# Europeiska unionens C 21/2009

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 21 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 52 årgången28 januari 2009 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 21

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

52 årgången28 januari 2009

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | YTTRANDEN |
| | Europeiska centralbanken |
| 2009/C 021/01 | Europeiska centralbankens yttrande av den 6 januari 2009 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen (CON/2009/1) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska centralbanken

2009/C 021/01

Europeiska centralbankens yttrande av den 6 januari 2009 om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen (CON/2009/1)

1

| | III   Förberedande rättsakter |
| --- | --- |
| | RÅDET |
| 2009/C 021/02 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Frankrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal | 7 |

III   Förberedande rättsakter

RÅDET

2009/C 021/02

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Frankrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal

7

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Kommissionen |
| 2009/C 021/03 | Eurons växelkurs | 9 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

2009/C 021/03

Eurons växelkurs

9

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN |
| | Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal (EPSO) |
| 2009/C 021/04 | Meddelanden om allmänna uttagningsprov | 10 |

V   Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal (EPSO)

2009/C 021/04

Meddelanden om allmänna uttagningsprov

10

| | |
| --- | --- |
| 2009/C 021/05 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2009/C 021/05

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

YTTRANDEN

Europeiska centralbanken

| 28.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 21/1 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 21/1

---

EUROPEISKA CENTRALBANKENS YTTRANDE

av den 6 januari 2009

om ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen

(CON/2009/1)

(2009/C 21/01)

Inledning och rättslig grund

Den 31 oktober 2008 mottog Europeiska centralbanken (ECB) en begäran från Europeiska unionens råd om ett yttrande över ett förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om gränsöverskridande betalningar i gemenskapen (1), som ersätter och upphäver förordning (EG) nr 2560/2001 (2) (nedan kallat förslaget till förordning).

ECB:s behörighet att avge ett yttrande grundar sig på artikel 105.4 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen samt artiklarna 3.1, 4 a och 5 i stadgan för Europeiska centralbankssystemet och Europeiska centralbanken, eftersom förslaget till förordning innehåller bestämmelser som rör väl fungerande betalningssystem och insamlandet av betalningsbalansstatistik. I enlighet med artikel 17.5 första meningen i arbetsordningen för Europeiska centralbanken har detta yttrande antagits av ECB-rådet.

Allmänna kommentarer

ECB noterar att tillämpningsområdet för förslaget till förordning inte enbart omfattar gränsöverskridande elektroniska betalningstransaktioner och kredittransfereringar, utan även gränsöverskridande direktdebitering. Detta är i linje med ansträngningarna för att uppnå en inre marknad för betaltjänster och i synnerhet med genomförandet av det gemensamma eurobetalningsområdet (Single Euro Payments Area, SEPA), och är något som välkomnas varmt av ECB. Men förslaget till förordning väcker också en del frågor som behandlas mer ingående här nedan och som bör övervägas noga.

Specifika kommentarer

1.   Bestämmelser om betalningsbalansrapportering

| 1.1 | Vad gäller de föreslagna bestämmelserna om betalningsbalansrapporteringen anser ECB att det är av största vikt att finna en lösning som varken äventyrar de grundläggande användarbehoven för euroområdet respektive den nationella betalningsbalansstatistiken eller genomförandet av SEPA inom givna tidsramar. |
| --- | --- |

1.1

Vad gäller de föreslagna bestämmelserna om betalningsbalansrapporteringen anser ECB att det är av största vikt att finna en lösning som varken äventyrar de grundläggande användarbehoven för euroområdet respektive den nationella betalningsbalansstatistiken eller genomförandet av SEPA inom givna tidsramar.

| 1.2 | Utvecklingen av SEPA innebär att det inte är möjligt att bibehålla system för betalningsbalansrapportering som i huvudsak baseras på betalningsdata, vad gäller betalningar i euro inom EU. Reformen av dessa system kan dels leda till betydligt lägre rapporteringskrav för bankerna (3), men även till att icke-banker får en ökad rapporteringsbörda, något som i möjligaste mån bör undvikas (t.ex. genom att man tillämpar korrekta undersöknings- och urvalsmetoder). Samtidigt ska det säkerställas att betalningsbalansstatistiken kan fortsätta att sammanställas med den höga tillförlitlighet, frekvens och aktualitet som krävs för ECB:s utformning av den monetära politiken. |
| --- | --- |

1.2

Utvecklingen av SEPA innebär att det inte är möjligt att bibehålla system för betalningsbalansrapportering som i huvudsak baseras på betalningsdata, vad gäller betalningar i euro inom EU. Reformen av dessa system kan dels leda till betydligt lägre rapporteringskrav för bankerna (3), men även till att icke-banker får en ökad rapporteringsbörda, något som i möjligaste mån bör undvikas (t.ex. genom att man tillämpar korrekta undersöknings- och urvalsmetoder). Samtidigt ska det säkerställas att betalningsbalansstatistiken kan fortsätta att sammanställas med den höga tillförlitlighet, frekvens och aktualitet som krävs för ECB:s utformning av den monetära politiken.

| 1.3 | ECB välkomnar förslaget i artikel 5.1 att taket för undantag när det gäller betalningsbalansrapportering ska höjas till 50 000 EUR och är medveten om att detta redan har införts i majoriteten av medlemsstaterna som antingen påbörjat, eller redan helt har övergått till, att samla in uppgifter genom alternativa källor (administrativa uppgifter eller undersökningar/direkt rapportering) snarare än från betalningssystem, eller har utvecklat kompletterande källor till betalningsdata. |
| --- | --- |

1.3

ECB välkomnar förslaget i artikel 5.1 att taket för undantag när det gäller betalningsbalansrapportering ska höjas till 50 000 EUR och är medveten om att detta redan har införts i majoriteten av medlemsstaterna som antingen påbörjat, eller redan helt har övergått till, att samla in uppgifter genom alternativa källor (administrativa uppgifter eller undersökningar/direkt rapportering) snarare än från betalningssystem, eller har utvecklat kompletterande källor till betalningsdata.

