# Jurnalul Oficial C 378/9 no

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 378 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 609 noiembrie 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 378

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 609 noiembrie 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședința din 10 martie 2014
  Procesul-verbal al acestei sesiuni a fost publicat în JO C 85, 12.3.2015 .
  SESIUNEA 2014-2015Ședințele dintre 11 și 13 martie 2014
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 85, 12.3.2015 .
  TEXTE ADOPTATE | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN
  SESIUNEA 2013-2014Ședința din 10 martie 2014
  Procesul-verbal al acestei sesiuni a fost publicat în JO C 85, 12.3.2015 .
  SESIUNEA 2014-2015Ședințele dintre 11 și 13 martie 2014
  Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 85, 12.3.2015 .
  TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesul-verbal al acestei sesiuni a fost publicat în JO C 85, 12.3.2015 .

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 85, 12.3.2015 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUŢII |
| | Parlamentul European |
| | Marți, 11 martie 2014 |
| 2017/C 378/01 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la Raportul anual pentru 2012 al Băncii Europene de Investiții (BEI) (2013/2131(INI)) | 2 |
| 2017/C 378/02 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 cu recomandări pentru Comisie referitoare la revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiară (ESFS) (2013/2166(INL)) | 13 |
| 2017/C 378/03 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la accesul public la documente [conform articolului 104 alineatul (7) din Regulamentul de procedură] pentru anii 2011-2013 (2013/2155(INI)) | 27 |
| 2017/C 378/04 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2013 (2014/2008(INI)) | 35 |
| 2017/C 378/05 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la viitorul sectorului horticol european – strategii de creștere (2013/2100(INI)) | 44 |
| 2017/C 378/06 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la eradicarea torturii în lume (2013/2169(INI)) | 52 |
| 2017/C 378/07 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la Arabia Saudită, la relațiile sale cu UE și la rolul său în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord (2013/2147(INI)) | 64 |
| | Miercuri, 12 martie 2014 |
| 2017/C 378/08 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la rolul regional al Pakistanului și relațiile sale politice cu UE (2013/2168(INI)) | 73 |
| 2017/C 378/09 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la un scut antirachetă pentru Europa și la implicațiile sale politice și strategice (2013/2170(INI)) | 79 |
| 2017/C 378/10 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la situația actuală și perspectivele de viitor ale sectorului european al pescuitului în contextul Acordului de liber schimb între UE și Thailanda (2013/2179(INI)) | 81 |
| 2017/C 378/11 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la patrimoniul gastronomic european: aspecte culturale și educative (2013/2181(INI)) | 85 |
| 2017/C 378/12 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 12 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare în ceea ce privește definiția nanomaterialelor fabricate (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA)) | 92 |
| 2017/C 378/13 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea și stabilirea priorităților pentru relațiile UE cu țările din Parteneriatul estic (2013/2149(INI)) | 95 |
| 2017/C 378/14 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (2013/2188(INI)) | 104 |
| 2017/C 378/15 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea justiției în ceea ce privește justiția penală și statul de drept (2014/2006(INI)) | 136 |
| 2017/C 378/16 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale (2013/2180(INI)) | 140 |
| 2017/C 378/17 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Raportul din 2013 privind cetățenia UE – Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră (2013/2186(INI)) | 146 |
| 2017/C 378/18 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP)) | 151 |
| 2017/C 378/19 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Raportul privind evoluția Turciei în 2013 (2013/2945(RSP)) | 165 |
| 2017/C 378/20 | Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la strategia Uniunii Europene pentru regiunea arctică (2013/2595(RSP)) | 174 |
| | Joi, 13 martie 2014 |
| 2017/C 378/21 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la ancheta privind rolul și activitățile troicii (BCE, Comisia și FMI) în țările din zona euro care participă la program (2013/2277(INI)) | 182 |
| 2017/C 378/22 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale ale rolului și activității troicii (BCE, Comisia și FMI) în țările din zona euro care participă la program (2014/2007(INI)) | 200 |
| 2017/C 378/23 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2015, secțiunea III – Comisia (2014/2004(BUD)) | 210 |
| 2017/C 378/24 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la invadarea Ucrainei de către Rusia (2014/2627(RSP)) | 213 |
| 2017/C 378/25 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona în ce privește Parlamentul European (2013/2130(INI)) | 218 |
| 2017/C 378/26 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la rolul drepturilor de proprietate, al regimului proprietății și al creării de bogăție în eradicarea sărăciei și în promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare (2013/2026(INI)) | 227 |
| 2017/C 378/27 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la raportul UE pentru 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (2013/2058(INI)) | 235 |
| 2017/C 378/28 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (2014/2612(RSP)) | 239 |
| 2017/C 378/29 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la Rusia: condamnarea manifestanților implicați în evenimentele din Piața Bolotnaia (2014/2628(RSP)) | 250 |
| 2017/C 378/30 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la lansarea de consultări pentru a suspenda Uganda și Nigeria din Acordul de la Cotonou, având în vedere legislația recentă care incriminează și mai mult homosexualitatea (2014/2634(RSP)) | 253 |
| 2017/C 378/31 | Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la securitate și traficul de ființe umane în Sinai (2014/2630(RSP)) | 257 |
| | RECOMANDĂRI |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 12 martie 2014 |
| 2017/C 378/32 | Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 12 martie 2014 privind angajamentul umanitar al actorilor armați nestatali în domeniul protecției copilului (2014/2012(INI)) | 262 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 11 martie 2014

2017/C 378/01

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la Raportul anual pentru 2012 al Băncii Europene de Investiții (BEI) (2013/2131(INI))

2

2017/C 378/02

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 cu recomandări pentru Comisie referitoare la revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiară (ESFS) (2013/2166(INL))

13

2017/C 378/03

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la accesul public la documente [conform articolului 104 alineatul (7) din Regulamentul de procedură] pentru anii 2011-2013 (2013/2155(INI))

27

2017/C 378/04

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2013 (2014/2008(INI))

35

2017/C 378/05

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la viitorul sectorului horticol european – strategii de creștere (2013/2100(INI))

44

2017/C 378/06

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la eradicarea torturii în lume (2013/2169(INI))

52

2017/C 378/07

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la Arabia Saudită, la relațiile sale cu UE și la rolul său în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord (2013/2147(INI))

64

Miercuri, 12 martie 2014

2017/C 378/08

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la rolul regional al Pakistanului și relațiile sale politice cu UE (2013/2168(INI))

73

2017/C 378/09

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la un scut antirachetă pentru Europa și la implicațiile sale politice și strategice (2013/2170(INI))

79

2017/C 378/10

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la situația actuală și perspectivele de viitor ale sectorului european al pescuitului în contextul Acordului de liber schimb între UE și Thailanda (2013/2179(INI))

81

2017/C 378/11

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la patrimoniul gastronomic european: aspecte culturale și educative (2013/2181(INI))

85

2017/C 378/12

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 12 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare în ceea ce privește definiția nanomaterialelor fabricate (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA))

92

2017/C 378/13

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea și stabilirea priorităților pentru relațiile UE cu țările din Parteneriatul estic (2013/2149(INI))

95

2017/C 378/14

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (2013/2188(INI))

104

2017/C 378/15

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea justiției în ceea ce privește justiția penală și statul de drept (2014/2006(INI))

136

2017/C 378/16

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale (2013/2180(INI))

140

2017/C 378/17

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Raportul din 2013 privind cetățenia UE – Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră (2013/2186(INI))

146

2017/C 378/18

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

151

2017/C 378/19

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Raportul privind evoluția Turciei în 2013 (2013/2945(RSP))

165

2017/C 378/20

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la strategia Uniunii Europene pentru regiunea arctică (2013/2595(RSP))

174

Joi, 13 martie 2014

2017/C 378/21

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la ancheta privind rolul și activitățile troicii (BCE, Comisia și FMI) în țările din zona euro care participă la program (2013/2277(INI))

182

2017/C 378/22

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale ale rolului și activității troicii (BCE, Comisia și FMI) în țările din zona euro care participă la program (2014/2007(INI))

200

2017/C 378/23

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2015, secțiunea III – Comisia (2014/2004(BUD))

210

2017/C 378/24

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la invadarea Ucrainei de către Rusia (2014/2627(RSP))

213

2017/C 378/25

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona în ce privește Parlamentul European (2013/2130(INI))

218

2017/C 378/26

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la rolul drepturilor de proprietate, al regimului proprietății și al creării de bogăție în eradicarea sărăciei și în promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare (2013/2026(INI))

227

2017/C 378/27

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la raportul UE pentru 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (2013/2058(INI))

235

2017/C 378/28

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (2014/2612(RSP))

239

2017/C 378/29

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la Rusia: condamnarea manifestanților implicați în evenimentele din Piața Bolotnaia (2014/2628(RSP))

250

2017/C 378/30

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la lansarea de consultări pentru a suspenda Uganda și Nigeria din Acordul de la Cotonou, având în vedere legislația recentă care incriminează și mai mult homosexualitatea (2014/2634(RSP))

253

2017/C 378/31

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la securitate și traficul de ființe umane în Sinai (2014/2630(RSP))

257

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 12 martie 2014

2017/C 378/32

Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 12 martie 2014 privind angajamentul umanitar al actorilor armați nestatali în domeniul protecției copilului (2014/2012(INI))

262

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Parlamentul European |
| | Miercuri, 12 martie 2014 |
| 2017/C 378/33 | Decizia Parlamentului European din 12 martie 2014 privind privind numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, precum și al delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la Adunările parlamentare multilaterale (2014/2632(RSO)) | 265 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 12 martie 2014

2017/C 378/33

Decizia Parlamentului European din 12 martie 2014 privind privind numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, precum și al delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la Adunările parlamentare multilaterale (2014/2632(RSO))

265

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| | Marți, 11 martie 2014 |
| 2017/C 378/34 | P7_TA(2014)0180Statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare (competențe delegate și de executare) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1365/2006 privind statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))P7_TC1-COD(2013)0226Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1365/2006 privind statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (
  1
  ) | 269 |
| 2017/C 378/35 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizarea și calitatea statisticilor pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD)) | 276 |
| 2017/C 378/36 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind prelungirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE)) | 297 |
| 2017/C 378/37 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE)) | 298 |
| 2017/C 378/38 | Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana – textile, Spania) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD)) | 299 |
| 2017/C 378/39 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind producerea și punerea la dispoziție pe piață a materialului de reproducere a plantelor (legea privind materialul de reproducere a plantelor) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD)) | 303 |
| 2017/C 378/40 | P7_TA(2014)0186Remunerațiile și pensiile funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene (ajustarea începând cu 1 iulie 2011) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2011, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))P7_TC1-COD(2013)0438Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2011, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți | 304 |
| 2017/C 378/41 | P7_TA(2014)0187Remunerațiile și pensiile funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene (ajustarea începând cu 1 iulie 2012) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2012, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))P7_TC1-COD(2013)0439Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2012, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți | 305 |
| 2017/C 378/42 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD)) | 306 |
| 2017/C 378/43 | P7_TA(2014)0189Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale și Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE în ceea ce privește competențele Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale și ale Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))P7_TC1-COD(2011)0006Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 în ceea ce privește competențele Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale) și ale Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe) | 307 |
| 2017/C 378/44 | P7_TA(2014)0190Informațiile care însoțesc transferurile de fonduri ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))P7_TC1-COD(2013)0024Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri (
  1
  ) | 308 |
| 2017/C 378/45 | P7_TA(2014)0191Prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (COM(2013)0045) – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))P7_TC1-COD(2013)0025Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (
  1
  ) | 330 |
| 2017/C 378/46 | P7_TA(2014)0192Garanția UE acordată BEI pentru pierderile rezultate din operațiunile de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiunile de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii. (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))P7_TC1-COD(2013)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii | 380 |
| 2017/C 378/47 | P7_TA(2014)0193Resursele genetice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))P7_TC1-COD(2012)0278Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de conformitate destinate utilizatorilor prevăzute în Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune | 381 |
| 2017/C 378/48 | P7_TA(2014)0194Inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și remorcilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind inspecţia tehnică periodică a autovehiculelor şi remorcilor şi de abrogare a Directivei 2009/40/CE (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))P7_TC1-COD(2012)0184Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE | 382 |
| 2017/C 378/49 | P7_TA(2014)0195Documentele de înmatriculare pentru vehicule ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))P7_TC1-COD(2012)0185Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule | 383 |
| 2017/C 378/50 | P7_TA(2014)0196Capacitatea de a circula pe drumurile publice a vehiculelor comerciale ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (COM(2012)0382 – C7-0188/2012– 2012/0186(COD))P7_TC1-COD(2012)0186Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE | 384 |
| 2017/C 378/51 | P7_TA(2014)0197Statisticile din transportul feroviar ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2003 privind statisticile din transportul feroviar, în ceea ce privește colectarea datelor privind mărfurile, călătorii și accidentele (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))P7_TC1-COD(2013)0297Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2003 privind statisticile din transportul feroviar, în ceea ce privește colectarea datelor privind mărfurile, călătorii și accidentele | 385 |
| 2017/C 378/52 | P7_TA(2014)0198Facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))P7_TC1-COD(2013)0213Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice | 395 |
| 2017/C 378/53 | P7_TA(2014)0199Anchetele structurale în agricultură şi ancheta privind metodele de producţie agricolă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1166/2008 privind anchetele structurale în agricultură și ancheta privind metodele de producție agricolă în ceea ce privește cadrul financiar pentru perioada 2014-2018 (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))P7_TC1-COD(2013)0367Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1166/2008 în ceea ce privește cadrul financiar pentru perioada 2014-2018 | 396 |
| 2017/C 378/54 | P7_TA(2014)0200Mărfurile rezultate din transformarea produselor agricole ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))P7_TC1-COD(2013)0063Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole şi de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului | 397 |
| | Miercuri, 12 martie 2014 |
| 2017/C 378/55 | P7_TA(2014)0212Protecţia persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))P7_TC1-COD(2012)0011Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (
  1
  ) | 399 |
| 2017/C 378/56 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de extindere la statele membre neparticipante a aplicării Regulamentului (UE) nr. .../2012 de instituire a unui program de schimb, asistență și formare profesională pentru protecția monedei euro împotriva contrafacerii (programul Pericles 2020) (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP)) | 493 |
| 2017/C 378/57 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE)) | 494 |
| 2017/C 378/58 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE)) | 495 |
| 2017/C 378/59 | P7_TA(2014)0219Prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul prevenirii infracțiunilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și la libera circulație a acestor date (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))P7_TC1-COD(2012)0010Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și la libera circulație a acestor date | 496 |
| 2017/C 378/60 | P7_TA(2014)0220Punerea în aplicare a cerului unic european ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a cerului unic european (reformare) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))P7_TC1-COD(2013)0186Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a cerului unic european (reformare) (
  1
  ) | 546 |
| 2017/C 378/61 | P7_TA(2014)0221Aerodromurile, gestionarea traficului aerian și serviciile de navigație aeriană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, gestionării traficului aerian și serviciilor de navigație aeriană (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))P7_TC1-COD(2013)0187Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, al managementului traficului aerian și al serviciilor de navigație aeriană (
  1
  ) | 584 |
| 2017/C 378/62 | P7_TA(2014)0222Pachetele de servicii de călătorie şi formulele de călătorie asistate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie și formulele de călătorie asistate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))P7_TC1-COD(2013)0246Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie, vacanțe și circuite, precum și formulele de călătorie asistate
  asociate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului [AM 1] | 610 |
| 2017/C 378/63 | P7_TA(2014)0223Gazele fluorurate cu efect de seră ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gazele fluorurate cu efect de seră (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))P7_TC1-COD(2012)0305Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind gazele fluorurate cu efect de seră și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 842/2006 | 638 |
| 2017/C 378/64 | P7_TA(2014)0224Libera circulație a lucrătorilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))P7_TC1-COD(2013)0124Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor | 639 |
| 2017/C 378/65 | P7_TA(2014)0225Evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))P7_TC1-COD(2012)0297Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului | 640 |
| 2017/C 378/66 | P7_TA(2014)0226Statisticile privind comerțul exterior cu țările terțe (competențe delegate și de executare) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))P7_TC1-COD(2013)0279Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (
  1
  ) | 641 |
| 2017/C 378/67 | P7_TA(2014)0227Programul Copernicus ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))P7_TC1-COD(2013)0164Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 | 646 |
| 2017/C 378/68 | P7_TA(2014)0228Agenția GNSS European ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 de instituire a Agenției GNSS European (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))P7_TC1-COD(2013)0022Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 de instituire a Agenției GNSS European | 647 |
| | Joi, 13 martie 2014 |
| 2017/C 378/69 | P7_TA(2014)0237Fondul pentru azil, migraţie și integrare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))P7_TC1-COD(2011)0366Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare, de modificare a Deciziei 2008/381/CE a Consiliului și de abrogare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului | 649 |
| 2017/C 378/70 | Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind ratificarea Convenției internaționale de la Hong Kong privind reciclarea sigură și ecologică a navelor (2009) de către statele membre sau aderarea la aceasta, în interesul Uniunii Europene (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE)) | 652 |
| 2017/C 378/71 | P7_TA(2014)0241Fondul pentru azil, migrație și integrare și Fondul pentru securitate internă (dispoziții generale) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))P7_TC1-COD(2011)0367Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor | 653 |
| 2017/C 378/72 | P7_TA(2014)0242Fondul pentru securitate internă (Cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))P7_TC1-COD(2011)0368Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor și de abrogare a Deciziei 2007/125/JAI a Consiliului | 656 |
| 2017/C 378/73 | P7_TA(2014)0243Fondul pentru securitate internă (Frontierele externe și vizele) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))P7_TC1-COD(2011)0365Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize și de abrogare a Deciziei nr. 574/2007/CE | 657 |
| 2017/C 378/74 | P7_TA(2014)0244Un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))P7_TC1-COD(2013)0027Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune | 658 |
| 2017/C 378/75 | P7_TA(2014)0245Programul Uniunii din domeniul raportării financiare și al auditului 2014-2020 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare lapropunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))P7_TC1-COD(2012)0364Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 și de abrogare a Deciziei nr. 716/2009/CE | 685 |
| 2017/C 378/76 | P7_TA(2014)0246Echipamentele radio ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))P7_TC1-COD(2012)0283Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio și de abrogare a Directivei 1999/5/CE | 686 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 11 martie 2014

2017/C 378/34

P7_TA(2014)0180Statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare (competențe delegate și de executare) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1365/2006 privind statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))P7_TC1-COD(2013)0226Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1365/2006 privind statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (
  1
  )

1

269

2017/C 378/35

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizarea și calitatea statisticilor pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD))

276

2017/C 378/36

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind prelungirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE))

297

2017/C 378/37

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE))

298

2017/C 378/38

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana – textile, Spania) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD))

299

2017/C 378/39

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind producerea și punerea la dispoziție pe piață a materialului de reproducere a plantelor (legea privind materialul de reproducere a plantelor) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD))

303

2017/C 378/40

P7_TA(2014)0186Remunerațiile și pensiile funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene (ajustarea începând cu 1 iulie 2011) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2011, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))P7_TC1-COD(2013)0438Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2011, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți

304

2017/C 378/41

P7_TA(2014)0187Remunerațiile și pensiile funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene (ajustarea începând cu 1 iulie 2012) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2012, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))P7_TC1-COD(2013)0439Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2012, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți

305

2017/C 378/42

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD))

306

2017/C 378/43

P7_TA(2014)0189Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale și Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE în ceea ce privește competențele Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale și ale Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))P7_TC1-COD(2011)0006Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 în ceea ce privește competențele Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale) și ale Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe)

307

2017/C 378/44

P7_TA(2014)0190Informațiile care însoțesc transferurile de fonduri ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))P7_TC1-COD(2013)0024Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri (
  1
  )

1

308

2017/C 378/45

P7_TA(2014)0191Prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (COM(2013)0045) – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))P7_TC1-COD(2013)0025Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (
  1
  )

1

330

2017/C 378/46

P7_TA(2014)0192Garanția UE acordată BEI pentru pierderile rezultate din operațiunile de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiunile de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii. (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))P7_TC1-COD(2013)0152Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii

380

2017/C 378/47

P7_TA(2014)0193Resursele genetice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))P7_TC1-COD(2012)0278Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de conformitate destinate utilizatorilor prevăzute în Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune

381

2017/C 378/48

P7_TA(2014)0194Inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și remorcilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind inspecţia tehnică periodică a autovehiculelor şi remorcilor şi de abrogare a Directivei 2009/40/CE (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))P7_TC1-COD(2012)0184Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE

382

2017/C 378/49

P7_TA(2014)0195Documentele de înmatriculare pentru vehicule ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))P7_TC1-COD(2012)0185Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule

383

2017/C 378/50

P7_TA(2014)0196Capacitatea de a circula pe drumurile publice a vehiculelor comerciale ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (COM(2012)0382 – C7-0188/2012– 2012/0186(COD))P7_TC1-COD(2012)0186Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE

384

2017/C 378/51

P7_TA(2014)0197Statisticile din transportul feroviar ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2003 privind statisticile din transportul feroviar, în ceea ce privește colectarea datelor privind mărfurile, călătorii și accidentele (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))P7_TC1-COD(2013)0297Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2003 privind statisticile din transportul feroviar, în ceea ce privește colectarea datelor privind mărfurile, călătorii și accidentele

385

2017/C 378/52

P7_TA(2014)0198Facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))P7_TC1-COD(2013)0213Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice

395

2017/C 378/53

P7_TA(2014)0199Anchetele structurale în agricultură şi ancheta privind metodele de producţie agricolă ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1166/2008 privind anchetele structurale în agricultură și ancheta privind metodele de producție agricolă în ceea ce privește cadrul financiar pentru perioada 2014-2018 (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))P7_TC1-COD(2013)0367Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1166/2008 în ceea ce privește cadrul financiar pentru perioada 2014-2018

396

2017/C 378/54

P7_TA(2014)0200Mărfurile rezultate din transformarea produselor agricole ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))P7_TC1-COD(2013)0063Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole şi de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului

397

Miercuri, 12 martie 2014

2017/C 378/55

P7_TA(2014)0212Protecţia persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))P7_TC1-COD(2012)0011Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (
  1
  )

1

399

2017/C 378/56

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de extindere la statele membre neparticipante a aplicării Regulamentului (UE) nr. .../2012 de instituire a unui program de schimb, asistență și formare profesională pentru protecția monedei euro împotriva contrafacerii (programul Pericles 2020) (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))

493

2017/C 378/57

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE))

494

2017/C 378/58

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE))

495

2017/C 378/59

P7_TA(2014)0219Prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul prevenirii infracțiunilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și la libera circulație a acestor date (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))P7_TC1-COD(2012)0010Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și la libera circulație a acestor date

496

2017/C 378/60

P7_TA(2014)0220Punerea în aplicare a cerului unic european ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a cerului unic european (reformare) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))P7_TC1-COD(2013)0186Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a cerului unic european (reformare) (
  1
  )

