ametite personalipoliitika osas ning teeb seetõttu ametikohtade loeteludes arvestatavaid muudatusi; rõhutab uuesti, et vastavalt institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatule tuleks igas ametis töökohti viie aasta jooksul 5 % vähendada, kuid uutest poliitikasuundumustest tingitud täiendavate ülesannete täitmiseks on vaja luua uusi töökohti ja pärast 2013. aastat vastu võetud uute õigusaktidega peavad kaasnema täiendavad vahendid ning seda ei saa institutsioonidevahelises kokkuleppes sätestatud töötajate vähendamise alase eesmärgi piiridesse lugeda;

| 64. | toonitab seetõttu uuesti, et on vastu ametitevahelise ümberpaigutamisreservi mõttele, kuid kinnitab, et on nõus ametikohtade vabastamisega tihedamast haldusalasest koostööst tuleneva ametitevahelise tulemuslikkuse suurendamise kaudu või koguni analüüsima ametite liitmise võimalusi seal, kus see on võimalik, ning teatavate funktsioonide ühiskasutuse kaudu (komisjoni või mõne ametiga); |
| --- | --- |

64.

toonitab seetõttu uuesti, et on vastu ametitevahelise ümberpaigutamisreservi mõttele, kuid kinnitab, et on nõus ametikohtade vabastamisega tihedamast haldusalasest koostööst tuleneva ametitevahelise tulemuslikkuse suurendamise kaudu või koguni analüüsima ametite liitmise võimalusi seal, kus see on võimalik, ning teatavate funktsioonide ühiskasutuse kaudu (komisjoni või mõne ametiga);

| 65. | toonitab veel kord, et tööstusharude poolt rahastatavad töökohad ei mõjuta liidu eelarvet ning nende suhtes ei tohiks seetõttu kohaldada töötajate arv vähendamist; toonitab, et asjaomastele ametitele tuleks jätta õigus tasakaalustada kõikuvat töökoormust selliselt, et kõiki neile eraldatud töökohti ei täideta; |
| --- | --- |

65.

toonitab veel kord, et tööstusharude poolt rahastatavad töökohad ei mõjuta liidu eelarvet ning nende suhtes ei tohiks seetõttu kohaldada töötajate arv vähendamist; toonitab, et asjaomastele ametitele tuleks jätta õigus tasakaalustada kõikuvat töökoormust selliselt, et kõiki neile eraldatud töökohti ei täideta;

| 66. | teeb seetõttu vastavalt eespool nimetatud prioriteetidele muudatusi mitme ameti ametikohtade loetelus, et viia töötajate arv kooskõlla tööülesannete lisamisega või tegeliku kohustusega vähendada viie aasta jooksul töötajate arvu 5 % ning käsitleda tasudest rahastatud ametikohti diferentseeritult; tuletab meelde, et 5 %-line kärbe viie aasta jooksul kehtestati halduskulude vähendamise eesmärgil; toonitab sellega seoses, et täiendavad töökohad ametikohtade loetelus ei avalda automaatset finantsmõju liidu eelarvele, kuna ametid täidavad töökohti vastavalt oma vajadustele ning seetõttu ei ole ametitel alati kõik ametikohade loetelus olevad kohad täidetud; |
| --- | --- |

66.

teeb seetõttu vastavalt eespool nimetatud prioriteetidele muudatusi mitme ameti ametikohtade loetelus, et viia töötajate arv kooskõlla tööülesannete lisamisega või tegeliku kohustusega vähendada viie aasta jooksul töötajate arvu 5 % ning käsitleda tasudest rahastatud ametikohti diferentseeritult; tuletab meelde, et 5 %-line kärbe viie aasta jooksul kehtestati halduskulude vähendamise eesmärgil; toonitab sellega seoses, et täiendavad töökohad ametikohtade loetelus ei avalda automaatset finantsmõju liidu eelarvele, kuna ametid täidavad töökohti vastavalt oma vajadustele ning seetõttu ei ole ametitel alati kõik ametikohade loetelus olevad kohad täidetud;

Katseprojektid ja ettevalmistavad meetmed

| 67. | otsustab võtta vastu piiratud arvust katseprojektidest ja ettevalmistavatest meetmetest koosneva kompromisspaketi (arvestades muu hulgas olemasolevate varude piiratust), olles põhjalikult analüüsinud esitatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid (seoses jätkuvate projektide ja meetmete edukuse määraga ning jättes välja algatused, mis on juba kaetud olemasolevate õiguslike alustega) ning võttes täielikult arvesse komisjoni hinnangut projektide teostatavuse kohta; |
| --- | --- |

67.

otsustab võtta vastu piiratud arvust katseprojektidest ja ettevalmistavatest meetmetest koosneva kompromisspaketi (arvestades muu hulgas olemasolevate varude piiratust), olles põhjalikult analüüsinud esitatud katseprojekte ja ettevalmistavaid meetmeid (seoses jätkuvate projektide ja meetmete edukuse määraga ning jättes välja algatused, mis on juba kaetud olemasolevate õiguslike alustega) ning võttes täielikult arvesse komisjoni hinnangut projektide teostatavuse kohta;

Maksed

| 68. | toonitab veel kord eelarvemenetluse eel parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt kokku lepitud aastate 2015–2016 ühise maksekava tähtsust, mis kajastab kolme institutsiooni võetud kohustust vähendada täitmata maksenõuete kuhjumist; märgib, et kolm institutsiooni leppisid kokku igakülgses koostöös, mille eesmärk on kehtestada 2016. aasta eelarves selline maksete assigneeringute tase, mis võimaldaks nimetatud eesmärgi saavutada, ning märgib, et komisjon arvestaski 2016. aastaks taotletud maksete assigneeringud välja sellest lähtuvalt; on seisukohal, et iga meetmega maksenõuete jätkusuutmatu kuhjumise ohu haldamiseks peaksid kaasnema püüdlused tulemuslikuma arvamuste vahetuse tagamiseks ning koostöövaimu parandamine ühelt poolt nõukogu ja teiselt poolt parlamendi ja komisjoni vahel; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 310 kohaselt peavad ELi eelarves näidatud tulud ja kulud olema tasakaalus; |
| --- | --- |

68.

toonitab veel kord eelarvemenetluse eel parlamendi, nõukogu ja komisjoni poolt kokku lepitud aastate 2015–2016 ühise maksekava tähtsust, mis kajastab kolme institutsiooni võetud kohustust vähendada täitmata maksenõuete kuhjumist; märgib, et kolm institutsiooni leppisid kokku igakülgses koostöös, mille eesmärk on kehtestada 2016. aasta eelarves selline maksete assigneeringute tase, mis võimaldaks nimetatud eesmärgi saavutada, ning märgib, et komisjon arvestaski 2016. aastaks taotletud maksete assigneeringud välja sellest lähtuvalt; on seisukohal, et iga meetmega maksenõuete jätkusuutmatu kuhjumise ohu haldamiseks peaksid kaasnema püüdlused tulemuslikuma arvamuste vahetuse tagamiseks ning koostöövaimu parandamine ühelt poolt nõukogu ja teiselt poolt parlamendi ja komisjoni vahel; tuletab meelde, et ELi toimimise lepingu artikli 310 kohaselt peavad ELi eelarves näidatud tulud ja kulud olema tasakaalus;

| 69. | peab taunimisväärseks, et komisjoni soovitatud mõõdukast maksete assigneeringute suurendamisest ja piisavatest piirmääradest hoolimata otsustas nõukogu maksete assigneeringuid 1,4 miljardi euro jagu kärpida, kusjuures sihikule võeti nii programmide lõpuleviimisega seotud eelarveread kui ka alles täistöövõimsust saavutavad programmid, see aga seab maksete ebanormaalse kuhjumise probleemi järkjärgulise lahendamise kahtluse alla; tuletab meelde, et otsejuhtimise kavade puhul ei kajastu maksete assigneeringute nappus üksnes arvete kuhjumises, vaid ka programmide elluviimisel tehtavates kunstlikes viivitustes, näiteks konkursikutsete avaldamise edasilükkamises ja/või uute lepingute allkirjastamisega viivitamises; |
| --- | --- |

69.

peab taunimisväärseks, et komisjoni soovitatud mõõdukast maksete assigneeringute suurendamisest ja piisavatest piirmääradest hoolimata otsustas nõukogu maksete assigneeringuid 1,4 miljardi euro jagu kärpida, kusjuures sihikule võeti nii programmide lõpuleviimisega seotud eelarveread kui ka alles täistöövõimsust saavutavad programmid, see aga seab maksete ebanormaalse kuhjumise probleemi järkjärgulise lahendamise kahtluse alla; tuletab meelde, et otsejuhtimise kavade puhul ei kajastu maksete assigneeringute nappus üksnes arvete kuhjumises, vaid ka programmide elluviimisel tehtavates kunstlikes viivitustes, näiteks konkursikutsete avaldamise edasilükkamises ja/või uute lepingute allkirjastamisega viivitamises;

| 70. | otsustab taastada maksete assigneeringud eelarveprojekti tasemel kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, lähtudes eeldusest, et komisjoni poolt eelarveprojektis soovitatud maksete assigneeringute tase on maksekava eesmärkide saavutamiseks vajalik; |
| --- | --- |

70.

otsustab taastada maksete assigneeringud eelarveprojekti tasemel kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, lähtudes eeldusest, et komisjoni poolt eelarveprojektis soovitatud maksete assigneeringute tase on maksekava eesmärkide saavutamiseks vajalik;

| 71. | suurendab maksete assigneeringuid asjakohasel määral kõikidel eelarveridadel, millega seotud kulukohustuste assigneeringuid muudetakse, võttes arvesse valdkondi, kus väljamaksed peavad toimuma kiiresti või mis puudutavad pakilisi probleeme (näiteks Erasmus+, kaks ümberpaigutamismehhanismi, Palestiina pagulaste abiorganisatsioon ja humanitaarabi); suurendab maksete assigneeringuid veel 1 miljardi euro võrra, et katta uute assigneeringutega täielikult Kreekale tehtavate maksete koondamine perioodi algusesse; otsustab varasemaid rakendamiskogemusi arvesse võttes suurendada ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

71.

suurendab maksete assigneeringuid asjakohasel määral kõikidel eelarveridadel, millega seotud kulukohustuste assigneeringuid muudetakse, võttes arvesse valdkondi, kus väljamaksed peavad toimuma kiiresti või mis puudutavad pakilisi probleeme (näiteks Erasmus+, kaks ümberpaigutamismehhanismi, Palestiina pagulaste abiorganisatsioon ja humanitaarabi); suurendab maksete assigneeringuid veel 1 miljardi euro võrra, et katta uute assigneeringutega täielikult Kreekale tehtavate maksete koondamine perioodi algusesse; otsustab varasemaid rakendamiskogemusi arvesse võttes suurendada ka Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi maksete assigneeringuid;

Muud jaod

I jagu – Euroopa Parlament

| 72. | tuletab meelde, et parlament hindas oma 2016. aasta vajadused 1 823 648 600 eurole, mis tähendab 2015. aasta eelarvega võrreldes 1,6 % suurust kasvu; tuletab sellele lisaks meelde, et 15 miljonit eurot eraldati sihtotstarbeliselt hädavajalikeks ja kiireteks investeeringuteks julgeoleku ja küberjulgeoleku vallas, mis tõigi parlamendi 2016. aasta kogueelarve 1 838 648 600 euroni; |
| --- | --- |

72.

tuletab meelde, et parlament hindas oma 2016. aasta vajadused 1 823 648 600 eurole, mis tähendab 2015. aasta eelarvega võrreldes 1,6 % suurust kasvu; tuletab sellele lisaks meelde, et 15 miljonit eurot eraldati sihtotstarbeliselt hädavajalikeks ja kiireteks investeeringuteks julgeoleku ja küberjulgeoleku vallas, mis tõigi parlamendi 2016. aasta kogueelarve 1 838 648 600 euroni;

| 73. | juhib tähelepanu asjaolule, et 15. juunil 2015 – pärast seda, kui parlamendi 2016. aasta eelarvestus vastu võeti – moodustati uus fraktsioon ning sellest tuleneva parlamendi töökorralduse muutuse tõttu oli vaja täiendavaid assigneeringuid, et tagada kõikide fraktsioonide võrdne kohtlemine; |
| --- | --- |

73.

juhib tähelepanu asjaolule, et 15. juunil 2015 – pärast seda, kui parlamendi 2016. aasta eelarvestus vastu võeti – moodustati uus fraktsioon ning sellest tuleneva parlamendi töökorralduse muutuse tõttu oli vaja täiendavaid assigneeringuid, et tagada kõikide fraktsioonide võrdne kohtlemine;

| 74. | kompenseerib need täiendavad vahendid täielikult assigneeringute vähendamisega eelarveridadel, mis puudutavad ettenägematute kulude reservi, parlamendiliikmete üldisi hüvitisi, täiendkoolitusi, ruumide sisustamist, energiatarbimist, arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteeme – investeeringuid projektidesse ja mööblisse; |
| --- | --- |

74.

kompenseerib need täiendavad vahendid täielikult assigneeringute vähendamisega eelarveridadel, mis puudutavad ettenägematute kulude reservi, parlamendiliikmete üldisi hüvitisi, täiendkoolitusi, ruumide sisustamist, energiatarbimist, arvuti- ja telekommunikatsioonisüsteeme – investeeringuid projektidesse ja mööblisse;

| 75. | võtab teadmiseks juhatuse 7. septembri 2015. aasta järeldused 2016. aasta eelarve lugemise kohta parlamendis, milles tehakse ettepanek kanda juhatuse hiljutised otsused ja tehnilised kohandused eelarvesse; kiidab heaks juhatuse soovitatud piiratud tehnilised muudatused, mille sekka kuuluvad eelarveneutraalsed kohandused assigneeringute osas ja ametikohtade loetelus ning eelarve liigenduse teatavate aspektide ajakohastamine; |
| --- | --- |

75.

võtab teadmiseks juhatuse 7. septembri 2015. aasta järeldused 2016. aasta eelarve lugemise kohta parlamendis, milles tehakse ettepanek kanda juhatuse hiljutised otsused ja tehnilised kohandused eelarvesse; kiidab heaks juhatuse soovitatud piiratud tehnilised muudatused, mille sekka kuuluvad eelarveneutraalsed kohandused assigneeringute osas ja ametikohtade loetelus ning eelarve liigenduse teatavate aspektide ajakohastamine;

| 76. | jätab seega oma 2016. aasta eelarve üldise summa, mille täiskogu 29. aprillil 2015. aastal heaks kiitis, endisele tasemele, milleks on 1 838 648 600 eurot; |
| --- | --- |

76.

jätab seega oma 2016. aasta eelarve üldise summa, mille täiskogu 29. aprillil 2015. aastal heaks kiitis, endisele tasemele, milleks on 1 838 648 600 eurot;

| 77. | rõhutab, et fraktsioonide tegevus ei ole haldustöö; kinnitab, et seetõttu ei puuduta eesmärk vähendada töötajaid 5 % fraktsioonide töötajaid tervikuna ning see on kooskõlas eelarveaastate 2014 (12) ja 2015 (13) suhtes võetud otsuste ja 2016. aasta eelarvestusega (14); |
| --- | --- |

77.

rõhutab, et fraktsioonide tegevus ei ole haldustöö; kinnitab, et seetõttu ei puuduta eesmärk vähendada töötajaid 5 % fraktsioonide töötajaid tervikuna ning see on kooskõlas eelarveaastate 2014 (12) ja 2015 (13) suhtes võetud otsuste ja 2016. aasta eelarvestusega (14);

| 78. | tuletab meelde, et fraktsioonid on pidanud töötajate palkamise alates 2012. aastast peatama ning nende vajadused kaeti eelnevatel eelarveaastatel ainult osaliselt; |
| --- | --- |

78.

tuletab meelde, et fraktsioonid on pidanud töötajate palkamise alates 2012. aastast peatama ning nende vajadused kaeti eelnevatel eelarveaastatel ainult osaliselt;

| 79. | kordab lubadust rakendada institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 27 ning vähendada oma töötajate arvu 1 %; |
| --- | --- |

79.

kordab lubadust rakendada institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 27 ning vähendada oma töötajate arvu 1 %;

| 80. | toonitab, et pikaajalise kokkuhoiu saavutamiseks liidu eelarves peavad parlament ja nõukogu tegelema vajadusega töötada välja parlamendi ühe töökoha tegevuskava, nagu valdav enamus selle parlamendi liikmeid on mitmes resolutsioonis nõudnud; |
| --- | --- |

80.

toonitab, et pikaajalise kokkuhoiu saavutamiseks liidu eelarves peavad parlament ja nõukogu tegelema vajadusega töötada välja parlamendi ühe töökoha tegevuskava, nagu valdav enamus selle parlamendi liikmeid on mitmes resolutsioonis nõudnud;

Muudatused ametikohtade loetelus

| 81. | kaotab oma peasekretariaadi ametikohtade loetelus 2016. aastal 57 järgmist ametikohta (eesmärk vähendada töötajaid 1 %): 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 alalise AST1 ametikoha ja 2 ajutist AST4 ametikohta; tuletab meelde, et selle meetme mõju eelarvele on juba eelarvestuses arvesse võetud; |
| --- | --- |

81.

kaotab oma peasekretariaadi ametikohtade loetelus 2016. aastal 57 järgmist ametikohta (eesmärk vähendada töötajaid 1 %): 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 alalise AST1 ametikoha ja 2 ajutist AST4 ametikohta; tuletab meelde, et selle meetme mõju eelarvele on juba eelarvestuses arvesse võetud;

| 82. | muudab kooskõlas uute personalieeskirjadega 80 alalist AST ametikohta (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 ja 5 AST2) 80 AST/SC1 ametikohaks; |
| --- | --- |

82.

muudab kooskõlas uute personalieeskirjadega 80 alalist AST ametikohta (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 ja 5 AST2) 80 AST/SC1 ametikohaks;

| 83. | teeb ka järgmised tehnilised korrektsioonid: kustutab kolm AST7 ametikohta ja kolm AST6 ametikohta, lisab kuus AST5 ametikohta ja kustutab ametikohtade loetelu allmärkuse nr 1, kuna asjaomast menetlust ei ole viimasel ajal kasutatud; |
| --- | --- |

83.

teeb ka järgmised tehnilised korrektsioonid: kustutab kolm AST7 ametikohta ja kolm AST6 ametikohta, lisab kuus AST5 ametikohta ja kustutab ametikohtade loetelu allmärkuse nr 1, kuna asjaomast menetlust ei ole viimasel ajal kasutatud;

| 84. | annab loa 43 uue ajutise ametikoha loomiseks (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 ja 12 AST1 ametikohta) ning kiidab heaks ühe ajutise AD10 ametikoha ülendamise AD14 ametikohaks, et katta uue fraktsiooni moodustamisest tingitud täiendavad vajadused; |
| --- | --- |

84.

annab loa 43 uue ajutise ametikoha loomiseks (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 ja 12 AST1 ametikohta) ning kiidab heaks ühe ajutise AD10 ametikoha ülendamise AD14 ametikohaks, et katta uue fraktsiooni moodustamisest tingitud täiendavad vajadused;

Personali vähendamine 5 %

| 85. | tuletab meelde, et parlament täidab kolmandat aastat järjest nõuet vähendada töötajate arvu 5 %, järgides nõuetekohaselt institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid ja mõtet; toonitab, et seetõttu on parlamendi ametikohtade loetelust alates 2014. aastast kaotatud 171 alalist ametikohta; (15) rõhutab, et eesmärk vähendada töötajate arvu 5 % täidetakse täielikult, kui 2018. aastani kaotatakse veel 57 ametikohta aastas; (16) |
| --- | --- |

85.

tuletab meelde, et parlament täidab kolmandat aastat järjest nõuet vähendada töötajate arvu 5 %, järgides nõuetekohaselt institutsioonidevahelise kokkuleppe sätteid ja mõtet; toonitab, et seetõttu on parlamendi ametikohtade loetelust alates 2014. aastast kaotatud 171 alalist ametikohta; (15) rõhutab, et eesmärk vähendada töötajate arvu 5 % täidetakse täielikult, kui 2018. aastani kaotatakse veel 57 ametikohta aastas; (16)

| 86. | rõhutab, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 27 kohaselt vähendatakse töötajate arvu 5 % (võttes aluseks 1. jaanuari 2013. aasta ametikohtade loetelu) seoses asjaoluga, et töönädalat pikendati (37,5 tunni asemel 40 töötundi nädalas); on seisukohal, et töökohtade vähendamine peab toimuma konstantset töökoormust arvestades ning seetõttu tuleb uued ülesanded ja kohustused sellest arvestusest välja jätta; |
| --- | --- |

86.

rõhutab, et institutsioonidevahelise kokkuleppe punkti 27 kohaselt vähendatakse töötajate arvu 5 % (võttes aluseks 1. jaanuari 2013. aasta ametikohtade loetelu) seoses asjaoluga, et töönädalat pikendati (37,5 tunni asemel 40 töötundi nädalas); on seisukohal, et töökohtade vähendamine peab toimuma konstantset töökoormust arvestades ning seetõttu tuleb uued ülesanded ja kohustused sellest arvestusest välja jätta;

| 87. | märgib, et hoolimata eesõiguste suurendamisest ja parlamendile alates 2013. aastast lisandunud ülesannetest, samuti olulistest struktuursetest muudatustest, nagu teenuste parlamendisiseseks muutmine, mille puhul on võimalikult palju töötajaid leitud institutsioonisisese ümberpaigutamise kaudu, on uusi ametikohti loodud üksnes tungival vajadusel; otsustab jätta need täiendavad ametikohad töötajate arvu 5 %-lisel vähendamisel arvestamata; |
| --- | --- |

87.

märgib, et hoolimata eesõiguste suurendamisest ja parlamendile alates 2013. aastast lisandunud ülesannetest, samuti olulistest struktuursetest muudatustest, nagu teenuste parlamendisiseseks muutmine, mille puhul on võimalikult palju töötajaid leitud institutsioonisisese ümberpaigutamise kaudu, on uusi ametikohti loodud üksnes tungival vajadusel; otsustab jätta need täiendavad ametikohad töötajate arvu 5 %-lisel vähendamisel arvestamata;

| 88. | nõuab tungivalt, et komisjon võtaks parlamendi töötajate arvu vähendamise eesmärgi täitmise jälgimisel arvesse uusi tegureid, nagu konstantne töökoormus, fraktsioonide kärbete alt väljajätmine, teenuste parlamendisiseseks muutmine, mida kompenseeritakse kärbetega sisseostetavate teenuste eelarveridadel, parlamendi eesõiguste suurendamine ja lisandunud ülesanded; |
| --- | --- |

88.

nõuab tungivalt, et komisjon võtaks parlamendi töötajate arvu vähendamise eesmärgi täitmise jälgimisel arvesse uusi tegureid, nagu konstantne töökoormus, fraktsioonide kärbete alt väljajätmine, teenuste parlamendisiseseks muutmine, mida kompenseeritakse kärbetega sisseostetavate teenuste eelarveridadel, parlamendi eesõiguste suurendamine ja lisandunud ülesanded;

| 89. | rõhutab, et töötajate vähendamine 5 % ei tohiks ohustada parlamendi nõuetekohast toimimist ja parlamendi peamiste ülesannete täitmist, samuti ei tohi see ohtu seada parlamendi kõrgetasemelist õigusloomet ega parlamendiliikmete ja töötajate töötingimusi; |
| --- | --- |

89.

rõhutab, et töötajate vähendamine 5 % ei tohiks ohustada parlamendi nõuetekohast toimimist ja parlamendi peamiste ülesannete täitmist, samuti ei tohi see ohtu seada parlamendi kõrgetasemelist õigusloomet ega parlamendiliikmete ja töötajate töötingimusi;

| 90. | tuletab meelde, et ükski kokkulepe ei saa võtta parlamendilt ja nõukogult õigust viia ise läbi hindamisi ja otsustada aasta-aastalt ise, mida institutsiooni eelarve sisaldab; |
| --- | --- |

90.

tuletab meelde, et ükski kokkulepe ei saa võtta parlamendilt ja nõukogult õigust viia ise läbi hindamisi ja otsustada aasta-aastalt ise, mida institutsiooni eelarve sisaldab;

Muud töötajatega seotud küsimused

| 91. | tuletab meelde, et peasekretariaadi vajadus uute töökohtade järele tuleks katta sisemise ümberpaigutamise abil, v.a juhul, kui uute töökohtade loomine on nõuetekohaselt põhjendatud ja tõendatud; |
| --- | --- |

91.

tuletab meelde, et peasekretariaadi vajadus uute töökohtade järele tuleks katta sisemise ümberpaigutamise abil, v.a juhul, kui uute töökohtade loomine on nõuetekohaselt põhjendatud ja tõendatud;

| 92. | tuletab meelde, et parlamendi töö või menetluste ümberkorraldamine ei tohi ametikohast olenemata mingil juhul viia töötajate töötingimuste ja sotsiaalsete õiguste halvenemiseni; |
| --- | --- |