| 1.4 | Stora företag spelar en avgörande roll för sammanställningen av betalningsbalansstatistik. Ofta samlar de emellertid betalningarna centralt i specialiserade enheter, så att företagets betalningar i allt högre grad skiljs från dess ekonomiska transaktioner. Sådana stora företag måste därför täckas fullt ut om man använder ett enkätbaserat system. För mindre enheter kan stickprovskontroller tillämpas. |
| --- | --- |

1.4

Stora företag spelar en avgörande roll för sammanställningen av betalningsbalansstatistik. Ofta samlar de emellertid betalningarna centralt i specialiserade enheter, så att företagets betalningar i allt högre grad skiljs från dess ekonomiska transaktioner. Sådana stora företag måste därför täckas fullt ut om man använder ett enkätbaserat system. För mindre enheter kan stickprovskontroller tillämpas.

| 1.5 | I syfte att fastställa riktvärden och avgränsa tillämpningsområdet för undersökningar som rör betalningsbalansrapportering föreslår ECB att andra administrativa och statistiska datakällor, som datafiler avseende mervärdesskatt, INTRASTAT, företagsregister samt statistik rörande företagsstrukturer, ska förbättras där detta behövs och är möjligt, så att de kan användas för att fastställa vilka enheter som ska undersökas eller för att samla in information om gränsöverskridande transaktioner. Eventuellt pågår redan ett informationsutbyte mellan dem som sammanställer betalningsbalansstatistik om hur sådana uppgifter kan utnyttjas på bästa sätt. Omvänt gäller att de bestämmelser som rör dessa källor ska underlätta fastställandet av gränsöverskridande transaktioner, särskilt i fråga om tjänster, utan att detta ökar rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna. |
| --- | --- |

1.5

I syfte att fastställa riktvärden och avgränsa tillämpningsområdet för undersökningar som rör betalningsbalansrapportering föreslår ECB att andra administrativa och statistiska datakällor, som datafiler avseende mervärdesskatt, INTRASTAT, företagsregister samt statistik rörande företagsstrukturer, ska förbättras där detta behövs och är möjligt, så att de kan användas för att fastställa vilka enheter som ska undersökas eller för att samla in information om gränsöverskridande transaktioner. Eventuellt pågår redan ett informationsutbyte mellan dem som sammanställer betalningsbalansstatistik om hur sådana uppgifter kan utnyttjas på bästa sätt. Omvänt gäller att de bestämmelser som rör dessa källor ska underlätta fastställandet av gränsöverskridande transaktioner, särskilt i fråga om tjänster, utan att detta ökar rapporteringsbördan för uppgiftslämnarna.

| 1.6 | ECB välkomnar införandet av artikel 5.3, där det klargörs att statistiska krav som inte har någon påverkan på betaltjänstleverantörernas direkthantering av SEPA-betalningar och som kan automatiseras helt av betaltjänstleverantörer inte ska omfattas av några tak för undantag. |
| --- | --- |

1.6

ECB välkomnar införandet av artikel 5.3, där det klargörs att statistiska krav som inte har någon påverkan på betaltjänstleverantörernas direkthantering av SEPA-betalningar och som kan automatiseras helt av betaltjänstleverantörer inte ska omfattas av några tak för undantag.

| 1.7 | ECB anser att betalningsdata kan vara ett användbart verktyg, i synnerhet för att fastställa vilken rapporterande population som ska undersökas, dvs. att upprätta och föra ett register över internationellt verksamma företag (4). Det rör sig om information som är lättillgänglig för bankerna och som helt automatiserat och med rimliga intervall kan lämnas till dem som sammanställer betalningsbalansstatistik. Sådan information omfattar dels de obligatoriska fälten i SEPA-meddelandet (bl.a. betalarens och betalningsmottagarens internationella bankkontonummer (IBAN)), dels andra referensuppgifter som måste användas och/eller lagras av bankerna (t.ex. för att bekämpa penningtvätt och förhindra finansiering av terrorism), som t.ex. kontoinnehavares adress. Dessa uppgifter kan i sin tur länkas till de nationella statistiska företagsregistren. Detta tillvägagångssätt bör kunna tillämpas om respektive nationell sammanställare av betalningsbalansstatistik så önskar. Eftersom villkoren i artikel 5.3 är uppfyllda behöver denna metod inte omfattas av något rapporteringstak. |
| --- | --- |

1.7

ECB anser att betalningsdata kan vara ett användbart verktyg, i synnerhet för att fastställa vilken rapporterande population som ska undersökas, dvs. att upprätta och föra ett register över internationellt verksamma företag (4). Det rör sig om information som är lättillgänglig för bankerna och som helt automatiserat och med rimliga intervall kan lämnas till dem som sammanställer betalningsbalansstatistik. Sådan information omfattar dels de obligatoriska fälten i SEPA-meddelandet (bl.a. betalarens och betalningsmottagarens internationella bankkontonummer (IBAN)), dels andra referensuppgifter som måste användas och/eller lagras av bankerna (t.ex. för att bekämpa penningtvätt och förhindra finansiering av terrorism), som t.ex. kontoinnehavares adress. Dessa uppgifter kan i sin tur länkas till de nationella statistiska företagsregistren. Detta tillvägagångssätt bör kunna tillämpas om respektive nationell sammanställare av betalningsbalansstatistik så önskar. Eftersom villkoren i artikel 5.3 är uppfyllda behöver denna metod inte omfattas av något rapporteringstak.