1

546

2017/C 378/61

P7_TA(2014)0221Aerodromurile, gestionarea traficului aerian și serviciile de navigație aeriană ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, gestionării traficului aerian și serviciilor de navigație aeriană (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))P7_TC1-COD(2013)0187Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, al managementului traficului aerian și al serviciilor de navigație aeriană (
  1
  )

1

584

2017/C 378/62

P7_TA(2014)0222Pachetele de servicii de călătorie şi formulele de călătorie asistate ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie și formulele de călătorie asistate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))P7_TC1-COD(2013)0246Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie, vacanțe și circuite, precum și formulele de călătorie asistate
  asociate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului [AM 1]

, vacanțe

circuite, precum

asistate

asociate

610

2017/C 378/63

P7_TA(2014)0223Gazele fluorurate cu efect de seră ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gazele fluorurate cu efect de seră (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))P7_TC1-COD(2012)0305Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind gazele fluorurate cu efect de seră și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 842/2006

638

2017/C 378/64

P7_TA(2014)0224Libera circulație a lucrătorilor ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))P7_TC1-COD(2013)0124Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor

639

2017/C 378/65

P7_TA(2014)0225Evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))P7_TC1-COD(2012)0297Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului

640

2017/C 378/66

P7_TA(2014)0226Statisticile privind comerțul exterior cu țările terțe (competențe delegate și de executare) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))P7_TC1-COD(2013)0279Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (
  1
  )

1

641

2017/C 378/67

P7_TA(2014)0227Programul Copernicus ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))P7_TC1-COD(2013)0164Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010

646

2017/C 378/68

P7_TA(2014)0228Agenția GNSS European ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 de instituire a Agenției GNSS European (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))P7_TC1-COD(2013)0022Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 de instituire a Agenției GNSS European

647

Joi, 13 martie 2014

2017/C 378/69

P7_TA(2014)0237Fondul pentru azil, migraţie și integrare ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))P7_TC1-COD(2011)0366Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare, de modificare a Deciziei 2008/381/CE a Consiliului și de abrogare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului

649

2017/C 378/70

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind ratificarea Convenției internaționale de la Hong Kong privind reciclarea sigură și ecologică a navelor (2009) de către statele membre sau aderarea la aceasta, în interesul Uniunii Europene (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE))

652

2017/C 378/71

P7_TA(2014)0241Fondul pentru azil, migrație și integrare și Fondul pentru securitate internă (dispoziții generale) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))P7_TC1-COD(2011)0367Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor

653

2017/C 378/72

P7_TA(2014)0242Fondul pentru securitate internă (Cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))P7_TC1-COD(2011)0368Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor și de abrogare a Deciziei 2007/125/JAI a Consiliului

656

2017/C 378/73

P7_TA(2014)0243Fondul pentru securitate internă (Frontierele externe și vizele) ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))P7_TC1-COD(2011)0365Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize și de abrogare a Deciziei nr. 574/2007/CE

657

2017/C 378/74

P7_TA(2014)0244Un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))P7_TC1-COD(2013)0027Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune

658

2017/C 378/75

P7_TA(2014)0245Programul Uniunii din domeniul raportării financiare și al auditului 2014-2020 ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare lapropunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))P7_TC1-COD(2012)0364Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 și de abrogare a Deciziei nr. 716/2009/CE

685

2017/C 378/76

P7_TA(2014)0246Echipamentele radio ***IRezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))P7_TC1-COD(2012)0283Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio și de abrogare a Directivei 1999/5/CE

și de abrogare a Directivei 1999/5/CE

686

---

| Legenda simbolurilor utilizate






  - | Procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | Procedura de aprobare |
| ***I | Procedura legislativă ordinară (prima lectură) |
| ***II | Procedura legislativă ordinară (a doua lectură) |
| ***III | Procedura legislativă ordinară (a treia lectură) |

Legenda simbolurilor utilizate

*

Procedura de consultare

***

Procedura de aprobare

***I

Procedura legislativă ordinară (prima lectură)

***II

Procedura legislativă ordinară (a doua lectură)

***III

Procedura legislativă ordinară (a treia lectură)

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

Amendamentele Parlamentului:

părțile noi de text sunt evidențiate prin caractere
  cursive aldine.
  Părțile de text eliminate sunt indicate prin simbolul ▌ sau sunt tăiate. Înlocuirile sunt semnalate prin evidențierea cu caractere
  cursive aldine
  a textului nou și prin eliminarea sau tăierea textului înlocuit.

cursive aldine.

cursive aldine

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

9.11.2017

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2013-2014

Ședința din 10 martie 2014

Procesul-verbal al acestei sesiuni a fost publicat în JO C 85, 12.3.2015.

SESIUNEA 2014-2015

Ședințele dintre 11 și 13 martie 2014

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 85, 12.3.2015.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUŢII

Parlamentul European

Marți, 11 martie 2014

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/2 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/2

---

P7_TA(2014)0201

Raportul anual pentru 2012 al Băncii Europene de Investiții

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la Raportul anual pentru 2012 al Băncii Europene de Investiții (BEI) (2013/2131(INI))

(2017/C 378/01)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul anual pentru 2012 al Băncii Europene de Investiții (BEI), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual pentru 2012 al Băncii Europene de Investiții (BEI),

| — | având în vedere articolele 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Protocolul nr. 5 privind statutul BEI, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 15, 126, 175, 208, 209, 271, 308 și 309 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și Protocolul nr. 5 privind statutul BEI,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2012 referitoare la instrumentele financiare inovatoare în contextul următorului cadru financiar multianual (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2012 referitoare la instrumentele financiare inovatoare în contextul următorului cadru financiar multianual (1),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru dezvoltare regională referitor la instrumentele de partajare a riscurilor în cazul statelor membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate cu astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară și poziția sa în acest sens din 19 aprilie 2012 (2) și, în special, avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru dezvoltare regională referitor la instrumentele de partajare a riscurilor în cazul statelor membre care se confruntă cu dificultăți grave sau sunt amenințate cu astfel de dificultăți cu privire la stabilitatea lor financiară și poziția sa în acest sens din 19 aprilie 2012 (2) și, în special, avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 privind Raportul anual al Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru 2011 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2013 privind Raportul anual al Băncii Europene de Investiții (BEI) pentru 2011 (3),

| — | având în vedere raportul Președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Președintelui Consiliului European din 26 iunie 2012 intitulat „Către o veritabilă uniune economică și monetară”,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 28-29 iunie 2012, în care se prevede, în special, majorarea capitalului BEI cu 10 miliarde EUR, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 28-29 iunie 2012, în care se prevede, în special, majorarea capitalului BEI cu 10 miliarde EUR,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 27-28 iunie 2013, în care se cere elaborarea unui nou plan de investiții pentru a sprijini IMM-urile și pentru a impulsiona finanțarea economiei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 27-28 iunie 2013, în care se cere elaborarea unui nou plan de investiții pentru a sprijini IMM-urile și pentru a impulsiona finanțarea economiei,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European din 22 mai 2013, prin care se stabilește obiectivul de a mobiliza toate politicile UE în sprijinul competitivității, creării de locuri de muncă și creșterii economice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European din 22 mai 2013, prin care se stabilește obiectivul de a mobiliza toate politicile UE în sprijinul competitivității, creării de locuri de muncă și creșterii economice,

| — | având în vedere comunicările Comisiei privind instrumentele financiare inovatoare: „Un cadru pentru noua generație de instrumente financiare inovatoare” (COM(2011)0662) și „O etapă pilot pentru inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte” (COM(2011)0660), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările Comisiei privind instrumentele financiare inovatoare: „Un cadru pentru noua generație de instrumente financiare inovatoare” (COM(2011)0662) și „O etapă pilot pentru inițiativa Europa 2020 de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte” (COM(2011)0660),

| — | având în vedere majorarea capitalului Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), în special a capitalului dedicat relațiilor dintre BEI și BERD, |
| --- | --- |

—

având în vedere majorarea capitalului Băncii Europene pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), în special a capitalului dedicat relațiilor dintre BEI și BERD,

| — | având în vedere decizia de a extinde aria operațiunilor BERD la zona mediteraneeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia de a extinde aria operațiunilor BERD la zona mediteraneeană,

| — | având în vedere noul memorandum de înțelegere semnat la 29 noiembrie 2012 între BEI și BERD, |
| --- | --- |

—

având în vedere noul memorandum de înțelegere semnat la 29 noiembrie 2012 între BEI și BERD,

| — | având în vedere Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) privind mandatul extern al BEI pentru perioada 2007-2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1080/2011/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4) privind mandatul extern al BEI pentru perioada 2007-2013,

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 119 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0137/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru control bugetar și avizul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0137/2014),

| A. | întrucât BEI a fost înființată prin Tratatul de la Roma și, conform articolului 309 din TFUE, are misiunea de a contribui, recurgând la piețele de capital și la resursele proprii, la dezvoltarea echilibrată și neîntreruptă a pieței interne în interesul Uniunii, scopul său fiind de a contribui la realizarea priorităților Uniunii prin selectarea proiectelor valoroase din punct de vedere economic pentru realizarea de investiții de către UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât BEI a fost înființată prin Tratatul de la Roma și, conform articolului 309 din TFUE, are misiunea de a contribui, recurgând la piețele de capital și la resursele proprii, la dezvoltarea echilibrată și neîntreruptă a pieței interne în interesul Uniunii, scopul său fiind de a contribui la realizarea priorităților Uniunii prin selectarea proiectelor valoroase din punct de vedere economic pentru realizarea de investiții de către UE;

| B. | întrucât, în circumstanțele sociale și economice actuale deosebit de dificile, marcate de restricții bugetare publice, toate resursele și politicile UE, inclusiv cele ale BEI, trebuie mobilizate în eforturile de a susține redresarea economică și de a identifica noi surse de creștere; |
| --- | --- |

B.

întrucât, în circumstanțele sociale și economice actuale deosebit de dificile, marcate de restricții bugetare publice, toate resursele și politicile UE, inclusiv cele ale BEI, trebuie mobilizate în eforturile de a susține redresarea economică și de a identifica noi surse de creștere;

| C. | întrucât BEI acționează, de asemenea, în calitate de organism de finanțare și completează alte surse de investiții prin substituirea sau corectarea lacunelor pieței; |
| --- | --- |

C.

întrucât BEI acționează, de asemenea, în calitate de organism de finanțare și completează alte surse de investiții prin substituirea sau corectarea lacunelor pieței;

| D. | întrucât BEI contribuie la menținerea și consolidarea avantajului competitiv al UE la scară mondială; |
| --- | --- |

D.

întrucât BEI contribuie la menținerea și consolidarea avantajului competitiv al UE la scară mondială;

| E. | întrucât BEI va continua să reprezinte piatra de temelie și catalizatorul dezvoltării politicilor UE, asigurând prezența continuă a sectorului public și oferind capacități de investiții și asigurând totodată cea mai bună integrare și punere în aplicare a inițiativelor emblematice ale Strategiei UE 2020; |
| --- | --- |

E.

întrucât BEI va continua să reprezinte piatra de temelie și catalizatorul dezvoltării politicilor UE, asigurând prezența continuă a sectorului public și oferind capacități de investiții și asigurând totodată cea mai bună integrare și punere în aplicare a inițiativelor emblematice ale Strategiei UE 2020;

| F. | întrucât BEI, ca instrument de bază în materie de stabilitate, va avea cu predilecție un rol contraciclic, acționând ca partener de încredere pentru proiecte solide pe teritoriul UE și în afara acesteia; |
| --- | --- |

F.

întrucât BEI, ca instrument de bază în materie de stabilitate, va avea cu predilecție un rol contraciclic, acționând ca partener de încredere pentru proiecte solide pe teritoriul UE și în afara acesteia;

| G. | întrucât BEI sprijină principalele motoare de realizare a obiectivelor de creștere și de ocupare a forței de muncă din cadrul Strategiei Europa 2020, cum ar fi infrastructura care contribuie la creșterea economică, inovarea de vârf și competitivitatea; |
| --- | --- |

G.

întrucât BEI sprijină principalele motoare de realizare a obiectivelor de creștere și de ocupare a forței de muncă din cadrul Strategiei Europa 2020, cum ar fi infrastructura care contribuie la creșterea economică, inovarea de vârf și competitivitatea;

| H. | întrucât este esențial să se garanteze că BEI își menține ratingul de credit AAA pentru a-și păstra accesul la piețele de capital internaționale în cele mai bune condiții de finanțare, ceea ce ulterior are un impact pozitiv asupra ciclului de viață al proiectelor și asupra părților implicate; |
| --- | --- |

H.

întrucât este esențial să se garanteze că BEI își menține ratingul de credit AAA pentru a-și păstra accesul la piețele de capital internaționale în cele mai bune condiții de finanțare, ceea ce ulterior are un impact pozitiv asupra ciclului de viață al proiectelor și asupra părților implicate;

| I. | întrucât, în iunie 2012, Consiliul European a lansat Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă, ce cuprinde o gamă de politici care au scopul de a stimula creșterea inteligentă, durabilă, favorabilă incluziunii, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și generatoare de locuri de muncă; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în iunie 2012, Consiliul European a lansat Pactul pentru creștere economică și locuri de muncă, ce cuprinde o gamă de politici care au scopul de a stimula creșterea inteligentă, durabilă, favorabilă incluziunii, eficientă din punctul de vedere al utilizării resurselor și generatoare de locuri de muncă;

| J. | întrucât utilizarea unor instrumente financiare inovatoare este considerată dreptul unul dintre mijloacele de a extinde domeniul de aplicare al instrumentelor existente, cum ar fi subvențiile, și de a îmbunătăți eficacitatea generală a bugetului UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât utilizarea unor instrumente financiare inovatoare este considerată dreptul unul dintre mijloacele de a extinde domeniul de aplicare al instrumentelor existente, cum ar fi subvențiile, și de a îmbunătăți eficacitatea generală a bugetului UE;

| K. | întrucât este esențial să se revină la creditarea normală a economiei și să se faciliteze finanțarea investițiilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât este esențial să se revină la creditarea normală a economiei și să se faciliteze finanțarea investițiilor;

| L. | întrucât instrumentele financiare internaționale oferă un nou spațiu pentru oportunități de colaborare pentru toți actorii instituționali și contribuie la realizarea unor economii de scară reale; |
| --- | --- |

L.

întrucât instrumentele financiare internaționale oferă un nou spațiu pentru oportunități de colaborare pentru toți actorii instituționali și contribuie la realizarea unor economii de scară reale;

| M. | întrucât operațiunile BEI din afara UE sunt realizate pentru a sprijini politicile Uniunii în materie de acțiune externă și ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele UE și să promoveze aceste obiective, în conformitate cu articolele 208 și 209 din TFUE; |
| --- | --- |

M.

întrucât operațiunile BEI din afara UE sunt realizate pentru a sprijini politicile Uniunii în materie de acțiune externă și ar trebui să fie în concordanță cu obiectivele UE și să promoveze aceste obiective, în conformitate cu articolele 208 și 209 din TFUE;

| N. | întrucât activitățile BEI sunt completate de instrumente specifice oferite de Fondul European de Investiții (FEI), care se concentrează atât pe finanțarea de risc în beneficiul IMM-urilor și al întreprinderilor nou înființate, cât și pe microfinanțare; |
| --- | --- |

N.

întrucât activitățile BEI sunt completate de instrumente specifice oferite de Fondul European de Investiții (FEI), care se concentrează atât pe finanțarea de risc în beneficiul IMM-urilor și al întreprinderilor nou înființate, cât și pe microfinanțare;

| O. | întrucât majorarea capitalului a consolidat bilanțul contabil al BEI, ceea ce a permis stabilirea unor obiective ambițioase în materie de credite operaționale; |
| --- | --- |

O.

întrucât majorarea capitalului a consolidat bilanțul contabil al BEI, ceea ce a permis stabilirea unor obiective ambițioase în materie de credite operaționale;

| P. | întrucât au fost depuse eforturi specifice pentru realizarea mai multor intervenții comune (combinând garanțiile FEI cu creditele BEI pentru IMM-uri), |
| --- | --- |

P.

întrucât au fost depuse eforturi specifice pentru realizarea mai multor intervenții comune (combinând garanțiile FEI cu creditele BEI pentru IMM-uri),

Cadrul de politică și principiile directoare pentru intervenția BEI

| 1. | salută Raportul anual pentru 2012 al BEI și realizarea planului operațional convenit de a finanța circa 400 de proiecte în peste 60 de țări, finanțări care au totalizat 52 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

1.

salută Raportul anual pentru 2012 al BEI și realizarea planului operațional convenit de a finanța circa 400 de proiecte în peste 60 de țări, finanțări care au totalizat 52 de miliarde EUR;

| 2. | salută aprobarea dată de Consiliul guvernatorilor al BEI de a majora cu 10 miliarde EUR capitalul acestei bănci, ceea ce a contribuit la alocarea a 60 de miliarde EUR în plus (o majorare cu 49 % a obiectivelor de creditare) pentru creditarea de proiecte pe termen lung în UE în perioada 2013-2015; |
| --- | --- |

2.

salută aprobarea dată de Consiliul guvernatorilor al BEI de a majora cu 10 miliarde EUR capitalul acestei bănci, ceea ce a contribuit la alocarea a 60 de miliarde EUR în plus (o majorare cu 49 % a obiectivelor de creditare) pentru creditarea de proiecte pe termen lung în UE în perioada 2013-2015;

| 3. | solicită BEI să păstreze obiectivele preconizate referitoare la activitatea sa suplimentară și să deblocheze 180 de miliarde EUR pentru realizarea de investiții suplimentare pe teritoriul UE în perioada susmenționată; |
| --- | --- |

3.

solicită BEI să păstreze obiectivele preconizate referitoare la activitatea sa suplimentară și să deblocheze 180 de miliarde EUR pentru realizarea de investiții suplimentare pe teritoriul UE în perioada susmenționată;

| 4. | reamintește faptul că, pentru proiectele din UE, există perspective deosebit de interesante pentru un număr de domenii tematice prioritare din Strategia Europa 2020, și anume: „pachetele” referitoare la inovare și competențe, inclusiv infrastructurile cu emisii scăzute de carbon, investiții în IMM-uri, coeziune și eficiența energetică și a resurselor (inclusiv trecerea la o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon); ia act de faptul că aceste domenii de interes au fost identificate în mod corespunzător în Planul operațional pentru perioada 2013-2015 al Grupului BEI și salută alocarea unei sume suplimentare de 60 de miliarde EUR în capacitate de creditare pentru finanțarea implementării acestui plan; |
| --- | --- |

4.

reamintește faptul că, pentru proiectele din UE, există perspective deosebit de interesante pentru un număr de domenii tematice prioritare din Strategia Europa 2020, și anume: „pachetele” referitoare la inovare și competențe, inclusiv infrastructurile cu emisii scăzute de carbon, investiții în IMM-uri, coeziune și eficiența energetică și a resurselor (inclusiv trecerea la o economie cu emisii reduse de dioxid de carbon); ia act de faptul că aceste domenii de interes au fost identificate în mod corespunzător în Planul operațional pentru perioada 2013-2015 al Grupului BEI și salută alocarea unei sume suplimentare de 60 de miliarde EUR în capacitate de creditare pentru finanțarea implementării acestui plan;

| 5. | cu toate acestea, are convingerea fermă că, în cadrul acestor priorități extinse, ar trebui să se acorde o atenție mai mare investițiilor în creștere economică și în crearea de locuri de muncă pe termen lung și generării unui impact durabil și vizibil asupra economiei reale și, prin urmare, solicită realizarea unei evaluări cuprinzătoare, care să ofere cifre viabile cu privire la locurile de muncă pe termen lung create cu ajutorul împrumuturilor acordate de BEI și impactul acestor împrumuturi asupra economiei, în toate domeniile, în urma crizei financiare; |
| --- | --- |

5.

cu toate acestea, are convingerea fermă că, în cadrul acestor priorități extinse, ar trebui să se acorde o atenție mai mare investițiilor în creștere economică și în crearea de locuri de muncă pe termen lung și generării unui impact durabil și vizibil asupra economiei reale și, prin urmare, solicită realizarea unei evaluări cuprinzătoare, care să ofere cifre viabile cu privire la locurile de muncă pe termen lung create cu ajutorul împrumuturilor acordate de BEI și impactul acestor împrumuturi asupra economiei, în toate domeniile, în urma crizei financiare;

| 6. | salută înființarea Mecanismului pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (GEF), care va permite BEI să monitorizeze mai atent impactul asupra ocupării forței de muncă și creșterii al proiectelor finanțate; |
| --- | --- |

6.

salută înființarea Mecanismului pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă (GEF), care va permite BEI să monitorizeze mai atent impactul asupra ocupării forței de muncă și creșterii al proiectelor finanțate;

| 7. | solicită BEI să continue să sprijine prioritățile pe termen lung ale UE în materie de coeziune economică și socială, creștere și ocuparea forței de muncă, durabilitatea mediului, acțiune pentru combaterea schimbărilor climatice și utilizarea eficientă a resurselor, prin continuarea dezvoltării unor noi instrumente financiare și nefinanciare menite să abordeze atât ineficiențele pe termen scurt ale pieței, cât și lacunele structurale pe termen mai lung ale economiei UE; |
| --- | --- |

7.

solicită BEI să continue să sprijine prioritățile pe termen lung ale UE în materie de coeziune economică și socială, creștere și ocuparea forței de muncă, durabilitatea mediului, acțiune pentru combaterea schimbărilor climatice și utilizarea eficientă a resurselor, prin continuarea dezvoltării unor noi instrumente financiare și nefinanciare menite să abordeze atât ineficiențele pe termen scurt ale pieței, cât și lacunele structurale pe termen mai lung ale economiei UE;

| 8. | încurajează BEI să negocieze și să încheie memorandumuri de înțelegere (MoU) cu băncile regionale pentru dezvoltare care își desfășoară activitatea în regiunile sale de operare pentru a promova sinergiile, a partaja riscurile și costurile și a asigura o creditare suficientă pentru economia reală; |
| --- | --- |

8.