92.

tuletab meelde, et parlamendi töö või menetluste ümberkorraldamine ei tohi ametikohast olenemata mingil juhul viia töötajate töötingimuste ja sotsiaalsete õiguste halvenemiseni;

| 93. | kordab, et parlamendiliikmetele parlamendis tehtava töö tegemiseks asjakohase toetuse tagamiseks on vaja saavutada uus tasakaal registreeritud assistentide ja kohalike assistentide vahel; võtab teadmiseks asjaolu, et peasekretär on esitanud juhatusele ettepaneku selle eesmärgi täitmiseks; võtab teadmiseks juhatuses saavutatud kokkuleppe selles osas, mis on oluline eelpool nimetatud parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta esitatud taotluse seisukohalt; tervitab otsust kokkuleppe viivitamatu jõustumise kohta; |
| --- | --- |

93.

kordab, et parlamendiliikmetele parlamendis tehtava töö tegemiseks asjakohase toetuse tagamiseks on vaja saavutada uus tasakaal registreeritud assistentide ja kohalike assistentide vahel; võtab teadmiseks asjaolu, et peasekretär on esitanud juhatusele ettepaneku selle eesmärgi täitmiseks; võtab teadmiseks juhatuses saavutatud kokkuleppe selles osas, mis on oluline eelpool nimetatud parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioonis 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta esitatud taotluse seisukohalt; tervitab otsust kokkuleppe viivitamatu jõustumise kohta;

| 94. | kordab oma kindlat toetust mitmekeelsusele parlamendi töös kõrgetasemelise suulise ja kirjaliku tõlke kaudu; palub peasekretäril esitada eelarvekomisjonile tulemused analüüsi ja hindamise kohta, mille ta korraldas pärast seda, kui tõlkide uutes töötingimustes kokkuleppele ei jõutud (2015. aasta kevadel); ootab, et peasekretär kasutaks kogu vajalikku paindlikkust, et tagada parlamendiliikmetele osutatavate suulise ja kirjaliku tõlke teenuste kõrge kvaliteet; |
| --- | --- |

94.

kordab oma kindlat toetust mitmekeelsusele parlamendi töös kõrgetasemelise suulise ja kirjaliku tõlke kaudu; palub peasekretäril esitada eelarvekomisjonile tulemused analüüsi ja hindamise kohta, mille ta korraldas pärast seda, kui tõlkide uutes töötingimustes kokkuleppele ei jõutud (2015. aasta kevadel); ootab, et peasekretär kasutaks kogu vajalikku paindlikkust, et tagada parlamendiliikmetele osutatavate suulise ja kirjaliku tõlke teenuste kõrge kvaliteet;

| 95. | palub peasekretäril esitada üksikasjaliku ülevaate kõigi ametikohtade kohta parlamendis aastatel 2014–2016, sh ametikohtade jaotuse teenistuse, kategooria ja lepingu liigi kaupa; |
| --- | --- |

95.

palub peasekretäril esitada üksikasjaliku ülevaate kõigi ametikohtade kohta parlamendis aastatel 2014–2016, sh ametikohtade jaotuse teenistuse, kategooria ja lepingu liigi kaupa;

Kinnisvarapoliitika

| 96. | tuletab meelde, et eelarvekomisjoni tuleks korrapäraselt teavitada uutest arengutest parlamendi ehitiste poliitikas ning temaga tuleks konsulteerida õigeaegselt, st enne lepingu tegemist, kõigi rahalise mõjuga ehitusprojektide küsimuses; kinnitab, et kõigi ehitusprojektide finantsmõju kontrollitakse tähelepanelikult; |
| --- | --- |

96.

tuletab meelde, et eelarvekomisjoni tuleks korrapäraselt teavitada uutest arengutest parlamendi ehitiste poliitikas ning temaga tuleks konsulteerida õigeaegselt, st enne lepingu tegemist, kõigi rahalise mõjuga ehitusprojektide küsimuses; kinnitab, et kõigi ehitusprojektide finantsmõju kontrollitakse tähelepanelikult;

| 97. | usub, et ehitusprojektidega seotud otsused tuleks teha läbipaistvalt; |
| --- | --- |

97.

usub, et ehitusprojektidega seotud otsused tuleks teha läbipaistvalt;

| 98. | kordab uuesti oma nõudmist, et eelarvekomisjonile esitataks uus keskpika perioodi ehitusstrateegia võimalikult kiiresti, aga hiljemalt 2016. aasta alguses, mil parlament koostab eelarveaasta 2017 eelarvestuse; kutsub peasekretäri üles esitama eelarvekomisjonile varakult enne eelarve lugemist parlamendis 2016. aasta sügisel võimaliku pikaajalise strateegia aastani 2025; |
| --- | --- |

98.

kordab uuesti oma nõudmist, et eelarvekomisjonile esitataks uus keskpika perioodi ehitusstrateegia võimalikult kiiresti, aga hiljemalt 2016. aasta alguses, mil parlament koostab eelarveaasta 2017 eelarvestuse; kutsub peasekretäri üles esitama eelarvekomisjonile varakult enne eelarve lugemist parlamendis 2016. aasta sügisel võimaliku pikaajalise strateegia aastani 2025;

| 99. | märgib, et alates 2014. aastast ei ole Luxembourgis asuva Konrad Adenaueri hoone (KAD) ehitamiseks vajalike investeeringute jaoks assigneeringuid eraldatud; tuletab meelde, et 2016. aasta eelarvestus hõlmas ainult assigneeringuid selliste tööde ja teenuste jaoks, mille eest tasub parlament otse (peamiselt projektijuhtimine, tehniline ekspertiis ja konsultatsioonid); kutsub peasekretäri üles hindama enne aasta lõppu 2015. aasta eelarves kasutamata jäänud vahendeid ja siduma need KADi projekti kulukohustustega, esitades selleks 2015. aasta lõpus vahendite ümberpaigutamise taotluse, et vältida tulevikus võimalikult suurel määral ehitustöödega seotud intressimakseid; |
| --- | --- |

99.

märgib, et alates 2014. aastast ei ole Luxembourgis asuva Konrad Adenaueri hoone (KAD) ehitamiseks vajalike investeeringute jaoks assigneeringuid eraldatud; tuletab meelde, et 2016. aasta eelarvestus hõlmas ainult assigneeringuid selliste tööde ja teenuste jaoks, mille eest tasub parlament otse (peamiselt projektijuhtimine, tehniline ekspertiis ja konsultatsioonid); kutsub peasekretäri üles hindama enne aasta lõppu 2015. aasta eelarves kasutamata jäänud vahendeid ja siduma need KADi projekti kulukohustustega, esitades selleks 2015. aasta lõpus vahendite ümberpaigutamise taotluse, et vältida tulevikus võimalikult suurel määral ehitustöödega seotud intressimakseid;

Parlamendiliikmete kulud

| 100. | kordab üleskutset suuremale läbipaistvusele parlamendiliikmete üldkulude hüvitise osas; kutsub parlamendi juhatust üles määratlema selle hüvitise kasutamiseks lubatud kulude kohta aru andmise täpsemad eeskirjad, ilma et see tooks parlamendile lisakulusid; |
| --- | --- |

100.

kordab üleskutset suuremale läbipaistvusele parlamendiliikmete üldkulude hüvitise osas; kutsub parlamendi juhatust üles määratlema selle hüvitise kasutamiseks lubatud kulude kohta aru andmise täpsemad eeskirjad, ilma et see tooks parlamendile lisakulusid;

| 101. | teeb ettepaneku hinnata ühise töörühma poolt valitud vabatahtliku lähenemise tulemusi, mille eesmärk on piirata parlamendiliikmete ja töötajate äriklassis lendamist, ning võimalikke viise soodsama hinnaga piletite saamiseks, et vähendada palamendiliikmete ja töötajate sõidukulusid; |
| --- | --- |

101.

teeb ettepaneku hinnata ühise töörühma poolt valitud vabatahtliku lähenemise tulemusi, mille eesmärk on piirata parlamendiliikmete ja töötajate äriklassis lendamist, ning võimalikke viise soodsama hinnaga piletite saamiseks, et vähendada palamendiliikmete ja töötajate sõidukulusid;

IV jagu – Euroopa Kohus

| 102. | mõistab hukka asjaolu, et kuigi kohtu töömaht üha suureneb ning kavandatakse ka Üldkohtu reformi, on komisjon otsustanud Euroopa Kohtu personali 20 töötaja võrra vähendada – see ähvardab tekitada kitsaskohti ning ohustab õigusemõistmise nõuetekohast toimimist ja kiirust; otsustab seetõttu taastada kohtu algse taotluse, mis sisaldas neid 20 ametikohta; |
| --- | --- |

102.

mõistab hukka asjaolu, et kuigi kohtu töömaht üha suureneb ning kavandatakse ka Üldkohtu reformi, on komisjon otsustanud Euroopa Kohtu personali 20 töötaja võrra vähendada – see ähvardab tekitada kitsaskohti ning ohustab õigusemõistmise nõuetekohast toimimist ja kiirust; otsustab seetõttu taastada kohtu algse taotluse, mis sisaldas neid 20 ametikohta;

| 103. | peab kahetsusväärseks, et nõukogu on suurendanud töötajate töötasudeks ette nähtud assigneeringute suhtes kohaldatavat standardset vähendusmäära (2,5 % asemel 3,2 %), mis tähendab 1,55 miljoni euro suurust kärbet ja on vastuolus kohtu ametikohtade äärmiselt kõrge täitmismääraga (2014. aasta seisuga oli täidetud 98 % ametikohtadest) ja kohtu eelarve kõrge täitmismääraga (2014. aastal 99 %); taastab seetõttu standardse vähendusmäära eelarveprojekti tasemel ja tühistab sellega seotud assigneeringute vähendamise eesmärgiga tagada, et kohus on võimeline reageerima pädevalt kohtuasjade arvu märkimisväärsele kasvule ning saab täiel määral ära kasutada talle ette nähtud ametikohad; |
| --- | --- |

103.

peab kahetsusväärseks, et nõukogu on suurendanud töötajate töötasudeks ette nähtud assigneeringute suhtes kohaldatavat standardset vähendusmäära (2,5 % asemel 3,2 %), mis tähendab 1,55 miljoni euro suurust kärbet ja on vastuolus kohtu ametikohtade äärmiselt kõrge täitmismääraga (2014. aasta seisuga oli täidetud 98 % ametikohtadest) ja kohtu eelarve kõrge täitmismääraga (2014. aastal 99 %); taastab seetõttu standardse vähendusmäära eelarveprojekti tasemel ja tühistab sellega seotud assigneeringute vähendamise eesmärgiga tagada, et kohus on võimeline reageerima pädevalt kohtuasjade arvu märkimisväärsele kasvule ning saab täiel määral ära kasutada talle ette nähtud ametikohad;

| 104. | otsustab ühtlasi taastada seitse ametikohta, mida kohus algselt taotles, et täita kohustus tugevdada ühest küljest kohtu turva- ja julgeolekuüksust ja kaitsta seeläbi paremini töötajaid, külastajaid ja dokumente ning rakendada teisest küljest Üldkohtu kodukorra uut artiklit 105, mille kohaselt tuleb luua üliturvaline süsteem selleks, et teatavate kohtuasjade menetlusosalistel oleks võimalik esitada sellist teavet ja materjale, mis puudutavad liidu või liikmesriikide julgeolekut või nende rahvusvaheliste partnerite tegevust; |
| --- | --- |

104.

otsustab ühtlasi taastada seitse ametikohta, mida kohus algselt taotles, et täita kohustus tugevdada ühest küljest kohtu turva- ja julgeolekuüksust ja kaitsta seeläbi paremini töötajaid, külastajaid ja dokumente ning rakendada teisest küljest Üldkohtu kodukorra uut artiklit 105, mille kohaselt tuleb luua üliturvaline süsteem selleks, et teatavate kohtuasjade menetlusosalistel oleks võimalik esitada sellist teavet ja materjale, mis puudutavad liidu või liikmesriikide julgeolekut või nende rahvusvaheliste partnerite tegevust;

| 105. | toonitab sel põhjusel vajadust eraldada kohtule julgeoleku ja hoonete järelevalve jaoks rohkem vahendeid ja taastab seetõttu nõukogu poolt kärbitud eelarveread eelarveprojekti tasemel; |
| --- | --- |

105.

toonitab sel põhjusel vajadust eraldada kohtule julgeoleku ja hoonete järelevalve jaoks rohkem vahendeid ja taastab seetõttu nõukogu poolt kärbitud eelarveread eelarveprojekti tasemel;

| 106. | kaotab lähetustega seotud olemasoleva reservi ja asendab selle uuega, mis tehakse kättesaadavaks, kui kohus on avaldanud teabe kohtunike välistegevuse kohta, nagu Euroopa Parlament taotles oma resolutsioonis (17) Euroopa Liidu Kohtu 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta; |
| --- | --- |

106.

kaotab lähetustega seotud olemasoleva reservi ja asendab selle uuega, mis tehakse kättesaadavaks, kui kohus on avaldanud teabe kohtunike välistegevuse kohta, nagu Euroopa Parlament taotles oma resolutsioonis (17) Euroopa Liidu Kohtu 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmise kohta;

V jagu – Kontrollikoda

| 107. | taastab standardse vähendusmäära algsel tasemel (2,76 %), et katta kontrollikoja vajadused ametikohtade loetelu osas; |
| --- | --- |

107.

taastab standardse vähendusmäära algsel tasemel (2,76 %), et katta kontrollikoja vajadused ametikohtade loetelu osas;

| 108. | taastab kõik eelarveread, mida nõukogu kontrollikoja eelarve puhul kärpis, et võimaldada kontrollikojal täita oma tööprogrammi ja esitada kavandatud auditiaruanded; |
| --- | --- |

108.

taastab kõik eelarveread, mida nõukogu kontrollikoja eelarve puhul kärpis, et võimaldada kontrollikojal täita oma tööprogrammi ja esitada kavandatud auditiaruanded;

VI jagu – Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee

| 109. | taastab standardse vähendusmäära algsel tasemel (4,5 %), et võimaldada komiteel katta oma vajadused ja tulla toime töötajate arvu jätkuva vähendamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja komitee vahelisele koostöölepingule; |
| --- | --- |

109.

taastab standardse vähendusmäära algsel tasemel (4,5 %), et võimaldada komiteel katta oma vajadused ja tulla toime töötajate arvu jätkuva vähendamisega vastavalt Euroopa Parlamendi ja komitee vahelisele koostöölepingule;

| 110. | taastab ühtlasi eelarveprojekti ettepanekud reisikulude hüvitamise ja päevarahade osas; |
| --- | --- |

110.

taastab ühtlasi eelarveprojekti ettepanekud reisikulude hüvitamise ja päevarahade osas;

VII jagu – Regioonide Komitee

| 111. | vähendab ühest küljest töötasudeks ja hüvitisteks ette nähtud assigneeringuid nii palju, et see vastab 66 ametikoha kõrgemale palgaastmele üleviimisele ja neljale täiendavale ametikohale, sest nende üleviimist parlamenti ei olnud eelarveprojektis arvestatud; |
| --- | --- |

111.

vähendab ühest küljest töötasudeks ja hüvitisteks ette nähtud assigneeringuid nii palju, et see vastab 66 ametikoha kõrgemale palgaastmele üleviimisele ja neljale täiendavale ametikohale, sest nende üleviimist parlamenti ei olnud eelarveprojektis arvestatud;

| 112. | suurendab teisest küljest vahendeid mitmel eelarvereal (tõlkeosakonna sisseostetavad teenused, kolmandad osapooled, kommunikatsioon, esinduskulud, fraktsioonide teavitustegevus, lähetused ning puhastus ja hooldus), ühtlustades neid rohkem komitee enda hinnangutega, et võimaldada komiteel teha oma poliitilist tööd ja täita oma ülesandeid; |
| --- | --- |

112.

suurendab teisest küljest vahendeid mitmel eelarvereal (tõlkeosakonna sisseostetavad teenused, kolmandad osapooled, kommunikatsioon, esinduskulud, fraktsioonide teavitustegevus, lähetused ning puhastus ja hooldus), ühtlustades neid rohkem komitee enda hinnangutega, et võimaldada komiteel teha oma poliitilist tööd ja täita oma ülesandeid;

| 113. | taastab lõpetuseks assigneeringud komitee hoonete julgeolekut ja järelevalvet puudutavatel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et tagada julgeolekumeetmete piisav rahastamine ka juhul, kui 2016. aastal tõstetakse julgeolekuohu taset („kollane“); |
| --- | --- |

113.

taastab lõpetuseks assigneeringud komitee hoonete julgeolekut ja järelevalvet puudutavatel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et tagada julgeolekumeetmete piisav rahastamine ka juhul, kui 2016. aastal tõstetakse julgeolekuohu taset („kollane“);

VIII jagu – Euroopa Ombudsman

| 114. | võtab kahetsusega teatavaks, et nõukogu on vähendanud eelarveprojektis Euroopa Ombudsmanile ette nähtud vahendeid 135 000 euro võrra; rõhutab, et selline kärbe seaks ombudsmani niigi väga piiratud eelarvele ebaproportsionaalsed piirangud ning mõjutaks tõsiselt institutsiooni suutlikkust pakkuda liidu kodanikele tõhusat teenust; taastab seetõttu eelarveprojekti taseme kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et võimaldada ombudsmanil täita oma mandaati ja kohustusi; |
| --- | --- |

114.

võtab kahetsusega teatavaks, et nõukogu on vähendanud eelarveprojektis Euroopa Ombudsmanile ette nähtud vahendeid 135 000 euro võrra; rõhutab, et selline kärbe seaks ombudsmani niigi väga piiratud eelarvele ebaproportsionaalsed piirangud ning mõjutaks tõsiselt institutsiooni suutlikkust pakkuda liidu kodanikele tõhusat teenust; taastab seetõttu eelarveprojekti taseme kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et võimaldada ombudsmanil täita oma mandaati ja kohustusi;

IX jagu – Euroopa Andmekaitseinspektor

| 115. | võtab kahetsusega teatavaks, et nõukogu on vähendanud eelarveprojektis Euroopa Andmekaitseinspektorile ette nähtud vahendeid 135 000 euro võrra; rõhutab, et selline kärbe seaks Euroopa Andmekaitseinspektori niigi väga piiratud eelarvele ebaproportsionaalsed piirangud ning mõjutaks tõsiselt institutsiooni suutlikkust pakkuda Euroopa Liidu institutsioonidele tõhusat teenust; taastab seetõttu eelarveprojekti taseme kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et võimaldada Euroopa Andmekaitseinspektoril täita oma ülesandeid ja kohustusi; |
| --- | --- |

115.

võtab kahetsusega teatavaks, et nõukogu on vähendanud eelarveprojektis Euroopa Andmekaitseinspektorile ette nähtud vahendeid 135 000 euro võrra; rõhutab, et selline kärbe seaks Euroopa Andmekaitseinspektori niigi väga piiratud eelarvele ebaproportsionaalsed piirangud ning mõjutaks tõsiselt institutsiooni suutlikkust pakkuda Euroopa Liidu institutsioonidele tõhusat teenust; taastab seetõttu eelarveprojekti taseme kõikidel nõukogu kärbitud eelarveridadel, et võimaldada Euroopa Andmekaitseinspektoril täita oma ülesandeid ja kohustusi;

X jagu – Euroopa välisteenistus

| 116. | usub, et suutmaks tulla toime geopoliitilisest teadmatusest tulenevate probleemidega ja liidu rolli tagamiseks kogu maailmas tuleb tagada Euroopa välisteenistuse nõuetekohane rahastamine; taastab seetõttu eelarveprojekti summad kõikidel eelarveridadel ning jätab välja nõukogu poolt seoses euro vahetuskursi kõikumisega heaks kiidetud reservid; |
| --- | --- |

116.

usub, et suutmaks tulla toime geopoliitilisest teadmatusest tulenevate probleemidega ja liidu rolli tagamiseks kogu maailmas tuleb tagada Euroopa välisteenistuse nõuetekohane rahastamine; taastab seetõttu eelarveprojekti summad kõikidel eelarveridadel ning jätab välja nõukogu poolt seoses euro vahetuskursi kõikumisega heaks kiidetud reservid;

o

o o

| 117. | on veendunud, et liidu eelarve abil on võimalik aidata tõhusalt lahendada nii liidu ees seisvate kriiside tagajärgi kui ka algpõhjuseid; on siiski seisukohal, et liiduülese mõõtmega ettenägematute sündmuste puhul tuleks teha ühiseid pingutusi ja võtta liidu tasandil kasutusele täiendavaid vahendeid, mitte seada kahtluse alla varasemaid lubadusi või uskuda endiselt, et riigi tasandi lahendused toimivad; rõhutab seetõttu, et sellist ühist ja kiiret reageerimist võimaldavad paindlikkussätted on olemas ning neid tuleks täiel määral ära kasutada, et kompenseerida mitmeaastase finantsraamistiku rangeid piiranguid; |
| --- | --- |

117.

on veendunud, et liidu eelarve abil on võimalik aidata tõhusalt lahendada nii liidu ees seisvate kriiside tagajärgi kui ka algpõhjuseid; on siiski seisukohal, et liiduülese mõõtmega ettenägematute sündmuste puhul tuleks teha ühiseid pingutusi ja võtta liidu tasandil kasutusele täiendavaid vahendeid, mitte seada kahtluse alla varasemaid lubadusi või uskuda endiselt, et riigi tasandi lahendused toimivad; rõhutab seetõttu, et sellist ühist ja kiiret reageerimist võimaldavad paindlikkussätted on olemas ning neid tuleks täiel määral ära kasutada, et kompenseerida mitmeaastase finantsraamistiku rangeid piiranguid;

| 118. | toonitab, et vaevalt kahe aasta jooksul pärast praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist on komisjonil tulnud kahel korral taotleda paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmist ning ettenägematute kulude varu kasutamist, et rahastada kiireloomulisi ettenägematuid vajadusi, mida ei olnud võimalik rahastada kehtivate mitmeaastase finantsraamistiku ülemäärade raames; märgib ühtlasi, et kulukohustuste koguvaru kasutati selle esimesel kasutusele võtmise aastal (2015) koheselt täies mahus ära, kusjuures kahe olulise liidu programmi ressursse tuli vähendada uute algatuste rahastamise võimaldamiseks; toonitab, et vahendite perioodi algusse koondamise tõttu aastatel 2014–2015 on mitmel liidu programmil alates 2016. aastast vähem kulukohustuste assigneeringuid või ei ole neid üldse; näeb seetõttu selgelt, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad on paljude rubriikide osas liiga väikesed ja halvavad liidu tegevuse kõige enam rahastamist vajavates valdkondades, kusjuures mitmeaastase finantsraamistiku olemasolevad paindlikkusmehhanismid on juba viimase võimaluseni ära kasutatud; on seisukohal, et sellised arengud räägivad mitmeaastase finantsraamistiku tõelise vahehindamise kasuks; ootab 2016. aastal kannatamatult komisjoni ambitsioonikaid ettepanekuid selles küsimuses; |
| --- | --- |

118.

toonitab, et vaevalt kahe aasta jooksul pärast praegu kehtiva mitmeaastase finantsraamistiku jõustumist on komisjonil tulnud kahel korral taotleda paindlikkusinstrumendi kasutuselevõtmist ning ettenägematute kulude varu kasutamist, et rahastada kiireloomulisi ettenägematuid vajadusi, mida ei olnud võimalik rahastada kehtivate mitmeaastase finantsraamistiku ülemäärade raames; märgib ühtlasi, et kulukohustuste koguvaru kasutati selle esimesel kasutusele võtmise aastal (2015) koheselt täies mahus ära, kusjuures kahe olulise liidu programmi ressursse tuli vähendada uute algatuste rahastamise võimaldamiseks; toonitab, et vahendite perioodi algusse koondamise tõttu aastatel 2014–2015 on mitmel liidu programmil alates 2016. aastast vähem kulukohustuste assigneeringuid või ei ole neid üldse; näeb seetõttu selgelt, et mitmeaastase finantsraamistiku ülemmäärad on paljude rubriikide osas liiga väikesed ja halvavad liidu tegevuse kõige enam rahastamist vajavates valdkondades, kusjuures mitmeaastase finantsraamistiku olemasolevad paindlikkusmehhanismid on juba viimase võimaluseni ära kasutatud; on seisukohal, et sellised arengud räägivad mitmeaastase finantsraamistiku tõelise vahehindamise kasuks; ootab 2016. aastal kannatamatult komisjoni ambitsioonikaid ettepanekuid selles küsimuses;

| 119. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

119.

teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos üldeelarve projekti muudatusettepanekutega nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT L 163, 23.6.2007, lk 17.

(2)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(3)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(4)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0061.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0172.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0263.