| 1.8 | Vad gäller SEPA kommer icke-finansiella enheter framöver att kunna välja att inneha ett bankkonto hos en bank med hemvist i ett annat EU-land. Om och när detta sker, kommer den information som anges i artikel 5.3 i förslaget till förordning – som bygger på antagandet att bankerna och bankernas kontoinnehavare normalt har sitt hemvist i samma land – kanske inte längre utgöra en tillfredsställande bedömningsgrund för den rapporterande populationen. För att bistå kommissionen är ECB beredd ytterligare reda ut i vilken omfattning detta fenomen har utvecklats. Om det har blivit av betydande karaktär, bör man överväga att låta bankerna i det land där betalaren har sitt hemvist ingå i SEPA-meddelandet (5). Detta skulle resultera i att betalningsmottagarens bank i samtliga fall skulle kunna genomföra en automatiserad och otvetydig identifiering av gränsöverskridande betalningar. Detta förfarande bör tillämpas utan någon tröskel. |
| --- | --- |

1.8

Vad gäller SEPA kommer icke-finansiella enheter framöver att kunna välja att inneha ett bankkonto hos en bank med hemvist i ett annat EU-land. Om och när detta sker, kommer den information som anges i artikel 5.3 i förslaget till förordning – som bygger på antagandet att bankerna och bankernas kontoinnehavare normalt har sitt hemvist i samma land – kanske inte längre utgöra en tillfredsställande bedömningsgrund för den rapporterande populationen. För att bistå kommissionen är ECB beredd ytterligare reda ut i vilken omfattning detta fenomen har utvecklats. Om det har blivit av betydande karaktär, bör man överväga att låta bankerna i det land där betalaren har sitt hemvist ingå i SEPA-meddelandet (5). Detta skulle resultera i att betalningsmottagarens bank i samtliga fall skulle kunna genomföra en automatiserad och otvetydig identifiering av gränsöverskridande betalningar. Detta förfarande bör tillämpas utan någon tröskel.

| 1.9 | För att ytterligare minska rapporteringsbördan för såväl finansiella som icke-finansiella aktörer stöder ECB samtliga initiativ som underlättar informationsutbytet mellan dem som sammanställer betalningsbalansstatistik enbart i statistiska syften. Detta kan få till följd att rättsliga hinder mot informationsutbyte mellan EU:s statistikmyndigheter måste undanröjas samtidigt som det nödvändiga insynsskyddet upprätthålls. För att bistå kommissionen är ECB redo att undersöka olika sätt att komma vidare inom det här området. |
| --- | --- |

1.9

För att ytterligare minska rapporteringsbördan för såväl finansiella som icke-finansiella aktörer stöder ECB samtliga initiativ som underlättar informationsutbytet mellan dem som sammanställer betalningsbalansstatistik enbart i statistiska syften. Detta kan få till följd att rättsliga hinder mot informationsutbyte mellan EU:s statistikmyndigheter måste undanröjas samtidigt som det nödvändiga insynsskyddet upprätthålls. För att bistå kommissionen är ECB redo att undersöka olika sätt att komma vidare inom det här området.

| 1.10 | Vad gäller förslaget att avskaffa avvecklingsbaserade nationella rapporteringskrav om betaltjänstleverantörer från och med den 1 januari 2012, som anges i artikel 5.2 i förslaget till förordning, framhåller ECB att det behövs en tillfällig lösning för medlemsstater som fortfarande är beroende av avvecklingsbaserad rapportering till dess att en fullständigt harmoniserad europeisk lösning har tagits fram. En sådan tillfällig lösning har diskuterats inom Eurosystemet, vilket har resulterat i följande förslag från ECB:






  — | för att rapporteringen ska vara fullständigt harmoniserad under denna övergångsperiod bör ett enda fält användas i SEPA-betalningsmeddelandet (inklusive en kodlista och en metod för att använda denna kodlista). Kunderna i de medlemsstater som inför denna metod kommer att uppmanas att lämna uppgifterna genom att fylla i ett befintligt vitt fält som är valfritt i SEPA-meddelandet (fältet ”Rättslig rapportering”). Gemensamma användningsföreskrifter bör tillämpas av bankerna i samtliga dessa medlemsstater, för att därigenom inrätta ett frivilligt område med ytterligare tilläggstjänst (Additional Optional Service, AOS). Dessa användningsföreskrifter skulle enbart gälla mellan de medlemsstater som bestämmer sig för att införa metoden. EPC bör informeras och uppmanas att hjälpa till med att samordna genomförandet av AOS, |
| --- | --- | --- |

1.10

Vad gäller förslaget att avskaffa avvecklingsbaserade nationella rapporteringskrav om betaltjänstleverantörer från och med den 1 januari 2012, som anges i artikel 5.2 i förslaget till förordning, framhåller ECB att det behövs en tillfällig lösning för medlemsstater som fortfarande är beroende av avvecklingsbaserad rapportering till dess att en fullständigt harmoniserad europeisk lösning har tagits fram. En sådan tillfällig lösning har diskuterats inom Eurosystemet, vilket har resulterat i följande förslag från ECB:

—

för att rapporteringen ska vara fullständigt harmoniserad under denna övergångsperiod bör ett enda fält användas i SEPA-betalningsmeddelandet (inklusive en kodlista och en metod för att använda denna kodlista). Kunderna i de medlemsstater som inför denna metod kommer att uppmanas att lämna uppgifterna genom att fylla i ett befintligt vitt fält som är valfritt i SEPA-meddelandet (fältet ”Rättslig rapportering”). Gemensamma användningsföreskrifter bör tillämpas av bankerna i samtliga dessa medlemsstater, för att därigenom inrätta ett frivilligt område med ytterligare tilläggstjänst (Additional Optional Service, AOS). Dessa användningsföreskrifter skulle enbart gälla mellan de medlemsstater som bestämmer sig för att införa metoden. EPC bör informeras och uppmanas att hjälpa till med att samordna genomförandet av AOS,

| — | banker och kunder med hemvist i medlemsstater som inte inför denna metod kommer varken att behöva anta användningsföreskrifterna eller införa, överföra eller läsa betalningsbalanskoderna. Infrastrukturer som tillhandahåller betaltjänster inom Europa behöver bara anta användningsföreskrifterna om de erbjuder tjänster till banker och kunder med hemvist i medlemsstater som tillämpar denna metod, |
| --- | --- |