încurajează BEI să negocieze și să încheie memorandumuri de înțelegere (MoU) cu băncile regionale pentru dezvoltare care își desfășoară activitatea în regiunile sale de operare pentru a promova sinergiile, a partaja riscurile și costurile și a asigura o creditare suficientă pentru economia reală;

| 9. | consideră că Pactul pentru creștere și locuri de muncă reprezintă un răspuns important, dar nu suficient, la provocările cu care se confruntă UE, având în vedere că majorarea capitalului BEI și recurgerea mai sistematică la instrumente de partajare a riscurilor comune între Comisie și BEI, alături de sinergiile dintre activitățile specializate ale BEI și FEI, reprezintă elemente-cheie pentru succesul acestui pact; |
| --- | --- |

9.

consideră că Pactul pentru creștere și locuri de muncă reprezintă un răspuns important, dar nu suficient, la provocările cu care se confruntă UE, având în vedere că majorarea capitalului BEI și recurgerea mai sistematică la instrumente de partajare a riscurilor comune între Comisie și BEI, alături de sinergiile dintre activitățile specializate ale BEI și FEI, reprezintă elemente-cheie pentru succesul acestui pact;

| 10. | solicită BEI să își orienteze cu precădere finanțarea pe proiectele care contribuie în mod semnificativ la creșterea economică; |
| --- | --- |

10.

solicită BEI să își orienteze cu precădere finanțarea pe proiectele care contribuie în mod semnificativ la creșterea economică;

| 11. | reamintește că Comisia împreună cu BEI au prezentat un raport privind posibilitățile și prioritățile vizate care ar trebui identificate în cadrul punerii în aplicare a Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă, în special în ceea ce privește infrastructura, eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor, economia digitală, cercetarea, inovarea și IMM-urile; solicită, pe baza acestui raport, o dezbatere politică în cadrul Parlamentului în prezența președinților Consiliului European, Comisiei și Băncii Europene de Investiții; |
| --- | --- |

11.

reamintește că Comisia împreună cu BEI au prezentat un raport privind posibilitățile și prioritățile vizate care ar trebui identificate în cadrul punerii în aplicare a Pactului pentru creștere economică și locuri de muncă, în special în ceea ce privește infrastructura, eficiența energetică și utilizarea eficientă a resurselor, economia digitală, cercetarea, inovarea și IMM-urile; solicită, pe baza acestui raport, o dezbatere politică în cadrul Parlamentului în prezența președinților Consiliului European, Comisiei și Băncii Europene de Investiții;

| 12. | este preocupat în special de faptul că finanțarea în țările participante la program (Grecia, Irlanda, Portugalia și Cipru) a rămas scăzută pe parcursul anului 2012, ceea ce reprezintă în mare +/- 5 % din totalul investițiilor BEI; ia act de faptul că obiectivele de investiții ale BEI pentru 2013 în țările participante la program se ridică la 5 miliarde EUR, dintr-un total de 62 miliarde EUR, obiectiv la nivelul UE; |
| --- | --- |

12.

este preocupat în special de faptul că finanțarea în țările participante la program (Grecia, Irlanda, Portugalia și Cipru) a rămas scăzută pe parcursul anului 2012, ceea ce reprezintă în mare +/- 5 % din totalul investițiilor BEI; ia act de faptul că obiectivele de investiții ale BEI pentru 2013 în țările participante la program se ridică la 5 miliarde EUR, dintr-un total de 62 miliarde EUR, obiectiv la nivelul UE;

| 13. | este preocupat de faptul că BEI a menținut într-o anumită măsură o politică de reticență la riscuri în cadrul operațiunilor sale de creditare, limitând astfel aria potențialilor beneficiari ai creditelor care îndeplinesc cerințele de creditare ale BEI și, ulterior, afectând valoarea adăugată a împrumuturilor; |
| --- | --- |

13.

este preocupat de faptul că BEI a menținut într-o anumită măsură o politică de reticență la riscuri în cadrul operațiunilor sale de creditare, limitând astfel aria potențialilor beneficiari ai creditelor care îndeplinesc cerințele de creditare ale BEI și, ulterior, afectând valoarea adăugată a împrumuturilor;

| 14. | cere BEI să își consolideze capacitatea internă de preluare a riscurilor, garantând că sistemele sale de gestionare a riscurilor sunt adaptate la mediul actual; |
| --- | --- |

14.

cere BEI să își consolideze capacitatea internă de preluare a riscurilor, garantând că sistemele sale de gestionare a riscurilor sunt adaptate la mediul actual;

| 15. | recunoaște că este fundamental ca BEI să își mențină ratingul de credit AAA pentru a-și păstra soliditatea financiară și capacitatea de a injecta lichidități în economia reală; cu toate acestea, îndeamnă BEI ca, împreună cu FEI, să aibă în vedere creșterea angajamentelor în activități cu un grad mai ridicat de risc, pentru a se asigura de existența unei perspective mai rezonabile asupra relației costuri-beneficii; |
| --- | --- |

15.

recunoaște că este fundamental ca BEI să își mențină ratingul de credit AAA pentru a-și păstra soliditatea financiară și capacitatea de a injecta lichidități în economia reală; cu toate acestea, îndeamnă BEI ca, împreună cu FEI, să aibă în vedere creșterea angajamentelor în activități cu un grad mai ridicat de risc, pentru a se asigura de existența unei perspective mai rezonabile asupra relației costuri-beneficii;

| 16. | ia act de majorarea în 2013 la 6 miliarde EUR a obiectivelor BEI referitoare la activități speciale cu risc ridicat, de majorarea la 2,3 miliarde EUR a finanțării destinate inițiativelor de partajare a riscurilor și de îmbunătățire a condițiilor de creditare, precum și de recenta lansare a inițiativei de finanțare a creșterii (IFC), care facilitează accesul la finanțare pentru întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie; |
| --- | --- |

16.

ia act de majorarea în 2013 la 6 miliarde EUR a obiectivelor BEI referitoare la activități speciale cu risc ridicat, de majorarea la 2,3 miliarde EUR a finanțării destinate inițiativelor de partajare a riscurilor și de îmbunătățire a condițiilor de creditare, precum și de recenta lansare a inițiativei de finanțare a creșterii (IFC), care facilitează accesul la finanțare pentru întreprinderile inovatoare cu capitalizare medie;

| 17. | cere BEI să își intensifice activitățile din cadrul mandatului privind capitalul de risc (RCM) și al mecanismului de finanțare de tip mezanin (MFG) acordate de BEI către FEI; |
| --- | --- |

17.

cere BEI să își intensifice activitățile din cadrul mandatului privind capitalul de risc (RCM) și al mecanismului de finanțare de tip mezanin (MFG) acordate de BEI către FEI;

| 18. | salută majorarea de către FEI cu 1 miliarde EUR a mandatului privind resursele de capital de risc finanțat de BEI, cu accent deosebit pe finanțarea de tip mezanin cu risc ridicat ca parte a acțiunilor comune BEI-FEI pentru abordarea constrângerilor în materie de finanțare a noilor planuri de inovare și creștere ale întreprinderilor mijlocii din Europa; |
| --- | --- |

18.

salută majorarea de către FEI cu 1 miliarde EUR a mandatului privind resursele de capital de risc finanțat de BEI, cu accent deosebit pe finanțarea de tip mezanin cu risc ridicat ca parte a acțiunilor comune BEI-FEI pentru abordarea constrângerilor în materie de finanțare a noilor planuri de inovare și creștere ale întreprinderilor mijlocii din Europa;

| 19. | invită BEI să pună la dispoziție în mod mai proactiv cunoștințele sale tehnice în toate domeniile-cheie de activitate cu înalt potențial de creștere pe teritoriul tuturor statelor membre; reamintește faptul că consilierea tehnică și financiară este un mijloc eficient de a contribui la execuția proiectelor și de a accelera efectuarea plăților și investițiile reale; prin urmare, consideră că experiența BEI ar trebui extinsă și pusă la dispoziție în etapele inițiale ale proiectelor cofinanțate de UE și de BEI, precum și în cadrul evaluărilor ex ante ale proiectelor la scară mare, inclusiv prin intermediul instrumentului de asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene (JASPERS); |
| --- | --- |

19.

invită BEI să pună la dispoziție în mod mai proactiv cunoștințele sale tehnice în toate domeniile-cheie de activitate cu înalt potențial de creștere pe teritoriul tuturor statelor membre; reamintește faptul că consilierea tehnică și financiară este un mijloc eficient de a contribui la execuția proiectelor și de a accelera efectuarea plăților și investițiile reale; prin urmare, consideră că experiența BEI ar trebui extinsă și pusă la dispoziție în etapele inițiale ale proiectelor cofinanțate de UE și de BEI, precum și în cadrul evaluărilor ex ante ale proiectelor la scară mare, inclusiv prin intermediul instrumentului de asistență comună în vederea sprijinirii proiectelor în regiunile europene (JASPERS);

| 20. | îndeamnă BEI ca, având în vedere ratele de absorbție extrem de mici care există actualmente în multe state membre, să depună eforturi mai intense pentru a sprijini capacitatea statelor membre de a absorbi resursele UE, inclusiv fondurile structurale, dezvoltând în continuare instrumente comune suplimentare de partajare a riscurilor și adaptându-le pe cele existente deja finanțate de la bugetul UE; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă BEI ca, având în vedere ratele de absorbție extrem de mici care există actualmente în multe state membre, să depună eforturi mai intense pentru a sprijini capacitatea statelor membre de a absorbi resursele UE, inclusiv fondurile structurale, dezvoltând în continuare instrumente comune suplimentare de partajare a riscurilor și adaptându-le pe cele existente deja finanțate de la bugetul UE;

| 21. | cere statelor membre ca, atunci când este cazul, să conlucreze cu Comisia în ceea ce privește utilizarea unei părți a creditelor din fondurile structurale care le revin pentru a partaja riscurile de creditare ale BEI și pentru a oferi garanții la creditele pentru cunoștințe și competențe, eficiența energetică și a resurselor, infrastructură strategică și acces la finanțare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

21.

cere statelor membre ca, atunci când este cazul, să conlucreze cu Comisia în ceea ce privește utilizarea unei părți a creditelor din fondurile structurale care le revin pentru a partaja riscurile de creditare ale BEI și pentru a oferi garanții la creditele pentru cunoștințe și competențe, eficiența energetică și a resurselor, infrastructură strategică și acces la finanțare pentru IMM-uri;

| 22. | apreciază faptul că fondurile structurale neutilizate pot fi în prezent folosite drept fond special de garanții pentru împrumuturile acordate de BEI, în special în Grecia; |
| --- | --- |

22.

apreciază faptul că fondurile structurale neutilizate pot fi în prezent folosite drept fond special de garanții pentru împrumuturile acordate de BEI, în special în Grecia;

| 23. | ia act de faptul că, în 2012, Banca a semnat împrumuturi pentru programele structurale în valoare de 2,2 miliarde EUR, care permit sprijinirea a numeroase sisteme destinate întreprinderilor mici și mijlocii, în conformitate cu prioritățile politicii de coeziune din diverse sectoare; |
| --- | --- |

23.

ia act de faptul că, în 2012, Banca a semnat împrumuturi pentru programele structurale în valoare de 2,2 miliarde EUR, care permit sprijinirea a numeroase sisteme destinate întreprinderilor mici și mijlocii, în conformitate cu prioritățile politicii de coeziune din diverse sectoare;

| 24. | cere BEI ca, în lumina diferitelor condiții economice și financiare care predomină în UE, să dezvolte, în strânsă cooperare cu statele membre, planuri de investiții orientate spre rezultate, care să fie ajustate în mod corespunzător la prioritățile de creștere naționale, regionale și locale, ținând seama de prioritățile orizontale prezentate în Analiza anuală a creșterii prezentată de Comisie și în semestrul european de guvernanță economică; |
| --- | --- |

24.

cere BEI ca, în lumina diferitelor condiții economice și financiare care predomină în UE, să dezvolte, în strânsă cooperare cu statele membre, planuri de investiții orientate spre rezultate, care să fie ajustate în mod corespunzător la prioritățile de creștere naționale, regionale și locale, ținând seama de prioritățile orizontale prezentate în Analiza anuală a creșterii prezentată de Comisie și în semestrul european de guvernanță economică;

| 25. | încurajează Banca să exploreze posibilitățile de a-și extinde implicarea prin participarea proactivă la acordurile de parteneriat încheiate între Comisie și statele membre; |
| --- | --- |

25.

încurajează Banca să exploreze posibilitățile de a-și extinde implicarea prin participarea proactivă la acordurile de parteneriat încheiate între Comisie și statele membre;

| 26. | ia act de tendința descrescătoare a numărului de parteneriate publice-private (PPP) pe durata crizei și ulterior acesteia și reamintește totodată rolul deosebit de important pe care acestea le joacă în investiții, în special în ceea ce privește rețelele de transport și cercetarea și inovarea; ia act de faptul că, deși piața PPP din UE a crescut ca valoare, pe ea s-au înregistrat semnificativ mai puține tranzacții; |
| --- | --- |

26.

ia act de tendința descrescătoare a numărului de parteneriate publice-private (PPP) pe durata crizei și ulterior acesteia și reamintește totodată rolul deosebit de important pe care acestea le joacă în investiții, în special în ceea ce privește rețelele de transport și cercetarea și inovarea; ia act de faptul că, deși piața PPP din UE a crescut ca valoare, pe ea s-au înregistrat semnificativ mai puține tranzacții;

| 27. | consideră că garanțiile de stat sunt instrumente valoroase pentru remedierea imperfecțiunilor pieței care pot împiedica realizarea programelor și proiectelor PPP; având în vedere experiența BEI în acest domeniu, cere creșterea participării acesteia la garanțiile pentru împrumuturi furnizate pentru PPP prin intermediul garanțiilor de stat; |
| --- | --- |

27.

consideră că garanțiile de stat sunt instrumente valoroase pentru remedierea imperfecțiunilor pieței care pot împiedica realizarea programelor și proiectelor PPP; având în vedere experiența BEI în acest domeniu, cere creșterea participării acesteia la garanțiile pentru împrumuturi furnizate pentru PPP prin intermediul garanțiilor de stat;

| 28. | în plus, consideră că capacitatea de consultanță a BEI, bazată pe expertiza acumulată în cadrul Centrului european de expertiză în domeniul parteneriatelor public-private (CEEP) ar putea fi folosită pentru a furniza asistență tehnică și specializată la nivel guvernamental și, după caz, și la nivel regional, pentru a contribui la realizarea unor evaluări adecvate referitoare la beneficiile implicării garanțiilor de stat într-un program PPP; |
| --- | --- |

28.

în plus, consideră că capacitatea de consultanță a BEI, bazată pe expertiza acumulată în cadrul Centrului european de expertiză în domeniul parteneriatelor public-private (CEEP) ar putea fi folosită pentru a furniza asistență tehnică și specializată la nivel guvernamental și, după caz, și la nivel regional, pentru a contribui la realizarea unor evaluări adecvate referitoare la beneficiile implicării garanțiilor de stat într-un program PPP;

| 29. | reamintește lansarea, în 2012, de către BEI și Comisie, cu sprijinul statelor membre, a etapei-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte, care are scopul de a încuraja finanțarea proiectelor-cheie de infrastructură prin atragerea investitorilor instituționali; |
| --- | --- |

29.

reamintește lansarea, în 2012, de către BEI și Comisie, cu sprijinul statelor membre, a etapei-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte, care are scopul de a încuraja finanțarea proiectelor-cheie de infrastructură prin atragerea investitorilor instituționali;

| 30. | salută raportul pentru primele șase luni ale etapei-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte, în care se menționează aprobarea a nouă proiecte în șase țări; solicită continuarea și creșterea utilizării acestor obligațiuni și o revizuire periodică a eficienței lor în vederea stimulării unor investiții viabile în instrumente de creanță care direcționează capital privat către proiectele necesare de transport, energie și infrastructură TIC, în special către cele care au o dimensiune transfrontalieră; consideră însă că BEI ar trebui să realizeze evaluări mai bune cu privire la proiectele în care dorește să investească, care să includă evaluări ale siguranței și ale profilurilor de risc ale acestora; reamintește faptul că bugetul UE prevede un sprijin de 230 de milioane EUR pentru activitatea BEI de îmbunătățire a condițiilor de creditare a investițiilor în infrastructura din sectorul transporturilor, al energiei și al comunicațiilor; |
| --- | --- |

30.

salută raportul pentru primele șase luni ale etapei-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte, în care se menționează aprobarea a nouă proiecte în șase țări; solicită continuarea și creșterea utilizării acestor obligațiuni și o revizuire periodică a eficienței lor în vederea stimulării unor investiții viabile în instrumente de creanță care direcționează capital privat către proiectele necesare de transport, energie și infrastructură TIC, în special către cele care au o dimensiune transfrontalieră; consideră însă că BEI ar trebui să realizeze evaluări mai bune cu privire la proiectele în care dorește să investească, care să includă evaluări ale siguranței și ale profilurilor de risc ale acestora; reamintește faptul că bugetul UE prevede un sprijin de 230 de milioane EUR pentru activitatea BEI de îmbunătățire a condițiilor de creditare a investițiilor în infrastructura din sectorul transporturilor, al energiei și al comunicațiilor;

| 31. | cere ca Parlamentul să fie informat cu privire la proiectele selectate în mod corespunzător și în timp util; |
| --- | --- |

31.

cere ca Parlamentul să fie informat cu privire la proiectele selectate în mod corespunzător și în timp util;

| 32. | ia act cu îngrijorare de faptul că provocările-cheie rămân (de exemplu, transformarea dobânzii în angajamente, experiența limitată cu soluția obligațiunilor din partea autorităților de achiziții, ezitările investitorilor instituționali de a se angaja, preocupare cu privire la costurile sponsorilor); invită Banca să evalueze în mod corespunzător posibilitatea de a coinvesti în operațiuni timpurii cu obligațiuni pentru a reasigura investitorii și sponsorii; invită BEI să se asigure că inițiativa de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte va fi compatibilă cu obiectivul climatic pe termen lung al UE, și anume că aceasta se concentrează pe infrastructurile cu emisii scăzute de dioxid de carbon; |
| --- | --- |

32.

ia act cu îngrijorare de faptul că provocările-cheie rămân (de exemplu, transformarea dobânzii în angajamente, experiența limitată cu soluția obligațiunilor din partea autorităților de achiziții, ezitările investitorilor instituționali de a se angaja, preocupare cu privire la costurile sponsorilor); invită Banca să evalueze în mod corespunzător posibilitatea de a coinvesti în operațiuni timpurii cu obligațiuni pentru a reasigura investitorii și sponsorii; invită BEI să se asigure că inițiativa de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte va fi compatibilă cu obiectivul climatic pe termen lung al UE, și anume că aceasta se concentrează pe infrastructurile cu emisii scăzute de dioxid de carbon;

| 33. | este preocupat de performanțele scăzute ale proiectului Castor; cere Băncii să ofere detalii cu privire la soliditatea acțiunilor sale de diligență necesară și să ofere informații din care să rezulte dacă studiile geologice realizate indică sau nu posibilitatea unui risc seismic, care a fost procentul de risc și cum a fost acesta abordat; |
| --- | --- |

33.

este preocupat de performanțele scăzute ale proiectului Castor; cere Băncii să ofere detalii cu privire la soliditatea acțiunilor sale de diligență necesară și să ofere informații din care să rezulte dacă studiile geologice realizate indică sau nu posibilitatea unui risc seismic, care a fost procentul de risc și cum a fost acesta abordat;

| 34. | așteaptă raportul final de evaluare a etapei-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte, care va fi prezentat în 2015; |
| --- | --- |

34.

așteaptă raportul final de evaluare a etapei-pilot a inițiativei de emitere de obligațiuni pentru finanțarea de proiecte, care va fi prezentat în 2015;

| 35. | salută noua politică energetică a BEI, prin care se introduc noi criterii de creditare în domeniul energiei, care reflectă politicile UE în materie de energie și schimbări climatice, precum și actualele tendințe în materie de investiții; solicită ca investițiile realizate de BEI în domeniul energiei să fie făcute publice și să fie analizate anual, indicând sursele de energie care sunt sprijinite de BEI; dorește să sublinieze însă că politica investițională a BEI ar trebui în continuare să se concentreze mult mai mult pe proiecte sustenabile; amintește însă de necesitatea prezentării unui plan cuprinzător de eliminare progresivă a creditării pentru energia din surse neregenerabile; |
| --- | --- |

35.

salută noua politică energetică a BEI, prin care se introduc noi criterii de creditare în domeniul energiei, care reflectă politicile UE în materie de energie și schimbări climatice, precum și actualele tendințe în materie de investiții; solicită ca investițiile realizate de BEI în domeniul energiei să fie făcute publice și să fie analizate anual, indicând sursele de energie care sunt sprijinite de BEI; dorește să sublinieze însă că politica investițională a BEI ar trebui în continuare să se concentreze mult mai mult pe proiecte sustenabile; amintește însă de necesitatea prezentării unui plan cuprinzător de eliminare progresivă a creditării pentru energia din surse neregenerabile;

| 36. | salută introducerea de către BEI a unui nou standard de performanță în materie de emisii, care va fi aplicat tuturor proiectelor din generația combustibililor fosili, pentru a exclude investițiile al căror nivel prevăzut de emisii de carbon depășesc un anumit prag; cere Consiliului BEI să continue evaluarea standardului de performanță în materie de emisii și să aibă în vedere angajamente mai restrictive în viitor; |
| --- | --- |

36.

salută introducerea de către BEI a unui nou standard de performanță în materie de emisii, care va fi aplicat tuturor proiectelor din generația combustibililor fosili, pentru a exclude investițiile al căror nivel prevăzut de emisii de carbon depășesc un anumit prag; cere Consiliului BEI să continue evaluarea standardului de performanță în materie de emisii și să aibă în vedere angajamente mai restrictive în viitor;

| 37. | cere Băncii ca, având în vedere pachetul privind clima 2030, inclusiv prioritățile de decarbonizare, să își intensifice activitățile de investiții în tehnologii cu emisii scăzute de carbon și să dezvolte politici care să conducă la stabilirea de obiective mai ambițioase în materie de combatere a schimbărilor climatice; cere BEI să realizeze o evaluare și o analiză a tuturor activităților sale din domeniul combaterii schimbărilor climatice realizate în 2014 care au condus la o politică reînnoită de protecție împotriva schimbărilor climatice, de exemplu prin evaluarea proiectelor și printr-o abordare integrată care să combine în mod inteligent politicile sectoriale pentru sectoarele-cheie; cere BEI să anexeze această evaluare la următorul său raport anual; |
| --- | --- |

37.

cere Băncii ca, având în vedere pachetul privind clima 2030, inclusiv prioritățile de decarbonizare, să își intensifice activitățile de investiții în tehnologii cu emisii scăzute de carbon și să dezvolte politici care să conducă la stabilirea de obiective mai ambițioase în materie de combatere a schimbărilor climatice; cere BEI să realizeze o evaluare și o analiză a tuturor activităților sale din domeniul combaterii schimbărilor climatice realizate în 2014 care au condus la o politică reînnoită de protecție împotriva schimbărilor climatice, de exemplu prin evaluarea proiectelor și printr-o abordare integrată care să combine în mod inteligent politicile sectoriale pentru sectoarele-cheie; cere BEI să anexeze această evaluare la următorul său raport anual;

| 38. | reamintește rolul important pe care BEI îl are în finanțarea investițiilor în infrastructurile energetice din sectorul public și privat și în sprijinirea proiectelor care contribuie la atingerea obiectivelor politicii UE în domeniul climei și al energiei; reamintește rezoluția sa din 2007 în care se face apel la încetarea finanțării publice în favoarea proiectelor care folosesc combustibilii fosili și la trecerea la eficiență energetică și la energie din surse regenerabile; consideră că BEI ar trebui ca, până la sfârșitul anului 2015, în cooperare cu Comisia și în conformitate cu obiectivele Uniunii și cu obiectivele internaționale în materie de schimbări climatice, precum și cu cele mai bune standarde internaționale, să își actualizeze strategia privind schimbările climatice în ceea ce privește propriile operațiuni de finanțare; |
| --- | --- |