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 604/2013, millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest (ELT L 180, 29.6.2013, lk 31).

(9)  Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on ITERi ja tuumasünteesienergeetika arendamise ühisettevõtte 2013. aasta eelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa (ELT L 255, 30.9.2015, lk 395).

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrus (EL) nr 1304/2013, mis käsitleb Euroopa Sotsiaalfondi ja millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ) nr 1081/2006 (ELT L 347, 20.12.2013, lk 470).

(11)  Nõukogu 20. juuli 1998. aasta direktiiv 98/58/EÜ, mis käsitleb põllumajandusloomade kaitset (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 23).

(12)  Euroopa Parlamendi 23. oktoobri 2013. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2014. aasta üldeelarve projekti kohta (vastuvõetud tekstid, P7_TA(2013)0437).

(13)  Euroopa Parlamendi 22. oktoobri 2014. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2015. aasta üldeelarve projekti kohta (vastuvõetud tekstid, P8_TA(2014)0036).

(14)  Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioon Euroopa Parlamendi 2016. aasta tulude ja kulude eelarvestuse kohta (vastuvõetud tekstid, P8_TA(2015)0172).

(15)  67 ametikohta aastal 2014, 47 ametikohta aastal 2015 ja 57 ametikohta aastal 2016.

(16)  Kuna vastu on võetud poliitiline otsus mitte arvestada seejuures fraktsioonide töötajaid, vähendatakse töötajaid sekretariaadi ametikohtade loetelu põhjal (arvestuslikult on 1 % selle ametikohtadest 57 töötajat).

(17)  Euroopa Parlamendi 29. aprilli 2015. aasta resolutsioon tähelepanekutega, mis on Euroopa Liidu 2013. aasta üldeelarve täitmisele heakskiidu andmist käsitleva otsuse lahutamatu osa, IV jagu – Euroopa Kohus (ELT L 255, 30.9.2015, lk 118).

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/163

---

P8_TA(2015)0377

Euroopa Liidu Kohus: Üldkohtu kohtunike arv ***II

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse protokolli nr 3 (Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta) (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2017/C 355/23)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09375/1/2015 – C8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (09375/1/2015 – C8-0166/2015),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud Euroopa Kohtu taotluse (02074/2011) suhtes, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta (1) Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud Euroopa Kohtu taotluse (02074/2011) suhtes,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. oktoobri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 8 punktile a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 21. oktoobri 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi teise lugemise seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõike 8 punktile a,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 69, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 69,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0296/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud teise lugemise seisukoha;

| 2. | kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavalduse, mis on lisatud käesolevale resolutsioonile;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Liidu Kohtule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, Euroopa Liidu Kohtule, komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, 15.4.2014, P7_TA(2014)0358.

---

P8_TC2-COD(2011)0901B

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud teisel lugemisel 28. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL, Euratom) 2015/..., millega muudetakse protokolli nr 3 Euroopa Liidu Kohtu põhikirja kohta

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/2422) lõplikule kujule).

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi ja nõukogu ühisavaldus

Reformi lõppedes koosneb Üldkohus kahest kohtunikust liikmesriigi kohta. Naiste ja meeste võrdõiguslikkuse saavutamiseks, mis on Euroopa Liidu eesmärk vastavalt ELi lepingu artiklile 3, peaksid liikmesriikide valitsused Üldkohtu kohtunike kandidaatide nimetamisel kooskõlas ELi toimimise lepingu artikliga 254 tagama võimalikult suurel määral naiste ja meeste võrdse esindatuse.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/164

---

P8_TA(2015)0378

Kalapüüki käsitlevad sätted Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas ***II

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon nõukogu esimese lugemise seisukoha kohta eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 1343/2011 teatavate kalapüüki käsitlevate sätete kohta Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) lepinguga hõlmatud piirkonnas (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: teine lugemine)

(2017/C 355/24)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (08806/1/2015 – C8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esimese lugemise seisukohta (08806/1/2015 – C8-0260/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. oktoobri 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2014)0457) suhtes (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma esimese lugemise seisukohta Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitatud komisjoni ettepaneku (COM(2014)0457) suhtes (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 7,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 76, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 76,

| — | võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0295/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kalanduskomisjoni soovitust teisele lugemisele (A8-0295/2015),

| 1. | kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks; |
| --- | --- |

1.

kiidab nõukogu esimese lugemise seisukoha heaks;

| 2. | kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud avalduse; |
| --- | --- |

2.

kiidab heaks käesolevale resolutsioonile lisatud avalduse;

| 3. | märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga; |
| --- | --- |

3.

märgib, et seadusandlik akt võetakse vastu kooskõlas nõukogu seisukohaga;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1; |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga seadusandlikule aktile alla vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 297 lõikele 1;

| 5. | teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine koos Euroopa Parlamendi sellekohase avaldusega Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

5.

teeb peasekretärile ülesandeks pärast kõikide menetluste nõuetekohase läbiviimise kontrollimist seadusandlikule aktile alla kirjutada ja korraldada kokkuleppel nõukogu peasekretäriga selle avaldamine koos Euroopa Parlamendi sellekohase avaldusega Euroopa Liidu Teatajas;

| 6. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

6.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 12, 15.1.2015, lk 116.

(2)  Vastuvõetud tekst, 13.1.2015, P8_TA(2015)0005.

---

SEADUSANDLIKU RESOLUTSIOONI LISA

Euroopa Parlamendi avaldus erandite tegemise kohta traalnootade ja nakkevõrkude kasutamisel Musta mere piirkonnas

„Euroopa Parlament teatab, et määrusesse (EL) nr 1343/2011 lisatava artikli 15a sätted, mis käsitlevad erandeid teatud püügivahendite kasutamise keelust Musta mere rannikuvetes, on erandlikud. Sätetes võetakse arvesse olukorda, mis valitseb piirkonnas, kus liikmesriigid on kehtestanud meetmed, võimaldamaks asjaomaste püügivahendite kasutamist vastavalt Vahemere üldise kalanduskomisjoni (GFCM) tehtud asjakohastele soovitustele. See teave oli parlamendile kättesaadav juba enne käesoleva komisjoni ettepaneku esitamist. Nendel põhjustel kiidab parlament sellega seoses heaks kokkuleppe, mille kohaselt lubatakse asjaomastel liikmesriikidel teha kõnealuseid erandeid. Sellegipoolest rõhutab parlament, et neid sätteid ei tohi võtta ega kasutada pretsedendina ühegi edaspidise õigusakti puhul.“

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/165

---

P8_TA(2015)0379

Geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamine ***I

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1829/2003 seoses liikmesriikide võimalusega piirata oma territooriumil geneetiliselt muundatud toidu ja sööda kasutamist või see keelata (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 355/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0177), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2015)0177),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0107/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0107/2015),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Belgia Esindajatekoja, Hispaania parlamendi ja Madalmaade Parlamendi Teise Koja ja Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Belgia Esindajatekoja, Hispaania parlamendi ja Madalmaade Parlamendi Teise Koja ja Austria Liidunõukogu poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. septembri 2015. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 16. septembri 2015. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 13. oktoobri 2015. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 13. oktoobri 2015. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamust (A8-0305/2015),

| 1. | lükkab komisjoni ettepaneku tagasi; |
| --- | --- |

1.

lükkab komisjoni ettepaneku tagasi;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku tagasi võtta ning uue esitada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku tagasi võtta ning uue esitada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

(2)  Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata.

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/166

---

P8_TA(2015)0380

Uuendtoit ***I

Euroopa Parlamendi 28. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus uuendtoidu kohta (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 355/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0894),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0487/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0487/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu ja Euroopa Parlamendi seisukohti 29. märtsil 2011, kui uuendtoidu alane lepitusmenetlus ebaõnnestus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu ja Euroopa Parlamendi seisukohti 29. märtsil 2011, kui uuendtoidu alane lepitusmenetlus ebaõnnestus,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Rahvuskogu ja Prantsusmaa Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Rahvuskogu ja Prantsusmaa Senati poolt subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtete kohaldamist käsitleva protokolli nr 2 alusel esitatud põhjendatud arvamusi, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. aprilli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 30. aprilli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0046/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni raportit ning rahvusvahelise kaubanduse komisjoni ja põllumajanduse ja maaelu arengu komisjoni arvamusi (A8-0046/2014),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 311, 12.9.2014, lk 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0435

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 28. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb uuendtoitu, millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrust (EL) nr 1169/2011 ning tunnistatakse kehtetuks Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 258/97 ja komisjoni määrus (EÜ) nr 1852/2001

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/2283) lõplikule kujule).

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/167

---

P8_TA(2015)0381

Teatavate õhusaasteainete heitkogused ***I

Euroopa Parlamendi 28. oktoobril 2015. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv teatavate õhusaasteainete riiklike heitkoguste vähendamise ning direktiivi 2003/35/EÜ muutmise kohta (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 355/27)

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (2) | Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis (18) on kinnitatud ELi õhukvaliteedipoliitika pikaajalist eesmärki, st saavutada selline õhu kvaliteet, mis ei põhjustaks olulist negatiivset mõju ega riske inimeste tervisele ja keskkonnale. Selleks on nõutud täielikku vastavust kehtivatele õhukvaliteeti käsitlevatele ELi õigusaktidele, 2020. aasta järgseid strateegilisi eesmärke ja meetmeid, suuremaid jõupingutusi valdkondades, kus elanikkond ja ökosüsteemid puutuvad kokku suure hulga õhusaasteainetega, ja suuremat sünergiat õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide ning eelkõige ELi kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse alaste eesmärkide vahel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis (18) on kinnitatud ELi õhukvaliteedipoliitika pikaajalist eesmärki, st saavutada selline õhu kvaliteet, mis ei põhjustaks olulist negatiivset mõju ega riske inimeste tervisele ja keskkonnale. Selleks on nõutud täielikku vastavust kehtivatele õhukvaliteeti käsitlevatele ELi õigusaktidele, 2020. aasta järgseid strateegilisi eesmärke ja meetmeid, suuremaid jõupingutusi valdkondades, kus elanikkond ja ökosüsteemid puutuvad kokku suure hulga õhusaasteainetega, ja suuremat sünergiat õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide ning eelkõige ELi kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse alaste eesmärkide vahel.

| (2) | Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis (18) on kinnitatud ELi õhukvaliteedipoliitika pikaajalist eesmärki, st saavutada selline õhu kvaliteet, mis ei põhjustaks olulist negatiivset mõju ega riske inimeste tervisele ja keskkonnale. Selleks on nõutud täielikku vastavust kehtivatele õhukvaliteeti käsitlevatele ELi õigusaktidele, 2020. aasta järgseid strateegilisi eesmärke ja meetmeid, suuremaid jõupingutusi valdkondades, kus elanikkond ja ökosüsteemid puutuvad kokku suure hulga õhusaasteainetega, ja suuremat sünergiat õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide ning eelkõige ELi kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse alaste eesmärkide vahel.
  Ühine põllumajanduspoliitika aastateks 2014–2020 pakub liikmesriikidele võimalust panustada õhukvaliteeti erimeetmete abil. Tulevane hindamine annab parema ettekujutuse nende meetmete mõjust. |
| --- | --- |

(2)

Seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis (18) on kinnitatud ELi õhukvaliteedipoliitika pikaajalist eesmärki, st saavutada selline õhu kvaliteet, mis ei põhjustaks olulist negatiivset mõju ega riske inimeste tervisele ja keskkonnale. Selleks on nõutud täielikku vastavust kehtivatele õhukvaliteeti käsitlevatele ELi õigusaktidele, 2020. aasta järgseid strateegilisi eesmärke ja meetmeid, suuremaid jõupingutusi valdkondades, kus elanikkond ja ökosüsteemid puutuvad kokku suure hulga õhusaasteainetega, ja suuremat sünergiat õhukvaliteeti käsitlevate õigusaktide ning eelkõige ELi kliimamuutuste ja bioloogilise mitmekesisuse alaste eesmärkide vahel.
  Ühine põllumajanduspoliitika aastateks 2014–2020 pakub liikmesriikidele võimalust panustada õhukvaliteeti erimeetmete abil. Tulevane hindamine annab parema ettekujutuse nende meetmete mõjust.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (4a) | ELi liikmesriigid ja liit tervikuna on ühinenud 2013. aasta Minamata elavhõbedakonventsiooniga, mille eesmärk on parandada inimeste tervist ja keskkonnakaitset, vähendades olemasolevate ja uute saasteallikate elavhõbedaheidet. Käesoleva direktiiviga tuleks kaasa aidata elavhõbedaheite vähendamisele liidus, nagu nõutakse komisjoni 28. jaanuari 2005. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühenduse elavhõbedastrateegia ja Minamata elavhõbedakonventsiooni kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

ELi liikmesriigid ja liit tervikuna on ühinenud 2013. aasta Minamata elavhõbedakonventsiooniga, mille eesmärk on parandada inimeste tervist ja keskkonnakaitset, vähendades olemasolevate ja uute saasteallikate elavhõbedaheidet. Käesoleva direktiiviga tuleks kaasa aidata elavhõbedaheite vähendamisele liidus, nagu nõutakse komisjoni 28. jaanuari 2005. aasta teatises nõukogule ja Euroopa Parlamendile ühenduse elavhõbedastrateegia ja Minamata elavhõbedakonventsiooni kohta.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (6) | Direktiiviga 2001/81/EÜ kehtestatud heite riiklike ülemmäärade kord tuleks seetõttu läbi vaadata, et
  viia see vastavusse
  ELi ja liikmesriikide rahvusvaheliste
  kohustustega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Direktiiviga 2001/81/EÜ kehtestatud heite riiklike ülemmäärade kord tuleks seetõttu läbi vaadata, et
  viia see vastavusse
  ELi ja liikmesriikide rahvusvaheliste
  kohustustega
  .

| (6) | Direktiiviga 2001/81/EÜ kehtestatud heite riiklike ülemmäärade kord tuleks seetõttu läbi vaadata, et
  tagada
  ELi ja liikmesriikide rahvusvaheliste
  kohustuste täitmine
  . |
| --- | --- |

(6)

Direktiiviga 2001/81/EÜ kehtestatud heite riiklike ülemmäärade kord tuleks seetõttu läbi vaadata, et
  tagada
  ELi ja liikmesriikide rahvusvaheliste
  kohustuste täitmine
  .

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (8) | Käesolev direktiiv peaks aitama saavutada ka liidu õigusaktides sätestatud õhukvaliteedi eesmärke ja leevendada kliimamuutuste mõju, vähendades lühiajalise kliimamõjuga saastet
  , ning
  parandada õhukvaliteeti üldiselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Käesolev direktiiv peaks aitama saavutada ka liidu õigusaktides sätestatud õhukvaliteedi eesmärke ja leevendada kliimamuutuste mõju, vähendades lühiajalise kliimamõjuga saastet
  , ning
  parandada õhukvaliteeti üldiselt.

| (8) | Käesolev direktiiv peaks aitama
  kulutõhusalt
  saavutada ka liidu õigusaktides sätestatud õhukvaliteedi eesmärke ja leevendada kliimamuutuste mõju, vähendades
  lisaks üldise õhukvaliteedi parandamisele ka
  lühiajalise kliimamõjuga saastet
  , suurendades koostoimet liidu kliima- ja energiapoliitikaga ja tagades, et kehtivaid õigusakte ei dubleerita
  .
  Eelkõige peaks käesolev direktiiv olema kooskõlas paindlike liidu ja rahvusvaheliste kliimamuutuste meetmetega, sealhulgas, kuid mitte ainult 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikuga ning tervikliku, siduva ja ülemaailmse kliimamuutuste kokkuleppega. |
| --- | --- |

(8)

Käesolev direktiiv peaks aitama
  kulutõhusalt
  saavutada ka liidu õigusaktides sätestatud õhukvaliteedi eesmärke ja leevendada kliimamuutuste mõju, vähendades
  lisaks üldise õhukvaliteedi parandamisele ka
  lühiajalise kliimamõjuga saastet
  , suurendades koostoimet liidu kliima- ja energiapoliitikaga ja tagades, et kehtivaid õigusakte ei dubleerita
  .
  Eelkõige peaks käesolev direktiiv olema kooskõlas paindlike liidu ja rahvusvaheliste kliimamuutuste meetmetega, sealhulgas, kuid mitte ainult 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikuga ning tervikliku, siduva ja ülemaailmse kliimamuutuste kokkuleppega.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8a) | Käesolev direktiiv peaks ühtlasi aitama vähendada õhusaastest tulenevaid tervishoiukulusid liidus, parandades ELi kodanike elukvaliteeti, samuti peaks see toetama üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8a)

Käesolev direktiiv peaks ühtlasi aitama vähendada õhusaastest tulenevaid tervishoiukulusid liidus, parandades ELi kodanike elukvaliteeti, samuti peaks see toetama üleminekut keskkonnasäästlikule majandusele.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (8b) | Meretranspordi heitkoguste vähendamiseks tuleb tagada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kehtestatud piirmäärade täielik ja õigeaegne rakendamine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/33/EL

   (1a)

  range rakendamine. Samuti on vaja edasisi meetmeid meretranspordist pärit heite kontrollimiseks. On asjakohane, et liit ja liikmesriigid kaaluksid uute heitekontrollialade kindlaksmääramist ja jätkaksid IMO raames tööd heitkoguste edasiseks vähendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8b)

Meretranspordi heitkoguste vähendamiseks tuleb tagada Rahvusvahelise Mereorganisatsiooni (IMO) kehtestatud piirmäärade täielik ja õigeaegne rakendamine ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2012/33/EL

   (1a)

  range rakendamine. Samuti on vaja edasisi meetmeid meretranspordist pärit heite kontrollimiseks. On asjakohane, et liit ja liikmesriigid kaaluksid uute heitekontrollialade kindlaksmääramist ja jätkaksid IMO raames tööd heitkoguste edasiseks vähendamiseks.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (9) | Liikmesriigid peaksid täitma heite vähendamise kohustusi
  , mis
  on
  käesolevas direktiivis
  sätestatud
  2020. ja 2030. aastaks.
  Et tagada märgatavad edusammud 2030. aasta kohustuste täitmisel, peaksid liikmesriigid, välja arvatud juhul, kui sellega kaasneksid ebaproportsionaalselt suured kulud, saavutama 2025. aastal heite vahetasemed, mis kehtestatakse vastavalt lineaarsele vähendamiskavale, milles võetakse arvesse nende 2020. aastaks määratud heitetasemeid ja 2030. aastaks seatud vähendamiskohustuste kohaseid heitetasemeid. Kui heitekoguseid ei suudeta 2025. aastaks selliselt vähendada, peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi kohastes aruannetes selgitama selle põhjuseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Liikmesriigid peaksid täitma heite vähendamise kohustusi
  , mis
  on
  käesolevas direktiivis
  sätestatud
  2020. ja 2030. aastaks.
  Et tagada märgatavad edusammud 2030. aasta kohustuste täitmisel, peaksid liikmesriigid, välja arvatud juhul, kui sellega kaasneksid ebaproportsionaalselt suured kulud, saavutama 2025. aastal heite vahetasemed, mis kehtestatakse vastavalt lineaarsele vähendamiskavale, milles võetakse arvesse nende 2020. aastaks määratud heitetasemeid ja 2030. aastaks seatud vähendamiskohustuste kohaseid heitetasemeid. Kui heitekoguseid ei suudeta 2025. aastaks selliselt vähendada, peaksid liikmesriigid käesoleva direktiivi kohastes aruannetes selgitama selle põhjuseid.

| (9) | Et vältida saasteainete õhku eraldumist ja tõhusalt toetada liidu eesmärki saavutada selline õhukvaliteet
  , mis
  ei põhjusta märgatavat kahjulikku tervisemõju ega -ohtu, ning vähendada hapestavate ja eutrofeerivate saasteainete sadestumise määra allapoole kriitilisi saastekoormusi ja -tasemeid, seatakse
  käesolevas direktiivis 2020.
  , 2025.
  ja 2030. aastaks
  siduvad riiklikud heite vähendamise kohustused
  . |
| --- | --- |

(9)

Et vältida saasteainete õhku eraldumist ja tõhusalt toetada liidu eesmärki saavutada selline õhukvaliteet
  , mis
  ei põhjusta märgatavat kahjulikku tervisemõju ega -ohtu, ning vähendada hapestavate ja eutrofeerivate saasteainete sadestumise määra allapoole kriitilisi saastekoormusi ja -tasemeid, seatakse
  käesolevas direktiivis 2020.
  , 2025.
  ja 2030. aastaks
  siduvad riiklikud heite vähendamise kohustused
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (11) | Selleks et edendada riiklike heite vähendamise kohustuste
  ja heite vahetasemete saavutamist
  kulutasuval viisil, peaks liikmesriikidel olema
  lubatud võtta arvesse rahvusvahelisest laevaliiklusest pärit heitkoguste vähendamisi, kui heitkoguste hulk selles sektoris on väiksem kui see, mis saavutataks ELi õigusnormide (sealhulgas kütuste väävlisisalduse piirnormid, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/32/EÜ)

   (21)

  järgimisest tuleneva heitkoguste vähendamise abil. Samuti peaks liikmesriikidel olema
  võimalus täita oma kohustusi
  ja saavutada heite vahetasemed
  seoses metaaniga (CH4) ühiselt ja kasutada seejuures Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 406/2009/EÜ (22). Selleks et kontrollida oma riiklike heite ülemmäärade, heite vähendamise kohustuste ja
  heite vahetasemete
  järgimist, peaks liikmesriikidel olema võimalus kohandada oma riiklikke heiteinventuure, võttes arvesse heitkogustega seotud teaduslike arusaamade ja meetodite täienemist. Komisjonil peaks juhul, kui käesolevas direktiivis sätestatud tingimused ei ole täidetud, olema võimalik esitada vastuväiteid
  selliste
  paindlikkusmeetmete kasutamisele liikmesriigi poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Selleks et edendada riiklike heite vähendamise kohustuste
  ja heite vahetasemete saavutamist
  kulutasuval viisil, peaks liikmesriikidel olema
  lubatud võtta arvesse rahvusvahelisest laevaliiklusest pärit heitkoguste vähendamisi, kui heitkoguste hulk selles sektoris on väiksem kui see, mis saavutataks ELi õigusnormide (sealhulgas kütuste väävlisisalduse piirnormid, mis on kehtestatud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/32/EÜ)

   (21)

  järgimisest tuleneva heitkoguste vähendamise abil. Samuti peaks liikmesriikidel olema
  võimalus täita oma kohustusi
  ja saavutada heite vahetasemed
  seoses metaaniga (CH4) ühiselt ja kasutada seejuures Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 406/2009/EÜ (22). Selleks et kontrollida oma riiklike heite ülemmäärade, heite vähendamise kohustuste ja
  heite vahetasemete
  järgimist, peaks liikmesriikidel olema võimalus kohandada oma riiklikke heiteinventuure, võttes arvesse heitkogustega seotud teaduslike arusaamade ja meetodite täienemist. Komisjonil peaks juhul, kui käesolevas direktiivis sätestatud tingimused ei ole täidetud, olema võimalik esitada vastuväiteid
  selliste
  paindlikkusmeetmete kasutamisele liikmesriigi poolt.

| (11) | Selleks et edendada riiklike heite vähendamise kohustuste
  täitmist
  kulutasuval viisil, peaks liikmesriikidel olema võimalus täita oma kohustusi seoses metaaniga (CH4) ühiselt ja kasutada seejuures Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 406/2009/EÜ (22). Selleks et kontrollida oma riiklike heite ülemmäärade, heite vähendamise kohustuste ja
  heitetasemete
  järgimist, peaks liikmesriikidel olema võimalus kohandada oma riiklikke heiteinventuure, võttes arvesse heitkogustega seotud teaduslike arusaamade ja meetodite täienemist. Komisjonil peaks juhul, kui käesolevas direktiivis sätestatud tingimused ei ole täidetud, olema võimalik esitada vastuväiteid
  nende
  paindlikkusmeetmete kasutamisele liikmesriigi poolt. |
| --- | --- |

(11)