—

banker och kunder med hemvist i medlemsstater som inte inför denna metod kommer varken att behöva anta användningsföreskrifterna eller införa, överföra eller läsa betalningsbalanskoderna. Infrastrukturer som tillhandahåller betaltjänster inom Europa behöver bara anta användningsföreskrifterna om de erbjuder tjänster till banker och kunder med hemvist i medlemsstater som tillämpar denna metod,

| — | hela processen förutsätter att man använder en harmoniserad kodlista om de underliggande transaktionernas ekonomiska karaktär samt en metod för att tillämpa denna kodlista. En sådan kodlista tillhandahålls av ECB. Så snart den kodade informationen införs i SEPA-meddelandet, kommer den att behandlas helt automatiserat av bankerna utan att hindra direkthanteringen av betalningen. |
| --- | --- |

—

hela processen förutsätter att man använder en harmoniserad kodlista om de underliggande transaktionernas ekonomiska karaktär samt en metod för att tillämpa denna kodlista. En sådan kodlista tillhandahålls av ECB. Så snart den kodade informationen införs i SEPA-meddelandet, kommer den att behandlas helt automatiserat av bankerna utan att hindra direkthanteringen av betalningen.

ECB rekommenderar vidare att man noggrant följer händelseutvecklingen under de kommande åren och beaktar utvecklingen på det tekniska området när det gäller SEPA och de statistiska insamlingsmetoderna.

2.   Översynsklausul – användning av bankidentifieringskoden (Bank Identifier Code, BIC)

| 2.1 | Enligt artikel 12.1 i förslaget till förordning ska kommissionen senast i december 2012 förelägga Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt ECB en rapport om användningen av IBAN och BIC i samband med automatiserade betalningar, åtföljd av ett lämpligt förslag. Under förutsättning att denna bestämmelse har till syfte att underlätta och effektivisera betalningsinitiering, stöder ECB möjligheten att detaljhandelskunder inte längre måste använda BIC om det är tekniskt möjligt att enbart använda IBAN, eftersom man då skulle slippa ange två olika identifieringskoder. |
| --- | --- |

2.1

Enligt artikel 12.1 i förslaget till förordning ska kommissionen senast i december 2012 förelägga Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt ECB en rapport om användningen av IBAN och BIC i samband med automatiserade betalningar, åtföljd av ett lämpligt förslag. Under förutsättning att denna bestämmelse har till syfte att underlätta och effektivisera betalningsinitiering, stöder ECB möjligheten att detaljhandelskunder inte längre måste använda BIC om det är tekniskt möjligt att enbart använda IBAN, eftersom man då skulle slippa ange två olika identifieringskoder.

| 2.2 | IBAN infördes som ett obligatoriskt krav för likvärdiga avgifter enligt förordning (EG) nr 2560/2001 och har enligt ECB visat sig vara en hörnsten i standardiseringen av betalningar i samband med SEPA eftersom det förbättrar direkthanteringen och underlättar verifieringen av kontonummer. ECB skulle därför starkt rekommendera att användningen av IBAN fortsätter att vara obligatorisk. Vidare noterar ECB att om det införs ett likartat standardformat för värdepapperskonton som är jämförbart med IBAN-systemet, skulle detta leda till en förbättring av lagvalssystemet för förmedlade värdepapper. |
| --- | --- |

2.2

IBAN infördes som ett obligatoriskt krav för likvärdiga avgifter enligt förordning (EG) nr 2560/2001 och har enligt ECB visat sig vara en hörnsten i standardiseringen av betalningar i samband med SEPA eftersom det förbättrar direkthanteringen och underlättar verifieringen av kontonummer. ECB skulle därför starkt rekommendera att användningen av IBAN fortsätter att vara obligatorisk. Vidare noterar ECB att om det införs ett likartat standardformat för värdepapperskonton som är jämförbart med IBAN-systemet, skulle detta leda till en förbättring av lagvalssystemet för förmedlade värdepapper.

3.   Avgifter för gränsöverskridande betalningar och motsvarande nationella betalningar

I artikel 3.1 i förslaget till förordning fastställs principen om att avgifterna ska vara desamma för gränsöverskridande betalningar och motsvarande nationella betalningar ”till samma värde”. Det enda kriteriet för att fastställa vad som är en motsvarande nationell betalning i förslaget till förordning är hänvisningen till värdet av sådana motsvarande betalningar. ECB har här vissa betänkligheter om att denna bestämmelse kanske inte ger betaltjänstleverantörerna tillfredsställande tolkningsriktlinjer vad gäller begreppet motsvarande nationella betalningar. ECB föreslår därför att det ska införas ett stycke där de grundläggande bedömningskriterierna fastställs för att säkerställa en enhetlig tillämpning inom gemenskapen i stället för att ge betaltjänstleverantörerna ett stort tolkningsutrymme.

4.   Tillämpningsområde

Förordning (EG) nr 2560/2001 gäller för ”institut” och i artikel 2 e i den förordningen definieras de som ”varje fysisk eller juridisk person som i sin affärsverksamhet utför gränsöverskridande betalningar”. Av detta följer att varken ECB eller de nationella centralbankerna omfattas av förordning (EG) nr 2560/2001. Denna situation förändras genom artikel 2.5 i förslaget till förordning, som gäller för betaltjänstleverantörer som bl.a. definieras som ”någon av de kategorier som avses i artikel 1.1 i direktiv 2007/64/EG” (6) (nedan kallat PSD). I artikel 1.1 i PSD fastställs olika kategorier av betaltjänstleverantörer, däribland ECB och de nationella centralbankerna när de inte agerar i egenskap av monetär myndighet. Ovannämnda bestämmelser innebär att förslaget till förordning skulle vara tillämpligt på gränsöverskridande betalningar upp till 50 000 EUR, om dessa betalningar har gjorts av ECB eller de nationella centralbankerna när de inte agerar som monetär myndighet och när dessa transaktioner inte görs för egen räkning. ECB välkomnar att förslaget till förordning utvidgar tillämpningsområde i det hänseendet, vilket är i linje med principerna för SEPA.