38.

reamintește rolul important pe care BEI îl are în finanțarea investițiilor în infrastructurile energetice din sectorul public și privat și în sprijinirea proiectelor care contribuie la atingerea obiectivelor politicii UE în domeniul climei și al energiei; reamintește rezoluția sa din 2007 în care se face apel la încetarea finanțării publice în favoarea proiectelor care folosesc combustibilii fosili și la trecerea la eficiență energetică și la energie din surse regenerabile; consideră că BEI ar trebui ca, până la sfârșitul anului 2015, în cooperare cu Comisia și în conformitate cu obiectivele Uniunii și cu obiectivele internaționale în materie de schimbări climatice, precum și cu cele mai bune standarde internaționale, să își actualizeze strategia privind schimbările climatice în ceea ce privește propriile operațiuni de finanțare;

| 39. | solicită ca resursele și cunoștințele de specialitate ale BEI să fie sporite în vederea adaptării la schimbările climatice; |
| --- | --- |

39.

solicită ca resursele și cunoștințele de specialitate ale BEI să fie sporite în vederea adaptării la schimbările climatice;

| 40. | solicită BEI să aplice cele mai bune standarde internaționale în materie de energie hidroelectrică, și anume principiile directoare ale Comisiei mondiale privind barajele și Protocolul de evaluare a durabilității energiei hidroelectrice (HSAP), care prevăd să se realizeze investiții numai în cazurile în care țările au instituit un cadru juridic care să stabilească mecanisme de planificare energetică (inclusiv zone interzise), ca efectele negative asupra ecosistemelor și a comunităților locale să fie evaluate, evitate, atenuate și monitorizate în mod corespunzător și ca proiectele să nu fie amplasate în zone protejate sau în apropierea acestora ori pe cursuri de râu aflate într-o bună stare ecologică; |
| --- | --- |

40.

solicită BEI să aplice cele mai bune standarde internaționale în materie de energie hidroelectrică, și anume principiile directoare ale Comisiei mondiale privind barajele și Protocolul de evaluare a durabilității energiei hidroelectrice (HSAP), care prevăd să se realizeze investiții numai în cazurile în care țările au instituit un cadru juridic care să stabilească mecanisme de planificare energetică (inclusiv zone interzise), ca efectele negative asupra ecosistemelor și a comunităților locale să fie evaluate, evitate, atenuate și monitorizate în mod corespunzător și ca proiectele să nu fie amplasate în zone protejate sau în apropierea acestora ori pe cursuri de râu aflate într-o bună stare ecologică;

| 41. | solicită BEI să includă cu atenție în proiectele sale viziunea și obiectivele strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural”; |
| --- | --- |

41.

solicită BEI să includă cu atenție în proiectele sale viziunea și obiectivele strategiei UE în domeniul biodiversității pentru 2020 „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural”;

Extinderea gamei de finanțare pentru sprijinirea IMM-urilor și întreprinderilor cu capitalizare medie

| 42. | reamintește că IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiei UE și principalul motor al creșterii economice și ocupării forței de muncă din Europa, ele angajând peste 80 % din forța de muncă din sectorul privat; |
| --- | --- |

42.

reamintește că IMM-urile reprezintă coloana vertebrală a economiei UE și principalul motor al creșterii economice și ocupării forței de muncă din Europa, ele angajând peste 80 % din forța de muncă din sectorul privat;

| 43. | salută atenția deosebită (în contextul creșterii activității de creditare în UE) acordată acțiunilor de îmbunătățire a accesului la finanțare pentru IMM-uri și salută, prin urmare, obiectivul Grupului BEI pentru 2013 de a semna în UE contracte de împrumut către IMM-uri în valoare de peste 19 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

43.

salută atenția deosebită (în contextul creșterii activității de creditare în UE) acordată acțiunilor de îmbunătățire a accesului la finanțare pentru IMM-uri și salută, prin urmare, obiectivul Grupului BEI pentru 2013 de a semna în UE contracte de împrumut către IMM-uri în valoare de peste 19 de miliarde EUR;

| 44. | în această privință, cere, de asemenea, Consiliului să aprobe rapid inițiativele comune ale Comisiei și BEI, să combine resursele bugetare ale UE destinate IMM-urilor, precum și să realizeze acțiuni mai ferme pentru implementarea cooperării cu BCE pentru a reduce constrângerile de finanțare care afectează IMM-urile; subliniază că principala problemă din mai multe state membre este că fragmentarea piețelor financiare dă naștere unei lipse de fonduri și unor costuri de finanțare mai mari, în special pentru IMM-uri; solicită ca eforturile BEI să fie redirecționate către defragmentare în vederea promovării finanțării pentru IMM-uri, antreprenoriat, exporturi și inovare, care sunt vitale pentru redresarea economică; |
| --- | --- |

44.

în această privință, cere, de asemenea, Consiliului să aprobe rapid inițiativele comune ale Comisiei și BEI, să combine resursele bugetare ale UE destinate IMM-urilor, precum și să realizeze acțiuni mai ferme pentru implementarea cooperării cu BCE pentru a reduce constrângerile de finanțare care afectează IMM-urile; subliniază că principala problemă din mai multe state membre este că fragmentarea piețelor financiare dă naștere unei lipse de fonduri și unor costuri de finanțare mai mari, în special pentru IMM-uri; solicită ca eforturile BEI să fie redirecționate către defragmentare în vederea promovării finanțării pentru IMM-uri, antreprenoriat, exporturi și inovare, care sunt vitale pentru redresarea economică;

| 45. | salută creșterea numărului de credite bancare acordate IMM-urilor datorită revitalizării pieței securitizărilor pentru IMM-uri prin intermediul noii inițiative a Grupului BEI referitoare la titlurile garantate cu active; invită BEI să realizeze o analiză de piață pentru a ajusta mai bine această ofertă a BEI la nevoile părților interesate; salută dezvoltarea capacității de creditare a FEI prin majorarea capitalului și extinderea mandatului și invită BEI și Comisia să finalizeze procesul până la începutului anului următor; |
| --- | --- |

45.

salută creșterea numărului de credite bancare acordate IMM-urilor datorită revitalizării pieței securitizărilor pentru IMM-uri prin intermediul noii inițiative a Grupului BEI referitoare la titlurile garantate cu active; invită BEI să realizeze o analiză de piață pentru a ajusta mai bine această ofertă a BEI la nevoile părților interesate; salută dezvoltarea capacității de creditare a FEI prin majorarea capitalului și extinderea mandatului și invită BEI și Comisia să finalizeze procesul până la începutului anului următor;

| 46. | sprijină inițiativa Grupului BEI privind finanțările inovatoare pentru IMM-uri și întreprinderile cu capitalizare medie prin lansarea de instrumente financiare în cadrul programelor Orizont 2020 și COSME și de instrumente de partajare a riscurilor (IPR) pentru a încuraja băncile să ofere resurse financiare prin intermediul împrumuturilor și al garanțiilor și să asigure capitaluri de risc pe termen lung; |
| --- | --- |

46.

sprijină inițiativa Grupului BEI privind finanțările inovatoare pentru IMM-uri și întreprinderile cu capitalizare medie prin lansarea de instrumente financiare în cadrul programelor Orizont 2020 și COSME și de instrumente de partajare a riscurilor (IPR) pentru a încuraja băncile să ofere resurse financiare prin intermediul împrumuturilor și al garanțiilor și să asigure capitaluri de risc pe termen lung;

| 47. | sprijină inițiativa comună a Comisiei și a BEI de finanțare a IMM-urilor din cadrul noului CFM, prin care se combină fondurile disponibile din programele COSME și Orizont 2020, fiind dedicate resurse în valoare de până la 8,5 miliarde EUR fondurilor structurale și de investiții europene (FSIE), cu scopul de a genera împrumuturi suplimentare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

47.

sprijină inițiativa comună a Comisiei și a BEI de finanțare a IMM-urilor din cadrul noului CFM, prin care se combină fondurile disponibile din programele COSME și Orizont 2020, fiind dedicate resurse în valoare de până la 8,5 miliarde EUR fondurilor structurale și de investiții europene (FSIE), cu scopul de a genera împrumuturi suplimentare pentru IMM-uri;

| 48. | cere statelor membre să participe activ, contribuind la instrumentele comune cu ajutorul creditelor primite prin FSIE, pentru a sprijini creșterea numărului de credite acordate IMM-urilor de pe teritoriul lor, sporind astfel efectele de levier la nivel global; |
| --- | --- |

48.

cere statelor membre să participe activ, contribuind la instrumentele comune cu ajutorul creditelor primite prin FSIE, pentru a sprijini creșterea numărului de credite acordate IMM-urilor de pe teritoriul lor, sporind astfel efectele de levier la nivel global;

| 49. | încurajează BEI să extindă Inițiativa pentru finanțarea comerțului; consideră că acest mecanism de garantare pentru IMM-uri este de o importanță-cheie și ar trebui extins la nivelul UE, acolo unde este considerat foarte necesar; invită BEI să își elaboreze propriul program de facilitare a comerțului; invită BEI să instituie în primul rând măsuri menite să asigure furnizarea garanțiilor necesare pentru ca societățile să își poată valorifica pe deplin potențialul de export; |
| --- | --- |

49.

încurajează BEI să extindă Inițiativa pentru finanțarea comerțului; consideră că acest mecanism de garantare pentru IMM-uri este de o importanță-cheie și ar trebui extins la nivelul UE, acolo unde este considerat foarte necesar; invită BEI să își elaboreze propriul program de facilitare a comerțului; invită BEI să instituie în primul rând măsuri menite să asigure furnizarea garanțiilor necesare pentru ca societățile să își poată valorifica pe deplin potențialul de export;

| 50. | sprijină accentul pe care BEI îl pune pe dimensiunea regională și locală și invită statele membre să utilizeze la maximum instrumentele de inginerie financiară prin gestiune partajată, cum ar fi programul JEREMIE și prin sisteme regionale de fonduri mutuale care oferă IMM-urilor locale finanțare prin participarea la capital și la creanțe; |
| --- | --- |

50.

sprijină accentul pe care BEI îl pune pe dimensiunea regională și locală și invită statele membre să utilizeze la maximum instrumentele de inginerie financiară prin gestiune partajată, cum ar fi programul JEREMIE și prin sisteme regionale de fonduri mutuale care oferă IMM-urilor locale finanțare prin participarea la capital și la creanțe;

| 51. | salută evaluarea ex post a acțiunilor BEI de creditare prin intermediari acordată IMM-urilor în UE în perioada 2005-2011; ia act de faptul că, în acest domeniu, BEI a semnat, în perioada 2005-2012, contracte de împrumut în valoare de 64 de miliarde EUR cu circa 370 de instituții financiare din UE 27; ia act de faptul că, din această sumă, 53 de miliarde EUR au fost plătiți până la sfârșitul anului 2012 instituțiilor financiare respective care, la rândul lor, au împrumutat circa 48 de miliarde EUR IMM-urilor prin intermediul a circa 300 000 de contracte de împrumut subsidiar; |
| --- | --- |

51.

salută evaluarea ex post a acțiunilor BEI de creditare prin intermediari acordată IMM-urilor în UE în perioada 2005-2011; ia act de faptul că, în acest domeniu, BEI a semnat, în perioada 2005-2012, contracte de împrumut în valoare de 64 de miliarde EUR cu circa 370 de instituții financiare din UE 27; ia act de faptul că, din această sumă, 53 de miliarde EUR au fost plătiți până la sfârșitul anului 2012 instituțiilor financiare respective care, la rândul lor, au împrumutat circa 48 de miliarde EUR IMM-urilor prin intermediul a circa 300 000 de contracte de împrumut subsidiar;

| 52. | ia act de faptul că evaluarea arată că acțiunile de creditare prin intermediari BEI-IMM-uri (prin intermediul produsului L4SME) sunt în concordanță cu obiectivele UE; cu toate acestea, cere să se evalueze mai bine complementaritatea dintre produsul BEI și mixurile de politici de la nivel național, pentru a continua să se îmbunătățească pertinența operațiunilor; cere BEI să prezinte propuneri pentru sporirea eficienței produsului L4SME, pentru ca acesta să poată fi mobilizat în vedere remedierii unor lacune specifice mai curând decât să fie folosit pentru finanțarea unui spectru larg de IMM-uri, optimizând astfel contribuția BEI la creștere economică și la ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

52.

ia act de faptul că evaluarea arată că acțiunile de creditare prin intermediari BEI-IMM-uri (prin intermediul produsului L4SME) sunt în concordanță cu obiectivele UE; cu toate acestea, cere să se evalueze mai bine complementaritatea dintre produsul BEI și mixurile de politici de la nivel național, pentru a continua să se îmbunătățească pertinența operațiunilor; cere BEI să prezinte propuneri pentru sporirea eficienței produsului L4SME, pentru ca acesta să poată fi mobilizat în vedere remedierii unor lacune specifice mai curând decât să fie folosit pentru finanțarea unui spectru larg de IMM-uri, optimizând astfel contribuția BEI la creștere economică și la ocuparea forței de muncă;

| 53. | ia act cu îngrijorare de faptul că, în perioada care a făcut obiectul analizei, împrumuturile BEI au avut un „oarecare” impact asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă, dar cu variații mari de la o țară la alta (numai o treime din IMM-uri au atribuit creșterea cifrei de afaceri finanțării de la BEI); este preocupat de faptul că există dovezi limitate care să indice că împrumuturile BEI au contribuit la păstrarea locurilor de muncă; ia act de faptul că impactul relativ asupra creșterii economice și ocupării forței de muncă a fost mai mare în noile țări membre; recunoaște însă faptul că perioada care a făcut obiectul revizuirii a inclus criza economică și financiară și că nivelul relativ modest de creare de noi locuri de muncă a fost realizat în pofida unui climat marcat de niveluri de ocupare a forței de muncă aflate în scădere; |
| --- | --- |

53.

ia act cu îngrijorare de faptul că, în perioada care a făcut obiectul analizei, împrumuturile BEI au avut un „oarecare” impact asupra creșterii economice și a ocupării forței de muncă, dar cu variații mari de la o țară la alta (numai o treime din IMM-uri au atribuit creșterea cifrei de afaceri finanțării de la BEI); este preocupat de faptul că există dovezi limitate care să indice că împrumuturile BEI au contribuit la păstrarea locurilor de muncă; ia act de faptul că impactul relativ asupra creșterii economice și ocupării forței de muncă a fost mai mare în noile țări membre; recunoaște însă faptul că perioada care a făcut obiectul revizuirii a inclus criza economică și financiară și că nivelul relativ modest de creare de noi locuri de muncă a fost realizat în pofida unui climat marcat de niveluri de ocupare a forței de muncă aflate în scădere;

| 54. | este preocupat de faptul că, pentru majoritatea operațiunilor, finanțarea acordată de BEI se pare că a fost utilizată pentru a sprijini IMM-urile „campioane”, nu pentru „finanțarea carențelor”; constată însă că peste 80 % dintre IMM-urile vizate au fost întreprinderi cu mai puțin de 50 de angajați, fapt ce demonstrează că BEI se adresează segmentului mai restrâns al universului IMM-urilor; |
| --- | --- |

54.

este preocupat de faptul că, pentru majoritatea operațiunilor, finanțarea acordată de BEI se pare că a fost utilizată pentru a sprijini IMM-urile „campioane”, nu pentru „finanțarea carențelor”; constată însă că peste 80 % dintre IMM-urile vizate au fost întreprinderi cu mai puțin de 50 de angajați, fapt ce demonstrează că BEI se adresează segmentului mai restrâns al universului IMM-urilor;

| 55. | cere BEI să utilizeze la maximum criteriile de eligibilitate pentru a eficientiza stabilirea beneficiarilor finali; |
| --- | --- |

55.

cere BEI să utilizeze la maximum criteriile de eligibilitate pentru a eficientiza stabilirea beneficiarilor finali;

| 56. | invită BEI să identifice și să selecteze proiecte cu o valoare adăugată mai mare și cu un nivel de risc mai ridicat, în special prin identificarea întreprinderilor nou înființate, a microîntreprinderilor, a cooperativelor, a grupurilor de întreprinderi, a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie implicate în proiecte de cercetare, dezvoltare și inovare din domenii tehnologice prioritare; |
| --- | --- |

56.

invită BEI să identifice și să selecteze proiecte cu o valoare adăugată mai mare și cu un nivel de risc mai ridicat, în special prin identificarea întreprinderilor nou înființate, a microîntreprinderilor, a cooperativelor, a grupurilor de întreprinderi, a IMM-urilor și a întreprinderilor cu capitalizare medie implicate în proiecte de cercetare, dezvoltare și inovare din domenii tehnologice prioritare;

| 57. | subliniază nevoia de a crește nivelul de informare și de înțelegere cu privire la instrumentele financiare inovatoare în rândul potențialilor investitori și beneficiari; încurajează crearea unei politici de comunicare pentru a promova vizibilitatea diferitelor acțiuni întreprinse de UE cu ajutorul acestor noi instrumente financiare, prin intermediul BEI; subliniază, în plus, că ar trebui asigurat un acces extins și sistematic la informații privind proiectele și o implicare mai mare a beneficiarilor proiectelor și a societății civile locale, ceea ce s-ar putea îmbunătăți prin investiții finanțate de BEI; |
| --- | --- |

57.

subliniază nevoia de a crește nivelul de informare și de înțelegere cu privire la instrumentele financiare inovatoare în rândul potențialilor investitori și beneficiari; încurajează crearea unei politici de comunicare pentru a promova vizibilitatea diferitelor acțiuni întreprinse de UE cu ajutorul acestor noi instrumente financiare, prin intermediul BEI; subliniază, în plus, că ar trebui asigurat un acces extins și sistematic la informații privind proiectele și o implicare mai mare a beneficiarilor proiectelor și a societății civile locale, ceea ce s-ar putea îmbunătăți prin investiții finanțate de BEI;

| 58. | invită BEI să stabilească un plan de acțiunea în vederea simplificării accesului IMM-urilor la informații și la finanțări, acordând o atenție specială procedurilor birocratice aferente accesului la finanțare; |
| --- | --- |

58.

invită BEI să stabilească un plan de acțiunea în vederea simplificării accesului IMM-urilor la informații și la finanțări, acordând o atenție specială procedurilor birocratice aferente accesului la finanțare;

| 59. | reamintește faptul că împrumuturile prin intermediari reprezintă peste 20 % din totalul anual al împrumuturilor acordate de BEI; |
| --- | --- |

59.

reamintește faptul că împrumuturile prin intermediari reprezintă peste 20 % din totalul anual al împrumuturilor acordate de BEI;

| 60. | reamintește cu îngrijorare că, în acest domeniu, rămân nesoluționate un număr considerabil de probleme, în special lipsa de transparență (mai ales în ceea ce privește informațiile despre beneficiarii finali), dificultățile în a evalua impactul economic și social al împrumuturilor (și, prin urmare, o abordare specifică deficitară), precum și dependența de intermediarii financiari pentru realizarea procesului de diligență, din cauza externalizării responsabilităților; îndeamnă Banca să ofere detalii cu privire la acțiunile preconizate pentru a accelera soluționarea acestor probleme și solicită stabilirea de către BEI, în comun cu Comisia Europeană, a unei liste stricte de criterii pentru selecția intermediarilor financiari și punerea acesteia la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

60.

reamintește cu îngrijorare că, în acest domeniu, rămân nesoluționate un număr considerabil de probleme, în special lipsa de transparență (mai ales în ceea ce privește informațiile despre beneficiarii finali), dificultățile în a evalua impactul economic și social al împrumuturilor (și, prin urmare, o abordare specifică deficitară), precum și dependența de intermediarii financiari pentru realizarea procesului de diligență, din cauza externalizării responsabilităților; îndeamnă Banca să ofere detalii cu privire la acțiunile preconizate pentru a accelera soluționarea acestor probleme și solicită stabilirea de către BEI, în comun cu Comisia Europeană, a unei liste stricte de criterii pentru selecția intermediarilor financiari și punerea acesteia la dispoziția publicului;

| 61. | îndeamnă BEI să realizeze o evaluare actualizată și cuprinzătoare a modului în care criza financiară a afectat beneficiarii finali ai fondurilor BEI și să prezinte o evaluare detaliată a efectelor și impactului crizei financiare asupra statutului actual al intermediarilor financiari folosiți de Bancă, atât de pe teritoriul, cât și din afara UE; |
| --- | --- |

61.