Selleks et edendada riiklike heite vähendamise kohustuste
  täitmist
  kulutasuval viisil, peaks liikmesriikidel olema võimalus täita oma kohustusi seoses metaaniga (CH4) ühiselt ja kasutada seejuures Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsust nr 406/2009/EÜ (22). Selleks et kontrollida oma riiklike heite ülemmäärade, heite vähendamise kohustuste ja
  heitetasemete
  järgimist, peaks liikmesriikidel olema võimalus kohandada oma riiklikke heiteinventuure, võttes arvesse heitkogustega seotud teaduslike arusaamade ja meetodite täienemist. Komisjonil peaks juhul, kui käesolevas direktiivis sätestatud tingimused ei ole täidetud, olema võimalik esitada vastuväiteid
  nende
  paindlikkusmeetmete kasutamisele liikmesriigi poolt.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (12) | Liikmesriigid peaksid võtma vastu ja viima ellu riikliku õhusaaste kontrolli programmi, et täita oma heite vähendamise kohustusi
  ja saavutada heite vahetasemed
  ning aidata tõhusalt kaasa ELi õhukvaliteedi eesmärkide saavutamisele. Selleks peaksid liikmesriigid võtma arvesse vajadust vähendada heitkoguseid piirkondades ja linnastutes, kus on ülemäärane õhusaasteainete kontsentratsioon ja/või mis suurendavad märkimisväärset õhusaastet muudes piirkondades ja linnastutes, sealhulgas naaberriikides. Riiklike õhusaaste kontrolli programmidega tuleks sel eesmärgil aidata edukalt rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/50/EÜ (23) artikli 23 alusel kehtestatud õhukvaliteedi kavasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Liikmesriigid peaksid võtma vastu ja viima ellu riikliku õhusaaste kontrolli programmi, et täita oma heite vähendamise kohustusi
  ja saavutada heite vahetasemed
  ning aidata tõhusalt kaasa ELi õhukvaliteedi eesmärkide saavutamisele. Selleks peaksid liikmesriigid võtma arvesse vajadust vähendada heitkoguseid piirkondades ja linnastutes, kus on ülemäärane õhusaasteainete kontsentratsioon ja/või mis suurendavad märkimisväärset õhusaastet muudes piirkondades ja linnastutes, sealhulgas naaberriikides. Riiklike õhusaaste kontrolli programmidega tuleks sel eesmärgil aidata edukalt rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/50/EÜ (23) artikli 23 alusel kehtestatud õhukvaliteedi kavasid.

| (12) | Liikmesriigid peaksid võtma vastu ja viima ellu riikliku õhusaaste kontrolli programmi, et täita oma heite vähendamise kohustusi ning aidata tõhusalt kaasa ELi õhukvaliteedi eesmärkide saavutamisele. Selleks peaksid liikmesriigid võtma arvesse vajadust vähendada heitkoguseid piirkondades ja linnastutes, kus on ülemäärane õhusaasteainete kontsentratsioon ja/või mis suurendavad märkimisväärset õhusaastet muudes piirkondades ja linnastutes, sealhulgas naaberriikides. Riiklike õhusaaste kontrolli programmidega tuleks sel eesmärgil aidata edukalt rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/50/EÜ (23) artikli 23 alusel kehtestatud õhukvaliteedi kavasid. |
| --- | --- |

(12)

Liikmesriigid peaksid võtma vastu ja viima ellu riikliku õhusaaste kontrolli programmi, et täita oma heite vähendamise kohustusi ning aidata tõhusalt kaasa ELi õhukvaliteedi eesmärkide saavutamisele. Selleks peaksid liikmesriigid võtma arvesse vajadust vähendada heitkoguseid piirkondades ja linnastutes, kus on ülemäärane õhusaasteainete kontsentratsioon ja/või mis suurendavad märkimisväärset õhusaastet muudes piirkondades ja linnastutes, sealhulgas naaberriikides. Riiklike õhusaaste kontrolli programmidega tuleks sel eesmärgil aidata edukalt rakendada Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2008/50/EÜ (23) artikli 23 alusel kehtestatud õhukvaliteedi kavasid.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (13) | Selleks et vähendada peamiste saastajate põhjustatud NH3

  and
  PM2,5 atmosfääriheidet, peaksid riiklikud õhusaaste kontrolli programmid sisaldama põllumajandussektori suhtes kohaldatavaid meetmeid. Liikmesriikidel peaks riigi konkreetsest olukorrast tulenevalt olema õigus rakendada muid kui käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid, millel on samaväärne keskkonnamõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Selleks et vähendada peamiste saastajate põhjustatud NH3

  and
  PM2,5 atmosfääriheidet, peaksid riiklikud õhusaaste kontrolli programmid sisaldama põllumajandussektori suhtes kohaldatavaid meetmeid. Liikmesriikidel peaks riigi konkreetsest olukorrast tulenevalt olema õigus rakendada muid kui käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid, millel on samaväärne keskkonnamõju.

| (13) | Selleks et vähendada peamiste saastajate põhjustatud NH3

  , CH4 ja
  PM2,5 atmosfääriheidet, peaksid riiklikud õhusaaste kontrolli programmid sisaldama põllumajandussektori suhtes kohaldatavaid meetmeid.
  Need meetmed peaksid olema kulutõhusad ja põhinema konkreetsel teabel ning andmetel, võttes arvesse teaduse arengut ja liikmesriikide varasemaid meetmeid. Nende heitkoguste vähendamiseks oleks soovitav välja töötada ka NH3 kasutamise hea põllumajandustava juhised, mida tuleks liidu tasandil jagada.
  Liikmesriikidel peaks riigi konkreetsest olukorrast tulenevalt olema õigus rakendada muid kui käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid, millel on samaväärne keskkonnamõju. |
| --- | --- |

(13)

Selleks et vähendada peamiste saastajate põhjustatud NH3

  , CH4 ja
  PM2,5 atmosfääriheidet, peaksid riiklikud õhusaaste kontrolli programmid sisaldama põllumajandussektori suhtes kohaldatavaid meetmeid.
  Need meetmed peaksid olema kulutõhusad ja põhinema konkreetsel teabel ning andmetel, võttes arvesse teaduse arengut ja liikmesriikide varasemaid meetmeid. Nende heitkoguste vähendamiseks oleks soovitav välja töötada ka NH3 kasutamise hea põllumajandustava juhised, mida tuleks liidu tasandil jagada.
  Liikmesriikidel peaks riigi konkreetsest olukorrast tulenevalt olema õigus rakendada muid kui käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid, millel on samaväärne keskkonnamõju.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13a) | Et vähendada peamiste saastajate põhjustatud heidet, peaksid riiklikud õhusaaste kontrolli programmid hõlmama meetmeid, mis oleksid kohaldatavad kõigile asjaomastele sektoritele, kaasa arvatud põllumajandus, tööstus, maanteetransport, väljaspool teid kasutatavad liikurmasinad, sisevee- ja riigisisene veetransport, koduküte ja lahustid. Liikmesriikidel peaks riigi konkreetsest olukorrast tulenevalt olema õigus rakendada muid kui käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid, millel on samaväärne keskkonnamõju. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Et vähendada peamiste saastajate põhjustatud heidet, peaksid riiklikud õhusaaste kontrolli programmid hõlmama meetmeid, mis oleksid kohaldatavad kõigile asjaomastele sektoritele, kaasa arvatud põllumajandus, tööstus, maanteetransport, väljaspool teid kasutatavad liikurmasinad, sisevee- ja riigisisene veetransport, koduküte ja lahustid. Liikmesriikidel peaks riigi konkreetsest olukorrast tulenevalt olema õigus rakendada muid kui käesolevas direktiivis sätestatud meetmeid, millel on samaväärne keskkonnamõju.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13b) | Kui liikmesriigid lisavad riiklikesse õhusaaste kontrolli programmidesse põllumajandusele kohaldatavaid meetmeid, peaksid nad tagama, et meetmete mõju väikestele ja keskmise suurusega põllumajanduslikele majapidamistele võetakse täielikult arvesse ja et see mõju ei hõlma olulisi täiendavaid kulusid, mida niisugused majapidamised ei suuda kanda. Õhukvaliteedi paranemine tuleks saavutada proportsionaalsete meetmetega, mis ei sea ohtu põllumajanduslike majapidamiste tulevikku. Riiklikud õhusaaste kontrolli programmid peaksid võimaldama tasakaalustada loomakasvatuse huvisid ja saastekontrolli. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Kui liikmesriigid lisavad riiklikesse õhusaaste kontrolli programmidesse põllumajandusele kohaldatavaid meetmeid, peaksid nad tagama, et meetmete mõju väikestele ja keskmise suurusega põllumajanduslikele majapidamistele võetakse täielikult arvesse ja et see mõju ei hõlma olulisi täiendavaid kulusid, mida niisugused majapidamised ei suuda kanda. Õhukvaliteedi paranemine tuleks saavutada proportsionaalsete meetmetega, mis ei sea ohtu põllumajanduslike majapidamiste tulevikku. Riiklikud õhusaaste kontrolli programmid peaksid võimaldama tasakaalustada loomakasvatuse huvisid ja saastekontrolli.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (13c) | Riiklike õhusaaste kontrolli programmide raames võetavad meetmed, mille eesmärk on ennetada NH3, CH4 ja PM2,5 heidet põllumajandussektoris, peaksid olema abikõlblikud muuhulgas Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi finantstoetuse saamiseks, eelkõige meetmed, mida võtavad väikesed ja keskmise suurusega põllumajanduslikud majapidamised, kes vajavad põllumajandustavade olulist muutust või märkimisväärseid investeeringuid, näiteks selleks, et võtta kasutusele ekstensiivne karjatamine, agroökoloogia, loomsete jäätmete anaeroobne kääritamine biogaasi tootmiseks ning vähese heitega laudasüsteemid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13c)

Riiklike õhusaaste kontrolli programmide raames võetavad meetmed, mille eesmärk on ennetada NH3, CH4 ja PM2,5 heidet põllumajandussektoris, peaksid olema abikõlblikud muuhulgas Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfondi finantstoetuse saamiseks, eelkõige meetmed, mida võtavad väikesed ja keskmise suurusega põllumajanduslikud majapidamised, kes vajavad põllumajandustavade olulist muutust või märkimisväärseid investeeringuid, näiteks selleks, et võtta kasutusele ekstensiivne karjatamine, agroökoloogia, loomsete jäätmete anaeroobne kääritamine biogaasi tootmiseks ning vähese heitega laudasüsteemid.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (14a) | Õhukvaliteedi parandamiseks, eelkõige linnapiirkondades, peaksid riiklikud õhukvaliteedi kontrolli programmid hõlmama meetmeid lämmastikoksiidide ja tahkete osakeste heite vähendamiseks nendes piirkondades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Õhukvaliteedi parandamiseks, eelkõige linnapiirkondades, peaksid riiklikud õhukvaliteedi kontrolli programmid hõlmama meetmeid lämmastikoksiidide ja tahkete osakeste heite vähendamiseks nendes piirkondades.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15a) | Kooskõlas keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni ja Euroopa Kohtu praktikaga tuleks hõlbustada üldsuse juurdepääsu õiguskaitsele, et tagada käesoleva direktiivi tulemuslik rakendamine ja jõustamine ning aidata kaitsta inimese õigust elada keskkonnas, mille kvaliteet on tervise ja heaolu tagamiseks piisav. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Kooskõlas keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Århusi konventsiooni ja Euroopa Kohtu praktikaga tuleks hõlbustada üldsuse juurdepääsu õiguskaitsele, et tagada käesoleva direktiivi tulemuslik rakendamine ja jõustamine ning aidata kaitsta inimese õigust elada keskkonnas, mille kvaliteet on tervise ja heaolu tagamiseks piisav.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15b) | Käesoleva direktiivi ning selle eesmärkide saavutamiseks võetud meetmete tulemuslikkuse tagamiseks on vaja keskkonna- ja turujärelevalvet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15b)

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (15c) | ELi õhukvaliteedipoliitika ning kliima- ja energiapoliitika koostoimet hinnates peaks komisjon arvesse võtma Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uurimust „Air Quality – Complementary Impact Assessment on interactions between EU air quality policy and climate and energy policy“. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15c)

ELi õhukvaliteedipoliitika ning kliima- ja energiapoliitika koostoimet hinnates peaks komisjon arvesse võtma Euroopa Parlamendi uuringuteenistuse uurimust „Air Quality – Complementary Impact Assessment on interactions between EU air quality policy and climate and energy policy“.

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (20) | On vaja muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  2003/35/EÜ,

   (26) et tagada käesoleva direktiivi kooskõla 1998. aasta keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Arhusi konventsiooniga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

On vaja muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  2003/35/EÜ,

   (26) et tagada käesoleva direktiivi kooskõla 1998. aasta keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Arhusi konventsiooniga.

| (20) | On vaja muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  2003/35/EÜ

   (26)

  ,
  et tagada käesoleva direktiivi
  ja direktiivi 2008/50/EÜ
  kooskõla 1998. aasta keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Arhusi konventsiooniga. |
| --- | --- |

(20)

On vaja muuta Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi
  2003/35/EÜ

   (26)

  ,
  et tagada käesoleva direktiivi
  ja direktiivi 2008/50/EÜ
  kooskõla 1998. aasta keskkonnainfo kättesaadavuse ja keskkonnaasjade otsustamises üldsuse osalemise ning neis asjus kohtu poole pöördumise Arhusi konventsiooniga.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (21) | Selleks et võtta arvesse tehnika arengut, peaks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 andma õiguse võtta vastu õigusakte, millega muudetakse I lisas sätestatud aruandluse suuniseid ning samuti III lisa 1. osa ning IV ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Selleks et võtta arvesse tehnika arengut, peaks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 andma õiguse võtta vastu õigusakte, millega muudetakse I lisas sätestatud aruandluse suuniseid ning samuti III lisa 1. osa ning IV ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

| (21) | Selleks et võtta arvesse tehnika arengut, peaks komisjonile
  kindlaksmääratud ajavahemikuks
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 andma õiguse võtta vastu õigusakte, millega muudetakse I lisas sätestatud aruandluse suuniseid ning samuti III lisa 1. osa ning IV ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(21)

Selleks et võtta arvesse tehnika arengut, peaks komisjonile
  kindlaksmääratud ajavahemikuks
  kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 andma õiguse võtta vastu õigusakte, millega muudetakse I lisas sätestatud aruandluse suuniseid ning samuti III lisa 1. osa ning IV ja V lisa, et kohandada neid tehnika arenguga. On eriti oluline, et komisjon viiks oma ettevalmistava töö käigus läbi asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil. Delegeeritud õigusaktide ettevalmistamisel ja koostamisel peaks komisjon tagama asjaomaste dokumentide sama- ja õigeaegse ning asjakohase edastamise Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 26 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | (26a) | Kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid peaksid võimaluste piires viima oma riiklikud õigusaktid kooskõlla käesoleva direktiiviga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26a)

Kandidaatriigid ja võimalikud kandidaatriigid peaksid võimaluste piires viima oma riiklikud õigusaktid kooskõlla käesoleva direktiiviga.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Käesoleva direktiivi eesmärk on piirata hapestavate ja eutrofeerivate saasteainete, samuti osooni eellaste, esmaste tahkete osakeste ning teiseste tahkete osakeste eellaste ja muude saasteainete õhku eraldumist, toetades järgmisi eesmärke: |
| | a) | liidu pikaajaline eesmärk saavutada õhukvaliteedi selline tase, mis ei tekita olulist kahjulikku mõju ega ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale ja mis on kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni õhukvaliteedi suunistega; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Käesoleva direktiivi eesmärk on piirata hapestavate ja eutrofeerivate saasteainete, samuti osooni eellaste, esmaste tahkete osakeste ning teiseste tahkete osakeste eellaste ja muude saasteainete õhku eraldumist, toetades järgmisi eesmärke:

a)

liidu pikaajaline eesmärk saavutada õhukvaliteedi selline tase, mis ei tekita olulist kahjulikku mõju ega ohtu inimeste tervisele ega keskkonnale ja mis on kooskõlas Maailma Terviseorganisatsiooni õhukvaliteedi suunistega;

| b) | liidu bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiga seotud eesmärkide saavutamine, vähendades hapestavate ja eutrofeerivate saasteainete ning muude saasteainete, sealhulgas troposfääriosooni määra ja sadestumist allapoole kriitilisi saastekoormusi ja –tasemeid; |
| --- | --- |

b)

liidu bioloogilise mitmekesisuse ja ökosüsteemiga seotud eesmärkide saavutamine, vähendades hapestavate ja eutrofeerivate saasteainete ning muude saasteainete, sealhulgas troposfääriosooni määra ja sadestumist allapoole kriitilisi saastekoormusi ja –tasemeid;

| c) | liidu seadusandlikes aktides kindlaks määratud, õhukvaliteediga seotud eesmärkide saavutamine; |
| --- | --- |

c)

liidu seadusandlikes aktides kindlaks määratud, õhukvaliteediga seotud eesmärkide saavutamine;

| d) | kliimamuutuse mõju vähendamine lühiajalise kliimamõjuga saaste vähendamise ning liidu kliima- ja energiapoliitika koostoime suurendamise teel. |
| --- | --- |

d)

kliimamuutuse mõju vähendamine lühiajalise kliimamõjuga saaste vähendamise ning liidu kliima- ja energiapoliitika koostoime suurendamise teel.

Käesolev direktiiv peab olema kooskõlas eelkõige paindlike liidu ja rahvusvaheliste kliimamuutuste meetmetega, sealhulgas, kuid mitte ainult 2030. aasta kliima- ja energiapoliitika raamistikuga ning tervikliku ja siduva ülemaailmse kliimamuutuste kokkuleppega.

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2. | „osooni eellased“ – lämmastikoksiidid, muud lenduvad orgaanilised ühendid kui metaan
  , metaan
  ja süsinikmonooksiid; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.

„osooni eellased“ – lämmastikoksiidid, muud lenduvad orgaanilised ühendid kui metaan
  , metaan
  ja süsinikmonooksiid;

| 2. | „osooni eellased“ – lämmastikoksiidid, muud lenduvad orgaanilised ühendid kui metaan ja süsinikmonooksiid; |
| --- | --- |

2.

„osooni eellased“ – lämmastikoksiidid, muud lenduvad orgaanilised ühendid kui metaan ja süsinikmonooksiid;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – punkt 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a. | „kriitiline saastekoormus“ – kvantitatiivne hinnang kokkupuute kohta ühe või mitme saasteainega, millel allpool seda taset vastavalt praegustele teadmistele puudub märkimisväärne kahjulik toime keskkonna teatavatele tundlikele osadele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – punkt 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3b. | „kriitiline saastetase“ – saasteainete kontsentratsioon atmosfääris või vood vastuvõtjatele, millest kõrgem tase võib vastavalt praegustele teadmistele olla vastuvõtjatele, nagu inimesed, taimed, ökosüsteemid või ained, otseselt kahjulik; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3b.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – punkt 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4a. | „troposfääriosoon“ – osoon troposfääri kõige madalamas osas; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4a.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – punkt 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 4b. | „lenduvad orgaanilised ühendid“ (LOÜ) – kõik inimtegevuse tulemusena tekkivad orgaanilised ühendid, välja arvatud metaan, mis võivad päikesevalguse toimel lämmastikoksiididega reageerides tekitada fotokeemilisi oksüdante; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4b.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – punkt 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 6a. | „heitkoguse riiklik ülemmäär“ – aine suurim lubatud kogus kilotonnides, mis võib liikmesriigis eralduda kalendriaasta jooksul; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6a.

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – punkt 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9. | „rahvusvaheline mereliiklus“ – kõikide lippude all sõitvate veesõidukite, välja arvatud kalapüügilaevade sellised sõidud merel ja rannikuvetes, mis väljuvad ühe riigi territooriumilt ja saabuvad teise riigi territooriumile; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.

välja jäetud

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – punkt 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12a. | „ELi õhusaasteallikatele suunatud poliitika“ – määrused või direktiivid, mille eesmärk on – osaliselt või mitte, ning sõltumata neis sätestatud kohustustest – vähendada vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), muude LOÜde kui metaan, ammoniaagi (NH3), tahkete osakeste (PM2,5 ) ja metaani (CH4) heitkoguseid, võttes leevendusmeetmeid allikate suhtes, kaasa arvatud vähemalt – kuid mitte ainult – heitkoguste vähendamine, mis on saavutatud järgmiste õigusaktidega: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

12a.

| — | direktiiv 94/63/EÜ

   (1a)

  ; |
| --- | --- |

—

direktiiv 94/63/EÜ

   (1a)

  ;

| — | direktiiv 97/68/EÜ

   (1b)

  ; |
| --- | --- |

—

direktiiv 97/68/EÜ

   (1b)

  ;

| — | direktiiv 98/70/EÜ

   (1c)

  ; |
| --- | --- |

—

direktiiv 98/70/EÜ

   (1c)

  ;

| — | direktiiv 1999/32/EÜ

   (1d)

  ; |
| --- | --- |

—

direktiiv 1999/32/EÜ

   (1d)

  ;

| — | direktiiv 2009/126/EÜ

   (1e)

  ; |
| --- | --- |

—

direktiiv 2009/126/EÜ

   (1e)

  ;

| — | direktiiv 2004/42/EÜ

   (1f)

  ; |
| --- | --- |

—

direktiiv 2004/42/EÜ

   (1f)

  ;

| — | direktiiv 2007/46/EÜ

   (1 g)

  , sh määrus (EÜ) nr 715/2007

   (1h)

  ; |
| --- | --- |

—

direktiiv 2007/46/EÜ

   (1 g)

  , sh määrus (EÜ) nr 715/2007

   (1h)

  ;

| — | määrus (EÜ) nr 79/2009

   (1i)

  ; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 79/2009

   (1i)

  ;

| — | määrus (EÜ) nr 595/2009

   (1j)

  ja määrus (EÜ) nr 661/2009

   (1k)

  ; |
| --- | --- |

—

määrus (EÜ) nr 595/2009

   (1j)

  ja määrus (EÜ) nr 661/2009

   (1k)

  ;

| — | direktiiv 2010/75/EL

   (1l)

  ; |
| --- | --- |

—

direktiiv 2010/75/EL

   (1l)

  ;

| — | määrus (EL) nr 167/2013

   (1m)

  ; |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 167/2013

   (1m)

  ;

| — | määrus (EL) nr 168/2013

   (1n)

  ; |
| --- | --- |

—

määrus (EL) nr 168/2013

   (1n)

  ;

| — | direktiiv 2014/94/EL

   (1o)

  . |
| --- | --- |

—

direktiiv 2014/94/EL

   (1o)

  .

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 3 – punkt 12 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 12b. | „asjaomane üldsus“ – üldsus, keda õhku eralduvate saasteainete heitkogused mõjutavad või tõenäoliselt mõjutavad või kellel on selle vastu huvi; käesoleva mõiste puhul loetakse, et niisugune huvi on keskkonnakaitset propageerivatel vabaühendustel, tarbijaühendustel, haavatavaid elanikkonnarühmi esindavatel organisatsioonidel ja teistel asjaomastel tervishoiuorganisatsioonidel, kes vastavad liikmesriigi õigusaktidest tulenevatele nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

12b.

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid piiravad vähemalt oma aastaseid vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), muude lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) kui metaan, ammoniaagi (NH3), tahkete osakeste (PM2,5 )
  ja metaani (CH4)
  inimtekkelisi heitkoguseid vastavalt riiklikele heite vähendamise kohustustele, mida kohaldatakse alates 2020. ja 2030. aastast ning mis on sätestatud II lisas. | 1.   Liikmesriigid piiravad vähemalt oma aastaseid vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), muude lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) kui metaan, ammoniaagi (NH3)
  ja
  tahkete osakeste (PM2,5 ) inimtekkelisi heitkoguseid vastavalt riiklikele heite vähendamise kohustustele, mida kohaldatakse alates 2020
  , 2025.
  ja 2030. aastast ning mis on sätestatud II lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid piiravad vähemalt oma aastaseid vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), muude lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) kui metaan, ammoniaagi (NH3), tahkete osakeste (PM2,5 )
  ja metaani (CH4)
  inimtekkelisi heitkoguseid vastavalt riiklikele heite vähendamise kohustustele, mida kohaldatakse alates 2020. ja 2030. aastast ning mis on sätestatud II lisas.

1.   Liikmesriigid piiravad vähemalt oma aastaseid vääveldioksiidi (SO2), lämmastikoksiidide (NOx), muude lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) kui metaan, ammoniaagi (NH3)
  ja
  tahkete osakeste (PM2,5 ) inimtekkelisi heitkoguseid vastavalt riiklikele heite vähendamise kohustustele, mida kohaldatakse alates 2020
  , 2025.
  ja 2030. aastast ning mis on sätestatud II lisas.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Liikmesriigid piiravad vähemalt oma aastaseid inimtekkelisi metaani (CH4

  )
  heitkoguseid, välja arvatud mäletsejatelt pärit soolesisene metaan, vastavalt riiklikele heite vähendamise kohustustele, mida kohaldatakse alates 2030. aastast ning mis on sätestatud II lisas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Liikmesriigid piiravad vähemalt oma aastaseid inimtekkelisi metaani (CH4

  )
  heitkoguseid, välja arvatud mäletsejatelt pärit soolesisene metaan, vastavalt riiklikele heite vähendamise kohustustele, mida kohaldatakse alates 2030. aastast ning mis on sätestatud II lisas.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   
  Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võtavad
  liikmesriigid
  kõik vajalikud meetmed, mis ei too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi, et piirata oma SO2, NOx, muude LOÜde kui metaan, NH3, PM2,5 ja CH4 2025. aasta inimtekkelisi heitkoguseid. Nende heitkoguste tase tehakse kindlaks müüdud kütuste alusel lineaarses vähendamiskavas, milles võetakse arvesse 2020. aastaks kehtestatud heitkoguste taset ja 2030. aastaks seatud
  heite vähendamise
  kohustustes määratud heitetasemeid
  . | 2.   Liikmesriigid
  teatavad riiklike
  heite vähendamise
  kohustuste täitmise edusammudest oma aruannetes, mille nad komisjonile artikli 9 kohaselt esitavad
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   
  Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, võtavad
  liikmesriigid
  kõik vajalikud meetmed, mis ei too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi, et piirata oma SO2, NOx, muude LOÜde kui metaan, NH3, PM2,5 ja CH4 2025. aasta inimtekkelisi heitkoguseid. Nende heitkoguste tase tehakse kindlaks müüdud kütuste alusel lineaarses vähendamiskavas, milles võetakse arvesse 2020. aastaks kehtestatud heitkoguste taset ja 2030. aastaks seatud
  heite vähendamise
  kohustustes määratud heitetasemeid
  .