5.   Ytterligare kommentarer av rättslig natur

| 5.1 | ECB ställer sig bakom förordningsförslagets mål att följa god lagstiftningsstandard och är positiv till att strukturen på definitionerna förenklas. Det tycks emellertid föreligga en viss överlappning mellan begreppen ”gränsöverskridande betalningar” och ”betalningstransaktion” i artikel 2.1 respektive 2.7 i förslaget till förordning. |
| --- | --- |

5.1

ECB ställer sig bakom förordningsförslagets mål att följa god lagstiftningsstandard och är positiv till att strukturen på definitionerna förenklas. Det tycks emellertid föreligga en viss överlappning mellan begreppen ”gränsöverskridande betalningar” och ”betalningstransaktion” i artikel 2.1 respektive 2.7 i förslaget till förordning.

| 5.2 | Enligt ECB bör ett definierat begrepp som förekommer i mer än en av gemenskapens sekundrättsakter, så långt detta är möjligt, ges en identisk definition i all lagstiftning så att rättssäkerheten ökar; detta gäller särskilt för rättsakter som har ett nära innehållsmässigt samband. Det förekommer emellertid några skillnader mellan begreppet ”betalningsinstrument” enligt definitionen i artikel 4.23 i PSD och motsvarigheten i artikel 2.2 i förslaget till förordning. I PSD förekommer en hänvisning till ”betalningsorder”, medan definitionen i förslaget till förordning hänvisar till ”betalningstransaktion”. Detta är olyckligt och kan skapa förvirring, särskilt eftersom både ”betalningsorder” och ”betalningstransaktion” är definierade begrepp i såväl förslaget till förordning som PSD. ECB föreslår därför att denna definition harmoniseras i de båda rättsakterna. |
| --- | --- |

5.2

Enligt ECB bör ett definierat begrepp som förekommer i mer än en av gemenskapens sekundrättsakter, så långt detta är möjligt, ges en identisk definition i all lagstiftning så att rättssäkerheten ökar; detta gäller särskilt för rättsakter som har ett nära innehållsmässigt samband. Det förekommer emellertid några skillnader mellan begreppet ”betalningsinstrument” enligt definitionen i artikel 4.23 i PSD och motsvarigheten i artikel 2.2 i förslaget till förordning. I PSD förekommer en hänvisning till ”betalningsorder”, medan definitionen i förslaget till förordning hänvisar till ”betalningstransaktion”. Detta är olyckligt och kan skapa förvirring, särskilt eftersom både ”betalningsorder” och ”betalningstransaktion” är definierade begrepp i såväl förslaget till förordning som PSD. ECB föreslår därför att denna definition harmoniseras i de båda rättsakterna.

| 5.3 | Eftersom förslaget till förordning inte innehåller några bestämmelser om insyn beträffande avgifter motsvarande artikel 4 i förordning (EG) nr 2560/2001, rekommenderar ECB att man överväger huruvida man i förslaget till förordning bör göra en hänvisning till tillämpliga bestämmelser i PSD vad gäller villkor och informationskrav för betaltjänster. |
| --- | --- |

5.3

Eftersom förslaget till förordning inte innehåller några bestämmelser om insyn beträffande avgifter motsvarande artikel 4 i förordning (EG) nr 2560/2001, rekommenderar ECB att man överväger huruvida man i förslaget till förordning bör göra en hänvisning till tillämpliga bestämmelser i PSD vad gäller villkor och informationskrav för betaltjänster.

6.   Ändringsförslag

De ändringsförslag av artiklarna 2.1 och 3 i förslaget till förordning som blir resultatet av rekommendationerna ovan framgår av bilagan.

Utfärdat i Frankfurt am Main den 6 januari 2009.

Jean-Claude TRICHET

ECB:s ordförande

---

(1)  KOM(2008) 640 slutlig.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2560/2001 av den 19 december 2001 om gränsöverskridande betalningar i euro, EGT L 344, 28.12.2001, s. 13.

2

(3)  I enlighet med artikel 1.3 i förslaget till förordning ska bankerna fortfarande rapportera om sina egna gränsöverskridande finansiella och icke-finansiella transaktioner.

3

(4)  Detta gäller i synnerhet små och medelstora företag som tar emot betalningar från och/eller skickar betalningar till utländska bankkonton (dvs. bankkonton med en utländsk landskod). Detta kan ge en fingervisning om att dessa små och medelstora företag sannolikt kan komma att delta i gränsöverskridande transaktioner. (Landskoden i) IBAN-numret i SEPA-meddelandet kan användas för att identifiera dessa små och medelstora företag.

4

(5)  Om denna åtgärd vidtas, måste man uppmana Europeiska betalningsrådet (EPC) att ändra det nuvarande fältet för betalarens bosättningsland, som för närvarande är frivilligt i SEPA-meddelandet, så att det blir obligatoriskt (och eventuellt enas om en kodifiering).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/64/EG av den 13 november 2007 om betaltjänster på den inre marknaden och om ändring av direktiven 97/7/EG, 2002/65/EG, 2005/60/EG och 2006/48/EG samt upphävande av direktiv 97/5/EG, EUT L 319, 5.12.2007, s. 1.