îndeamnă BEI să realizeze o evaluare actualizată și cuprinzătoare a modului în care criza financiară a afectat beneficiarii finali ai fondurilor BEI și să prezinte o evaluare detaliată a efectelor și impactului crizei financiare asupra statutului actual al intermediarilor financiari folosiți de Bancă, atât de pe teritoriul, cât și din afara UE;

| 62. | cere BEI să asigure atingerea obiectivului său de a genera, numai în 2013, locuri de muncă pentru circa o jumătate de milion de persoane, prin credite acordate pentru proiecte de infrastructură, eficiența resurselor și din domeniul economiei cunoașterii; |
| --- | --- |

62.

cere BEI să asigure atingerea obiectivului său de a genera, numai în 2013, locuri de muncă pentru circa o jumătate de milion de persoane, prin credite acordate pentru proiecte de infrastructură, eficiența resurselor și din domeniul economiei cunoașterii;

| 63. | ia act de faptul că, din cauza mediului economic dificil și a unor piețe de creditare mai rigide, constrângerile în materie de finanțare care afectează întreprinderile și sectorul public continuă să influențeze negativ ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și să limiteze spațiul în care se pot face îmbunătățiri în materie de învățământ profesional; |
| --- | --- |

63.

ia act de faptul că, din cauza mediului economic dificil și a unor piețe de creditare mai rigide, constrângerile în materie de finanțare care afectează întreprinderile și sectorul public continuă să influențeze negativ ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și să limiteze spațiul în care se pot face îmbunătățiri în materie de învățământ profesional;

| 64. | consideră că Programul BEI de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor (cu un volum de creditare de 6 miliarde EUR), cu componentele sale „Locuri de muncă pentru tineri” și „Investiții în competențe”, este de cea mai mare importanță pentru abordarea acestor probleme; salută raportul intermediar privind implementarea, care arată realizări importante în acest sector, cum ar fi credite în valoare de 4,9 miliarde EUR acordate prin intermediul sub-programului „Investiții în competențe”, la care se adaugă credite în valoare de 2,7 miliarde EUR acordate în cadrul componentei „Locuri de muncă pentru tineri”; recunoaște îndeplinirea timpurie a obiectivelor sale; |
| --- | --- |

64.

consideră că Programul BEI de ocupare a forței de muncă în rândul tinerilor (cu un volum de creditare de 6 miliarde EUR), cu componentele sale „Locuri de muncă pentru tineri” și „Investiții în competențe”, este de cea mai mare importanță pentru abordarea acestor probleme; salută raportul intermediar privind implementarea, care arată realizări importante în acest sector, cum ar fi credite în valoare de 4,9 miliarde EUR acordate prin intermediul sub-programului „Investiții în competențe”, la care se adaugă credite în valoare de 2,7 miliarde EUR acordate în cadrul componentei „Locuri de muncă pentru tineri”; recunoaște îndeplinirea timpurie a obiectivelor sale;

| 65. | sprijină obiectivul Băncii de a continua să îmbunătățească orientarea creditelor către IMM-uri, pentru a stabili o legătură clară între finanțarea acordată de BEI și crearea de noi locuri de muncă pentru tineri; |
| --- | --- |

65.

sprijină obiectivul Băncii de a continua să îmbunătățească orientarea creditelor către IMM-uri, pentru a stabili o legătură clară între finanțarea acordată de BEI și crearea de noi locuri de muncă pentru tineri;

| 66. | invită Banca să își lărgească domeniul de acțiune și să folosească instrumente suplimentare pentru a furniza stimulente viabile pentru generarea de locuri de muncă pentru tineri, în special în statele membre cunoscute pentru ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

66.

invită Banca să își lărgească domeniul de acțiune și să folosească instrumente suplimentare pentru a furniza stimulente viabile pentru generarea de locuri de muncă pentru tineri, în special în statele membre cunoscute pentru ratele ridicate ale șomajului în rândul tinerilor;

Contribuția BEI la politicile externe ale UE

| 67. | solicită BEI ca, în conformitate cu mandatul său revizuit pentru operațiuni în afara Uniunii Europene, să sprijine obiectivele de politică externă ale Uniunii Europene, după cum au fost trasate de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă; |
| --- | --- |

67.

solicită BEI ca, în conformitate cu mandatul său revizuit pentru operațiuni în afara Uniunii Europene, să sprijine obiectivele de politică externă ale Uniunii Europene, după cum au fost trasate de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă;

| 68. | salută garanția UE pentru creditarea externă, oferită BEI din bugetul UE și având o valoare similară celei actuale, stabilită la un plafon maxim de 30 miliarde EUR (împărțită într-un mandat general de 27 miliarde EUR și o sumă opțională de 3 miliarde EUR, sub rezerva revizuirii intermediare) pentru următoarea perioadă financiară prin utilizarea de restituiri provenite din operațiunile FEMIP (Facilitatea euromediteraneeană de investiții și parteneriat) neutilizate datând de dinainte de 2007; |
| --- | --- |

68.

salută garanția UE pentru creditarea externă, oferită BEI din bugetul UE și având o valoare similară celei actuale, stabilită la un plafon maxim de 30 miliarde EUR (împărțită într-un mandat general de 27 miliarde EUR și o sumă opțională de 3 miliarde EUR, sub rezerva revizuirii intermediare) pentru următoarea perioadă financiară prin utilizarea de restituiri provenite din operațiunile FEMIP (Facilitatea euromediteraneeană de investiții și parteneriat) neutilizate datând de dinainte de 2007;

| 69. | solicită Curții de Conturi Europene (CCE) să întocmească un raport special cu privire la performanțele activităților de creditare externă ale BEI și alinierea acestora la politicile UE înainte de evaluarea intermediară a mandatului extern al BEI, precum și să compare valoarea adăugată în raport cu resursele proprii utilizate de BEI; în plus, solicită CCE să își diferențieze analiza în funcție de garanțiile acordate de bugetul UE, facilitatea de investiții acordată de FED, diversele forme de creditare combinată utilizate în cadrul fondului fiduciar pentru infrastructură UE-Africa, fondul de investiții pentru Caraibe și facilitatea de investiții pentru Pacific și utilizarea restituirilor pentru aceste investiții; |
| --- | --- |

69.

solicită Curții de Conturi Europene (CCE) să întocmească un raport special cu privire la performanțele activităților de creditare externă ale BEI și alinierea acestora la politicile UE înainte de evaluarea intermediară a mandatului extern al BEI, precum și să compare valoarea adăugată în raport cu resursele proprii utilizate de BEI; în plus, solicită CCE să își diferențieze analiza în funcție de garanțiile acordate de bugetul UE, facilitatea de investiții acordată de FED, diversele forme de creditare combinată utilizate în cadrul fondului fiduciar pentru infrastructură UE-Africa, fondul de investiții pentru Caraibe și facilitatea de investiții pentru Pacific și utilizarea restituirilor pentru aceste investiții;

| 70. | salută dispozițiile privind o mai mare flexibilitate prevăzute în noul mandat al BEI privind împrumuturile externe; cere BEI să își sporească la maximum sprijinul acordat politicilor și obiectivelor UE; |
| --- | --- |

70.

salută dispozițiile privind o mai mare flexibilitate prevăzute în noul mandat al BEI privind împrumuturile externe; cere BEI să își sporească la maximum sprijinul acordat politicilor și obiectivelor UE;

| 71. | cere BEI să folosească în mod mai flexibil fondul de garantare și să se concentreze mai mult pe creditarea pe risc propriu, extinzându-și domeniul de acțiune în materie de proiecte eligibile pentru finanțare; insistă ca BEI să asigure un înalt nivel de vizibilitate pentru beneficiarii finali ai proiectelor finanțate din sprijinul european oferit de BEI; |
| --- | --- |

71.

cere BEI să folosească în mod mai flexibil fondul de garantare și să se concentreze mai mult pe creditarea pe risc propriu, extinzându-și domeniul de acțiune în materie de proiecte eligibile pentru finanțare; insistă ca BEI să asigure un înalt nivel de vizibilitate pentru beneficiarii finali ai proiectelor finanțate din sprijinul european oferit de BEI;

| 72. | ia act de faptul că țările aflate în etapa de preaderare, precum și țările din vecinătatea estică și sudică se află printre prioritățile de vârf ale BEI; subliniază, în special, necesitatea de a menține sprijinul pentru tranzițiile democratice și economice care au loc în urma Primăverii arabe, cu accent specific pe componentele societății civile, crearea de locuri de muncă și redresarea economică în țările din vecinătatea sudică și din cadrul Parteneriatului estic; ia act cu satisfacție de atenția acordată IMM-urilor și accesului la finanțare al acestora; |
| --- | --- |

72.

ia act de faptul că țările aflate în etapa de preaderare, precum și țările din vecinătatea estică și sudică se află printre prioritățile de vârf ale BEI; subliniază, în special, necesitatea de a menține sprijinul pentru tranzițiile democratice și economice care au loc în urma Primăverii arabe, cu accent specific pe componentele societății civile, crearea de locuri de muncă și redresarea economică în țările din vecinătatea sudică și din cadrul Parteneriatului estic; ia act cu satisfacție de atenția acordată IMM-urilor și accesului la finanțare al acestora;

| 73. | sprijină, în contextul politicilor externe ale UE, dezvoltarea progresivă de noi produse financiare împreună cu Comisia și cu statele membre, cum ar fi produse care combină subvenții din partea UE, împrumuturi și instrumente de partajare a riscului pentru a ajunge la noi categorii de întreprinderi; cere să se definească cele mai bune practici și criterii de eligibilitate clare pentru utilizarea respectivelor instrumente, însoțite de condiții structurate de raportare, monitorizare și control; solicită finalizarea politicii de alocare; |
| --- | --- |

73.

sprijină, în contextul politicilor externe ale UE, dezvoltarea progresivă de noi produse financiare împreună cu Comisia și cu statele membre, cum ar fi produse care combină subvenții din partea UE, împrumuturi și instrumente de partajare a riscului pentru a ajunge la noi categorii de întreprinderi; cere să se definească cele mai bune practici și criterii de eligibilitate clare pentru utilizarea respectivelor instrumente, însoțite de condiții structurate de raportare, monitorizare și control; solicită finalizarea politicii de alocare;

| 74. | prin urmare, așteaptă ca raportul de guvernanță privind implementarea platformei de cooperare cu instrumente financiare internaționale în vederea unor produse combinate să includă informații detaliate și consistente în această privință și să asigure un rol adecvat pentru BEI; cere Comisiei să prezinte un raport complet privind impactul și rezultatele implementării facilităților financiare în contextul platformei de cooperare în vederea unor produse combinate; |
| --- | --- |

74.

prin urmare, așteaptă ca raportul de guvernanță privind implementarea platformei de cooperare cu instrumente financiare internaționale în vederea unor produse combinate să includă informații detaliate și consistente în această privință și să asigure un rol adecvat pentru BEI; cere Comisiei să prezinte un raport complet privind impactul și rezultatele implementării facilităților financiare în contextul platformei de cooperare în vederea unor produse combinate;

| 75. | salută sprijinul acordat de BEI unor proiecte din mai multe sectoare energetice, care vizează creșterea și ocuparea forței de muncă; reamintește că este necesar să se păstreze concordanța cu noile evoluții în materie de politici ale UE în domeniul energiei și schimbărilor climatice; încurajează BEI ca, în cadrul politicii sale energetice reînnoite, să continue să sprijine, atât în interiorul, cât și în exteriorul UE, proiecte destinate eficienței energetice și energiilor regenerabile durabile și astfel să deschidă drumul spre o economie cu emisii reduse de carbon; |
| --- | --- |

75.

salută sprijinul acordat de BEI unor proiecte din mai multe sectoare energetice, care vizează creșterea și ocuparea forței de muncă; reamintește că este necesar să se păstreze concordanța cu noile evoluții în materie de politici ale UE în domeniul energiei și schimbărilor climatice; încurajează BEI ca, în cadrul politicii sale energetice reînnoite, să continue să sprijine, atât în interiorul, cât și în exteriorul UE, proiecte destinate eficienței energetice și energiilor regenerabile durabile și astfel să deschidă drumul spre o economie cu emisii reduse de carbon;

Cooperarea BEI cu alte instituții financiare internaționale

| 76. | reamintește că o cooperare structurată între organismele UE (Comisie și BEI) și alte instituții financiare este singurul mijloc eficient de a preveni suprapunerea activităților; |
| --- | --- |

76.

reamintește că o cooperare structurată între organismele UE (Comisie și BEI) și alte instituții financiare este singurul mijloc eficient de a preveni suprapunerea activităților;

| 77. | salută memorandumul de înțelegere actualizat dintre BEI și BERD, care reflectă dorința UE de a intensifica nivelul de coordonare și de cooperare dintre aceste două instituții financiare internaționale majore; încurajează BEI să negocieze și să încheie memorandumuri de înțelegere (MoU) cu băncile regionale pentru dezvoltare care își desfășoară activitatea în regiunile sale de operare pentru a promova sinergiile, a partaja riscurile și costurile și a asigura o creditare suficientă pentru economia reală; |
| --- | --- |

77.

salută memorandumul de înțelegere actualizat dintre BEI și BERD, care reflectă dorința UE de a intensifica nivelul de coordonare și de cooperare dintre aceste două instituții financiare internaționale majore; încurajează BEI să negocieze și să încheie memorandumuri de înțelegere (MoU) cu băncile regionale pentru dezvoltare care își desfășoară activitatea în regiunile sale de operare pentru a promova sinergiile, a partaja riscurile și costurile și a asigura o creditare suficientă pentru economia reală;

| 78. | cere ambelor instituții să se angajeze în cea mai bună coordonare operațională posibilă în ceea ce privește complementaritatea și diviziunea muncii, pentru a căuta în mod sistematic cele mai bune oportunități și sinergii și pentru a găsi metodele optime de sprijinire și implementare a obiectivelor de politică ale UE, respectând, în același timp, avantajele și particularitățile comparative specifice; |
| --- | --- |

78.

cere ambelor instituții să se angajeze în cea mai bună coordonare operațională posibilă în ceea ce privește complementaritatea și diviziunea muncii, pentru a căuta în mod sistematic cele mai bune oportunități și sinergii și pentru a găsi metodele optime de sprijinire și implementare a obiectivelor de politică ale UE, respectând, în același timp, avantajele și particularitățile comparative specifice;

| 79. | încurajează BEI și BERD să consolideze, în cea mai timpurie etapă cu putință (evaluarea ex ante sau identificarea fazelor de acțiune), experiența pe care o dețin, abordările strategice și de programare în diversele domenii de intervenție și, în special, cooperarea în materie de instrumente de partajare a riscurilor (riscuri financiare, operaționale sau de țară), pentru a consolida supravegherea riscurilor; |
| --- | --- |

79.

încurajează BEI și BERD să consolideze, în cea mai timpurie etapă cu putință (evaluarea ex ante sau identificarea fazelor de acțiune), experiența pe care o dețin, abordările strategice și de programare în diversele domenii de intervenție și, în special, cooperarea în materie de instrumente de partajare a riscurilor (riscuri financiare, operaționale sau de țară), pentru a consolida supravegherea riscurilor;

| 80. | salută noul plan de acțiune comun convenit în noiembrie 2012 între BEI, BERD și Grupul Băncii Mondiale, care are drept scop sprijinirea redresării economice și a creșterii în Europa Centrală și de Sud-Est, subliniind faptul că planul de acțiune prevede, pentru perioada 2001-2014, angajamente comune de peste 30 de miliarde EUR; cere BEI să angajeze un minimum de 20 de miliarde EUR, după cum s-a stabilit; |
| --- | --- |

80.

salută noul plan de acțiune comun convenit în noiembrie 2012 între BEI, BERD și Grupul Băncii Mondiale, care are drept scop sprijinirea redresării economice și a creșterii în Europa Centrală și de Sud-Est, subliniind faptul că planul de acțiune prevede, pentru perioada 2001-2014, angajamente comune de peste 30 de miliarde EUR; cere BEI să angajeze un minimum de 20 de miliarde EUR, după cum s-a stabilit;

| 81. | își reamintește propunerea ca Uniunea Europeană să devină membră a BEI; |
| --- | --- |

81.

își reamintește propunerea ca Uniunea Europeană să devină membră a BEI;

Cadrul de guvernanță, de conformitate și de control al BEI

| 82. | cere BEI și altor parteneri și părți interesate asociate să își îmbunătățească în continuare mecanismele de guvernanță, inclusiv prin intermediul dezvoltării unor sisteme de monitorizare, raportare și control complete și solide; |
| --- | --- |

82.

cere BEI și altor parteneri și părți interesate asociate să își îmbunătățească în continuare mecanismele de guvernanță, inclusiv prin intermediul dezvoltării unor sisteme de monitorizare, raportare și control complete și solide;

| 83. | salută consolidarea de către BEI a angajamentelor sale în materie de transparență prin semnarea Inițiativei internaționale privind transparența ajutoarelor (IATI); |
| --- | --- |

83.

salută consolidarea de către BEI a angajamentelor sale în materie de transparență prin semnarea Inițiativei internaționale privind transparența ajutoarelor (IATI);

| 84. | cere Băncii să asigure deplina independență și o funcționalitate viabilă a mecanismului său de gestionare a plângerilor; |
| --- | --- |

84.

cere Băncii să asigure deplina independență și o funcționalitate viabilă a mecanismului său de gestionare a plângerilor;

| 85. | invită BEI să respecte dispozițiile Convenției de la Aarhus, prin înființarea unui registru public de documente, pentru a garanta dreptul de acces la documente, astfel cum este consacrat în tratatele UE; solicită Băncii să își respecte angajamentul și să facă public registrul începând din 2014; |
| --- | --- |

85.

invită BEI să respecte dispozițiile Convenției de la Aarhus, prin înființarea unui registru public de documente, pentru a garanta dreptul de acces la documente, astfel cum este consacrat în tratatele UE; solicită Băncii să își respecte angajamentul și să facă public registrul începând din 2014;

| 86. | cere ca următorul raport anual să fie completat cu un set de indicatori de performanță transversali referitori la impactul operațiunilor de finanțare pentru principalele domenii de intervenție ale BEI, efectul de multiplicare preconizat, atunci când este cazul, precum și transferul avantajelor financiare în cadrul programelor finanțate; |
| --- | --- |

86.

cere ca următorul raport anual să fie completat cu un set de indicatori de performanță transversali referitori la impactul operațiunilor de finanțare pentru principalele domenii de intervenție ale BEI, efectul de multiplicare preconizat, atunci când este cazul, precum și transferul avantajelor financiare în cadrul programelor finanțate;

| 87. | repetă și accentuează responsabilitatea Băncii în ceea ce privește creșterea gradului de transparență în selectarea intermediarilor financiari și a partenerilor pentru proiectele cofinanțate și în ceea ce privește beneficiarii finali; |
| --- | --- |

87.

repetă și accentuează responsabilitatea Băncii în ceea ce privește creșterea gradului de transparență în selectarea intermediarilor financiari și a partenerilor pentru proiectele cofinanțate și în ceea ce privește beneficiarii finali;

| 88. | subliniază că BEI ar trebui să reducă birocrația în vederea alocării de fonduri într-un mod mai eficace și mai rapid; |
| --- | --- |

88.

subliniază că BEI ar trebui să reducă birocrația în vederea alocării de fonduri într-un mod mai eficace și mai rapid;

| 89. | invită BEI să crească și mai mult gradul de transparență al activităților sale de creditare realizate prin intermediari financiari, raportând în fiecare an cu privire la împrumuturile acordate IMM-urilor, prezentând date agregate privind nivelul plăților efectuate către IMM-uri, numărul de IMM-uri vizate, valoarea medie a împrumuturilor și sectoarele sprijinite, inclusiv o evaluare a accesibilității împrumuturilor pentru IMM-uri și a eficacității acestora; |
| --- | --- |

89.

invită BEI să crească și mai mult gradul de transparență al activităților sale de creditare realizate prin intermediari financiari, raportând în fiecare an cu privire la împrumuturile acordate IMM-urilor, prezentând date agregate privind nivelul plăților efectuate către IMM-uri, numărul de IMM-uri vizate, valoarea medie a împrumuturilor și sectoarele sprijinite, inclusiv o evaluare a accesibilității împrumuturilor pentru IMM-uri și a eficacității acestora;

| 90. | invită BEI să nu coopereze cu intermediarii din domeniul financiar care au rezultate negative în ceea ce privește transparența, frauda, corupția și impactul social și de mediu; încurajează BEI să încheie parteneriate cu intermediari din domeniul financiar transparenți și responsabili, care au legături statornice cu economia locală a fiecărei țări în care își desfășoară activitatea; invită, în acest sens, BEI să asigure o mai mare transparență, în special în ceea ce privește operațiunile de creditare intermediate și să aplice măsuri sporite de precauție pentru prevenirea utilizării paradisurilor fiscale, a prețurilor de transfer, a fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a evitării plății impozitelor și a planificării fiscale agresive; solicită crearea unei liste publice stricte a criteriilor de selecție a intermediarilor din domeniul financiar; invită BEI să își consolideze cooperarea cu instituțiile publice naționale de credit în vederea maximizării impactului pozitiv al programelor sale de finanțare pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

90.

invită BEI să nu coopereze cu intermediarii din domeniul financiar care au rezultate negative în ceea ce privește transparența, frauda, corupția și impactul social și de mediu; încurajează BEI să încheie parteneriate cu intermediari din domeniul financiar transparenți și responsabili, care au legături statornice cu economia locală a fiecărei țări în care își desfășoară activitatea; invită, în acest sens, BEI să asigure o mai mare transparență, în special în ceea ce privește operațiunile de creditare intermediate și să aplice măsuri sporite de precauție pentru prevenirea utilizării paradisurilor fiscale, a prețurilor de transfer, a fraudei fiscale, a evaziunii fiscale, a evitării plății impozitelor și a planificării fiscale agresive; solicită crearea unei liste publice stricte a criteriilor de selecție a intermediarilor din domeniul financiar; invită BEI să își consolideze cooperarea cu instituțiile publice naționale de credit în vederea maximizării impactului pozitiv al programelor sale de finanțare pentru IMM-uri;

| 91. | invită BEI să se angajeze imediat într-un amplu proces de revizuire a politicii sale privind țările și teritoriile necooperante, ținând seama în mod corespunzător de evoluțiile recente în acest sens, atât la nivelul UE, cât și la nivel internațional; prin urmare, BEI trebuie să se asigure că toate întreprinderile și instituțiile financiare implicate în proiectele sale fac publice numele beneficiarilor reali ai oricărei structuri juridice care are o legătură, directă sau indirectă, cu întreprinderea, inclusiv fonduri fiduciare, fundații și conturi bancare; |
| --- | --- |

91.

invită BEI să se angajeze imediat într-un amplu proces de revizuire a politicii sale privind țările și teritoriile necooperante, ținând seama în mod corespunzător de evoluțiile recente în acest sens, atât la nivelul UE, cât și la nivel internațional; prin urmare, BEI trebuie să se asigure că toate întreprinderile și instituțiile financiare implicate în proiectele sale fac publice numele beneficiarilor reali ai oricărei structuri juridice care are o legătură, directă sau indirectă, cu întreprinderea, inclusiv fonduri fiduciare, fundații și conturi bancare;

| 92. | prin urmare, solicită elaborarea, în comun cu Comisia, a unei liste publice a intermediarilor financiari excluși, bazată pe istoricul acestora în ceea ce privește transparența, fraudele, legăturile cu teritoriile offshore și impactul social și de mediu; |
| --- | --- |

92.

prin urmare, solicită elaborarea, în comun cu Comisia, a unei liste publice a intermediarilor financiari excluși, bazată pe istoricul acestora în ceea ce privește transparența, fraudele, legăturile cu teritoriile offshore și impactul social și de mediu;

| 93. | consideră că este esențial ca BEI să își păstreze ratingul de credit AAA, care i-a permis în 2012 să împrumute 71 de miliarde EUR de pe piețele internaționale de capital cu dobânzi favorabile; încurajează BEI să își consolideze capacitatea pentru a acorda prioritate proiectelor cu o valoare adăugată mai mare și cu un grad de risc mai ridicat; |
| --- | --- |

93.

consideră că este esențial ca BEI să își păstreze ratingul de credit AAA, care i-a permis în 2012 să împrumute 71 de miliarde EUR de pe piețele internaționale de capital cu dobânzi favorabile; încurajează BEI să își consolideze capacitatea pentru a acorda prioritate proiectelor cu o valoare adăugată mai mare și cu un grad de risc mai ridicat;

| 94. | reamintește și subliniază faptul că, la fel ca și în anii anteriori, supravegherea bancară prudențială a BEI este necesară și solicită ca un studiu juridic să permită găsirea unei soluții posibile; |
| --- | --- |

94.

reamintește și subliniază faptul că, la fel ca și în anii anteriori, supravegherea bancară prudențială a BEI este necesară și solicită ca un studiu juridic să permită găsirea unei soluții posibile;

| 95. | propune ca acest control de reglementare să fie:






  (i) | efectuat de BCE în temeiul articolului 127 alineatul (6) din TFUE sau |
| --- | --- | --- |

95.

propune ca acest control de reglementare să fie:

(i)

efectuat de BCE în temeiul articolului 127 alineatul (6) din TFUE sau

| (ii) | să fie efectuat în cadrul viitoarei uniuni bancare prevăzute în Comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 sau |
| --- | --- |