2.   Liikmesriigid
  teatavad riiklike
  heite vähendamise
  kohustuste täitmise edusammudest oma aruannetes, mille nad komisjonile artikli 9 kohaselt esitavad
  .

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   
  Lõigete 1 ja 2
  täitmisel ei võeta arvesse järgmisi heiteid: | 3.   
  Lõike 1
  täitmisel ei võeta arvesse järgmisi heiteid: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Lõigete 1 ja 2
  täitmisel ei võeta arvesse järgmisi heiteid:

3.   
  Lõike 1
  täitmisel ei võeta arvesse järgmisi heiteid:

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | rahvusvahelisest mereliiklusest pärit heited
  , ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(d)

rahvusvahelisest mereliiklusest pärit heited
  , ilma et see piiraks artikli 5 lõike 1 kohaldamist
  .

| d) | rahvusvahelisest mereliiklusest pärit heited. |
| --- | --- |

d)

rahvusvahelisest mereliiklusest pärit heited.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.
     
  Selleks et saavutada artikli 4 lõike 2 kohaselt 2025. aastaks kehtestatud heite vahetasemed ning täita II lisas sätestatud, alates 2030. aastast kohaldatavaid riiklikke NOx, SO2 ja PM2,5 heite vähendamise kohustusi, võivad liikmesriigid võtta arvesse rahvusvahelises mereliikluses saavutatud NOx, SO2 ja PM2,5 heitkoguste vähendamisi muudest allikatest pärinevate NOx, SO2 ja PM2,5 sama aasta heitkoguste asemel, kui nad täidavad järgmisi tingimusi: | välja jäetud |
| (a) | heite vähendamine saavutatakse merepiirkondades, mis kuuluvad liikmesriikide territoriaalvetesse, majandusvöönditesse või saastekontrolli vöönditesse, kui neid on loodud; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.
     
  Selleks et saavutada artikli 4 lõike 2 kohaselt 2025. aastaks kehtestatud heite vahetasemed ning täita II lisas sätestatud, alates 2030. aastast kohaldatavaid riiklikke NOx, SO2 ja PM2,5 heite vähendamise kohustusi, võivad liikmesriigid võtta arvesse rahvusvahelises mereliikluses saavutatud NOx, SO2 ja PM2,5 heitkoguste vähendamisi muudest allikatest pärinevate NOx, SO2 ja PM2,5 sama aasta heitkoguste asemel, kui nad täidavad järgmisi tingimusi:

välja jäetud

(a)

heite vähendamine saavutatakse merepiirkondades, mis kuuluvad liikmesriikide territoriaalvetesse, majandusvöönditesse või saastekontrolli vöönditesse, kui neid on loodud;

| (b) | liikmesriigid on võtnud vastu tulemuslikud järelevalve- ja kontrollimeetmed ning neid rakendanud, et tagada kõnealuse paindlikkusmeetme nõuetekohane toimimine; |
| --- | --- |

(b)

liikmesriigid on võtnud vastu tulemuslikud järelevalve- ja kontrollimeetmed ning neid rakendanud, et tagada kõnealuse paindlikkusmeetme nõuetekohane toimimine;

| (c) | liikmesriigid on rakendanud meetmeid, et saavutada rahvusvahelisest mereliiklusest pärit NOx, SO2 ja PM2,5 heitkoguste määr, mis on väiksem kui heitkoguste tase, mis saavutataks NOx, SO2 ja PM2,5 heite suhtes kohaldatavate liidu standardite täitmiseks, ja on tõendanud, et nende meetmetega on saavutatud piisavalt suur heite täiendav vähendamine; |
| --- | --- |

(c)

liikmesriigid on rakendanud meetmeid, et saavutada rahvusvahelisest mereliiklusest pärit NOx, SO2 ja PM2,5 heitkoguste määr, mis on väiksem kui heitkoguste tase, mis saavutataks NOx, SO2 ja PM2,5 heite suhtes kohaldatavate liidu standardite täitmiseks, ja on tõendanud, et nende meetmetega on saavutatud piisavalt suur heite täiendav vähendamine;

| (d) | liikmesriigid ei ole punkti c kohaselt arvutatud NOx, SO2 ja PM2,5 heite vähendamisi võtnud arvesse rohkem kui 20 % ulatuses ning see asendamine ei too kaasa 2020. aastaks kehtestatud ja II lisas sätestatud riiklike heite vähendamise kohustuste täitmata jätmist. |
| --- | --- |

(d)

liikmesriigid ei ole punkti c kohaselt arvutatud NOx, SO2 ja PM2,5 heite vähendamisi võtnud arvesse rohkem kui 20 % ulatuses ning see asendamine ei too kaasa 2020. aastaks kehtestatud ja II lisas sätestatud riiklike heite vähendamise kohustuste täitmata jätmist.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 2 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid võivad II lisas osutatud metaaniheite vähendamise kohustusi täita
  ja heite vahetasemed saavutada
  ühiselt, eeldusel et nad täidavad järgmisi tingimusi: | 2.   Liikmesriigid võivad II lisas osutatud metaaniheite vähendamise kohustusi täita ühiselt, eeldusel et nad täidavad järgmisi tingimusi: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid võivad II lisas osutatud metaaniheite vähendamise kohustusi täita
  ja heite vahetasemed saavutada
  ühiselt, eeldusel et nad täidavad järgmisi tingimusi:

2.   Liikmesriigid võivad II lisas osutatud metaaniheite vähendamise kohustusi täita ühiselt, eeldusel et nad täidavad järgmisi tingimusi:

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid võivad kohandada SO2, NOx, NH3, muude LOÜde kui metaan ja PM2,5 iga-aastaseid riiklikke heiteinventuure kooskõlas IV lisaga, kui vastavalt teadusandmetele ajakohastatud täiustatud heiteinventuuride meetodite kohaldamise tõttu jääks liikmesriikide heite vähendamise kohustused täitmata
  või vahetasemed saavutamata
  . | 3.   Liikmesriigid võivad kohandada SO2, NOx, NH3, muude LOÜde kui metaan ja PM2,5 iga-aastaseid riiklikke heiteinventuure kooskõlas IV lisaga, kui vastavalt teadusandmetele ajakohastatud täiustatud heiteinventuuride meetodite kohaldamise tõttu jääks liikmesriikide heite vähendamise kohustused täitmata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid võivad kohandada SO2, NOx, NH3, muude LOÜde kui metaan ja PM2,5 iga-aastaseid riiklikke heiteinventuure kooskõlas IV lisaga, kui vastavalt teadusandmetele ajakohastatud täiustatud heiteinventuuride meetodite kohaldamise tõttu jääks liikmesriikide heite vähendamise kohustused täitmata
  või vahetasemed saavutamata
  .

3.   Liikmesriigid võivad kohandada SO2, NOx, NH3, muude LOÜde kui metaan ja PM2,5 iga-aastaseid riiklikke heiteinventuure kooskõlas IV lisaga, kui vastavalt teadusandmetele ajakohastatud täiustatud heiteinventuuride meetodite kohaldamise tõttu jääks liikmesriikide heite vähendamise kohustused täitmata.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Liikmesriigid, kes kavatsevad kohaldada
  lõikeid 1, 2 ja 3
  , teavitavad sellest komisjoni asjaomasele aruandeaastale eelneva aasta
  30. septembriks
  . Nimetatud teave peab hõlmama asjaomaseid saasteaineid ja sektoreid ning võimaluse korral riiklikele heiteinventuuridele avalduva mõju suurust. | 4.   Liikmesriigid, kes kavatsevad kohaldada
  käesoleva direktiivi kohast paindlikkusmeedet
  , teavitavad sellest komisjoni asjaomasele aruandeaastale eelneva aasta
  31. detsembriks
  . Nimetatud teave peab hõlmama asjaomaseid saasteaineid ja sektoreid ning võimaluse korral riiklikele heiteinventuuridele avalduva mõju suurust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Liikmesriigid, kes kavatsevad kohaldada
  lõikeid 1, 2 ja 3
  , teavitavad sellest komisjoni asjaomasele aruandeaastale eelneva aasta
  30. septembriks
  . Nimetatud teave peab hõlmama asjaomaseid saasteaineid ja sektoreid ning võimaluse korral riiklikele heiteinventuuridele avalduva mõju suurust.

4.   Liikmesriigid, kes kavatsevad kohaldada
  käesoleva direktiivi kohast paindlikkusmeedet
  , teavitavad sellest komisjoni asjaomasele aruandeaastale eelneva aasta
  31. detsembriks
  . Nimetatud teave peab hõlmama asjaomaseid saasteaineid ja sektoreid ning võimaluse korral riiklikele heiteinventuuridele avalduva mõju suurust.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, vaatab läbi ja hindab, kas
  mis tahes
  paindlikkusmeetme kasutamine konkreetsel aastal vastab asjakohastele nõuetele ja kriteeriumidele. | 5.   Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, vaatab läbi ja hindab, kas paindlikkusmeetme
  või kohandamise
  kasutamine konkreetsel aastal vastab asjakohastele nõuetele ja kriteeriumidele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, vaatab läbi ja hindab, kas
  mis tahes
  paindlikkusmeetme kasutamine konkreetsel aastal vastab asjakohastele nõuetele ja kriteeriumidele.

5.   Komisjon, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, vaatab läbi ja hindab, kas paindlikkusmeetme
  või kohandamise
  kasutamine konkreetsel aastal vastab asjakohastele nõuetele ja kriteeriumidele.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 5 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid
  üheksa
  kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta sai kätte artikli 7 lõigetes
  4,
  5 ja 6 osutatud asjaomase aruande, loeb asjaomane liikmesriik paindlikkusmeetme kasutamise selle aasta jaoks heaks kiidetuks ning kehtivaks. Kui komisjon on seisukohal, et paindlikkusmeetme kasutamine ei ole kooskõlas kohaldatavate nõuete ja kriteeriumidega, võtab ta vastu otsuse ja teatab liikmesriigile, et ta ei saa paindlikkusmeetme kasutamist heaks kiita. | Kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid
  kuue
  kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta sai kätte artikli 7 lõigetes 5 ja 6 osutatud asjaomase aruande, loeb asjaomane liikmesriik paindlikkusmeetme kasutamise selle aasta jaoks heaks kiidetuks ning kehtivaks. Kui komisjon on seisukohal, et paindlikkusmeetme kasutamine ei ole kooskõlas kohaldatavate nõuete ja kriteeriumidega, võtab ta
  üheksa kuu jooksul alates asjaomase aruande kättesaamise kuupäevast
  vastu otsuse ja teatab liikmesriigile, et ta ei saa paindlikkusmeetme kasutamist heaks kiita.
  Taotlusele tuleb lisada põhjendus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid
  üheksa
  kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta sai kätte artikli 7 lõigetes
  4,
  5 ja 6 osutatud asjaomase aruande, loeb asjaomane liikmesriik paindlikkusmeetme kasutamise selle aasta jaoks heaks kiidetuks ning kehtivaks. Kui komisjon on seisukohal, et paindlikkusmeetme kasutamine ei ole kooskõlas kohaldatavate nõuete ja kriteeriumidega, võtab ta vastu otsuse ja teatab liikmesriigile, et ta ei saa paindlikkusmeetme kasutamist heaks kiita.

Kui komisjon ei ole esitanud vastuväiteid
  kuue
  kuu jooksul alates kuupäevast, mil ta sai kätte artikli 7 lõigetes 5 ja 6 osutatud asjaomase aruande, loeb asjaomane liikmesriik paindlikkusmeetme kasutamise selle aasta jaoks heaks kiidetuks ning kehtivaks. Kui komisjon on seisukohal, et paindlikkusmeetme kasutamine ei ole kooskõlas kohaldatavate nõuete ja kriteeriumidega, võtab ta
  üheksa kuu jooksul alates asjaomase aruande kättesaamise kuupäevast
  vastu otsuse ja teatab liikmesriigile, et ta ei saa paindlikkusmeetme kasutamist heaks kiita.
  Taotlusele tuleb lisada põhjendus.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 5 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 6.   Komisjon võib vastavalt artiklis 14 osutatud kontrollimenetlusele võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas kasutada lõigetes
  1,
  2 ja 3 osutatud paindlikkusmeetmeid. | 6.   Komisjon võib vastavalt artiklis 14 osutatud kontrollimenetlusele võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas kasutada lõigetes 2 ja 3 osutatud paindlikkusmeetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon võib vastavalt artiklis 14 osutatud kontrollimenetlusele võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas kasutada lõigetes
  1,
  2 ja 3 osutatud paindlikkusmeetmeid.

6.   Komisjon võib vastavalt artiklis 14 osutatud kontrollimenetlusele võtta vastu rakendusakte, milles sätestatakse üksikasjalikud eeskirjad selle kohta, kuidas kasutada lõigetes 2 ja 3 osutatud paindlikkusmeetmeid.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid koostavad ja võtavad vastu riikliku õhusaaste kontrolli programmi kooskõlas III lisa 2. osaga, et piirata vastavalt artiklile 4 oma aastaseid
  inimtekkelisi
  heiteid. | 1.   Liikmesriigid koostavad ja võtavad vastu riikliku õhusaaste kontrolli programmi kooskõlas III lisa 2. osaga, et piirata vastavalt artiklile 4 oma aastaseid heiteid
  ja saavutada vastavalt artiklile 1 käesoleva direktiivi eesmärgid
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid koostavad ja võtavad vastu riikliku õhusaaste kontrolli programmi kooskõlas III lisa 2. osaga, et piirata vastavalt artiklile 4 oma aastaseid
  inimtekkelisi
  heiteid.

1.   Liikmesriigid koostavad ja võtavad vastu riikliku õhusaaste kontrolli programmi kooskõlas III lisa 2. osaga, et piirata vastavalt artiklile 4 oma aastaseid heiteid
  ja saavutada vastavalt artiklile 1 käesoleva direktiivi eesmärgid
  .

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | aa) | hindavad heitkoguste vähendamise meetmete kulutõhusust ja võtavad arvesse juba saavutatud heitkoguste vähendamist või juhul, kui liikmesriik seab esikohale oma heite vähendamise meetmed, vähendamist, mis on võimalik kehtivate liidu õigusaktide kohaldamise abil; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

hindavad heitkoguste vähendamise meetmete kulutõhusust ja võtavad arvesse juba saavutatud heitkoguste vähendamist või juhul, kui liikmesriik seab esikohale oma heite vähendamise meetmed, vähendamist, mis on võimalik kehtivate liidu õigusaktide kohaldamise abil;

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt a b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ab) | seavad esikohale konkreetsed poliitikameetmed, mille eesmärk on vähendada ohtu haavatavate inimrühmade tervisele ning tagada direktiivi 2008/50/EÜ XIV lisa B osa kohaselt kehtestatud kokkupuute vähendamise eesmärgi täitmine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ab)

seavad esikohale konkreetsed poliitikameetmed, mille eesmärk on vähendada ohtu haavatavate inimrühmade tervisele ning tagada direktiivi 2008/50/EÜ XIV lisa B osa kohaselt kehtestatud kokkupuute vähendamise eesmärgi täitmine;

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | võtavad arvesse vajadust vähendada
  õhusaasteainete heitkoguseid, et täita õhukvaliteedi eesmärke oma territooriumil ja vajaduse korral naaberliikmesriikides; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

võtavad arvesse vajadust vähendada
  õhusaasteainete heitkoguseid, et täita õhukvaliteedi eesmärke oma territooriumil ja vajaduse korral naaberliikmesriikides;

| b) | vähendavad
  õhusaasteainete heitkoguseid, et täita õhukvaliteedi eesmärke
  , eelkõige direktiivi 2008/50/EÜ kohaseid piirtasemeid,
  oma territooriumil ja vajaduse korral naaberliikmesriikides; |
| --- | --- |

b)

vähendavad
  õhusaasteainete heitkoguseid, et täita õhukvaliteedi eesmärke
  , eelkõige direktiivi 2008/50/EÜ kohaseid piirtasemeid,
  oma territooriumil ja vajaduse korral naaberliikmesriikides;

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | määravad kindlaks täiendava heitkoguste vähendamise, mis on vajalik, et saavutada 2030. aastaks välisõhu kvaliteedi tase, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud tasemega võrdne või sellest madalam; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

määravad kindlaks täiendava heitkoguste vähendamise, mis on vajalik, et saavutada 2030. aastaks välisõhu kvaliteedi tase, mis on Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud tasemega võrdne või sellest madalam;

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | määravad kindlaks täiendava heitkoguste vähendamise, mis võimaldab saavutada 2030. aastaks keskkonna kaitsmiseks vajalikud kriitilised saastekoormused ja -tasemed; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

bb)

määravad kindlaks täiendava heitkoguste vähendamise, mis võimaldab saavutada 2030. aastaks keskkonna kaitsmiseks vajalikud kriitilised saastekoormused ja -tasemed;

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt b c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bc) | määravad kindlaks meetmed, mida on vaja punktides b a ja b b osutatud eesmärkide täitmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

bc)

määravad kindlaks meetmed, mida on vaja punktides b a ja b b osutatud eesmärkide täitmiseks;

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | toetavad maksustiimulite abil investeeringute ümbersuunamist puhtale ja tõhusale tehnoloogiale ning säästvale tootmisele; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

toetavad maksustiimulite abil investeeringute ümbersuunamist puhtale ja tõhusale tehnoloogiale ning säästvale tootmisele;

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt c b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | cb) | hindavad, millises ulatuses on liikmesriikide eri geograafilistel piirkondadel seoses õhusaaste vähendamisega selged vajadused ja raskused; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

cb)

hindavad, millises ulatuses on liikmesriikide eri geograafilistel piirkondadel seoses õhusaaste vähendamisega selged vajadused ja raskused;

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | tagavad, et asjaomased pädevad asutused jälgivad liikmesriikide kehtestatud meetmete tulemuslikkust käesoleva direktiivi täitmisel ja on volitatud vajaduse korral tegutsema. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

da)

tagavad, et asjaomased pädevad asutused jälgivad liikmesriikide kehtestatud meetmete tulemuslikkust käesoleva direktiivi täitmisel ja on volitatud vajaduse korral tegutsema.

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisjon tagab, et kogu ELi õhusaasteainetele suunatud poliitika on otstarbekohane ja aitab saavutada ELi õhukvaliteedi eesmärke.




  Selleks saavutavad komisjon ja liikmesriigid viivitamata kokkuleppe praegu kaalumisel oleva tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste määruse uue ettepaneku kohta.




  Uut tüübikinnituses rakendatavat katsemeetodit kohaldatakse hiljemalt alates 2017. aastast ja sellega tagatakse, et selliste saasteainete nagu NOx ning tahked osakesed (PM2,5 ja PM10) kohta kehtestatakse tulemuslikud vastavustegurid, mis on vajalikud tegelike sõidutingimuste kajastamiseks. Uued katsed viiakse läbi sõltumatult ja läbipaistvalt.




  Need vastavustegurid on ranged ja koguseliselt piiratud, et kajastada üksnes tegelike sõidutingimuste katsete läbiviimise korra ebakindlust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon tagab, et kogu ELi õhusaasteainetele suunatud poliitika on otstarbekohane ja aitab saavutada ELi õhukvaliteedi eesmärke.

Selleks saavutavad komisjon ja liikmesriigid viivitamata kokkuleppe praegu kaalumisel oleva tegelikes sõidutingimustes tekkivate heitkoguste määruse uue ettepaneku kohta.

Uut tüübikinnituses rakendatavat katsemeetodit kohaldatakse hiljemalt alates 2017. aastast ja sellega tagatakse, et selliste saasteainete nagu NOx ning tahked osakesed (PM2,5 ja PM10) kohta kehtestatakse tulemuslikud vastavustegurid, mis on vajalikud tegelike sõidutingimuste kajastamiseks. Uued katsed viiakse läbi sõltumatult ja läbipaistvalt.

Need vastavustegurid on ranged ja koguseliselt piiratud, et kajastada üksnes tegelike sõidutingimuste katsete läbiviimise korra ebakindlust.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Liikmesriigid kehtestavad liikuvate ja paiksete allikate suhtes korrapärase ja ebakorrapärase keskkonnakontrolli, turujärelevalve ning avaliku aruandluse süsteemi, et tagada, et poliitika ja meetmed aitavad tegelikes kasutustingimustes tulemuslikult heitkoguseid vähendada. |
| | Komisjon esitab ...

   (*1)

  seadusandliku ettepaneku kogu liitu hõlmava kergeveokite heitenormide kasutusaegsete seirekatsete ja avaliku aruandluse süsteemi kohta, mida haldab asjaomane pädev asutus, et kontrollida sõidukite ja mootorite vastavust Euro 6 nõuetele kogu oma kasuliku eluea jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Liikmesriigid kehtestavad liikuvate ja paiksete allikate suhtes korrapärase ja ebakorrapärase keskkonnakontrolli, turujärelevalve ning avaliku aruandluse süsteemi, et tagada, et poliitika ja meetmed aitavad tegelikes kasutustingimustes tulemuslikult heitkoguseid vähendada.

Komisjon esitab ...

   (*1)

  seadusandliku ettepaneku kogu liitu hõlmava kergeveokite heitenormide kasutusaegsete seirekatsete ja avaliku aruandluse süsteemi kohta, mida haldab asjaomane pädev asutus, et kontrollida sõidukite ja mootorite vastavust Euro 6 nõuetele kogu oma kasuliku eluea jooksul.

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Liikmesriigid võivad toetada madalatasemelise heite allikate järkjärgulist kõrvaldamist, ergutades transpordi- ja kütusetarnesektoris poorsete voolikute asendamist heitevaba voolikutehnoloogiaga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Liikmesriigid võivad toetada madalatasemelise heite allikate järkjärgulist kõrvaldamist, ergutades transpordi- ja kütusetarnesektoris poorsete voolikute asendamist heitevaba voolikutehnoloogiaga.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 4 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | liikmesriigid otsustavad kasutada artiklis 5 sätestatud
  mis tahes
  paindlikkusmeedet. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(b)

liikmesriigid otsustavad kasutada artiklis 5 sätestatud
  mis tahes
  paindlikkusmeedet.

| b) | liikmesriigid otsustavad kasutada
  mõnda
  artiklis 5 sätestatud paindlikkusmeedet. |
| --- | --- |

b)

liikmesriigid otsustavad kasutada
  mõnda
  artiklis 5 sätestatud paindlikkusmeedet.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Riiklikes õhusaaste kontrolli programmides märgitakse, kas liikmesriigid kavatsevad kasutada artiklis 5 sätestatud paindlikkusmeetmeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Riiklikes õhusaaste kontrolli programmides märgitakse, kas liikmesriigid kavatsevad kasutada artiklis 5 sätestatud paindlikkusmeetmeid.

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 5.   Vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele konsulteerivad liikmesriigid oma riikliku õhusaaste kontrolli programmi projekti ja kõigi
  oluliste
  muudatuste üle enne nende lõplikku valmimist
  üldsuse ja
  pädevate asutustega, keda õhusaaste kontrolli programmi rakendamine nende konkreetsete keskkonnaülesannete tõttu õhusaaste, õhukvaliteedi ja halduse alal kõigil tasanditel tõenäoliselt puudutab.
  Vajaduse korral tagatakse piiriülesed konsultatsioonid vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele. | 5.   Vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele konsulteerivad liikmesriigid oma riikliku õhusaaste kontrolli programmi projekti ja kõigi muudatuste üle enne nende lõplikku valmimist pädevate asutustega, keda õhusaaste kontrolli programmi rakendamine nende konkreetsete keskkonnaülesannete tõttu õhusaaste, õhukvaliteedi ja halduse alal kõigil tasanditel tõenäoliselt puudutab.
  Konsultatsioonid hõlmavad asjaomaseid kohalikke või piirkondlikke ametiasutusi, kes vastutavad heitkoguste vähendamise poliitika rakendamise eest teatavates piirkondades ja/või linnastutes, jätmata kõrvale piirkondi ja/või linnastuid, mis asuvad vähemalt kahes liikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5.   Vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele konsulteerivad liikmesriigid oma riikliku õhusaaste kontrolli programmi projekti ja kõigi
  oluliste
  muudatuste üle enne nende lõplikku valmimist
  üldsuse ja
  pädevate asutustega, keda õhusaaste kontrolli programmi rakendamine nende konkreetsete keskkonnaülesannete tõttu õhusaaste, õhukvaliteedi ja halduse alal kõigil tasanditel tõenäoliselt puudutab.
  Vajaduse korral tagatakse piiriülesed konsultatsioonid vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele.