6

---

BILAGA

Ändringsförslag

| Kommissionens förslag | ECB:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Ändring 1 |
| Artikel 2.1 i förslaget till förordning |
| Artikel 2.1

  gränsöverskridande betalning: en elektronisk betalningstransaktion som initierats av en betalare eller av eller via en betalningsmottagare och som utförs av en betaltjänstleverantör eller dess filial i en medlemsstat, för att till en betalningsmottagares förfogande ställa ett penningbelopp via dennes betaltjänstleverantör eller dess filial i en annan medlemsstat | Artikel 2.1

  gränsöverskridande betalning: en elektronisk betalningstransaktion som initierats av en betalare eller av eller via en betalningsmottagare och som utförs av en betaltjänstleverantör eller dess filial i en medlemsstat, för att till en betalningsmottagares förfogande ställa ett penningbelopp via dennes betaltjänstleverantör eller dess filial i en annan medlemsstat |
| Motivering – se punkt 5.1 i yttrandet |
| Ändring 2 |
| Införande av artikel 3.3 i förslaget till förordning |
| Artikel 3.3
  Ingen text | Artikel 3.3

  Likvärdigheten av en gränsöverskridande betalning och motsvarande nationell betalning ska bedömas utifrån kriterier som genom vilken kanal den initierats, hastighet, automatiseringsgrad, kundrelation och nivå på den tjänst som erbjuds kunden |
| Motivering – se punkt 3 i yttrandet |

Kommissionens förslag

ECB:s ändringsförslag

Ändring 1

Artikel 2.1 i förslaget till förordning

Artikel 2.1

gränsöverskridande betalning: en elektronisk betalningstransaktion som initierats av en betalare eller av eller via en betalningsmottagare och som utförs av en betaltjänstleverantör eller dess filial i en medlemsstat, för att till en betalningsmottagares förfogande ställa ett penningbelopp via dennes betaltjänstleverantör eller dess filial i en annan medlemsstat

Artikel 2.1

gränsöverskridande betalning: en elektronisk betalningstransaktion som initierats av en betalare eller av eller via en betalningsmottagare och som utförs av en betaltjänstleverantör eller dess filial i en medlemsstat, för att till en betalningsmottagares förfogande ställa ett penningbelopp via dennes betaltjänstleverantör eller dess filial i en annan medlemsstat

Motivering – se punkt 5.1 i yttrandet

Ändring 2

Införande av artikel 3.3 i förslaget till förordning

Artikel 3.3

Ingen text

Artikel 3.3

Likvärdigheten av en gränsöverskridande betalning och motsvarande nationell betalning ska bedömas utifrån kriterier som genom vilken kanal den initierats, hastighet, automatiseringsgrad, kundrelation och nivå på den tjänst som erbjuds kunden

Motivering – se punkt 3 i yttrandet

---

III Förberedande rättsakter

RÅDET

| 28.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 21/7 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 21/7

---

Europaparlamentets lagstiftningsresolution om Republiken Frankrikes initiativ inför antagandet av rådets beslut om justering av grundlöner och tillägg för Europols personal

(2009/C 21/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR BESLUTAT FÖLJANDE

med beaktande av rådets akt av den 3 december 1998 om antagande av tjänsteföreskrifter för anställda vid Europol (1) (nedan kallade tjänsteföreskrifterna), särskilt artikel 44,

med beaktande av Republiken Frankrikes initiativ (2),

med beaktande av Europaparlamentets yttrande (3),

med beaktande av den översyn av Europoltjänstemännens löneförmåner som gjorts av Europols styrelse, och

av följande skäl:

| (1) | I översynen av Europoltjänstemännens löneförmåner tog styrelsen hänsyn till förändrade levnadskostnader i Nederländerna samt till löneförändringarna i den offentliga sektorn i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

(1)

I översynen av Europoltjänstemännens löneförmåner tog styrelsen hänsyn till förändrade levnadskostnader i Nederländerna samt till löneförändringarna i den offentliga sektorn i medlemsstaterna.

| (2) | Översynsperioden som löpte från den 1 juli 2006 till och med den 30 juni 2007 motiverar en löneökning på 1,7 % för perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(2)

Översynsperioden som löpte från den 1 juli 2006 till och med den 30 juni 2007 motiverar en löneökning på 1,7 % för perioden från och med den 1 juli 2007 till och med den 30 juni 2008.

| (3) | Det är rådet som med utgångspunkt i denna översyn enhälligt ska besluta om justering av grundlöner och tillägg för anställda vid Europol. |
| --- | --- |

(3)

Det är rådet som med utgångspunkt i denna översyn enhälligt ska besluta om justering av grundlöner och tillägg för anställda vid Europol.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE:

Artikel 1

Tjänsteföreskrifterna ska ändras på följande sätt:

Följande gäller med verkan från och med den 1 juli 2007:

| a) | I artikel 45 ska tabellen över månatliga grundlöner ersättas med följande: | «1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 | 11 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | 15 394,26 | | | | | | | | | | |
| 2 | 13 823,39 | | | | | | | | | | |
| 3 | 9 487,89 | 9 732,93 | 9 977,99 | 10 241,90 | 10 505,80 | 10 782,24 | 11 057,44 | 11 347,77 | 11 639,94 | 11 947,84 | 12 252,56 |
| 4 | 8 262,62 | 8 482,54 | 8 699,33 | 8 928,67 | 9 158,01 | 9 399,91 | 9 638,68 | 9 893,17 | 10 147,63 | 10 414,69 | 10 681,73 |
| 5 | 6 808,03 | 6 987,10 | 7 163,03 | 7 351,54 | 7 540,05 | 7 741,11 | 7 939,03 | 8 149,53 | 8 356,88 | 8 576,79 | 8 796,72 |
| 6 | 5 834,13 | 5 988,03 | 6 142,00 | 6 305,37 | 6 465,58 | 6 635,24 | 6 804,89 | 6 983,97 | 7 163,03 | 7 351,54 | 7 540,05 |
| 7 | 4 863,32 | 4 992,14 | 5 117,80 | 5 252,90 | 5 387,97 | 5 529,37 | 5 670,73 | 5 821,54 | 5 969,20 | 6 126,29 | 6 283,37 |
| 8 | 4 134,46 | 4 244,42 | 4 351,22 | 4 467,48 | 4 580,56 | 4 699,96 | 4 819,34 | 4 948,16 | 5 073,82 | 5 208,91 | 5 340,85 |
| 9 | 3 644,36 | 3 741,74 | 3 839,15 | 3 939,65 | 4 040,21 | 4 147,02 | 4 253,84 | 4 366,94 | 4 476,94 | 4 596,29 | 4 712,53 |
| 10 | 3 160,54 | 3 245,38 | 3 327,04 | 3 414,99 | 3 499,84 | 3 594,09 | 3 688,33 | 3 785,72 | 3 879,97 | 3 983,66 | 4 084,19 |
| 11 | 3 063,15 | 3 144,84 | 3 223,36 | 3 308,20 | 3 393,01 | 3 484,12 | 3 572,10 | 3 666,35 | 3 760,60 | 3 861,15 | 3 958,50 |
| 12 | 2 431,69 | 2 497,62 | 2 560,45 | 2 626,45 | 2 692,43 | 2 764,67 | 2 836,94 | 2 912,34 | 2 984,59 | 3 063,15 | 3 141,69 |
| 13 | 2 089,21 | 2 145,77 | 2 199,18 | 2 258,88 | 2 315,43 | 2 378,25 | 2 437,95 | 2 503,92 | 2 566,78 | 2 635,88 | 2 701,84» |

a)

I artikel 45 ska tabellen över månatliga grundlöner ersättas med följande:

«1

2

3

4

5

6

7

8

9

10

11

1

15 394,26

2

13 823,39

3

9 487,89

9 732,93

9 977,99

10 241,90

10 505,80

10 782,24

11 057,44

11 347,77

11 639,94

11 947,84

12 252,56

4

8 262,62

8 482,54

8 699,33

8 928,67

9 158,01

9 399,91

9 638,68

9 893,17

10 147,63

10 414,69

10 681,73

5

6 808,03

6 987,10

7 163,03

7 351,54

7 540,05

7 741,11

7 939,03

8 149,53

8 356,88

8 576,79

8 796,72

6

5 834,13

5 988,03

6 142,00

6 305,37

6 465,58

6 635,24

6 804,89

6 983,97

7 163,03

7 351,54

7 540,05

7

4 863,32

4 992,14

5 117,80

5 252,90

5 387,97

5 529,37

5 670,73

5 821,54

5 969,20

6 126,29

6 283,37

8

4 134,46

4 244,42

4 351,22

4 467,48

4 580,56

4 699,96

4 819,34

4 948,16

5 073,82

5 208,91

5 340,85

9

3 644,36

3 741,74

3 839,15

3 939,65

4 040,21

4 147,02

4 253,84

4 366,94

4 476,94

4 596,29

4 712,53

10

3 160,54

3 245,38

3 327,04

3 414,99

3 499,84

3 594,09

3 688,33

3 785,72

3 879,97

3 983,66

4 084,19

11

3 063,15

3 144,84

3 223,36

3 308,20

3 393,01

3 484,12

3 572,10

3 666,35

3 760,60

3 861,15

3 958,50

12

2 431,69

2 497,62

2 560,45

2 626,45

2 692,43

2 764,67

2 836,94

2 912,34

2 984,59

3 063,15

3 141,69

13

2 089,21

2 145,77

2 199,18

2 258,88

2 315,43

2 378,25

2 437,95

2 503,92

2 566,78

2 635,88

2 701,84»

| b) | I artikel 59.3 ska beloppet ”1 019,43 EUR” ersättas med ”1 036,76 EUR”. |
| --- | --- |

b)

I artikel 59.3 ska beloppet ”1 019,43 EUR” ersättas med ”1 036,76 EUR”.

| c) | I artikel 59.3 ska beloppet ”2 038,85 EUR” ersättas med ”2 073,51”. |
| --- | --- |

c)

I artikel 59.3 ska beloppet ”2 038,85 EUR” ersättas med ”2 073,51”.

| d) | I artikel 60.1 ska beloppet ”271,86 EUR” ersättas med ”276,48 EUR”. |
| --- | --- |

d)

I artikel 60.1 ska beloppet ”271,86 EUR” ersättas med ”276,48 EUR”.

| e) | I artikel 2.1 i bilaga 5 ska beloppet ”284,20 EUR” ersättas med ”289,03 EUR”. |
| --- | --- |

e)

I artikel 2.1 i bilaga 5 ska beloppet ”284,20 EUR” ersättas med ”289,03 EUR”.

| f) | I artikel 3.1 i bilaga 5 ska beloppet ”12 356,67 EUR” ersättas med ”12 566,73 EUR”. |
| --- | --- |

f)

I artikel 3.1 i bilaga 5 ska beloppet ”12 356,67 EUR” ersättas med ”12 566,73 EUR”.

| g) | I artikel 3.1 i bilaga 5 ska beloppet ”2 780,26 EUR” ersättas med ”2 827,52 EUR”. |
| --- | --- |

g)

I artikel 3.1 i bilaga 5 ska beloppet ”2 780,26 EUR” ersättas med ”2 827,52 EUR”.

| h) | I artikel 3.2 i bilaga 5 ska beloppet ”16 681,50 EUR” ersättas med ”16 965,09 EUR”. |
| --- | --- |

h)

I artikel 3.2 i bilaga 5 ska beloppet ”16 681,50 EUR” ersättas med ”16 965,09 EUR”.

| i) | I artikel 4.1 i bilaga 5 ska beloppet ”1 235,67 EUR” ersättas med ”1 256,68 EUR”. |
| --- | --- |

i)

I artikel 4.1 i bilaga 5 ska beloppet ”1 235,67 EUR” ersättas med ”1 256,68 EUR”.