(ii)

să fie efectuat în cadrul viitoarei uniuni bancare prevăzute în Comunicarea Comisiei din 12 septembrie 2012 sau

| (iii) | în imposibilitatea primelor două opțiuni, să fie efectuat pe baza unui demers voluntar al BEI fie de către Autoritatea Bancară Europeană, cu sau fără participarea unuia sau mai multor organisme naționale de supraveghere, fie de către un auditor independent; |
| --- | --- |

(iii)

în imposibilitatea primelor două opțiuni, să fie efectuat pe baza unui demers voluntar al BEI fie de către Autoritatea Bancară Europeană, cu sau fără participarea unuia sau mai multor organisme naționale de supraveghere, fie de către un auditor independent;

regretă faptul că Comisia nu a propus nicio acțiune în acest sens, în ciuda cererilor Parlamentului care datează încă din 2007;

| 96. | salută noile progrese interne ale BEI în ceea ce privește conformitatea generală cu cele mai bune practici bancare; cere BEI să se asigure că, în contextul operațiunilor sale din interiorul și din afara UE, partenerii săi respectă, de asemenea, practicile bancare compatibile cu dreptul Uniunii privind serviciile financiare și cu stabilitatea pieței financiare; cere BEI ca, în cadrul planului său anual de lucru, să includă auditul unui domeniu de activitate pentru a garanta că cele mai bune practici bancare fac parte din procedurile interne scrise ale Băncii; |
| --- | --- |

96.

salută noile progrese interne ale BEI în ceea ce privește conformitatea generală cu cele mai bune practici bancare; cere BEI să se asigure că, în contextul operațiunilor sale din interiorul și din afara UE, partenerii săi respectă, de asemenea, practicile bancare compatibile cu dreptul Uniunii privind serviciile financiare și cu stabilitatea pieței financiare; cere BEI ca, în cadrul planului său anual de lucru, să includă auditul unui domeniu de activitate pentru a garanta că cele mai bune practici bancare fac parte din procedurile interne scrise ale Băncii;

| 97. | invită BEI să crească și mai mult transparența și accesibilitatea în ceea ce privește activitățile și evaluările sale, precum și rezultatele obținute, oferind un mai bun acces la informații, atât pe plan intern, pentru personalul BEI, prin participarea la reuniunile interne relevante din cadrul BEI, cât și pe plan extern, de exemplu pe site-ul său de internet; |
| --- | --- |

97.

invită BEI să crească și mai mult transparența și accesibilitatea în ceea ce privește activitățile și evaluările sale, precum și rezultatele obținute, oferind un mai bun acces la informații, atât pe plan intern, pentru personalul BEI, prin participarea la reuniunile interne relevante din cadrul BEI, cât și pe plan extern, de exemplu pe site-ul său de internet;

| 98. | salută faptul că BEI a luat măsuri pentru combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului și că și-a consolidat resursele pentru funcția de asigurare a conformității prin numirea unui nou șef al Biroului de conformitate al Grupului; cere ca Parlamentul să fie ținut la curent periodic cu rezultatele prezentate în raportul șefului Biroului de conformitate al Grupului; |
| --- | --- |

98.

salută faptul că BEI a luat măsuri pentru combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului și că și-a consolidat resursele pentru funcția de asigurare a conformității prin numirea unui nou șef al Biroului de conformitate al Grupului; cere ca Parlamentul să fie ținut la curent periodic cu rezultatele prezentate în raportul șefului Biroului de conformitate al Grupului;

| 99. | invită BEI să urmărească raportările pe țări în vederea combaterii finanțării activităților ilegale; consideră că, pentru a fi eligibili pentru finanțare din partea BEI, toți beneficiarii, indiferent dacă sunt societăți sau intermediari financiari, care sunt înregistrați în diferite jurisdicții, trebuie obligați să publice, în rapoartele lor anuale auditate, informații la nivel de țară cu privire la vânzările, activele, angajații, profiturile și plățile de impozite ale acestora în fiecare țară în care își desfășoară activitatea; consideră, de asemenea, că beneficiarii trebuie să publice contractele încheiate cu guvernele țărilor-gazdă și, în special, să facă public regimul fiscal din fiecare țară în care își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

99.

invită BEI să urmărească raportările pe țări în vederea combaterii finanțării activităților ilegale; consideră că, pentru a fi eligibili pentru finanțare din partea BEI, toți beneficiarii, indiferent dacă sunt societăți sau intermediari financiari, care sunt înregistrați în diferite jurisdicții, trebuie obligați să publice, în rapoartele lor anuale auditate, informații la nivel de țară cu privire la vânzările, activele, angajații, profiturile și plățile de impozite ale acestora în fiecare țară în care își desfășoară activitatea; consideră, de asemenea, că beneficiarii trebuie să publice contractele încheiate cu guvernele țărilor-gazdă și, în special, să facă public regimul fiscal din fiecare țară în care își desfășoară activitatea;

| 100. | cere ca mediul de control să fie adaptat pentru a face față creșterii viitoare a volumului de cereri de finanțare apărute ca rezultat al majorării capitalului BEI și în cadrul altor parteneriate financiare, în special privind funcțiile de gestionare a riscurilor; |
| --- | --- |

100.

cere ca mediul de control să fie adaptat pentru a face față creșterii viitoare a volumului de cereri de finanțare apărute ca rezultat al majorării capitalului BEI și în cadrul altor parteneriate financiare, în special privind funcțiile de gestionare a riscurilor;

Măsurile luate de BEI ca urmare a rezoluțiilor Parlamentului

| 101. | solicită BEI ca, în fiecare raport anual, să prezinte situația și stadiul acțiunilor realizate ca urmare a recomandărilor anterioare ale Parlamentului, în special în ceea ce privește impactul activităților sale de creditare în diverse regiuni de operațiuni asupra creșterii și creării de locuri de muncă în regiunile respective și în UE și asupra integrării economice la nivelul UE și al țărilor candidate și vecine; |
| --- | --- |

101.

solicită BEI ca, în fiecare raport anual, să prezinte situația și stadiul acțiunilor realizate ca urmare a recomandărilor anterioare ale Parlamentului, în special în ceea ce privește impactul activităților sale de creditare în diverse regiuni de operațiuni asupra creșterii și creării de locuri de muncă în regiunile respective și în UE și asupra integrării economice la nivelul UE și al țărilor candidate și vecine;

o

o o

| 102. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

102.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Băncii Europene de Investiții, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0404.

(2)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 131.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0057.

(4)  JO L 280, 27.10.2011, p. 1.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/13 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/13

---

P7_TA(2014)0202

Revizuirea Sistemului european de supraveghere financiară

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 cu recomandări pentru Comisie referitoare la revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiară (ESFS) (2013/2166(INL))

(2017/C 378/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 225 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană de asigurări și pensii ocupaționale) (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1096/2010 al Consiliului din 17 noiembrie 2010 privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru risc sistemic (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1096/2010 al Consiliului din 17 noiembrie 2010 privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru risc sistemic (5),

| — | având în vedere Directiva 2010/78/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 de modificare a Directivelor 98/26/CE, 2002/87/CE, 2003/6/CE, 2003/41/CE, 2003/71/CE, 2004/39/CE, 2004/109/CE, 2005/60/CE, 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2009/65/CE cu privire la competențele Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), ale Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) și ale Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/78/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 de modificare a Directivelor 98/26/CE, 2002/87/CE, 2003/6/CE, 2003/41/CE, 2003/71/CE, 2004/39/CE, 2004/109/CE, 2005/60/CE, 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2009/65/CE cu privire la competențele Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), ale Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) și ale Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) (6),

| — | având în vedere poziția sa din 12 septembrie 2013 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește interacțiunea sa cu Regulamentul (UE) nr. .../... al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 12 septembrie 2013 cu privire la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) în ceea ce privește interacțiunea sa cu Regulamentul (UE) nr. .../... al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (7),

| — | având în vedere poziția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la adoptarea regulamentului (UE) nr. .../2013 al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la adoptarea regulamentului (UE) nr. .../2013 al Consiliului de atribuire a unor sarcini specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (8),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 3 iunie 2010 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Autorității bancare europene (9) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 3 iunie 2010 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Autorității bancare europene (9) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (10),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 3 iunie 2010 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale (11) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 3 iunie 2010 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale (11) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (12),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 3 iunie 2010 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Autorității pentru valori mobiliare și piețe (13) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 3 iunie 2010 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Autorității pentru valori mobiliare și piețe (13) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (14),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 18 mai 2010 referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 98/26/CE, 2002/87/CE, 2003/6/CE, 2003/41/CE, 2003/71/CE, 2004/39/CE, 2004/109/CE, 2005/60/CE, 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2009/65/CE cu privire la competențele Autorității bancare europene, ale Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale și ale Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (15) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 18 mai 2010 referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 98/26/CE, 2002/87/CE, 2003/6/CE, 2003/41/CE, 2003/71/CE, 2004/39/CE, 2004/109/CE, 2005/60/CE, 2006/48/CE, 2006/49/CE și 2009/65/CE cu privire la competențele Autorității bancare europene, ale Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale și ale Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (15) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (16),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 25 mai 2010 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (17) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 25 mai 2010 referitor la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic (17) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (18),

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 25 mai 2010 referitor la propunerea de regulament al Consiliului privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru risc sistemic (19) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 25 mai 2010 referitor la propunerea de regulament al Consiliului privind acordarea unor competențe specifice Băncii Centrale Europene referitoare la funcționarea Comitetului european pentru risc sistemic (19) și poziția sa din 22 septembrie 2010 cu privire la propunerea respectivă (20),

| — | având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 1 martie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității Bancare Europene aferent exercițiului financiar 2011; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 1 martie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității Bancare Europene aferent exercițiului financiar 2011;

| — | având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 1 martie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale aferent exercițiului financiar 2011; |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 1 martie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale aferent exercițiului financiar 2011;

| — | având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 1 martie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe aferent exercițiului financiar 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 1 martie 2013 privind descărcarea de gestiune pentru execuția bugetului Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe aferent exercițiului financiar 2011,

| — | având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 5 septembrie 2013 privind bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 – toate secțiunile, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei sale pentru afaceri economice și monetare din 5 septembrie 2013 privind bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 – toate secțiunile,

| — | având în vedere principiile fundamentale pentru supravegherea cu succes a sectorului bancar enunțate de Comitetul de la Basel privind supravegherea bancară din 13-14 septembrie 2012 (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile fundamentale pentru supravegherea cu succes a sectorului bancar enunțate de Comitetul de la Basel privind supravegherea bancară din 13-14 septembrie 2012 (21),

| — | având în vedere atributele-cheie ale regimurilor eficace de rezoluție a instituțiilor financiare, elaborate de Consiliul pentru stabilitate financiară, publicate în octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere atributele-cheie ale regimurilor eficace de rezoluție a instituțiilor financiare, elaborate de Consiliul pentru stabilitate financiară, publicate în octombrie 2011,

| — | având în vedere principiile de bună practică aferente colegiilor de supraveghere emise de Comitetul de la Basel privind supravegherea bancară în octombrie 2010 (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere principiile de bună practică aferente colegiilor de supraveghere emise de Comitetul de la Basel privind supravegherea bancară în octombrie 2010 (22),

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene 22 ianuarie 2014 în cauza C-270/12 Regatul Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord c. Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene 22 ianuarie 2014 în cauza C-270/12 Regatul Unit al Marii Britanii și al Irlandei de Nord c. Consiliul Uniunii Europene și Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 42 și 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0133/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0133/2014),

| A. | întrucât criza financiară a demonstrat că gestionarea deficientă a riscurilor și supravegherea ineficientă, inegală și fragmentată a piețelor financiare au contribuit la instabilitate financiară și la o protecție insuficientă a consumatorilor în domeniul serviciilor financiare; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza financiară a demonstrat că gestionarea deficientă a riscurilor și supravegherea ineficientă, inegală și fragmentată a piețelor financiare au contribuit la instabilitate financiară și la o protecție insuficientă a consumatorilor în domeniul serviciilor financiare;

| B. | întrucât Parlamentul European s-a declarat ferm în favoarea creării Autorităților Europene de Supraveghere (ESA), a conferit mai multe prerogative de coordonare și supraveghere directă pentru ESA-uri și consideră că ele sunt actori-cheie pentru crearea de piețe financiare mai stabile și mai sigure și că Uniunea are nevoie de o supraveghere la nivelul Uniunii mai solidă și mai bine coordonată; |
| --- | --- |

B.

întrucât Parlamentul European s-a declarat ferm în favoarea creării Autorităților Europene de Supraveghere (ESA), a conferit mai multe prerogative de coordonare și supraveghere directă pentru ESA-uri și consideră că ele sunt actori-cheie pentru crearea de piețe financiare mai stabile și mai sigure și că Uniunea are nevoie de o supraveghere la nivelul Uniunii mai solidă și mai bine coordonată;

| C. | întrucât înființarea Sistemului european de supraveghere financiară (ESFS) a îmbunătățit calitatea și coerența supravegherii financiare pe piața internă; întrucât acesta este un proces evolutiv în cadrul căruia membrii Consiliului de Supraveghere ar trebui să se concentreze asupra valorilor și intereselor Uniunii; |
| --- | --- |

C.

întrucât înființarea Sistemului european de supraveghere financiară (ESFS) a îmbunătățit calitatea și coerența supravegherii financiare pe piața internă; întrucât acesta este un proces evolutiv în cadrul căruia membrii Consiliului de Supraveghere ar trebui să se concentreze asupra valorilor și intereselor Uniunii;

| D. | întrucât, de la crearea ESFS, în Uniune supravegherea micro-prudențială s-a dezvoltat mai repede decât supravegherea macro-prudențială; |
| --- | --- |

D.

întrucât, de la crearea ESFS, în Uniune supravegherea micro-prudențială s-a dezvoltat mai repede decât supravegherea macro-prudențială;

| E. | întrucât prerogativele de supraveghere microeconomică și macroeconomică se concentrează în mâinile Băncii Centrale Europene (BCE) care trebuie să adopte măsuri corespunzătoare pentru a evita conflictele de interese datorate sarcinilor BCE de politică monetară; |
| --- | --- |

E.

întrucât prerogativele de supraveghere microeconomică și macroeconomică se concentrează în mâinile Băncii Centrale Europene (BCE) care trebuie să adopte măsuri corespunzătoare pentru a evita conflictele de interese datorate sarcinilor BCE de politică monetară;

| F. | întrucât ESA-urile ar trebui să împiedice fragmentarea piețelor financiare în Uniune; |
| --- | --- |

F.

întrucât ESA-urile ar trebui să împiedice fragmentarea piețelor financiare în Uniune;

| G. | întrucât ESA-urile sunt însărcinate, printre altele, cu convergența și cu furnizarea de asistență pentru creșterea calității supravegherii de zi cu zi și întrucât trebuie elaborați indicatori de performanță care să se axeze pe rezultatele în materie de reglementare obținute în cadrul supravegherii de zi cu zi; |
| --- | --- |

G.

întrucât ESA-urile sunt însărcinate, printre altele, cu convergența și cu furnizarea de asistență pentru creșterea calității supravegherii de zi cu zi și întrucât trebuie elaborați indicatori de performanță care să se axeze pe rezultatele în materie de reglementare obținute în cadrul supravegherii de zi cu zi;

| H. | întrucât ESA-urile și-au îndeplinit în mare parte mandatul de a contribui la procedurile legislative și de a propune standarde tehnice; |
| --- | --- |

H.

întrucât ESA-urile și-au îndeplinit în mare parte mandatul de a contribui la procedurile legislative și de a propune standarde tehnice;

| I. | întrucât, deși regulamentele de instituire a ESA-urilor sunt aproape identice, domeniul lor de aplicare a evoluat foarte diferit; |
| --- | --- |

I.

întrucât, deși regulamentele de instituire a ESA-urilor sunt aproape identice, domeniul lor de aplicare a evoluat foarte diferit;

| J. | întrucât, în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare (RTS) și standardele tehnice de punere în aplicare (ITS), Comisia are responsabilitatea de a adopta, cu sau fără amendamente, proiectele propuse de către o ESA, însă ar trebui să prezinte motive detaliate pentru abaterea de la proiectele respective; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare (RTS) și standardele tehnice de punere în aplicare (ITS), Comisia are responsabilitatea de a adopta, cu sau fără amendamente, proiectele propuse de către o ESA, însă ar trebui să prezinte motive detaliate pentru abaterea de la proiectele respective;

| K. | întrucât supravegherea directă a agențiilor de rating de credit de către Autoritatea pentru valori mobiliare și piețe (ESMA) poate spori calitatea supravegherii în acest domeniu; |
| --- | --- |

K.

întrucât supravegherea directă a agențiilor de rating de credit de către Autoritatea pentru valori mobiliare și piețe (ESMA) poate spori calitatea supravegherii în acest domeniu;

| L. | întrucât RTS-urile sunt adoptate ca acte delegate, garantând implicarea ESA-urilor în domeniile în care au mai mare expertiză tehnică pentru întocmirea nivelurilor inferioare de legislație; |
| --- | --- |

L.

întrucât RTS-urile sunt adoptate ca acte delegate, garantând implicarea ESA-urilor în domeniile în care au mai mare expertiză tehnică pentru întocmirea nivelurilor inferioare de legislație;

| M. | întrucât alineatul (2) din Înțelegerea comună dintre Parlament, Consiliu și Comisie privind actele delegate prevede că cele trei instituții cooperează pe parcursul întregii proceduri de adoptare a actelor delegate pentru a asigura o bună exercitare a competențelor delegate și un control eficient al acestora de către Parlament și Consiliu; |
| --- | --- |

M.

întrucât alineatul (2) din Înțelegerea comună dintre Parlament, Consiliu și Comisie privind actele delegate prevede că cele trei instituții cooperează pe parcursul întregii proceduri de adoptare a actelor delegate pentru a asigura o bună exercitare a competențelor delegate și un control eficient al acestora de către Parlament și Consiliu;

| N. | întrucât înființarea mecanismului de supraveghere unic (MSU) a fost un pas următor important în direcția unei supravegheri coerente a băncilor din zona euro și din alte state membre participante; |
| --- | --- |

N.

întrucât înființarea mecanismului de supraveghere unic (MSU) a fost un pas următor important în direcția unei supravegheri coerente a băncilor din zona euro și din alte state membre participante;

| O. | întrucât înființarea MSU are implicații foarte importante pentru crearea instituțională a supravegherii micro și macroprudențiale în Uniune, având în vedere competențele atribuite BCE în aceste domenii; |
| --- | --- |

O.

întrucât înființarea MSU are implicații foarte importante pentru crearea instituțională a supravegherii micro și macroprudențiale în Uniune, având în vedere competențele atribuite BCE în aceste domenii;

| P. | întrucât Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a oferit recomandări macroeconomice utile pentru procesul legislativ în domenii precum fondurile de piață monetară, cerințele de capital, directiva privind creditele ipotecare sau măsurile simetrice de garantare pe termen lung din directiva Solvabilitate II (23) care au fost luate în considerare doar parțial de Comisie și de colegiuitori; |
| --- | --- |

P.

întrucât Comitetul european pentru risc sistemic (CERS) a oferit recomandări macroeconomice utile pentru procesul legislativ în domenii precum fondurile de piață monetară, cerințele de capital, directiva privind creditele ipotecare sau măsurile simetrice de garantare pe termen lung din directiva Solvabilitate II (23) care au fost luate în considerare doar parțial de Comisie și de colegiuitori;

| Q. | întrucât CERS nu are un rol obligatoriu în procesul legislativ, chiar dacă sunt vizate chestiuni macroeconomice; |
| --- | --- |

Q.

întrucât CERS nu are un rol obligatoriu în procesul legislativ, chiar dacă sunt vizate chestiuni macroeconomice;

| R. | întrucât Comitetul științific consultativ a jucat un rol important și constructiv în stabilirea agendei CERS, în special prin încurajarea CERS să se concentreze pe aspecte controversate și fundamentale; |
| --- | --- |

R.

întrucât Comitetul științific consultativ a jucat un rol important și constructiv în stabilirea agendei CERS, în special prin încurajarea CERS să se concentreze pe aspecte controversate și fundamentale;

| S. | întrucât anumite propuneri ale CERS ar fi putut fi luate în considerare de către colegiuitori sau de Comisie dacă ar fi fost publicate într-o etapă mai timpurie a procesului legislativ; |
| --- | --- |

S.

întrucât anumite propuneri ale CERS ar fi putut fi luate în considerare de către colegiuitori sau de Comisie dacă ar fi fost publicate într-o etapă mai timpurie a procesului legislativ;

| T. | întrucât, pe durata crizei financiare, CERS a fost instituit pentru a preveni alte crize și a menține stabilitatea financiară; |
| --- | --- |

T.

întrucât, pe durata crizei financiare, CERS a fost instituit pentru a preveni alte crize și a menține stabilitatea financiară;

| U. | întrucât riscul sistemic pe care îl prezintă dobânzile foarte scăzute menținute pe perioade excesiv de îndelungate nu a fost niciodată menționat în vreo declarație emisă de CERS; |
| --- | --- |

U.

întrucât riscul sistemic pe care îl prezintă dobânzile foarte scăzute menținute pe perioade excesiv de îndelungate nu a fost niciodată menționat în vreo declarație emisă de CERS;

| V. | întrucât politica monetară poate avea o influență semnificativă asupra bulelor creditelor și ale prețurilor activelor și, prin urmare, poate apărea un conflict de interese între politica monetară a BCE și activitatea CERS, |
| --- | --- |

V.

întrucât politica monetară poate avea o influență semnificativă asupra bulelor creditelor și ale prețurilor activelor și, prin urmare, poate apărea un conflict de interese între politica monetară a BCE și activitatea CERS,

| W. | întrucât, după primele propuneri ale Comisiei, CERS ar fi trebuit să dispună de un număr de două ori mai mare de membri ai personalului decât are în prezent, fluctuațiile de personal calificat fiind dăunătoare pentru activitatea sa; |
| --- | --- |

W.

întrucât, după primele propuneri ale Comisiei, CERS ar fi trebuit să dispună de un număr de două ori mai mare de membri ai personalului decât are în prezent, fluctuațiile de personal calificat fiind dăunătoare pentru activitatea sa;

| X. | întrucât declarațiile CERS privind regulamentul EMIR nu au fost luate în considerare de către ESMA; |
| --- | --- |

X.

întrucât declarațiile CERS privind regulamentul EMIR nu au fost luate în considerare de către ESMA;

| Y. | întrucât crearea CERS în afara BCE nu i-ar permite CERS, potrivit articolului 130 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), să adreseze BCE avize, recomandări sau avertismente; |
| --- | --- |

Y.

întrucât crearea CERS în afara BCE nu i-ar permite CERS, potrivit articolului 130 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), să adreseze BCE avize, recomandări sau avertismente;

| Z. | întrucât structura CERS și mărimea organismului său de decizie împiedică desfășurarea rapidă a procesului de luare a deciziilor; |
| --- | --- |

Z.