5.   Vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele konsulteerivad liikmesriigid oma riikliku õhusaaste kontrolli programmi projekti ja kõigi muudatuste üle enne nende lõplikku valmimist pädevate asutustega, keda õhusaaste kontrolli programmi rakendamine nende konkreetsete keskkonnaülesannete tõttu õhusaaste, õhukvaliteedi ja halduse alal kõigil tasanditel tõenäoliselt puudutab.
  Konsultatsioonid hõlmavad asjaomaseid kohalikke või piirkondlikke ametiasutusi, kes vastutavad heitkoguste vähendamise poliitika rakendamise eest teatavates piirkondades ja/või linnastutes, jätmata kõrvale piirkondi ja/või linnastuid, mis asuvad vähemalt kahes liikmesriigis.

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Liikmesriigid tagavad kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega, et üldsusega konsulteeritakse riiklike õhusaaste kontrolli programmide projektide koostamise ja läbivaatamise varases etapis ja kõigi nende muudatuste üle enne nende lõplikku valmimist. Vajaduse korral tagatakse piiriülesed konsultatsioonid vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele, sealhulgas direktiivi 2008/50/EÜ artiklile 25. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid tagavad kooskõlas asjaomaste liidu õigusaktidega, et üldsusega konsulteeritakse riiklike õhusaaste kontrolli programmide projektide koostamise ja läbivaatamise varases etapis ja kõigi nende muudatuste üle enne nende lõplikku valmimist. Vajaduse korral tagatakse piiriülesed konsultatsioonid vastavalt asjakohastele liidu õigusaktidele, sealhulgas direktiivi 2008/50/EÜ artiklile 25.

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Liikmesriigid nimetavad oma sõltumatu eksperdiasutuse, kes viib läbi riikliku õhusaaste kontrolli programmi projektide läbivaatamise, et hinnata kõnealustes programmides esitatud teabe õigsust ning poliitika ja meetmete asjakohasust. Läbivaatamise tulemused tehakse enne riikliku õhusaaste kontrolli programmi projekti avaldamist üldsusele kättesaadavaks, et võimaldada üldsuse sisukat osalemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Liikmesriigid nimetavad oma sõltumatu eksperdiasutuse, kes viib läbi riikliku õhusaaste kontrolli programmi projektide läbivaatamise, et hinnata kõnealustes programmides esitatud teabe õigsust ning poliitika ja meetmete asjakohasust. Läbivaatamise tulemused tehakse enne riikliku õhusaaste kontrolli programmi projekti avaldamist üldsusele kättesaadavaks, et võimaldada üldsuse sisukat osalemist.

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 6 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon esitab suunised heite vähendamise meetmete kohta, mida ei ole loetletud III lisa 1. osas, sealhulgas kodukütet ja maanteetransporti puudutavad meetmed, mille liikmesriigid võivad lisada oma riiklikusse õhusaaste kontrolli programmi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab suunised heite vähendamise meetmete kohta, mida ei ole loetletud III lisa 1. osas, sealhulgas kodukütet ja maanteetransporti puudutavad meetmed, mille liikmesriigid võivad lisada oma riiklikusse õhusaaste kontrolli programmi.

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 8.   Komisjon
  võib kehtestada
  riiklike õhusaaste kontrolli programmide väljatöötamise ja rakendamise suuniseid. | 8.   Komisjon
  kehtestab
  riiklike õhusaaste kontrolli programmide väljatöötamise ja rakendamise suuniseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8.   Komisjon
  võib kehtestada
  riiklike õhusaaste kontrolli programmide väljatöötamise ja rakendamise suuniseid.

8.   Komisjon
  kehtestab
  riiklike õhusaaste kontrolli programmide väljatöötamise ja rakendamise suuniseid.

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 9.   Samuti
  võib
  komisjon rakendusaktidega
  täpsustada
  liikmesriikide õhusaaste kontrolli programmide vormi ja vajaliku teabe. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 14 osutatud kontrollimenetlusega. | 9.   Samuti
  täpsustab
  komisjon rakendusaktidega liikmesriikide õhusaaste kontrolli programmide vormi ja vajaliku teabe. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 14 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

9.   Samuti
  võib
  komisjon rakendusaktidega
  täpsustada
  liikmesriikide õhusaaste kontrolli programmide vormi ja vajaliku teabe. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 14 osutatud kontrollimenetlusega.

9.   Samuti
  täpsustab
  komisjon rakendusaktidega liikmesriikide õhusaaste kontrolli programmide vormi ja vajaliku teabe. Kõnealused rakendusaktid võetakse vastu kooskõlas artiklis 14 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 6a




  Puhta õhu fond




  Komisjon hõlbustab juurdepääsu rahalisele toetusele, et aidata tagada asjakohaste meetmete võtmine käesoleva direktiivi kohaste eesmärkide järgimiseks.




  See hõlmab olemasolevaid vahendeid, muu hulgas järgmist:










  a) | põllumajanduspoliitika rahastamine, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika 2014–2020 perioodi rahastamispoliitika raames, mida on muudetud 2017. aasta vahekokkuvõttes, kuhu on lisatud õhukvaliteet avaliku hüvena ja pööratud erilist tähelepanu ammoniaagile või metaanile või mõlemale, et pakkuda liikmesriikidele ja asjaomastele piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele selle alusel võimalust heite vähendamisele erimeetmete abil kaasa aidata ja abi selle tegemiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 6a

Puhta õhu fond

Komisjon hõlbustab juurdepääsu rahalisele toetusele, et aidata tagada asjakohaste meetmete võtmine käesoleva direktiivi kohaste eesmärkide järgimiseks.

See hõlmab olemasolevaid vahendeid, muu hulgas järgmist:

a)

põllumajanduspoliitika rahastamine, sealhulgas ühise põllumajanduspoliitika 2014–2020 perioodi rahastamispoliitika raames, mida on muudetud 2017. aasta vahekokkuvõttes, kuhu on lisatud õhukvaliteet avaliku hüvena ja pööratud erilist tähelepanu ammoniaagile või metaanile või mõlemale, et pakkuda liikmesriikidele ja asjaomastele piirkondlikele ja kohalikele ametiasutustele selle alusel võimalust heite vähendamisele erimeetmete abil kaasa aidata ja abi selle tegemiseks;

| b) | teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ tulevased tööprogrammid; |
| --- | --- |

b)

teadusuuringute ja innovatsiooni raamprogrammi „Horisont 2020“ tulevased tööprogrammid;

| c) | Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid; |
| --- | --- |

c)

Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondid;

| d) | keskkonna ja kliimameetmete, näiteks programmi LIFE rahastamisvahendid; |
| --- | --- |

d)

keskkonna ja kliimameetmete, näiteks programmi LIFE rahastamisvahendid;

| e) | eespool nimetatud vahendite mis tahes kombinatsioon. |
| --- | --- |

e)

eespool nimetatud vahendite mis tahes kombinatsioon.

Komisjon tagab rahastamismenetluste lihtsuse, läbipaistvuse ja juurdepääsetavuse eri valitsustasandite jaoks.

Komisjon hindab võimalust luua ühtne kontaktpunkt, kus üksused saavad hõlpsasti uurida vahendite kättesaadavust ja menetlusi seoses juurdepääsuga projektidele, mis tegelevad õhusaaste küsimustega.

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.
     
  Liikmesriigid, kes kohaldavad artikli 5 lõike 1 kohast paindlikkusmeedet, lisavad asjaomase aasta informatiivsesse inventuuriaruandesse järgmise teabe: | välja jäetud |
| (a) | NOx, SO2 ja PM2,5 heidete kogused, mis oleksid tekkinud heite kontrolli piirkonna puudumise korral; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Liikmesriigid, kes kohaldavad artikli 5 lõike 1 kohast paindlikkusmeedet, lisavad asjaomase aasta informatiivsesse inventuuriaruandesse järgmise teabe:

välja jäetud

(a)

NOx, SO2 ja PM2,5 heidete kogused, mis oleksid tekkinud heite kontrolli piirkonna puudumise korral;

| (b) | heitkoguste vähendamise määr, mis on saavutatud liikmesriigile kuuluvas heite kontrolli piirkonnas vastavalt artikli 5 lõike 1 punktile c; |
| --- | --- |

(b)

heitkoguste vähendamise määr, mis on saavutatud liikmesriigile kuuluvas heite kontrolli piirkonnas vastavalt artikli 5 lõike 1 punktile c;

| (c) | paindlikkusmeetme kohaldamise ulatus; |
| --- | --- |

(c)

paindlikkusmeetme kohaldamise ulatus;

| (d) | mis tahes lisaandmed, mida liikmesriigid peavad asjakohaseks, et võimaldada komisjonil, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, täies ulatuses hinnata tingimusi, mille alusel paindlikkusmeedet on rakendatud. |
| --- | --- |

(d)

mis tahes lisaandmed, mida liikmesriigid peavad asjakohaseks, et võimaldada komisjonil, keda abistab Euroopa Keskkonnaamet, täies ulatuses hinnata tingimusi, mille alusel paindlikkusmeedet on rakendatud.

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 7 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 7.   Liikmesriigid koostavad heiteinventuurid, sealhulgas kohandatud heiteinventuurid, heiteprognoosid ja informatiivse inventuuriaruande vastavalt IV lisale. | 7.   Liikmesriigid koostavad heiteinventuurid, sealhulgas
  vajaduse korral
  kohandatud heiteinventuurid, heiteprognoosid ja informatiivse inventuuriaruande vastavalt IV lisale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7.   Liikmesriigid koostavad heiteinventuurid, sealhulgas kohandatud heiteinventuurid, heiteprognoosid ja informatiivse inventuuriaruande vastavalt IV lisale.

7.   Liikmesriigid koostavad heiteinventuurid, sealhulgas
  vajaduse korral
  kohandatud heiteinventuurid, heiteprognoosid ja informatiivse inventuuriaruande vastavalt IV lisale.

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid
  tagavad võimaluste piires, et
  õhusaaste kahjulikku mõju ökosüsteemidele
  seiratakse
  vastavalt V lisas sätestatud nõuetele. | 1.   Liikmesriigid
  seiravad
  õhusaaste kahjulikku mõju ökosüsteemidele vastavalt V lisas sätestatud nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid
  tagavad võimaluste piires, et
  õhusaaste kahjulikku mõju ökosüsteemidele
  seiratakse
  vastavalt V lisas sätestatud nõuetele.

1.   Liikmesriigid
  seiravad
  õhusaaste kahjulikku mõju ökosüsteemidele vastavalt V lisas sätestatud nõuetele.

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid kooskõlastavad õhusaaste mõju seiret
  vajaduse korral
  teiste seireprogrammidega, mis on kehtestatud liidu õigusaktide, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2008/50/EÜ ja 2000/60/EÜ alusel (30). | 2.   Liikmesriigid kooskõlastavad õhusaaste mõju seiret teiste seireprogrammidega, mis on kehtestatud liidu õigusaktide, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2008/50/EÜ ja 2000/60/EÜ alusel (30). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid kooskõlastavad õhusaaste mõju seiret
  vajaduse korral
  teiste seireprogrammidega, mis on kehtestatud liidu õigusaktide, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2008/50/EÜ ja 2000/60/EÜ alusel (30).

2.   Liikmesriigid kooskõlastavad õhusaaste mõju seiret teiste seireprogrammidega, mis on kehtestatud liidu õigusaktide, sealhulgas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivide 2008/50/EÜ ja 2000/60/EÜ alusel (30).

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile oma riikliku õhusaaste kontrolli programmi
  [kolme kuu jooksul pärast artiklis 17 nimetatud kuupäeva, mille sisestab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus]
  ja seejärel selle ajakohastatud versiooni iga kahe aasta tagant. | 1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile oma riikliku õhusaaste kontrolli programmi ... (*2) ja seejärel selle ajakohastatud versiooni iga kahe aasta tagant. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile oma riikliku õhusaaste kontrolli programmi
  [kolme kuu jooksul pärast artiklis 17 nimetatud kuupäeva, mille sisestab Euroopa Liidu Väljaannete Talitus]
  ja seejärel selle ajakohastatud versiooni iga kahe aasta tagant.

1.   Liikmesriigid esitavad komisjonile oma riikliku õhusaaste kontrolli programmi ... (*2) ja seejärel selle ajakohastatud versiooni iga kahe aasta tagant.

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Kui riiklikku õhusaaste kontrolli programmi ajakohastatakse artikli 6 lõike 4 kohaselt,
  teavitab
  asjaomane liikmesriik
  komisjoni sellest
  kahe kuu jooksul. | Kui riiklikku õhusaaste kontrolli programmi ajakohastatakse artikli 6 lõike 4 kohaselt,
  edastab
  asjaomane liikmesriik
  ajakohastatud programmi komisjonile
  kahe kuu jooksul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui riiklikku õhusaaste kontrolli programmi ajakohastatakse artikli 6 lõike 4 kohaselt,
  teavitab
  asjaomane liikmesriik
  komisjoni sellest
  kahe kuu jooksul.

Kui riiklikku õhusaaste kontrolli programmi ajakohastatakse artikli 6 lõike 4 kohaselt,
  edastab
  asjaomane liikmesriik
  ajakohastatud programmi komisjonile
  kahe kuu jooksul.

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 2 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Alates 2017. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile I lisas sätestatud andmete esitamise kuupäevaks oma riiklikud heiteinventuurid, heiteprognoosid, ruumiliselt jaotatud heiteinventuurid, suuri punktreostusallikaid hõlmavad inventuurid ja andmed, millele on osutatud artikli 7 lõigetes 1, 2 ja 3, ning kui see on asjakohane, artikli 7 lõigetes
  4,
  5 ja 6. | 2.   Alates 2017. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile I lisas sätestatud andmete esitamise kuupäevaks oma riiklikud heiteinventuurid, heiteprognoosid, ruumiliselt jaotatud heiteinventuurid, suuri punktreostusallikaid hõlmavad inventuurid ja andmed, millele on osutatud artikli 7 lõigetes 1, 2 ja 3, ning kui see on asjakohane, artikli 7 lõigetes 5 ja 6. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Alates 2017. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile I lisas sätestatud andmete esitamise kuupäevaks oma riiklikud heiteinventuurid, heiteprognoosid, ruumiliselt jaotatud heiteinventuurid, suuri punktreostusallikaid hõlmavad inventuurid ja andmed, millele on osutatud artikli 7 lõigetes 1, 2 ja 3, ning kui see on asjakohane, artikli 7 lõigetes
  4,
  5 ja 6.

2.   Alates 2017. aastast esitavad liikmesriigid komisjonile ja Euroopa Keskkonnaametile I lisas sätestatud andmete esitamise kuupäevaks oma riiklikud heiteinventuurid, heiteprognoosid, ruumiliselt jaotatud heiteinventuurid, suuri punktreostusallikaid hõlmavad inventuurid ja andmed, millele on osutatud artikli 7 lõigetes 1, 2 ja 3, ning kui see on asjakohane, artikli 7 lõigetes 5 ja 6.

Muudatusettepanek 134

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 3.
     
  Liikmesriigid esitavad oma CH4 riiklike heitkoguste andmed ja prognoosid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 525/2013

   (31)

  . | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3.
     
  Liikmesriigid esitavad oma CH4 riiklike heitkoguste andmed ja prognoosid kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 525/2013

   (31)

  .

välja jäetud

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 4 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 4.   Komisjon, keda abistavad Euroopa Keskkonnaamet ja liikmesriigid, vaatab riiklikud heiteinventuurid korrapäraselt läbi. Kõnealune läbivaatamine hõlmab järgmist: | 4.   Komisjon, keda abistavad Euroopa Keskkonnaamet ja liikmesriigid, vaatab riiklikud heiteinventuurid
  ja riiklikud õhusaaste kontrolli programmid
  korrapäraselt läbi. Kõnealune läbivaatamine hõlmab järgmist: |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4.   Komisjon, keda abistavad Euroopa Keskkonnaamet ja liikmesriigid, vaatab riiklikud heiteinventuurid korrapäraselt läbi. Kõnealune läbivaatamine hõlmab järgmist:

4.   Komisjon, keda abistavad Euroopa Keskkonnaamet ja liikmesriigid, vaatab riiklikud heiteinventuurid
  ja riiklikud õhusaaste kontrolli programmid
  korrapäraselt läbi. Kõnealune läbivaatamine hõlmab järgmist:

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 4 – punkt c a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ca) | kontrollid, et teha kindlaks riiklike õhusaaste kontrolli programmide vastavus artikli 6 nõuetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ca)

kontrollid, et teha kindlaks riiklike õhusaaste kontrolli programmide vastavus artikli 6 nõuetele.

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 9 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjoni läbivaatamise tulemused tehakse kooskõlas artikliga 11 üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjoni läbivaatamise tulemused tehakse kooskõlas artikliga 11 üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  vähemalt kord iga viie aasta järel
  aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta
  , sealhulgas hinnangu oma panuse kohta käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisel
  . | 1.   Komisjon esitab
  alates ...

   (*3)

  iga 30 kuu järel
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.
  Seejuures hindab komisjon järgmist: |
| | a) | oma panust ja liikmesriikide jõupingutusi käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon esitab Euroopa Parlamendile ja nõukogule
  vähemalt kord iga viie aasta järel
  aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta
  , sealhulgas hinnangu oma panuse kohta käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamisel
  .

1.   Komisjon esitab
  alates ...

   (*3)

  iga 30 kuu järel
  Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande käesoleva direktiivi rakendamise kohta.
  Seejuures hindab komisjon järgmist:

a)

oma panust ja liikmesriikide jõupingutusi käesoleva direktiivi eesmärkide saavutamiseks;

| b) | edusamme õhusaasteainete heite vähendamisel 2025. ja 2030. aastani; |
| --- | --- |

b)

edusamme õhusaasteainete heite vähendamisel 2025. ja 2030. aastani;

| c) | edusamme liikumisel seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kehtestatud pikaajaliste õhu kvaliteedi eesmärkide saavutamise suunas; |
| --- | --- |

c)

edusamme liikumisel seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kehtestatud pikaajaliste õhu kvaliteedi eesmärkide saavutamise suunas;

| d) | seda, kas kriitilisi saastetasemeid ja koormusi ning Maailma Terviseorganisatsiooni soovituslikke väärtusi on ületatud; ning |
| --- | --- |

d)

seda, kas kriitilisi saastetasemeid ja koormusi ning Maailma Terviseorganisatsiooni soovituslikke väärtusi on ületatud; ning

| e) | seda, millisel määral kasutasid liikmesriigid olemasolevat ELi rahastamist õhusaaste vähendamisele kaasaaitamiseks. |
| --- | --- |

e)

seda, millisel määral kasutasid liikmesriigid olemasolevat ELi rahastamist õhusaaste vähendamisele kaasaaitamiseks.

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Komisjon lisab aruannetesse liikmesriikide heitkoguste vähendamise kohta 2020., 2025. ja 2030. aastaks vajaduse korral põhjused, miks eesmärgid jäid saavutamata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon lisab aruannetesse liikmesriikide heitkoguste vähendamise kohta 2020., 2025. ja 2030. aastaks vajaduse korral põhjused, miks eesmärgid jäid saavutamata.

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Kui aruanne näitab, et liikmesriigid ei suuda järgida liidu õigusakte ja direktiivis 2008/50/EÜ sätestatud õhukvaliteedi piirväärtust, siis komisjon |
| | a) | hindab, kas nõuete mittejärgimise põhjustas ebatõhus ELi õhusaasteallikatele suunatud poliitika, sealhulgas selle rakendamine liikmesriigi tasandil, |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui aruanne näitab, et liikmesriigid ei suuda järgida liidu õigusakte ja direktiivis 2008/50/EÜ sätestatud õhukvaliteedi piirväärtust, siis komisjon

a)

hindab, kas nõuete mittejärgimise põhjustas ebatõhus ELi õhusaasteallikatele suunatud poliitika, sealhulgas selle rakendamine liikmesriigi tasandil,

| b) | konsulteerib artiklis 14 osutatud komiteega ja teeb kindlaks vajaduse uute heiteallikaid käsitlevate ELi õigusaktide järele ning vajaduse korral esitab seadusandlikud ettepanekud, et tagada kooskõla käesoleva direktiivi eesmärkidega. Iga sellist ettepanekut peaks toetama põhjalik mõjuhinnang ja selles tuleks arvesse võtta viimaseid teaduslikke andmeid. |
| --- | --- |

b)

konsulteerib artiklis 14 osutatud komiteega ja teeb kindlaks vajaduse uute heiteallikaid käsitlevate ELi õigusaktide järele ning vajaduse korral esitab seadusandlikud ettepanekud, et tagada kooskõla käesoleva direktiivi eesmärkidega. Iga sellist ettepanekut peaks toetama põhjalik mõjuhinnang ja selles tuleks arvesse võtta viimaseid teaduslikke andmeid.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Komisjon
  esitab nimetatud aruande igal juhul 2025. aasta kohta ning lisab ka teabe artikli 4 lõikes 2 osutatud heite vahetasemete saavutamise kohta ning juhul, kui neid ei ole saavutatud, selle põhjused. Ta teeb
  kindlaks, kas on vaja võtta edasisi meetmeid, arvestades ka rakendamise mõju sektoritele. | Nende aruannete alusel teeb
  komisjon
  koos liikmesriikidega
  kindlaks, kas on vaja võtta edasisi meetmeid,
  sealhulgas riiklikul tasandil,
  arvestades ka rakendamise mõju sektoritele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  esitab nimetatud aruande igal juhul 2025. aasta kohta ning lisab ka teabe artikli 4 lõikes 2 osutatud heite vahetasemete saavutamise kohta ning juhul, kui neid ei ole saavutatud, selle põhjused. Ta teeb
  kindlaks, kas on vaja võtta edasisi meetmeid, arvestades ka rakendamise mõju sektoritele.

Nende aruannete alusel teeb
  komisjon
  koos liikmesriikidega
  kindlaks, kas on vaja võtta edasisi meetmeid,
  sealhulgas riiklikul tasandil,
  arvestades ka rakendamise mõju sektoritele.

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Lõikes 1 osutatud aruanded
  võivad sisaldada
  käesoleva direktiivi keskkonnamõju
  ja
  sotsiaal-majandusliku mõju hinnangut. | 2.   Lõikes 1 osutatud aruanded
  sisaldavad
  käesoleva direktiivi
  tervise- ja
  keskkonnamõju
  ning
  sotsiaal-majandusliku mõju hinnangut
  , sealhulgas mõju liikmesriikide tervishoiusüsteemidele ja õigusaktide mitterakendamise hinda
  .
  Komisjon teeb need aruanded avalikkusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Lõikes 1 osutatud aruanded
  võivad sisaldada
  käesoleva direktiivi keskkonnamõju
  ja
  sotsiaal-majandusliku mõju hinnangut.

2.   Lõikes 1 osutatud aruanded
  sisaldavad
  käesoleva direktiivi
  tervise- ja
  keskkonnamõju
  ning
  sotsiaal-majandusliku mõju hinnangut
  , sealhulgas mõju liikmesriikide tervishoiusüsteemidele ja õigusaktide mitterakendamise hinda
  .
  Komisjon teeb need aruanded avalikkusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Samuti teostab komisjon enne riikliku heitkoguste vähendamise kohustuse kindlaksmääramist mõjuhinnangu elavhõbeda (Hg) kohta ja vajaduse korral esitab uue seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Samuti teostab komisjon enne riikliku heitkoguste vähendamise kohustuse kindlaksmääramist mõjuhinnangu elavhõbeda (Hg) kohta ja vajaduse korral esitab uue seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 10a




  Euroopa puhta õhu foorum




  Komisjon loob puhta õhu foorumi, et hõlbustada puhta õhu programmi kooskõlastatud rakendamist ja tuua iga kahe aasta järel kokku kõik asjaomased sidusrühmad, kelle hulka kuuluvad liikmesriikide kõikide tasandite pädevad asutused, komisjon, tööstus, kodanikuühiskond ja teadusringkond. Puhta õhu foorum teostab järelevalvet riiklike õhusaaste kontrolli programmide väljatöötamise ja rakendamise suuniste koostamise ning heitkoguste vähendamise kavade kujunemise üle, kaasa arvatud aruandlusnõuete hindamine. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 10a

Euroopa puhta õhu foorum

Komisjon loob puhta õhu foorumi, et hõlbustada puhta õhu programmi kooskõlastatud rakendamist ja tuua iga kahe aasta järel kokku kõik asjaomased sidusrühmad, kelle hulka kuuluvad liikmesriikide kõikide tasandite pädevad asutused, komisjon, tööstus, kodanikuühiskond ja teadusringkond. Puhta õhu foorum teostab järelevalvet riiklike õhusaaste kontrolli programmide väljatöötamise ja rakendamise suuniste koostamise ning heitkoguste vähendamise kavade kujunemise üle, kaasa arvatud aruandlusnõuete hindamine.