| j) | I artikel 4.1 i bilaga 5 ska beloppet ”926,77 EUR” ersättas med ”942,53 EUR”. |
| --- | --- |

j)

I artikel 4.1 i bilaga 5 ska beloppet ”926,77 EUR” ersättas med ”942,53 EUR”.

| k) | I artikel 4.1 i bilaga 5 ska beloppet ”617,83 EUR” ersättas med ”628,33 EUR”. |
| --- | --- |

k)

I artikel 4.1 i bilaga 5 ska beloppet ”617,83 EUR” ersättas med ”628,33 EUR”.

| l) | I artikel 4.1 i bilaga 5 ska beloppet ”494,26 EUR” ersättas med ”502,66 EUR”. |
| --- | --- |

l)

I artikel 4.1 i bilaga 5 ska beloppet ”494,26 EUR” ersättas med ”502,66 EUR”.

| m) | I artikel 5.3 i bilaga 5 ska beloppet ”1 743,78 EUR” ersättas med ”1 773,42 EUR”. |
| --- | --- |

m)

I artikel 5.3 i bilaga 5 ska beloppet ”1 743,78 EUR” ersättas med ”1 773,42 EUR”.

| n) | I artikel 5.3 i bilaga 5 ska beloppet ”2 325,04 EUR” ersättas med ”2 364,57 EUR”. |
| --- | --- |

n)

I artikel 5.3 i bilaga 5 ska beloppet ”2 325,04 EUR” ersättas med ”2 364,57 EUR”.

| o) | I artikel 5.3 i bilaga 5 ska beloppet ”2 906,29 EUR” ersättas med ”2 955,70 EUR”. |
| --- | --- |

o)

I artikel 5.3 i bilaga 5 ska beloppet ”2 906,29 EUR” ersättas med ”2 955,70 EUR”.

Artikel 2

Detta beslut ska offentliggöras i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 3

Detta beslut får verkan dagen efter det att det har antagits.

Utfärdat i

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  EGT C 26, 30.1.1999, s. 23.

1

(2)  EUT C ...

2

(3)  Yttrande avgett den ...

3

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Kommissionen

| 28.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 21/9 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 21/9

---

Eurons växelkurs (1)

27 januari 2009

(2009/C 21/03)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3174 |
| JPY | japansk yen | 117,59 |
| DKK | dansk krona | 7,4527 |
| GBP | pund sterling | 0,9352 |
| SEK | svensk krona | 10,5375 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5017 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 8,8975 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 27,638 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 285,32 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,703 |
| PLN | polsk zloty | 4,354 |
| RON | rumänsk leu | 4,238 |
| TRY | turkisk lira | 2,1377 |
| AUD | australisk dollar | 1,9884 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,619 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,222 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,4922 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,98 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 830,92 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,1772 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,0084 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,3608 |
| IDR | indonesisk rupiah | 14 919,56 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7762 |
| PHP | filippinsk peso | 61,58 |
| RUB | rysk rubel | 43,535 |
| THB | thailändsk baht | 45,971 |
| BRL | brasiliansk real | 3,0462 |
| MXN | mexikansk peso | 18,5095 |
| INR | indisk rupie | 64,256 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3174

JPY

japansk yen

117,59

DKK

dansk krona

7,4527

GBP

pund sterling

0,9352

SEK

svensk krona

10,5375

CHF

schweizisk franc

1,5017

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

8,8975

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

27,638

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

285,32

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,703

PLN

polsk zloty

4,354

RON

rumänsk leu

4,238

TRY

turkisk lira

2,1377

AUD

australisk dollar

1,9884

CAD

kanadensisk dollar

1,619

HKD

Hongkongdollar

10,222

NZD

nyzeeländsk dollar

2,4922

SGD

singaporiansk dollar

1,98

KRW

sydkoreansk won

1 830,92

ZAR

sydafrikansk rand

13,1772

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,0084

HRK

kroatisk kuna

7,3608

IDR

indonesisk rupiah

14 919,56

MYR

malaysisk ringgit

4,7762

PHP

filippinsk peso

61,58

RUB

rysk rubel

43,535

THB

thailändsk baht

45,971

BRL

brasiliansk real

3,0462

MXN

mexikansk peso

18,5095

INR

indisk rupie

64,256

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

ADMINISTRATIVA FÖRFARANDEN

Europeiska gemenskapernas byrå för uttagningsprov för rekrytering av personal (EPSO)

| 28.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 21/10 |
| --- | --- | --- | --- |

28.1.2009

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 21/10

---

MEDDELANDEN OM ALLMÄNNA UTTAGNINGSPROV

(2009/C 21/04)

Europeiska rekryteringsbyrån (EPSO) anordnar allmänna uttagningsprov för att upprätta en reserv för framtida rekrytering av enhetschefer (AD 9) på tolkningsområdet:

| | EPSO/AD/152/09 för tjeckiska språket (CS) |
| --- | --- |

EPSO/AD/152/09 för tjeckiska språket (CS)

| | EPSO/AD/153/09 för litauiska språket (LT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/153/09 för litauiska språket (LT)

| | EPSO/AD/154/09 för maltesiska språket (MT) |
| --- | --- |

EPSO/AD/154/09 för maltesiska språket (MT)

| | EPSO/AD/155/09 för slovakiska språket (SK) |
| --- | --- |

EPSO/AD/155/09 för slovakiska språket (SK)

| | EPSO/AD/156/09 för slovenska språket (SL) |
| --- | --- |

EPSO/AD/156/09 för slovenska språket (SL)

Meddelandena om uttagningsproven kommer endast att offentliggöras på engelska, franska och tyska i
  Europeiska unionens officiella tidning C 21 A av den 28 januari 2009.

Ytterligare upplysningar finns på Epsos webbplats: http://europa.eu/epso

---

28.1.2009

| 28.1.2009 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 21/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 21/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---