întrucât structura CERS și mărimea organismului său de decizie împiedică desfășurarea rapidă a procesului de luare a deciziilor;

| AA. | întrucât, conform recomandării CERS 2011/3, băncile centrale ar trebui să aibă un rol de prim-plan în materie de supraveghere macroprudențială și, în consecință, reprezentanții băncilor centrale ar trebui să fie, neapărat, membri ai organismelor decizionale ale CERS; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, conform recomandării CERS 2011/3, băncile centrale ar trebui să aibă un rol de prim-plan în materie de supraveghere macroprudențială și, în consecință, reprezentanții băncilor centrale ar trebui să fie, neapărat, membri ai organismelor decizionale ale CERS;

| AB. | întrucât componența CERS este puternic legată de băncile centrale care au un rol important, dar și perspective similare; |
| --- | --- |

AB.

întrucât componența CERS este puternic legată de băncile centrale care au un rol important, dar și perspective similare;

| AC. | întrucât părți însemnate ale legislației sectoriale care conferă competențe specifice celor trei ESA nu au intrat încă în vigoare, făcând astfel imposibil pentru cele trei ESA să își îndeplinească sarcinile în mod egal; |
| --- | --- |

AC.

întrucât părți însemnate ale legislației sectoriale care conferă competențe specifice celor trei ESA nu au intrat încă în vigoare, făcând astfel imposibil pentru cele trei ESA să își îndeplinească sarcinile în mod egal;

| AD. | întrucât legislația referitoare la piețele financiare, serviciile financiare și produsele financiare este extrem de fragmentată și multitudinea de texte juridice generează lacune, dublarea obligațiilor de raportare, divergențe instituționale și o suprapunere a normelor, ce pot avea consecințe nedorite și efecte negative asupra economiei reale; |
| --- | --- |

AD.

întrucât legislația referitoare la piețele financiare, serviciile financiare și produsele financiare este extrem de fragmentată și multitudinea de texte juridice generează lacune, dublarea obligațiilor de raportare, divergențe instituționale și o suprapunere a normelor, ce pot avea consecințe nedorite și efecte negative asupra economiei reale;

| AE. | întrucât Statele Unite ale Americii au creat un Birou federal pentru protecția financiară a consumatorilor, dotat cu un mandat robust, |
| --- | --- |

AE.

întrucât Statele Unite ale Americii au creat un Birou federal pentru protecția financiară a consumatorilor, dotat cu un mandat robust,

| AF. | întrucât transparența și independența sunt ingrediente importante ale bunei guvernanțe, fiind important să se mărească transparența și independența lucrărilor ESA-urilor; |
| --- | --- |

AF.

întrucât transparența și independența sunt ingrediente importante ale bunei guvernanțe, fiind important să se mărească transparența și independența lucrărilor ESA-urilor;

| AG. | întrucât, cu toate că ESA-urile acționează într-un mod transparent prin publicarea informațiilor pe site-ul lor de internet, este nevoie de mai multă transparență în legătură cu activitatea lor și cu progresele înregistrate în materie de consultanță și propuneri, precum și de mai multe informații în legătură cu aspecte precum echipele de intervenție și grupurile de lucru; |
| --- | --- |

AG.

întrucât, cu toate că ESA-urile acționează într-un mod transparent prin publicarea informațiilor pe site-ul lor de internet, este nevoie de mai multă transparență în legătură cu activitatea lor și cu progresele înregistrate în materie de consultanță și propuneri, precum și de mai multe informații în legătură cu aspecte precum echipele de intervenție și grupurile de lucru;

| AH. | întrucât Comisia este implicată, formal și informal, în operațiunile ESA-urilor, această implicare ar trebui să aibă loc în mod transparent, iar rolul său ar trebui aliniat cu cel al Parlamentului și al Consiliului, astfel încât independența ESA-urilor să nu fie pusă sub semnul întrebării; |
| --- | --- |

AH.

întrucât Comisia este implicată, formal și informal, în operațiunile ESA-urilor, această implicare ar trebui să aibă loc în mod transparent, iar rolul său ar trebui aliniat cu cel al Parlamentului și al Consiliului, astfel încât independența ESA-urilor să nu fie pusă sub semnul întrebării;

| AI. | întrucât se pare că beneficiile aduse de contribuțiile grupurilor de interese la activitatea ESA au fost limitate; |
| --- | --- |

AI.

întrucât se pare că beneficiile aduse de contribuțiile grupurilor de interese la activitatea ESA au fost limitate;

| AJ. | întrucât este deosebit de important să se mărească transparența în jurul grupurilor de interese pentru crearea de norme funcționale și bine gândite pentru piețele financiare și întrucât cooperarea cu participanții de pe piață ar funcționa mult mai bine dacă aceste grupuri ar fi mai transparente în ceea ce privește alcătuirea grupului și sarcinile detaliate atribuite acestuia; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât este deosebit de important să se mărească transparența în jurul grupurilor de interese pentru crearea de norme funcționale și bine gândite pentru piețele financiare și întrucât cooperarea cu participanții de pe piață ar funcționa mult mai bine dacă aceste grupuri ar fi mai transparente în ceea ce privește alcătuirea grupului și sarcinile detaliate atribuite acestuia;

| AK. | întrucât ESA-urile ar trebui să sprijine Comisia punându-și la dispoziție expertiza în materie de servicii financiare, într-un mod transparent; |
| --- | --- |

AK.

întrucât ESA-urile ar trebui să sprijine Comisia punându-și la dispoziție expertiza în materie de servicii financiare, într-un mod transparent;

| AL. | întrucât ESA-urile ar trebui să asiste Comisia și colegiuitorii prin evaluarea gradului în care legislația își atinge obiectivele de reglementare și întrucât, în interesul transparenței, evaluarea respectivă ar trebui făcută publică. ESA-urile ar trebui să prezinte avize oficiale privind legislația propusă a Uniunii și să evalueze puterea doveditoare a probelor și a analizelor cuprinse în evaluările de impact ale propunerii legislative; |
| --- | --- |

AL.

întrucât ESA-urile ar trebui să asiste Comisia și colegiuitorii prin evaluarea gradului în care legislația își atinge obiectivele de reglementare și întrucât, în interesul transparenței, evaluarea respectivă ar trebui făcută publică. ESA-urile ar trebui să prezinte avize oficiale privind legislația propusă a Uniunii și să evalueze puterea doveditoare a probelor și a analizelor cuprinse în evaluările de impact ale propunerii legislative;

| AM. | întrucât în cauza C-270/12 hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene a indicat posibilitatea lărgirii domeniului de activitate al Sistemului european de supraveghere financiară în conformitate cu articolul 114 din TFUE în comparație cu interpretarea care a avut câștig de cauză în cauza C-9/56 Meroni
   (24) la momentul înființării ESFS și, de aceea, Comisia ar trebui să evalueze implicațiile sale potențiale în viitoarea revizuire a ESFS; |
| --- | --- |

AM.

întrucât în cauza C-270/12 hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene a indicat posibilitatea lărgirii domeniului de activitate al Sistemului european de supraveghere financiară în conformitate cu articolul 114 din TFUE în comparație cu interpretarea care a avut câștig de cauză în cauza C-9/56 Meroni
   (24) la momentul înființării ESFS și, de aceea, Comisia ar trebui să evalueze implicațiile sale potențiale în viitoarea revizuire a ESFS;

| AN. | întrucât supravegherea BCE asupra conglomeratelor financiare care operează în sectorul bancar și al asigurărilor este limitată prin temeiul juridic ales pentru MSU; |
| --- | --- |

AN.

întrucât supravegherea BCE asupra conglomeratelor financiare care operează în sectorul bancar și al asigurărilor este limitată prin temeiul juridic ales pentru MSU;

| AO. | întrucât crearea MSU modifică mecanismul de supraveghere al ESFS și creează într-o oarecare măsură asimetrie între diferitele autorități și domeniile lor de supraveghere; |
| --- | --- |

AO.

întrucât crearea MSU modifică mecanismul de supraveghere al ESFS și creează într-o oarecare măsură asimetrie între diferitele autorități și domeniile lor de supraveghere;

| AP. | întrucât, după intrarea în vigoare a MSU, este deosebit de important să se evite arbitrajul de reglementare, să se garanteze condiții de concurență echitabile și să se asigure buna funcționare a pieței interne, evitând distorsiunile, dar păstrând libertățile fundamentale; |
| --- | --- |

AP.

întrucât, după intrarea în vigoare a MSU, este deosebit de important să se evite arbitrajul de reglementare, să se garanteze condiții de concurență echitabile și să se asigure buna funcționare a pieței interne, evitând distorsiunile, dar păstrând libertățile fundamentale;

| AQ. | întrucât BCE și ESA folosesc standarde și intervale de raportare diferite, iar crearea MSU ar putea reprezenta un risc grav de dublare a cerințelor de raportare dacă autoritățile naționale nu cooperează suficient cu MSU și cu ESA; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât BCE și ESA folosesc standarde și intervale de raportare diferite, iar crearea MSU ar putea reprezenta un risc grav de dublare a cerințelor de raportare dacă autoritățile naționale nu cooperează suficient cu MSU și cu ESA;

| AR. | întrucât dreptul de investigare în cazul unor posibile încălcări ale legislației Uniunii și posibilitatea medierii obligatorii din punct de vedere legal au fost rareori folosite și întrucât ESA-urile au posibilități foarte limitate de a demara investigații în legătură cu pretinse încălcări ale legii din partea autorităților naționale competente; |
| --- | --- |

AR.

întrucât dreptul de investigare în cazul unor posibile încălcări ale legislației Uniunii și posibilitatea medierii obligatorii din punct de vedere legal au fost rareori folosite și întrucât ESA-urile au posibilități foarte limitate de a demara investigații în legătură cu pretinse încălcări ale legii din partea autorităților naționale competente;

| AS. | întrucât în cazul unor posibile încălcări ale legislației Uniunii deciziile aplicabile autorităților naționale de supraveghere sunt luate de reprezentanții naționali din cadrul Consiliilor de supraveghere ale ESA-urilor; |
| --- | --- |

AS.

întrucât în cazul unor posibile încălcări ale legislației Uniunii deciziile aplicabile autorităților naționale de supraveghere sunt luate de reprezentanții naționali din cadrul Consiliilor de supraveghere ale ESA-urilor;

| AT. | întrucât, sub impresia prerogativelor de mediere obligatorie ale ESA, numeroase soluții utile au fost găsite între autoritățile naționale de supraveghere; |
| --- | --- |

AT.

întrucât, sub impresia prerogativelor de mediere obligatorie ale ESA, numeroase soluții utile au fost găsite între autoritățile naționale de supraveghere;

| AU. | întrucât s-a dovedit dificil pentru reprezentanții naționali să își separe rolul de șef al autorității naționale competente și rolul de organism decizional european, punând sub semnul întrebării capacitatea acestora de a adera în mod veritabil la cerințele de a acționa independent și obiectiv, în interesul unic al Uniunii în ansamblul său, în conformitate cu articolul 42 din Regulamentele ESA; |
| --- | --- |

AU.

întrucât s-a dovedit dificil pentru reprezentanții naționali să își separe rolul de șef al autorității naționale competente și rolul de organism decizional european, punând sub semnul întrebării capacitatea acestora de a adera în mod veritabil la cerințele de a acționa independent și obiectiv, în interesul unic al Uniunii în ansamblul său, în conformitate cu articolul 42 din Regulamentele ESA;

| AV. | întrucât presiunea inter pares nu a funcționat conform previziunilor în cursul conceperii inițiale a ESA și întrucât este necesar să se creeze condițiile favorabile pentru ca ESA să îi stimuleze dezvoltarea; |
| --- | --- |

AV.

întrucât presiunea inter pares nu a funcționat conform previziunilor în cursul conceperii inițiale a ESA și întrucât este necesar să se creeze condițiile favorabile pentru ca ESA să îi stimuleze dezvoltarea;

| AW. | întrucât unele ESA se luptă în continuare pentru a colecta informațiile necesare activității proprii în formatul cerut și întrucât ABE a avut obligația de a efectua teste de rezistență, însă în unele cazuri nu a avut nici competența juridică de a culege datele necesare pentru teste, nici prerogativele legale de a verifica datele, care au părut să fie inexacte; |
| --- | --- |

AW.

întrucât unele ESA se luptă în continuare pentru a colecta informațiile necesare activității proprii în formatul cerut și întrucât ABE a avut obligația de a efectua teste de rezistență, însă în unele cazuri nu a avut nici competența juridică de a culege datele necesare pentru teste, nici prerogativele legale de a verifica datele, care au părut să fie inexacte;

| AX. | întrucât ESA-urile pot refuza să furnizeze anumite informații necesare anticipând un refuz din partea Consiliilor lor de supraveghere; |
| --- | --- |

AX.

întrucât ESA-urile pot refuza să furnizeze anumite informații necesare anticipând un refuz din partea Consiliilor lor de supraveghere;

| AY. | întrucât legislația recent adoptată a sporit prerogativele ESA de a investiga presupuse încălcări sau neaplicarea dreptului UE, care obligă autoritățile competente să furnizeze ESA-urilor competente toate informațiile considerate necesare, inclusiv modalitățile de aplicare a legislației în conformitate cu dreptul UE; |
| --- | --- |

AY.

întrucât legislația recent adoptată a sporit prerogativele ESA de a investiga presupuse încălcări sau neaplicarea dreptului UE, care obligă autoritățile competente să furnizeze ESA-urilor competente toate informațiile considerate necesare, inclusiv modalitățile de aplicare a legislației în conformitate cu dreptul UE;

| AZ. | întrucât în procesul creării MSU s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește înzestrarea ABE cu prerogative necesare pentru a colecta informații în mod direct, însă această capacitate trebuie acordată și celorlalte autorități; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât în procesul creării MSU s-au înregistrat unele progrese în ceea ce privește înzestrarea ABE cu prerogative necesare pentru a colecta informații în mod direct, însă această capacitate trebuie acordată și celorlalte autorități;

| BA. | întrucât orientările s-au dovedit un instrument util și necesar pentru a umple lacunele de reglementare în cazul în care ESA-urilor nu li s-au conferit prerogative în legislația sectorială; |
| --- | --- |

BA.

întrucât orientările s-au dovedit un instrument util și necesar pentru a umple lacunele de reglementare în cazul în care ESA-urilor nu li s-au conferit prerogative în legislația sectorială;

| BB. | întrucât ESA-urile dispun de mandatul pentru a monitoriza punerea în aplicare a dreptului european în statele membre, dar nu dispun de resurse pentru a evalua respectarea efectivă a acestuia; |
| --- | --- |

BB.

întrucât ESA-urile dispun de mandatul pentru a monitoriza punerea în aplicare a dreptului european în statele membre, dar nu dispun de resurse pentru a evalua respectarea efectivă a acestuia;

| BC. | întrucât MiFID I (25) este aplicată în toate statele membre, însă unele state membre refuză, în practică, să aplice și să asigure respectarea normelor privind protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

BC.

întrucât MiFID I (25) este aplicată în toate statele membre, însă unele state membre refuză, în practică, să aplice și să asigure respectarea normelor privind protecția consumatorilor;

| BD. | întrucât participarea reprezentanților ESA în cadrul colegiilor de supraveghetori a îmbunătățit funcționarea colegiilor, însă acestea au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește ameliorarea convergenței de supraveghere; |
| --- | --- |

BD.

întrucât participarea reprezentanților ESA în cadrul colegiilor de supraveghetori a îmbunătățit funcționarea colegiilor, însă acestea au înregistrat progrese limitate în ceea ce privește ameliorarea convergenței de supraveghere;

| BE. | întrucât drepturile de vot în consiliile de supraveghere ale ESA nu sunt proporționale cu mărimea statelor membre respective, așa cum se întâmplă și în cazul BCE și al altor agenții europene; |
| --- | --- |

BE.

întrucât drepturile de vot în consiliile de supraveghere ale ESA nu sunt proporționale cu mărimea statelor membre respective, așa cum se întâmplă și în cazul BCE și al altor agenții europene;

| BF. | întrucât modificarea sistemului de vot inițial al ABE care s-a dovedit că asigură un tratament echitabil al statelor membre și condiții de lucru propice pentru ESA-uri au fost o concesie făcută anumitor state membre, îngreunând și complicând procedurile decizionale în Consiliul de supraveghere; |
| --- | --- |

BF.

întrucât modificarea sistemului de vot inițial al ABE care s-a dovedit că asigură un tratament echitabil al statelor membre și condiții de lucru propice pentru ESA-uri au fost o concesie făcută anumitor state membre, îngreunând și complicând procedurile decizionale în Consiliul de supraveghere;

| BG. | întrucât nu ar trebui să existe nicio formă de discriminare pe criterii de vârstă sau de gen la numirea președinților ESA-urilor, o funcție care ar trebui să fie amplu mediatizată la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

BG.

întrucât nu ar trebui să existe nicio formă de discriminare pe criterii de vârstă sau de gen la numirea președinților ESA-urilor, o funcție care ar trebui să fie amplu mediatizată la nivelul Uniunii;

| BH. | întrucât președintele, directorul executiv și membrii Consiliului de supraveghere și ai comitetelor directoare ar trebui să fie în măsură să acționeze in mod independent și numai în interesul Uniunii. |
| --- | --- |

BH.

întrucât președintele, directorul executiv și membrii Consiliului de supraveghere și ai comitetelor directoare ar trebui să fie în măsură să acționeze in mod independent și numai în interesul Uniunii.

| BI. | întrucât unor autorități naționale de supraveghere din statele membre le-a fost greu să își onoreze contribuțiile obligatorii către bugetele ESA; |
| --- | --- |

BI.

întrucât unor autorități naționale de supraveghere din statele membre le-a fost greu să își onoreze contribuțiile obligatorii către bugetele ESA;

| BJ. | întrucât contribuțiile obligatorii ale statelor membre contravin independenței ESA-urilor; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât contribuțiile obligatorii ale statelor membre contravin independenței ESA-urilor;

| BK. | întrucât ESA-urile au probleme în a angaja personal cu o anumită experiență și nu își pot îndeplini mandatul în mod corespunzător din cauza lipsei de resurse, personal și întrucât resursele disponibile nu sunt la înălțimea sarcinilor ce le revin; |
| --- | --- |

BK.

întrucât ESA-urile au probleme în a angaja personal cu o anumită experiență și nu își pot îndeplini mandatul în mod corespunzător din cauza lipsei de resurse, personal și întrucât resursele disponibile nu sunt la înălțimea sarcinilor ce le revin;

| BL. | întrucât actuala finanțare a ESA, cu un regim de finanțare mixtă, este inflexibilă, creează sarcini administrative și prezintă o amenințare la adresa independenței agențiilor; |
| --- | --- |

BL.

întrucât actuala finanțare a ESA, cu un regim de finanțare mixtă, este inflexibilă, creează sarcini administrative și prezintă o amenințare la adresa independenței agențiilor;

| BM. | întrucât mandatul de reglementare a de a întocmi acte de implementare și delegate a fost o prioritate pentru ESA-uri în etapa lor de constituire, având o pondere disproporționată în cadrul activităților lor față de alte responsabilități; |
| --- | --- |

BM.

întrucât mandatul de reglementare a de a întocmi acte de implementare și delegate a fost o prioritate pentru ESA-uri în etapa lor de constituire, având o pondere disproporționată în cadrul activităților lor față de alte responsabilități;

| BN. | întrucât ESA-urile nu au fost în măsură să dedice suficiente resurse funcției de bază reprezentate de realizarea unor analize economice ale piețelor financiare [conform prevederilor articolului 8 alineatul (1) litera (g) din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010], care constituie piatra de temelie pentru elaborarea unor norme de înaltă calitate; |
| --- | --- |

BN.

întrucât ESA-urile nu au fost în măsură să dedice suficiente resurse funcției de bază reprezentate de realizarea unor analize economice ale piețelor financiare [conform prevederilor articolului 8 alineatul (1) litera (g) din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010], care constituie piatra de temelie pentru elaborarea unor norme de înaltă calitate;

| BO. | întrucât mandatul comun de a elabora un raport privind tendințele consumatorilor presupune ca toate statele membre să culeagă informații despre aceste tendințe; |
| --- | --- |

BO.

întrucât mandatul comun de a elabora un raport privind tendințele consumatorilor presupune ca toate statele membre să culeagă informații despre aceste tendințe;

| BP. | întrucât ABE încă nu dispune printre altele de un temei juridic în materie de servicii de plată și în ceea ce privește directiva privind creditul de consum (26); |
| --- | --- |

BP.

întrucât ABE încă nu dispune printre altele de un temei juridic în materie de servicii de plată și în ceea ce privește directiva privind creditul de consum (26);

| BQ. | întrucât unele cerințe prevăzute de ESA-uri pentru toți participanții la piață au fost considerate de unii dintre aceștia costisitoare, necorespunzătoare și disproporționate în raport cu mărimea și modelul de afaceri al celor cărora se adresau, iar legislația sectorială nu a oferit întotdeauna suficientă flexibilitate pentru aplicarea dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât unele cerințe prevăzute de ESA-uri pentru toți participanții la piață au fost considerate de unii dintre aceștia costisitoare, necorespunzătoare și disproporționate în raport cu mărimea și modelul de afaceri al celor cărora se adresau, iar legislația sectorială nu a oferit întotdeauna suficientă flexibilitate pentru aplicarea dreptului Uniunii;

| BR. | întrucât BCE are dreptul de a participa în cadrul grupurilor de lucru ale Consiliului, în timp ce ESA sunt absente, în general, de la procesul decizional formal; |
| --- | --- |

BR.

întrucât BCE are dreptul de a participa în cadrul grupurilor de lucru ale Consiliului, în timp ce ESA sunt absente, în general, de la procesul decizional formal;

| BS. | întrucât în domeniul protecției consumatorilor eforturile, resursele angajate și rezultatele ESA-urilor au variat, situându-se la un nivel extrem de scăzut față de ABE; |
| --- | --- |

BS.

întrucât în domeniul protecției consumatorilor eforturile, resursele angajate și rezultatele ESA-urilor au variat, situându-se la un nivel extrem de scăzut față de ABE;

| BT. | întrucât o guvernanță corporativă precară și un sistem de divulgare deficient au contribuit masiv la declanșarea crizei actuale; |
| --- | --- |

BT.

întrucât o guvernanță corporativă precară și un sistem de divulgare deficient au contribuit masiv la declanșarea crizei actuale;

| BU. | întrucât noile principii de la Basel în materie de supraveghere includ două principii noi privind guvernanța corporativă, transparența și divulgarea; |
| --- | --- |

BU.

întrucât noile principii de la Basel în materie de supraveghere includ două principii noi privind guvernanța corporativă, transparența și divulgarea;

| BV. | întrucât vânzarea incorectă, concurența neloială și comportamentele vizând profitul cu orice preț („rent seeking”) pot cauza daune consumatorilor; |
| --- | --- |

BV.