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | liikmesriikide edusammud 2015. ja 2030. aastaks seatud konkreetsete riigipõhiste siduvate õhusaastega seotud eesmärkide saavutamiseks iga saasteaine puhul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

ba)

liikmesriikide edusammud 2015. ja 2030. aastaks seatud konkreetsete riigipõhiste siduvate õhusaastega seotud eesmärkide saavutamiseks iga saasteaine puhul.

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | artikli 9 lõikes 4 osutatud läbivaatamise tulemused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

bb)

artikli 9 lõikes 4 osutatud läbivaatamise tulemused.

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Liikmesriigid tagavad asjaomase üldsuse juurdepääsu haldus- või kohtumenetlustele, et vaidlustada pädevate asutuste või eraõiguslike isikute tegevus või tegevusetus, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.




  Nende menetlustega tagatakse kohane ja tõhus õiguskaitse, sealhulgas vajaduse korral esialgne õiguskaitse, ning need peavad olema ausad, õiglased, õigeaegsed ja mitte takistavalt kallid.




  Liikmesriigid tagavad, et teave nendele menetlustele juurdepääsu kohta tehakse avalikkusele kättesaadavaks, ning kaaluvad sobivate abimehhanismide kehtestamist, et kõrvaldada või vähendada õigusemõistmisele juurdepääsu rahalisi ja muid takistusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liikmesriigid tagavad asjaomase üldsuse juurdepääsu haldus- või kohtumenetlustele, et vaidlustada pädevate asutuste või eraõiguslike isikute tegevus või tegevusetus, mis ei vasta käesoleva direktiivi nõuetele.

Nende menetlustega tagatakse kohane ja tõhus õiguskaitse, sealhulgas vajaduse korral esialgne õiguskaitse, ning need peavad olema ausad, õiglased, õigeaegsed ja mitte takistavalt kallid.

Liikmesriigid tagavad, et teave nendele menetlustele juurdepääsu kohta tehakse avalikkusele kättesaadavaks, ning kaaluvad sobivate abimehhanismide kehtestamist, et kõrvaldada või vähendada õigusemõistmisele juurdepääsu rahalisi ja muid takistusi.

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Vastavalt artikli 10 lõikes 1 osutatud aruannetele peaks komisjon hindama NH3 siduvaid riiklikke heite vähendamise kohustusi uusimate teaduslike tõendite alusel, võttes arvesse liikmesriikide saavutusi vastavalt direktiivile 2001/81/EÜ ja 1979. piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokollile hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta.




  Komisjon peab 2022. aastaks hindama saavutusi direktiivis sätestatud kohustuste täitmisel, võttes muu hulgas arvesse:










  a) | ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni juhenddokumenti ammoniaagi heite ennetamise ja vähendamise kohta, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni heade põllumajandustavade raamjuhendit ammoniaagi heite vähendamiseks, mis vaadati läbi 2014. aastal, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL artikli 3 lõikes 10 sätestatud parimaid võimalikke meetodeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Vastavalt artikli 10 lõikes 1 osutatud aruannetele peaks komisjon hindama NH3 siduvaid riiklikke heite vähendamise kohustusi uusimate teaduslike tõendite alusel, võttes arvesse liikmesriikide saavutusi vastavalt direktiivile 2001/81/EÜ ja 1979. piiriülese õhusaaste kauglevi konventsiooni protokollile hapestumise, eutrofeerumise ja troposfääriosooni vähendamise kohta.

Komisjon peab 2022. aastaks hindama saavutusi direktiivis sätestatud kohustuste täitmisel, võttes muu hulgas arvesse:

a)

ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni juhenddokumenti ammoniaagi heite ennetamise ja vähendamise kohta, ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni heade põllumajandustavade raamjuhendit ammoniaagi heite vähendamiseks, mis vaadati läbi 2014. aastal, ning Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2010/75/EL artikli 3 lõikes 10 sätestatud parimaid võimalikke meetodeid.

| b) | ühise põllumajanduspoliitika raames võetavaid põllumajanduse keskkonnameetmeid; |
| --- | --- |

b)

ühise põllumajanduspoliitika raames võetavaid põllumajanduse keskkonnameetmeid;

| c) | kõigi asjaomaste õhukvaliteedialaste õigusaktide läbivaatamisi, sealhulgas neid, millele on viidatud kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikes 12a. |
| --- | --- |

c)

kõigi asjaomaste õhukvaliteedialaste õigusaktide läbivaatamisi, sealhulgas neid, millele on viidatud kõnealuse direktiivi artikli 3 lõikes 12a.

Vajaduse korral esitab komisjon õigusaktiettepanekuid piirmäärade kohta, mida kohaldada pärast 2030. aastat õhukvaliteedi standardite parandamiseks.

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 11 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Artikkel 11a




  Komisjon vaatab käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 1 osutatud aruannete põhjal hiljemalt 2025. aastal läbi, et tagada liikumine Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud õhu kvaliteedi taseme ning seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kehtestatud õhu kvaliteedi pikaajaliste eesmärkide saavutamise poole. Eelkõige esitab komisjon vajaduse korral ning teaduslikku ja tehnoloogilist arengut arvesse võttes ettepanekuid muudatuste tegemiseks II lisas esitatud riiklike heite vähendamise kohustuste muutmiseks.




  Komisjon kaalub artikli 10 lõikes 1 osutatud korrapäraste aruannete põhjal meetmeid rahvusvahelisest laevandusest, eelkõige liikmesriikide territoriaalvetest ja majandusvöönditest pärit heite vähendamiseks ning esitab vajaduse korral seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 11a

Komisjon vaatab käesoleva direktiivi artikli 10 lõikes 1 osutatud aruannete põhjal hiljemalt 2025. aastal läbi, et tagada liikumine Maailma Terviseorganisatsiooni soovitatud õhu kvaliteedi taseme ning seitsmendas keskkonnaalases tegevusprogrammis kehtestatud õhu kvaliteedi pikaajaliste eesmärkide saavutamise poole. Eelkõige esitab komisjon vajaduse korral ning teaduslikku ja tehnoloogilist arengut arvesse võttes ettepanekuid muudatuste tegemiseks II lisas esitatud riiklike heite vähendamise kohustuste muutmiseks.

Komisjon kaalub artikli 10 lõikes 1 osutatud korrapäraste aruannete põhjal meetmeid rahvusvahelisest laevandusest, eelkõige liikmesriikide territoriaalvetest ja majandusvöönditest pärit heite vähendamiseks ning esitab vajaduse korral seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 12

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Selleks et panna heitkoguste vähendamisele tugevam alus, jätkavad liit ja vastavalt vajadusele liikmesriigid kahepoolset ja mitmepoolset koostööd kolmandate riikidega ning kooskõlastamist asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), sealhulgas tehnilise ja teadusliku uurimis- ja arendustegevus alase teabevahetuse kaudu. | Selleks et panna heitkoguste vähendamisele tugevam alus, jätkavad liit ja vastavalt vajadusele liikmesriigid kahepoolset ja mitmepoolset koostööd kolmandate riikidega ning kooskõlastamist asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE),
  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO),
  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), sealhulgas tehnilise ja teadusliku uurimis- ja arendustegevus alase teabevahetuse kaudu.
  Liikmesriigid korraldavad piiriüleseid konsultatsioone ühiste ohtude teemal, mida kujutavad endast nende riikide naabruses asuvatest tööstuspiirkondadest pärit heitkoguseid ning asjaomased liikmesriigid töötavad välja ühised kavad heite kaotamiseks või vähendamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Selleks et panna heitkoguste vähendamisele tugevam alus, jätkavad liit ja vastavalt vajadusele liikmesriigid kahepoolset ja mitmepoolset koostööd kolmandate riikidega ning kooskõlastamist asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE), Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), sealhulgas tehnilise ja teadusliku uurimis- ja arendustegevus alase teabevahetuse kaudu.

Selleks et panna heitkoguste vähendamisele tugevam alus, jätkavad liit ja vastavalt vajadusele liikmesriigid kahepoolset ja mitmepoolset koostööd kolmandate riikidega ning kooskõlastamist asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu ÜRO Keskkonnaprogramm (UNEP), Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni Euroopa Majanduskomisjon (UNECE),
  ÜRO Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO),
  Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) ja Rahvusvaheline Tsiviillennunduse Organisatsioon (ICAO), sealhulgas tehnilise ja teadusliku uurimis- ja arendustegevus alase teabevahetuse kaudu.
  Liikmesriigid korraldavad piiriüleseid konsultatsioone ühiste ohtude teemal, mida kujutavad endast nende riikide naabruses asuvatest tööstuspiirkondadest pärit heitkoguseid ning asjaomased liikmesriigid töötavad välja ühised kavad heite kaotamiseks või vähendamiseks.

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| 2.   Artikli 6 lõikes 7, artikli 7 lõikes 9 ja artikli 8 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates
  käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast
  . | 2.   Artikli 6 lõikes 7, artikli 7 lõikes 9 ja artikli 8 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates (*4)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2.   Artikli 6 lõikes 7, artikli 7 lõikes 9 ja artikli 8 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  määramata ajaks
  alates
  käesoleva direktiivi jõustumise kuupäevast
  .

2.   Artikli 6 lõikes 7, artikli 7 lõikes 9 ja artikli 8 lõikes 3 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile
  viieks aastaks
  alates (*4)

  . Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist uuendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Liikmesriigid sätestavad eeskirjad, milles käsitletakse karistusi käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise eest, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste eeskirjade rakendamine. Ette nähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad. | Liikmesriigid sätestavad eeskirjad, milles käsitletakse karistusi käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise eest, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste eeskirjade rakendamine. Ette nähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt ...

   (*5)

  ning annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid sätestavad eeskirjad, milles käsitletakse karistusi käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise eest, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste eeskirjade rakendamine. Ette nähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.

Liikmesriigid sätestavad eeskirjad, milles käsitletakse karistusi käesoleva direktiivi alusel vastu võetud siseriiklike sätete rikkumise eest, ning võtavad kõik vajalikud meetmed, et tagada kõnealuste eeskirjade rakendamine. Ette nähtud karistused peavad olema tõhusad, proportsionaalsed ja hoiatavad.
  Liikmesriigid teatavad neist sätetest komisjonile hiljemalt ...

   (*5)

  ning annavad viivitamata teada nende edaspidistest muudatustest.

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 15 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei anna liikmesriigid nõuete järgimise kohustust edasi asutustele, kellel ei ole strateegilist pädevust direktiivi nõuete täitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Ilma et see piiraks lõike 1 kohaldamist, ei anna liikmesriigid nõuete järgimise kohustust edasi asutustele, kellel ei ole strateegilist pädevust direktiivi nõuete täitmiseks.

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| Direktiivi 2003/35/EÜ I lisasse lisatakse
  punkt
   g: | Direktiivi 2003/35/EÜ I lisasse lisatakse
  punktid
   g 
  ja h
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Direktiivi 2003/35/EÜ I lisasse lisatakse
  punkt
   g:

Direktiivi 2003/35/EÜ I lisasse lisatakse
  punktid
   g 
  ja h
  :

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 16 – punkt 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | „h) | Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) artikkel 23.“ |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

„h)

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiivi 2008/50/EÜ (välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta) artikkel 23.“

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – tabel A – rida 4

I lisa – tabel A – rida 4

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Riigi koguheide allikakategooriate kaupa | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Riigi koguheide allikakategooriate kaupa

Riigi koguheide allikakategooriate kaupa

—

CH4

CH4

Kord aastas, alates 2005. aastast kuni aruandeaastani miinus 2 (X–2)

Kord aastas, alates 2005. aastast kuni aruandeaastani miinus 2 (X–2)

15/02****

15/02****

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

välja jäetud

Muudatusettepanek 91

Muudatusettepanek 91

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – tabel A – rida 5

I lisa – tabel A – rida 5

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Riigi esialgsed heitkogused aruandluse koondnomenklatuuri(2) põhjal | — | SO2, NOX, NH3, muud LOÜd kui metaan, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Riigi esialgsed heitkogused aruandluse koondnomenklatuuri(2) põhjal

(2)

—

SO2, NOX, NH3, muud LOÜd kui metaan, PM2,5

2

X

3

2,5

Kord aastas
  , aruandeaasta miinus 1 (X–1)

Kord aastas

30/09

30/09

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

| Riigi esialgsed heitkogused aruandluse koondnomenklatuuri(2) põhjal | — | SO2, NOX, NH3, muud LOÜd kui metaan, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Riigi esialgsed heitkogused aruandluse koondnomenklatuuri(2) põhjal

(2)

—

SO2, NOX, NH3, muud LOÜd kui metaan, PM2,5

2

X

3

2,5

Kord kahe aasta järel
  , aruandeaasta miinus 1 (X–1)

Kord kahe aasta järel

31/12

31/12

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

I lisa – tabel C – rida 5

I lisa – tabel C – rida 5

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

| Prognoositud heitkogused koondallikakategooriate kaupa | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Prognoositud heitkogused koondallikakategooriate kaupa

Prognoositud heitkogused koondallikakategooriate kaupa

—

CH4

CH4

Iga kahe aasta järel iga aasta kohta alates aastast X kuni aastani 2030, võimaluse korral aastani 2040 ja 2050

Iga kahe aasta järel iga aasta kohta alates aastast X kuni aastani 2030, võimaluse korral aastani 2040 ja 2050

15/03

15/03

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

välja jäetud

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt a

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | lämmastiku käitlemine, arvestades kogu lämmastikuringet; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

lämmastiku käitlemine, arvestades kogu lämmastikuringet;

| a) | lämmastiku käitlemine, arvestades kogu lämmastikuringet
  ning pidades silmas mulla ja toitainete majandamise kavade koostamist
  ; |
| --- | --- |

a)

lämmastiku käitlemine, arvestades kogu lämmastikuringet
  ning pidades silmas mulla ja toitainete majandamise kavade koostamist
  ;

ning pidades silmas mulla ja toitainete majandamise kavade koostamist

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt c

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt c

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (c) | vähesaastavad sõnnikulaotustehnikad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

vähesaastavad sõnnikulaotustehnikad;

| c) | vähesaastavad sõnnikulaotustehnikad
  , sh vedelike ja tahke aine eraldamist hõlmavad tehnikad
  ; |
| --- | --- |

c)

vähesaastavad sõnnikulaotustehnikad
  , sh vedelike ja tahke aine eraldamist hõlmavad tehnikad
  ;

, sh vedelike ja tahke aine eraldamist hõlmavad tehnikad

Muudatusettepanek 97

Muudatusettepanek 97

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt e

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | vähesaastavad sõnniku töötlemise ja kompostimise tehnikad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

vähesaastavad sõnniku töötlemise ja kompostimise tehnikad;

| e) | vähesaastavad sõnniku töötlemise ja kompostimise tehnikad
  , sh vedelike ja tahke aine eraldamine
  ; |
| --- | --- |

e)

vähesaastavad sõnniku töötlemise ja kompostimise tehnikad
  , sh vedelike ja tahke aine eraldamine
  ;

, sh vedelike ja tahke aine eraldamine

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt g a (uus)

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ga) | karjatamise ja ekstensiivse põllumajandustegevuse edendamine ning karjamaade biologilise mitmekesisuse tugevdamine selliste suure aminohappesisaldusega taimede abil nagu aasristik, harilik lutsern ja teraviljad; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

karjatamise ja ekstensiivse põllumajandustegevuse edendamine ning karjamaade biologilise mitmekesisuse tugevdamine selliste suure aminohappesisaldusega taimede abil nagu aasristik, harilik lutsern ja teraviljad;

karjatamise ja ekstensiivse põllumajandustegevuse edendamine ning karjamaade biologilise mitmekesisuse tugevdamine selliste suure aminohappesisaldusega taimede abil nagu aasristik, harilik lutsern ja teraviljad;

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt g b (uus)

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt g b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | gb) | külvikorra edendamine, sealhulgas lämmastikku siduvate kultuuride abil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

gb)

gb)

külvikorra edendamine, sealhulgas lämmastikku siduvate kultuuride abil;

külvikorra edendamine, sealhulgas lämmastikku siduvate kultuuride abil;

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt g c (uus)

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 1 – alapunkt g c (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | gc) | sellise agroökoloogilise põllumajandustootmise edendamine, mille tulemuseks on suure bioloogilise mitmekesisusega ja ressursitõhusad põllumajandussüsteemid, mis on vähe või parimal juhul üldse mitte sõltuvad kunstlikest sisenditest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

gc)

gc)

sellise agroökoloogilise põllumajandustootmise edendamine, mille tulemuseks on suure bioloogilise mitmekesisusega ja ressursitõhusad põllumajandussüsteemid, mis on vähe või parimal juhul üldse mitte sõltuvad kunstlikest sisenditest.

sellise agroökoloogilise põllumajandustootmise edendamine, mille tulemuseks on suure bioloogilise mitmekesisusega ja ressursitõhusad põllumajandussüsteemid, mis on vähe või parimal juhul üldse mitte sõltuvad kunstlikest sisenditest.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt d

III lisa – 1. osa – A jagu – punkt 3 – alapunkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | anorgaanilisi väetisi
  laotatakse vastavalt väetatava põllukultuuri või rohumaa eeldatavale lämmastiku- ja fosforivajadusele, võttes arvesse ka mulla olemasolevat toitainesisaldust ja muudest väetistest pärinevaid toitaineid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

anorgaanilisi väetisi
  laotatakse vastavalt väetatava põllukultuuri või rohumaa eeldatavale lämmastiku- ja fosforivajadusele, võttes arvesse ka mulla olemasolevat toitainesisaldust ja muudest väetistest pärinevaid toitaineid.

anorgaanilisi väetisi

| d) | anorgaanilised väetised asendatakse võimalikult suures ulatuses orgaaniliste väetistega. Kui anorgaaniliste väetiste kasutamist jätkatakse,
  laotatakse
  need
  vastavalt väetatava põllukultuuri või rohumaa eeldatavale lämmastiku- ja fosforivajadusele, võttes arvesse ka mulla olemasolevat toitainesisaldust ja muudest väetistest pärinevaid toitaineid. |
| --- | --- |

d)

anorgaanilised väetised asendatakse võimalikult suures ulatuses orgaaniliste väetistega. Kui anorgaaniliste väetiste kasutamist jätkatakse,
  laotatakse
  need
  vastavalt väetatava põllukultuuri või rohumaa eeldatavale lämmastiku- ja fosforivajadusele, võttes arvesse ka mulla olemasolevat toitainesisaldust ja muudest väetistest pärinevaid toitaineid.

anorgaanilised väetised asendatakse võimalikult suures ulatuses orgaaniliste väetistega. Kui anorgaaniliste väetiste kasutamist jätkatakse,

need

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – A a jagu (uus)

III lisa – 1. osa – A a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Aa. | Meetmed lämmastikoksiidide ja tahkete osakeste heitkoguste kontrollimiseks linnapiirkondades |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Aa.

Aa.

Meetmed lämmastikoksiidide ja tahkete osakeste heitkoguste kontrollimiseks linnapiirkondades

Liikmesriigid kaaluvad koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega järgmisi meetmeid:

Liikmesriigid kaaluvad koostöös kohalike ja piirkondlike omavalitsustega järgmisi meetmeid:

| — | säästva linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavad, mis hõlmavad selliseid meetmeid nagu madala saastega piirkonnad, liikluse ülekoormustasud, parkimiskontroll, kiiruspiirangud, ühisautode kasutamiskavad ja alternatiivse laadimise infrastruktuuri kasutuselevõtt; |
| --- | --- |

—

säästva linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavad, mis hõlmavad selliseid meetmeid nagu madala saastega piirkonnad, liikluse ülekoormustasud, parkimiskontroll, kiiruspiirangud, ühisautode kasutamiskavad ja alternatiivse laadimise infrastruktuuri kasutuselevõtt;

säästva linnalise liikumiskeskkonna tegevuskavad, mis hõlmavad selliseid meetmeid nagu madala saastega piirkonnad, liikluse ülekoormustasud, parkimiskontroll, kiiruspiirangud, ühisautode kasutamiskavad ja alternatiivse laadimise infrastruktuuri kasutuselevõtt;

| — | ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku edendamine, et suurendada rattasõidu, jalgsi liikumise ja ühistranspordi kasutamist; |
| --- | --- |

—

ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku edendamine, et suurendada rattasõidu, jalgsi liikumise ja ühistranspordi kasutamist;

ühelt transpordiliigilt teisele ülemineku edendamine, et suurendada rattasõidu, jalgsi liikumise ja ühistranspordi kasutamist;

| — | säästvad linnade kaubaveo kavad, näiteks ühtsete kaubakeskuste loomine, samuti meetmed, millega ergutatakse piirkondliku kaubaveo üleminekut maanteedelt elektriraudteele ja veeteedele; |
| --- | --- |

—

säästvad linnade kaubaveo kavad, näiteks ühtsete kaubakeskuste loomine, samuti meetmed, millega ergutatakse piirkondliku kaubaveo üleminekut maanteedelt elektriraudteele ja veeteedele;

säästvad linnade kaubaveo kavad, näiteks ühtsete kaubakeskuste loomine, samuti meetmed, millega ergutatakse piirkondliku kaubaveo üleminekut maanteedelt elektriraudteele ja veeteedele;

| — | planeerimissüsteemi kasutamine uutest arendus- ja boilersüsteemidest pärit heite piiramiseks; olemasolevate hoonete renoveerimine energiatõhususe meetmete abil; |
| --- | --- |

—

planeerimissüsteemi kasutamine uutest arendus- ja boilersüsteemidest pärit heite piiramiseks; olemasolevate hoonete renoveerimine energiatõhususe meetmete abil;

planeerimissüsteemi kasutamine uutest arendus- ja boilersüsteemidest pärit heite piiramiseks; olemasolevate hoonete renoveerimine energiatõhususe meetmete abil;

| — | renoveerimiskavad, millega toetatakse vanade koduste põletusseadmete asendamiseks majade parema soojustamisega, soojuspumpade, kerge kütteõli, uute pelletikatelde, kaugkütte või gaasiga; |
| --- | --- |

—

renoveerimiskavad, millega toetatakse vanade koduste põletusseadmete asendamiseks majade parema soojustamisega, soojuspumpade, kerge kütteõli, uute pelletikatelde, kaugkütte või gaasiga;

renoveerimiskavad, millega toetatakse vanade koduste põletusseadmete asendamiseks majade parema soojustamisega, soojuspumpade, kerge kütteõli, uute pelletikatelde, kaugkütte või gaasiga;

| — | majanduslikud ja maksustiimulid, et ergutada vähese CO2-heitega kütteseadmete kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

—

majanduslikud ja maksustiimulid, et ergutada vähese CO2-heitega kütteseadmete kasutuselevõttu;

majanduslikud ja maksustiimulid, et ergutada vähese CO2

| — | tahkekütuse põletamise keelamine elamupiirkondades ja muudel tundlikel aladel, et kaitsta haavatavas olukorras rühmade, sealhulgas laste tervist; |
| --- | --- |

—

tahkekütuse põletamise keelamine elamupiirkondades ja muudel tundlikel aladel, et kaitsta haavatavas olukorras rühmade, sealhulgas laste tervist;

tahkekütuse põletamise keelamine elamupiirkondades ja muudel tundlikel aladel, et kaitsta haavatavas olukorras rühmade, sealhulgas laste tervist;

| — | tagada ehitusest pärit heite miinimumini vähendamine, kehtestades ja jõustades poliitikat ehitustolmu vähendamiseks ja kontrollimiseks, ning heite piirmäärade kehtestamine liikurmasinate jaoks; |
| --- | --- |

—

tagada ehitusest pärit heite miinimumini vähendamine, kehtestades ja jõustades poliitikat ehitustolmu vähendamiseks ja kontrollimiseks, ning heite piirmäärade kehtestamine liikurmasinate jaoks;

tagada ehitusest pärit heite miinimumini vähendamine, kehtestades ja jõustades poliitikat ehitustolmu vähendamiseks ja kontrollimiseks, ning heite piirmäärade kehtestamine liikurmasinate jaoks;

| — | sõidukite maksustamismäära läbivaatamine, et võtta arvesse diiselmootoriga sõitvate autode ja otsesissepritsega bensiinimootoritega sõidukite tegelikkuses suuremat heidet, et soodustada vähem saastavate sõidukite müüki; |
| --- | --- |

—

sõidukite maksustamismäära läbivaatamine, et võtta arvesse diiselmootoriga sõitvate autode ja otsesissepritsega bensiinimootoritega sõidukite tegelikkuses suuremat heidet, et soodustada vähem saastavate sõidukite müüki;

sõidukite maksustamismäära läbivaatamine, et võtta arvesse diiselmootoriga sõitvate autode ja otsesissepritsega bensiinimootoritega sõidukite tegelikkuses suuremat heidet, et soodustada vähem saastavate sõidukite müüki;

| — | riigihanked ja maksustiimulid, millega ergutatakse minimaalse heitega sõidukite varajast kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

—

riigihanked ja maksustiimulid, millega ergutatakse minimaalse heitega sõidukite varajast kasutuselevõttu;

riigihanked ja maksustiimulid, millega ergutatakse minimaalse heitega sõidukite varajast kasutuselevõttu;

| — | toetus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitusele 4. klassi tahkete osakeste filtri kasutuselevõtu kohta diiselmootoriga sõitvates masinates, veokites, bussides ja taksodes; |
| --- | --- |

—

toetus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitusele 4. klassi tahkete osakeste filtri kasutuselevõtu kohta diiselmootoriga sõitvates masinates, veokites, bussides ja taksodes;

toetus ÜRO Euroopa Majanduskomisjoni soovitusele 4. klassi tahkete osakeste filtri kasutuselevõtu kohta diiselmootoriga sõitvates masinates, veokites, bussides ja taksodes;

| — | tihedalt asustatud aladel liiklevatest ehitusmasinatest ja muudest liikurmasinatest pärit heite reguleerimine (sealhulgas lisaseadmetega varustamise abil); |
| --- | --- |

—

tihedalt asustatud aladel liiklevatest ehitusmasinatest ja muudest liikurmasinatest pärit heite reguleerimine (sealhulgas lisaseadmetega varustamise abil);

tihedalt asustatud aladel liiklevatest ehitusmasinatest ja muudest liikurmasinatest pärit heite reguleerimine (sealhulgas lisaseadmetega varustamise abil);

| — | teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja hoiatused. |
| --- | --- |

—

teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja hoiatused.

teadlikkuse suurendamise kampaaniad ja hoiatused.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 1. osa – C a jagu (uus)

III lisa – 1. osa – C a jagu (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | Ca. | Heitkoguste vähendamise meetmed süsivesinike heite vähendamiseks |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Ca.

Ca.

Heitkoguste vähendamise meetmed süsivesinike heite vähendamiseks

Liikmesriigid vähendavad muude lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) kui metaan heitkoguseid, edendades paljudes sektorites kasutatavate kaasaegsete nn torutehnoloogiate (tube technologies) kasutamist.

Liikmesriigid vähendavad muude lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) kui metaan heitkoguseid, edendades paljudes sektorites kasutatavate kaasaegsete nn torutehnoloogiate (tube technologies) kasutamist.

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt i

III lisa – 2. osa – punkt 1 – alapunkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (i) | poliitilised prioriteedid ning nende seos muudes asjakohastes poliitikavaldkondades, sealhulgas kliimamuutuste valdkonnas seatud prioriteetidega; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(i)

poliitilised prioriteedid ning nende seos muudes asjakohastes poliitikavaldkondades, sealhulgas kliimamuutuste valdkonnas seatud prioriteetidega;

| i) | poliitilised prioriteedid ning nende seos muudes asjakohastes poliitikavaldkondades, sealhulgas
  põllumajanduse, maapiirkondade majanduse, tööstuse, liikuvuse ja transpordi, looduskaitse ja
  kliimamuutuste valdkonnas seatud prioriteetidega; |
| --- | --- |

i)

poliitilised prioriteedid ning nende seos muudes asjakohastes poliitikavaldkondades, sealhulgas
  põllumajanduse, maapiirkondade majanduse, tööstuse, liikuvuse ja transpordi, looduskaitse ja
  kliimamuutuste valdkonnas seatud prioriteetidega;

põllumajanduse, maapiirkondade majanduse, tööstuse, liikuvuse ja transpordi, looduskaitse ja

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – punkt 1 – punkt b

III lisa – 2. osa – punkt 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | poliitikavõimalused, mida kaalutakse 2020. ja 2030. aastaks ning edaspidiseks seatud heite vähendamise kohustuste täitmiseks
  ja 2025. aastaks määratud heite vahetaseme saavutamiseks
  ning õhukvaliteedi edasiseks parandamiseks, samuti nende analüüs koos analüüsimeetodiga; heite vähendamise, õhukvaliteedi- ja keskkonnapoliitika ja -meetmete üksik- või koosmõju; sellega seotud määramatus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

poliitikavõimalused, mida kaalutakse 2020. ja 2030. aastaks ning edaspidiseks seatud heite vähendamise kohustuste täitmiseks
  ja 2025. aastaks määratud heite vahetaseme saavutamiseks
  ning õhukvaliteedi edasiseks parandamiseks, samuti nende analüüs koos analüüsimeetodiga; heite vähendamise, õhukvaliteedi- ja keskkonnapoliitika ja -meetmete üksik- või koosmõju; sellega seotud määramatus;

ja 2025. aastaks määratud heite vahetaseme saavutamiseks

| b) | poliitikavõimalused, mida kaalutakse 2020.
  , 2025.
  ja 2030. aastaks ning edaspidiseks seatud heite vähendamise kohustuste täitmiseks ning õhukvaliteedi edasiseks parandamiseks, samuti nende analüüs koos analüüsimeetodiga; heite vähendamise, õhukvaliteedi- ja keskkonnapoliitika ja -meetmete üksik- või koosmõju; sellega seotud määramatus; |
| --- | --- |

b)

poliitikavõimalused, mida kaalutakse 2020.
  , 2025.
  ja 2030. aastaks ning edaspidiseks seatud heite vähendamise kohustuste täitmiseks ning õhukvaliteedi edasiseks parandamiseks, samuti nende analüüs koos analüüsimeetodiga; heite vähendamise, õhukvaliteedi- ja keskkonnapoliitika ja -meetmete üksik- või koosmõju; sellega seotud määramatus;

, 2025.

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – punkt 1 – punkt d

III lisa – 2. osa – punkt 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (d) | kui see on asjakohane, siis
  selgitus
  põhjuste
  kohta,
  miks ei ole 2025. aastaks seatud
  heite
  vahetasemeid võimalik saavutada ilma meetmeteta, mis eeldavad ebaproportsionaalselt suuri kulutusi
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kui see on asjakohane, siis
  selgitus
  põhjuste
  kohta,
  miks ei ole 2025. aastaks seatud
  heite
  vahetasemeid võimalik saavutada ilma meetmeteta, mis eeldavad ebaproportsionaalselt suuri kulutusi
  ;

kui see on asjakohane, siis

põhjuste

miks ei ole 2025. aastaks seatud

vahetasemeid võimalik saavutada ilma meetmeteta, mis eeldavad ebaproportsionaalselt suuri kulutusi

| d) | selgitus
  võetud meetmete
  kohta,
  et saavutada riiklikud
  heite
  vähendamise kohustused
  ; |
| --- | --- |

d)

selgitus
  võetud meetmete
  kohta,
  et saavutada riiklikud
  heite
  vähendamise kohustused
  ;

võetud meetmete

et saavutada riiklikud

vähendamise kohustused

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – lõige 1 – punkt d a (uus)

III lisa – 2. osa – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | da) | kasutatud meetodi selgitus, et tagada riiklike PM2,5 heite vähendamise kohustuse meetmete puhul eelkõige musta süsiniku heite vähendamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

kasutatud meetodi selgitus, et tagada riiklike PM2,5 heite vähendamise kohustuse meetmete puhul eelkõige musta süsiniku heite vähendamine;

kasutatud meetodi selgitus, et tagada riiklike PM2,5

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – punkt 1 – alapunkt e

III lisa – 2. osa – punkt 1 – alapunkt e

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (e) | hinnang selle kohta, kuidas valitud tegevuspõhimõtted ja meetmed tagavad kooskõla muudes asjaomastes poliitikavaldkondades kehtestatud kavade ja programmidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(e)

hinnang selle kohta, kuidas valitud tegevuspõhimõtted ja meetmed tagavad kooskõla muudes asjaomastes poliitikavaldkondades kehtestatud kavade ja programmidega.

| e) | hinnang selle kohta, kuidas valitud tegevuspõhimõtted ja meetmed tagavad kooskõla muudes asjaomastes poliitikavaldkondades kehtestatud kavade ja programmidega
  , mille puhul eelkõige (kuid mitte ainult) keskendutakse direktiivi 2008/50/EÜ kohastele õhukvaliteedi kavadele, direktiivi 2010/75/EL kohastele siseriiklike üleminekukavadele ja järelevalve plaanidele, direktiivi 2012/27/EL kohastele riiklikele energiatõhususe tegevuskavadele, direktiivi 2009/28/EÜ kohastele taastuvenergia riiklikele tegevuskavadele, ja asjakohastele kavadele või programmidele, mis vastavad direktiivi 2001/42/EÜ nõuetele või sellele järgnenud õigusaktide samaväärsetele sätetele
  . |
| --- | --- |

e)

hinnang selle kohta, kuidas valitud tegevuspõhimõtted ja meetmed tagavad kooskõla muudes asjaomastes poliitikavaldkondades kehtestatud kavade ja programmidega
  , mille puhul eelkõige (kuid mitte ainult) keskendutakse direktiivi 2008/50/EÜ kohastele õhukvaliteedi kavadele, direktiivi 2010/75/EL kohastele siseriiklike üleminekukavadele ja järelevalve plaanidele, direktiivi 2012/27/EL kohastele riiklikele energiatõhususe tegevuskavadele, direktiivi 2009/28/EÜ kohastele taastuvenergia riiklikele tegevuskavadele, ja asjakohastele kavadele või programmidele, mis vastavad direktiivi 2001/42/EÜ nõuetele või sellele järgnenud õigusaktide samaväärsetele sätetele
  .

, mille puhul eelkõige (kuid mitte ainult) keskendutakse direktiivi 2008/50/EÜ kohastele õhukvaliteedi kavadele, direktiivi 2010/75/EL kohastele siseriiklike üleminekukavadele ja järelevalve plaanidele, direktiivi 2012/27/EL kohastele riiklikele energiatõhususe tegevuskavadele, direktiivi 2009/28/EÜ kohastele taastuvenergia riiklikele tegevuskavadele, ja asjakohastele kavadele või programmidele, mis vastavad direktiivi 2001/42/EÜ nõuetele või sellele järgnenud õigusaktide samaväärsetele sätetele

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – punkt 2 – alapunkt a

III lisa – 2. osa – punkt 2 – alapunkt a

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (a) | hinnang programmi rakendamisel ning heitkoguste ja kontsentratsiooni vähendamisel tehtud edusammudele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

hinnang programmi rakendamisel ning heitkoguste ja kontsentratsiooni vähendamisel tehtud edusammudele;

| a) | hinnang programmi rakendamisel ning heitkoguste ja kontsentratsiooni vähendamisel tehtud edusammudele
  ning sellega seotud keskkonna-, rahvatervisealasele ja sotsiaalmajanduslikule kasule
  ; |
| --- | --- |

a)

hinnang programmi rakendamisel ning heitkoguste ja kontsentratsiooni vähendamisel tehtud edusammudele
  ning sellega seotud keskkonna-, rahvatervisealasele ja sotsiaalmajanduslikule kasule
  ;

ning sellega seotud keskkonna-, rahvatervisealasele ja sotsiaalmajanduslikule kasule

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – punkt 2 – alapunkt b

III lisa – 2. osa – punkt 2 – alapunkt b

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| (b) | kõik olulised muudatused poliitikaraamistikus, hindamistes, programmis ja rakendamise ajakavas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kõik olulised muudatused poliitikaraamistikus, hindamistes, programmis ja rakendamise ajakavas.

| b) | kõik olulised muudatused poliitikaraamistikus, hindamistes
  (sealhulgas artikli 6 lõike 2b kohaselt läbi viidud kontrollide ja turujärelevalve tulemused)
  , programmis ja rakendamise ajakavas. |
| --- | --- |

b)

kõik olulised muudatused poliitikaraamistikus, hindamistes
  (sealhulgas artikli 6 lõike 2b kohaselt läbi viidud kontrollide ja turujärelevalve tulemused)
  , programmis ja rakendamise ajakavas.

(sealhulgas artikli 6 lõike 2b kohaselt läbi viidud kontrollide ja turujärelevalve tulemused)

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – punkt 2 – alapunkt b a (uus)

III lisa – 2. osa – punkt 2 – alapunkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | ba) | hinnang liidu pikaajaliste tervishoiu- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele, pidades silmas vajadust nende eesmärkide ajakohastamiseks, muu hulgas kõigi Maailma Terviseorganisatsiooni kehtestatud uute õhukvaliteedi suuniste arvessevõtmiseks; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

hinnang liidu pikaajaliste tervishoiu- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele, pidades silmas vajadust nende eesmärkide ajakohastamiseks, muu hulgas kõigi Maailma Terviseorganisatsiooni kehtestatud uute õhukvaliteedi suuniste arvessevõtmiseks;

hinnang liidu pikaajaliste tervishoiu- ja keskkonnaeesmärkide saavutamiseks tehtud edusammudele, pidades silmas vajadust nende eesmärkide ajakohastamiseks, muu hulgas kõigi Maailma Terviseorganisatsiooni kehtestatud uute õhukvaliteedi suuniste arvessevõtmiseks;

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

III lisa – 2. osa – punkt 2 – alapunkt b b (uus)

III lisa – 2. osa – punkt 2 – alapunkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | Muudatusettepanek |
| --- | --- |
| | bb) | riikliku õhusaaste kontrolli programmi ajakohastamisel vastavalt artikli 6 lõikele 4 tuleb sellesse lisada teave kõigi õhusaaste tõrjemeetmete kohta, mille rakendamist on sobival kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil kaalutud heite vähendamise kohustuste ja õhukvaliteedi eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas käesoleva direktiivi III lisa ja direktiivi 2008/50/EÜ XV lisa B jao punktis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

riikliku õhusaaste kontrolli programmi ajakohastamisel vastavalt artikli 6 lõikele 4 tuleb sellesse lisada teave kõigi õhusaaste tõrjemeetmete kohta, mille rakendamist on sobival kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil kaalutud heite vähendamise kohustuste ja õhukvaliteedi eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas käesoleva direktiivi III lisa ja direktiivi 2008/50/EÜ XV lisa B jao punktis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

riikliku õhusaaste kontrolli programmi ajakohastamisel vastavalt artikli 6 lõikele 4 tuleb sellesse lisada teave kõigi õhusaaste tõrjemeetmete kohta, mille rakendamist on sobival kohalikul, piirkondlikul või riiklikul tasandil kaalutud heite vähendamise kohustuste ja õhukvaliteedi eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas käesoleva direktiivi III lisa ja direktiivi 2008/50/EÜ XV lisa B jao punktis 3 sätestatud eesmärkide saavutamiseks.

---

(1)  Seejärel saadeti asi vastavalt kodukorra artikli 61 lõike 2 teisele lõigule vastutavale komisjonile uueks läbivaatamiseks (A8-0249/2015).

1

(18)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“, COM(2012) 710, 29.11.2012.

18

(18)  Ettepanek: Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus, milles käsitletakse Euroopa Liidu üldist keskkonnaalast tegevusprogrammi aastani 2020 „Hea elu maakera võimaluste piires“ – COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/33/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (ELT L 327, 27.11.2012, lk 1).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. novembri 2012. aasta direktiiv 2012/33/EL, millega muudetakse nõukogu direktiivi 1999/32/EÜ seoses laevakütuste väävlisisaldusega (ELT L 327, 27.11.2012, lk 1).

(21)  
  Nõukogu direktiiv 1999/32/EÜ, 26. aprill 1999, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ (EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13).

21

Nõukogu direktiiv 1999/32/EÜ, 26. aprill 1999, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ (EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13).

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus nr 406/2009/EÜ, 23. aprill 2009, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

22

(22)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. aprilli 2009. aasta otsus nr 406/2009/EÜ, milles käsitletakse liikmesriikide jõupingutusi kasvuhoonegaaside heitkoguste vähendamiseks, et täita ühenduse kohustust vähendada kasvuhoonegaaside heitkoguseid aastaks 2020 (ELT L 140, 5.6.2009, lk 136).

22

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2008/50/EÜ, 21. mai 2008, välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).

23

(23)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. mai 2008. aasta direktiiv 2008/50/EÜ välisõhu kvaliteedi ja Euroopa õhu puhtamaks muutmise kohta (ELT L 152, 11.6.2008, lk 1).

23

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2003/35/EÜ, 26. mai 2003, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17).

26

(26)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. mai 2003. aasta direktiiv 2003/35/EÜ, milles sätestatakse üldsuse kaasamine teatavate keskkonnaga seotud kavade ja programmide koostamisse ning muudetakse nõukogu direktiive 85/337/EMÜ ja 96/61/EÜ seoses üldsuse kaasamisega ning õiguskaitse kättesaadavusega (ELT L 156, 25.6.2003, lk 17).

26

(1a)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/63/EÜ bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heitkoguste kontrollimise kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 24).

1a

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 1994. aasta direktiiv 94/63/EÜ bensiini säilitamisel ja selle terminalidest teenindusjaamadesse jaotamisel lenduvate orgaaniliste ühendite (LOÜ) heitkoguste kontrollimise kohta (EÜT L 365, 31.12.1994, lk 24).

(1b)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1).

1b

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. detsembri 1997. aasta direktiiv 97/68/EÜ väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite väljaspool teid kasutatavatele liikurmasinatele paigaldatavate sisepõlemismootorite heitgaaside ja tahkete heitmete vähendamise meetmeid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (EÜT L 59, 27.2.1998, lk 1).

(1c)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58).

1c

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. oktoobri 1998. aasta direktiiv 98/70/EÜ bensiini ja diislikütuse kvaliteedi ning nõukogu direktiivi 93/12/EMÜ muutmise kohta (EÜT L 350, 28.12.1998, lk 58).

(1d)  
  Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ (EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13).

1d

Nõukogu 26. aprilli 1999. aasta direktiiv 1999/32/EÜ, mis käsitleb väävlisisalduse vähendamist teatavates vedelkütustes ja millega muudetakse direktiivi 93/12/EMÜ (EÜT L 121, 11.5.1999, lk 13).

(1e)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/126/EÜ mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta (ELT L 285, 31.10.2009, lk 36).

1e

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. oktoobri 2009. aasta direktiiv 2009/126/EÜ mootorsõidukite tankimisel teenindusjaamades eralduvate bensiiniaurude regenereerimise II etapi kohta (ELT L 285, 31.10.2009, lk 36).

(1f)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/42/EÜ teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodetes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, millega muudetakse direktiivi 1999/13/EÜ (ELT L 143, 30.4.2004, lk 87).

1f

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta direktiiv 2004/42/EÜ teatavates värvides, lakkides ja sõidukite taasviimistlustoodetes orgaaniliste lahustite kasutamise tulemusena tekkivate lenduvate orgaaniliste ühendite heitkoguste piiramise kohta, millega muudetakse direktiivi 1999/13/EÜ (ELT L 143, 30.4.2004, lk 87).

(1 g)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

1 g

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. septembri 2007. aasta direktiiv 2007/46/EÜ, millega kehtestatakse raamistik mootorsõidukite ja nende haagiste ning selliste sõidukite jaoks mõeldud süsteemide, osade ja eraldi seadmestike kinnituse kohta (raamdirektiiv) (ELT L 263, 9.10.2007, lk 1).

(1h)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

1h

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. juuni 2007. aasta määrus (EÜ) nr 715/2007, mis käsitleb mootorsõidukite tüübikinnitust seoses väikeste sõiduautode ja kommertsveokite (Euro 5 ja Euro 6) heitmetega ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust (ELT L 171, 29.6.2007, lk 1).

(1i)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 79/2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (ELT L 35, 4.2.2009, lk 32).

1i

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 14. jaanuari 2009. aasta määrus (EÜ) nr 79/2009, mis käsitleb vesinikkütusega mootorsõidukite tüübikinnitust ja millega muudetakse direktiivi 2007/46/EÜ (ELT L 35, 4.2.2009, lk 32).

(1j)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1).

1j

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuni 2009. aasta määrus (EÜ) nr 595/2009, mis käsitleb mootorsõidukite ja mootorite tüübikinnitust seoses raskeveokite heitmetega (Euro VI) ning sõidukite remondi- ja hooldusteabe kättesaadavust ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 ja direktiivi 2007/46/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks direktiivid 80/1269/EMÜ, 2005/55/EÜ ja 2005/78/EÜ (ELT L 188, 18.7.2009, lk 1).

(1k)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).

1k

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. juuli 2009. aasta määrus (EÜ) nr 661/2009, mis käsitleb mootorsõidukite, nende haagiste ning nende jaoks ette nähtud süsteemide, osade ja eraldi tehniliste seadmestike üldise ohutusega seotud tüübikinnituse nõudeid (ELT L 200, 31.7.2009, lk 1).

(1l)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

1l

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. novembri 2010. aasta direktiiv 2010/75/EL tööstusheidete kohta (saastuse kompleksne vältimine ja kontroll) (ELT L 334, 17.12.2010, lk 17).

(1m)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 167/2013 põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 1).

1m

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. veebruari 2013. aasta määrus (EL) nr 167/2013 põllu- ja metsamajanduses kasutatavate sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 1).

(1n)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52).

1n

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 15. jaanuari 2013. aasta määrus (EL) nr 168/2013 kahe-, kolme- ja neljarattaliste sõidukite kinnituse ja turujärelevalve kohta (ELT L 60, 2.3.2013, lk 52).

(1o)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

1o

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

(*1)  
  Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist.

*1

Kaks aastat pärast käesoleva direktiivi ülevõtmist.

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2000/60/EÜ, 23. oktoober 2000, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

30

(30)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 23. oktoobri 2000. aasta direktiiv 2000/60/EÜ, millega kehtestatakse ühenduse veepoliitika alane tegevusraamistik (EÜT L 327, 22.12.2000, lk 1).

30

(*2)  
  Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

*2

Kuus kuud pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

(31)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, 21. mai 2013, kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).

31

Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) nr 525/2013, 21. mai 2013, kasvuhoonegaaside heite seire- ja aruandlusmehhanismi ning kliimamuutusi käsitleva muu olulise siseriikliku ja liidu teabe esitamise kohta ning otsuse nr 280/2004/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (ELT L 165, 18.6.2013, lk 13).

(*3)  
  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

*3

Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

(*4)  
  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

*4

Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

(*5)  
  Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

*5

Käesoleva direktiivi jõustumise kuupäev.

---

Neljapäev, 29. oktoober 2015

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/209

---

P8_TA(2015)0386

ELi Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ***I

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega luuakse Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Amet (CEPOL) ning millega tunnistatakse kehtetuks ja asendatakse nõukogu otsus 2005/681/JSK (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 355/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0465), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0465),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 87 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0110/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 87 lõike 2 punkti b, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0110/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0048/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekomisjoni arvamust (A8-0048/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | kutsub komisjoni üles viima läbi üldist analüüsi Euroopa Liidu ametite halduskoostöö kohta ja valdkondade kohta, kus selle koostööga oleks võimalik tekitada tulevikus koostoimet; |
| --- | --- |

3.

kutsub komisjoni üles viima läbi üldist analüüsi Euroopa Liidu ametite halduskoostöö kohta ja valdkondade kohta, kus selle koostööga oleks võimalik tekitada tulevikus koostoimet;

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

P8_TC1-COD(2014)0217

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb Euroopa Liidu Õiguskaitsekoolituse Ametit (CEPOL) ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2005/681/JSK

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/2219) lõplikule kujule).

---

| 20.10.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 355/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 355/210

---

P8_TA(2015)0387

Väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute läbipaistvus ***I

Euroopa Parlamendi 29. oktoobri 2015. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingutest teatamise ja nende läbipaistvuse kohta (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2017/C 355/29)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0040), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2014)0040),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0023/2014),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. juuli 2014. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Keskpanga 7. juuli 2014. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 10. juuli 2014. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2015. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0120/2015),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha;

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada; |
| --- | --- |

2.

palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon kavatseb seda oluliselt muuta või selle muu tekstiga asendada;

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele.

---

(1)  ELT C 451, 16.12.2014, lk 56.

(2)  ELT C 271, 19.8.2014, lk 87.

---

P8_TC1-COD(2014)0017

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 29. oktoobril 2015. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2015/..., mis käsitleb väärtpaberite kaudu finantseerimise tehingute ja uuesti kasutamise läbipaistvust ning millega muudetakse määrust (EL) nr 648/2012

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2015/2365) lõplikule kujule).

---