întrucât vânzarea incorectă, concurența neloială și comportamentele vizând profitul cu orice preț („rent seeking”) pot cauza daune consumatorilor;

| BW. | întrucât Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale (EIOPA) și ABE nu au oferit rapoarte consistente legate de tendințele consumatorilor; |
| --- | --- |

BW.

întrucât Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale (EIOPA) și ABE nu au oferit rapoarte consistente legate de tendințele consumatorilor;

| BX. | întrucât publicarea raportului CERS privind stabilitatea financiară, promisă de către președintele BCE Mario Draghi, încă se lasă așteptată; |
| --- | --- |

BX.

întrucât publicarea raportului CERS privind stabilitatea financiară, promisă de către președintele BCE Mario Draghi, încă se lasă așteptată;

| BY. | întrucât necesitatea de a lua decizii în legătură cu chestiunile de protecție a consumatorilor presupune un nivel echivalent de expertiză din partea membrilor ESA-urilor, cu toate că unii dintre ei nu au un mandat echivalent în statele membre de origine; |
| --- | --- |

BY.

întrucât necesitatea de a lua decizii în legătură cu chestiunile de protecție a consumatorilor presupune un nivel echivalent de expertiză din partea membrilor ESA-urilor, cu toate că unii dintre ei nu au un mandat echivalent în statele membre de origine;

| BZ. | întrucât actualele clauze de salvgardare conținute de articolul 38 alineatul (1) din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 limitează posibilitățile de mediere în conformitate cu articolele 18 și 19 ale acestora și, prin urmare, îndeosebi în cazuri de rezoluție a unui grup transfrontalier în conformitate cu [directiva privind redresarea și rezoluția bancară] pentru că statul membre care deține responsabilitatea fiscală pentru instituția în cauză are prerogative decizionale în ultimă instanță; |
| --- | --- |

BZ.

întrucât actualele clauze de salvgardare conținute de articolul 38 alineatul (1) din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 limitează posibilitățile de mediere în conformitate cu articolele 18 și 19 ale acestora și, prin urmare, îndeosebi în cazuri de rezoluție a unui grup transfrontalier în conformitate cu [directiva privind redresarea și rezoluția bancară] pentru că statul membre care deține responsabilitatea fiscală pentru instituția în cauză are prerogative decizionale în ultimă instanță;

| 1. | solicită Comisiei să prezinte Parlamentului, până la 1 iulie 2014, propuneri legislative pentru revizuirea Regulamentelor (UE) nr. 1092/2010, (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010, (UE) nr. 1095/2010 și (UE) nr. 1096/2010 în urma recomandărilor detaliate făcute în anexa la prezentul raport, pe baza experienței acumulate de la constituirea ESA-urilor și a unei analize aprofundate a temeiului juridic și a alternativelor disponibile la articolul 114 din TFUE, inclusiv jurisprudența recentă; |
| --- | --- |

1.

solicită Comisiei să prezinte Parlamentului, până la 1 iulie 2014, propuneri legislative pentru revizuirea Regulamentelor (UE) nr. 1092/2010, (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010, (UE) nr. 1095/2010 și (UE) nr. 1096/2010 în urma recomandărilor detaliate făcute în anexa la prezentul raport, pe baza experienței acumulate de la constituirea ESA-urilor și a unei analize aprofundate a temeiului juridic și a alternativelor disponibile la articolul 114 din TFUE, inclusiv jurisprudența recentă;

| 2. | confirmă că aceste recomandări respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

2.

confirmă că aceste recomandări respectă drepturile fundamentale și principiul subsidiarității;

| 3. | consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin credite bugetare corespunzătoare (ținându-se seama de opțiunea ESA-urilor de a deduce comisioanele încasate din partea entităților aflate sub directa lor supraveghere); |
| --- | --- |

3.

consideră că implicațiile financiare ale propunerii solicitate ar trebui să fie acoperite prin credite bugetare corespunzătoare (ținându-se seama de opțiunea ESA-urilor de a deduce comisioanele încasate din partea entităților aflate sub directa lor supraveghere);

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta propunere, precum și recomandările detaliate în anexă. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei prezenta propunere, precum și recomandările detaliate în anexă.

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

(2)  JO L 331, 15.12.2010, p. 12.

(3)  JO L 331, 15.12.2010, p. 48.

(4)  JO L 331, 15.12.2010, p. 84.

(5)  JO L 331, 15.12.2010, p. 162.

(6)  JO L 331, 15.12.2010, p. 120.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0371.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0372.

(9)  A7-0166/2010.

(10)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 214

(11)  A7-0170/2010.

(12)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 209.

(13)  A7-0169/2010.

(14)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 217.

(15)  A7-0163/2010.

(16)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 212.

(17)  A7-0168/2010.

(18)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 210.

(19)  A7-0167/2010.

(20)  JO C 50 E, 21.2.2012, p. 216.

(21)  http://www.bis.org/publ/bcbs230.pdf.

(22)  http://www.bis.org/publ/bcbs177.pdf.

(23)  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (JO L 335, 17.12.2009, p. 1).

(24)  Cauza 9/56 Meroni/Înalta Autoritate [1957/1958] Rec. 133.

(25)  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare, de modificare a Directivelor 85/611/CEE și 93/6/CEE ale Consiliului și a Directivei 2000/12/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 93/22/CEE a Consiliului (JO L 145, 30.4.2004, p. 1).

(26)  Directiva 2008/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2008 privind contractele de credit pentru consumatori și de abrogare a Directivei 87/102/CEE a Consiliului (JO L 133, 22.5.2008, p. 66).

---

ANEXĂ

RECOMANDĂRI DETALIATE PRIVIND CONȚINUTUL PROPUNERII SOLICITATE

Parlamentul European consideră că actul sau actele legislative ce urmează a fi adoptate ar trebui să prevadă următoarele:

Sistemul european de supraveghere bancară ar trebui adaptat și mai mult la MSU după cum urmează:

| — | să dea mai multă consistență mandatului tuturor ESA-urilor pentru medieri obligatorii și neobligatorii, mai ales în legătură cu BCE; |
| --- | --- |

—

să dea mai multă consistență mandatului tuturor ESA-urilor pentru medieri obligatorii și neobligatorii, mai ales în legătură cu BCE;

| — | să se clarifice mandatul ESA-urilor de a efectua mediere obligatorie în domeniile care presupun pronunțarea unor judecăți în materie de supraveghere; |
| --- | --- |

—

să se clarifice mandatul ESA-urilor de a efectua mediere obligatorie în domeniile care presupun pronunțarea unor judecăți în materie de supraveghere;

| — | să dea posibilitatea ESA-urilor să declanșeze proceduri de mediere obligatorie și neobligatorie dacă acest lucru este prevăzut în legislația sectorială la inițiativa Comitetului director; |
| --- | --- |

—

să dea posibilitatea ESA-urilor să declanșeze proceduri de mediere obligatorie și neobligatorie dacă acest lucru este prevăzut în legislația sectorială la inițiativa Comitetului director;

| — | să întărească prerogativele tuturor ESA-urilor de a efectua teste de stres pentru a beneficia cel puțin de posibilități comparabile cu cele acordate ABE în cursul constituirii MSU; |
| --- | --- |

—

să întărească prerogativele tuturor ESA-urilor de a efectua teste de stres pentru a beneficia cel puțin de posibilități comparabile cu cele acordate ABE în cursul constituirii MSU;

| — | să se asigure că ESA, CERS, autoritățile naționale de supraveghere și BCE, în cazul statelor membre participante la MSU, au acces la informații de supraveghere identice, care trebuie furnizate, dacă este posibil, la aceleași intervale și într-un format electronic comun ce urmează a fi stabilit de ESA-uri, formatul standard nu impune totuși nicio formă nouă de constrângere pentru furnizarea datelor în conformitate cu standardele internaționale, precum IFRS, și, în plus, se acordă o perioadă de tranziție suficientă pentru introducerea obligatorie a formatului standard; |
| --- | --- |

—

să se asigure că ESA, CERS, autoritățile naționale de supraveghere și BCE, în cazul statelor membre participante la MSU, au acces la informații de supraveghere identice, care trebuie furnizate, dacă este posibil, la aceleași intervale și într-un format electronic comun ce urmează a fi stabilit de ESA-uri, formatul standard nu impune totuși nicio formă nouă de constrângere pentru furnizarea datelor în conformitate cu standardele internaționale, precum IFRS, și, în plus, se acordă o perioadă de tranziție suficientă pentru introducerea obligatorie a formatului standard;

| — | să se asigure că CERS se poate dezvolta în continuare ca o rețea robustă, care să garanteze o monitorizare și o analiză permanente ale riscurilor sistemice în rândul factorilor de decizie, dezvoltând o cultură a dialogului între supravegherea microprudențială și supravegherea macroeconomică; |
| --- | --- |

—

să se asigure că CERS se poate dezvolta în continuare ca o rețea robustă, care să garanteze o monitorizare și o analiză permanente ale riscurilor sistemice în rândul factorilor de decizie, dezvoltând o cultură a dialogului între supravegherea microprudențială și supravegherea macroeconomică;

| — | să prevadă mecanisme care să întărească independența CERS, asigurând, totodată, interacțiunea cu BCE; |
| --- | --- |

—

să prevadă mecanisme care să întărească independența CERS, asigurând, totodată, interacțiunea cu BCE;

| — | să se asigure modificările operaționale necesare care vizează CERS, ca o consecință a ființării MSU, inclusiv posibilitatea ca CERS să abordeze avertizările și recomandările BCE și MSU; |
| --- | --- |

—

să se asigure modificările operaționale necesare care vizează CERS, ca o consecință a ființării MSU, inclusiv posibilitatea ca CERS să abordeze avertizările și recomandările BCE și MSU;

| — | să asigure un punct de colectare unic pentru toate datelor, responsabil cu selectarea, validarea și transmiterea datelor de supraveghere și statistice; |
| --- | --- |

—

să asigure un punct de colectare unic pentru toate datelor, responsabil cu selectarea, validarea și transmiterea datelor de supraveghere și statistice;

| — | să dea o pondere mai mare comitetului științific al CERS; |
| --- | --- |

—

să dea o pondere mai mare comitetului științific al CERS;

| — | să numească un președinte executiv al CERS; |
| --- | --- |

—

să numească un președinte executiv al CERS;

| — | să evalueze și să clarifice mandatul și atribuțiile CERS pentru a evita conflictele de interese între supravegherea microprudențială, instrumentele de supraveghere și supravegherea macroeconomică. |
| --- | --- |

—

să evalueze și să clarifice mandatul și atribuțiile CERS pentru a evita conflictele de interese între supravegherea microprudențială, instrumentele de supraveghere și supravegherea macroeconomică.

| — | să consolideze rolul de coordonare al Comitetului director al CERS și să îi ajusteze componența. |
| --- | --- |

—

să consolideze rolul de coordonare al Comitetului director al CERS și să îi ajusteze componența.

| — | să extindă lista cu posibili destinatari ai avertizărilor și recomandărilor emise de CERS pentru a include BCE (prin rolurile sale definite de MSU) și autoritățile naționale de supraveghere macroprudențială; |
| --- | --- |

—

să extindă lista cu posibili destinatari ai avertizărilor și recomandărilor emise de CERS pentru a include BCE (prin rolurile sale definite de MSU) și autoritățile naționale de supraveghere macroprudențială;

| — | să includă recomandările CERS în Semestrul European prin intermediul recomandărilor specifice anumitor țări și al celor adresate Uniunii în ansamblul său; |
| --- | --- |

—

să includă recomandările CERS în Semestrul European prin intermediul recomandărilor specifice anumitor țări și al celor adresate Uniunii în ansamblul său;

În cazurile în care experiența a indicat necesitatea revizuirii, noile acte legislative îmbunătățesc funcționarea ESFS prin:

Președinți

| — | sporirea prerogativelor președinților tuturor celor trei ESA de a lua decizii tehnice și operative sau de a solicita informații din partea altor autorități de supraveghere în conformitate cu mandatul ESA respective și de a facilita delegarea către președinte a altor competențe ale consiliului de supraveghere; |
| --- | --- |

—

sporirea prerogativelor președinților tuturor celor trei ESA de a lua decizii tehnice și operative sau de a solicita informații din partea altor autorități de supraveghere în conformitate cu mandatul ESA respective și de a facilita delegarea către președinte a altor competențe ale consiliului de supraveghere;

| — | abilitarea președinților să întocmească revizuiri inter pares în temeiul articolului 30 din Regulamentele ESA; |
| --- | --- |

—

abilitarea președinților să întocmească revizuiri inter pares în temeiul articolului 30 din Regulamentele ESA;

| — | acordarea dreptului de vot în Consiliul de supraveghere președinților și directorilor executivi; |
| --- | --- |

—

acordarea dreptului de vot în Consiliul de supraveghere președinților și directorilor executivi;

| — | asigurarea faptului că președinții ESA-urilor vor fi abilitați să numească președinții comitetelor interne și grupurilor de lucru în temeiul articolului 41 din regulamentele ESA; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că președinții ESA-urilor vor fi abilitați să numească președinții comitetelor interne și grupurilor de lucru în temeiul articolului 41 din regulamentele ESA;

| — | asigurarea faptului că președinții ESA și CERS sunt invitați în mod oficial la reuniunile ECOFIN cel puțin de două ori pe an pentru a prezenta rapoarte cu privire la programul de lucru și activitățile acestora; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că președinții ESA și CERS sunt invitați în mod oficial la reuniunile ECOFIN cel puțin de două ori pe an pentru a prezenta rapoarte cu privire la programul de lucru și activitățile acestora;

| — | asigurarea unei reprezentări echilibrate a femeilor și bărbaților în cadrul procedurilor de selecție a președinților și a adjuncților acestora, asigurarea transparenței procedurilor și organizarea lor astfel încât Parlamentul să își poată exercita rolul ce îi revine; |
| --- | --- |

—

asigurarea unei reprezentări echilibrate a femeilor și bărbaților în cadrul procedurilor de selecție a președinților și a adjuncților acestora, asigurarea transparenței procedurilor și organizarea lor astfel încât Parlamentul să își poată exercita rolul ce îi revine;

| — | să garanteze, în condițiile respectării principiului menționat în paragraful precedent, că președinții de ESA sunt selectați exclusiv pe baza meritelor, a competențelor, a cunoștințelor în materie de instituții și piețe financiare și a experienței relevante privind supravegherea și reglementarea financiară; |
| --- | --- |

—

să garanteze, în condițiile respectării principiului menționat în paragraful precedent, că președinții de ESA sunt selectați exclusiv pe baza meritelor, a competențelor, a cunoștințelor în materie de instituții și piețe financiare și a experienței relevante privind supravegherea și reglementarea financiară;

Guvernanța: organizarea, luarea deciziilor, independența și transparența

| — | modificarea articolului 45 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 și transformarea comitetelor directoare ale celor trei ESA în organisme independente, compuse din trei specialiști cu un mandat european, numiți de Parlamentul European, președintele ESA și directorii executivi, acordând membrilor Comitetului director dreptul de vot în Consiliul de supraveghere, pentru a se asigura mai multă independență față de interesele naționale. Președintele Comitetului director coincide cu președintele Consiliului de supraveghere și are vot preponderent în Comitetul director și în Consiliul de supraveghere; |
| --- | --- |

—

modificarea articolului 45 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 și transformarea comitetelor directoare ale celor trei ESA în organisme independente, compuse din trei specialiști cu un mandat european, numiți de Parlamentul European, președintele ESA și directorii executivi, acordând membrilor Comitetului director dreptul de vot în Consiliul de supraveghere, pentru a se asigura mai multă independență față de interesele naționale. Președintele Comitetului director coincide cu președintele Consiliului de supraveghere și are vot preponderent în Comitetul director și în Consiliul de supraveghere;

| — | modificarea articolului 40 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 și modificarea componenței Consiliului de supraveghere, care ar trebui alcătuit din șeful autorităților naționale competente plus șase membri ai Comitetului director; |
| --- | --- |

—

modificarea articolului 40 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 și modificarea componenței Consiliului de supraveghere, care ar trebui alcătuit din șeful autorităților naționale competente plus șase membri ai Comitetului director;

| — | redistribuirea sarcinilor între Comitetul director și Consiliul de supraveghere astfel încât acesta din urmă să se concentreze pe furnizarea de orientări strategice pentru activitatea ESA, pe adoptarea standardelor tehnice, a orientărilor generale și a recomandărilor, iar deciziile privind intervențiile temporare și alte decizii să revină Comitetului director, Consiliul de supraveghere având dreptul, în anumite cazuri, de a obiecta față de propunerea Comitetului director; |
| --- | --- |

—

redistribuirea sarcinilor între Comitetul director și Consiliul de supraveghere astfel încât acesta din urmă să se concentreze pe furnizarea de orientări strategice pentru activitatea ESA, pe adoptarea standardelor tehnice, a orientărilor generale și a recomandărilor, iar deciziile privind intervențiile temporare și alte decizii să revină Comitetului director, Consiliul de supraveghere având dreptul, în anumite cazuri, de a obiecta față de propunerea Comitetului director;

| — | oferirea unei linii bugetare independente pentru ESA-uri, la fel ca pentru Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, finanțată din contribuțiile din partea participanților la piață și de la bugetul Uniunii; |
| --- | --- |

—

oferirea unei linii bugetare independente pentru ESA-uri, la fel ca pentru Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, finanțată din contribuțiile din partea participanților la piață și de la bugetul Uniunii;

| — | consolidarea independenței ESA-urilor față de Comisie, în special în ceea ce privește operațiunile de zi cu zi; |
| --- | --- |

—

consolidarea independenței ESA-urilor față de Comisie, în special în ceea ce privește operațiunile de zi cu zi;

| — | stabilirea unui proces decizional mai suplu în cadrul consiliilor de supraveghere ale celor trei ESA; |
| --- | --- |

—

stabilirea unui proces decizional mai suplu în cadrul consiliilor de supraveghere ale celor trei ESA;

| — | simplificarea mecanismelor de vor și reintroducerea acelorași reguli de votare pentru toate cele trei ESA pe baza mecanismelor de vor actuale în cadrul ESMA și EIOPA; |
| --- | --- |

—

simplificarea mecanismelor de vor și reintroducerea acelorași reguli de votare pentru toate cele trei ESA pe baza mecanismelor de vor actuale în cadrul ESMA și EIOPA;

| — | întărirea și apărarea independenței ESA-urilor față de Comisie prin stabilirea de proceduri oficiale și de obligații de dezvăluirea a comunicațiilor, avizelor legale și a recomandărilor informale verbale oferite de Comisie; |
| --- | --- |

—

întărirea și apărarea independenței ESA-urilor față de Comisie prin stabilirea de proceduri oficiale și de obligații de dezvăluirea a comunicațiilor, avizelor legale și a recomandărilor informale verbale oferite de Comisie;

| — | asigurarea faptului că, în chestiuni legate de protecția consumatorilor, membrii Consiliului de supraveghere care nu au un mandat în acest sens în statul membru de origine sunt însoțiți, la reuniunile relevante ale consiliului, de un reprezentant al autorității naționale responsabile; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că, în chestiuni legate de protecția consumatorilor, membrii Consiliului de supraveghere care nu au un mandat în acest sens în statul membru de origine sunt însoțiți, la reuniunile relevante ale consiliului, de un reprezentant al autorității naționale responsabile;

| — | elaborarea de proceduri decizionale rapide și eficiente în cadrul Comitetului mixt, pentru a permite luarea de decizii rapide și reducerea eventualelor obiecțiuni; |
| --- | --- |

—

elaborarea de proceduri decizionale rapide și eficiente în cadrul Comitetului mixt, pentru a permite luarea de decizii rapide și reducerea eventualelor obiecțiuni;

| — | creșterea flexibilității ESA-urilor de a angaja specialiști pentru sarcini specifice, și pe perioade limitate; |
| --- | --- |

—

creșterea flexibilității ESA-urilor de a angaja specialiști pentru sarcini specifice, și pe perioade limitate;

| — | creșterea transparenței în legătură cu implicarea grupurilor de interese și cu potențialele conflicte de interese și dezvoltarea unui regim mai strict în privința perioadelor de reflecție, în special printr-o mai mare deschidere către grupurile de clienți cu amănuntul, prin consultări eficiente și procese mai transparente; |
| --- | --- |

—

creșterea transparenței în legătură cu implicarea grupurilor de interese și cu potențialele conflicte de interese și dezvoltarea unui regim mai strict în privința perioadelor de reflecție, în special printr-o mai mare deschidere către grupurile de clienți cu amănuntul, prin consultări eficiente și procese mai transparente;

| — | revizuirea sistemului grupurilor de interese, inclusiv a structurii, a componenței și a resurselor acestora și reechilibrarea componenței grupurilor părților interesate pentru a garanta că se ține cont de părerea consumatorilor și a grupurilor de opinie din afara industriei; |
| --- | --- |

—

revizuirea sistemului grupurilor de interese, inclusiv a structurii, a componenței și a resurselor acestora și reechilibrarea componenței grupurilor părților interesate pentru a garanta că se ține cont de părerea consumatorilor și a grupurilor de opinie din afara industriei;

| — | înființarea unei unități de analiză economică pentru a furniza o analiză cost-beneficiu susținută de dovezi pentru ITS, RTS și orientările propuse, precum și pentru a aduce contribuții la avizele acordate Comisiei, Parlamentului European și Consiliului pentru pregătirea noii legislații, precum și pentru revizuirea legislației existente; |
| --- | --- |

—

înființarea unei unități de analiză economică pentru a furniza o analiză cost-beneficiu susținută de dovezi pentru ITS, RTS și orientările propuse, precum și pentru a aduce contribuții la avizele acordate Comisiei, Parlamentului European și Consiliului pentru pregătirea noii legislații, precum și pentru revizuirea legislației existente;

Cadru de reglementare unic și piața unică

| — | revizuirea capacității de intervenție și lărgirea listei de legislație sectorială de la articolul 1 alineatul (1) din regulamentele ESA; |
| --- | --- |

—

revizuirea capacității de intervenție și lărgirea listei de legislație sectorială de la articolul 1 alineatul (1) din regulamentele ESA;

| — | să se solicite Comisiei și, după caz, ESA-urilor, să răspundă în timp util la comentariile euro-deputaților privind proiectele de standarde tehnice de reglementare, mai ales în cazurile în care observațiile acestora nu sunt integrate în standardele tehnice de reglementare adoptate de către Comisie; |
| --- | --- |

—

să se solicite Comisiei și, după caz, ESA-urilor, să răspundă în timp util la comentariile euro-deputaților privind proiectele de standarde tehnice de reglementare, mai ales în cazurile în care observațiile acestora nu sunt integrate în standardele tehnice de reglementare adoptate de către Comisie;

| — | să solicite Comisiei atunci când nu susține proiectele de RTS sau ITS propuse de ESA-uri să facă publice motivele acestei decizii, justificând-o printr-o analiză temeinică costuri-beneficii; |
| --- | --- |

—

să solicite Comisiei atunci când nu susține proiectele de RTS sau ITS propuse de ESA-uri să facă publice motivele acestei decizii, justificând-o printr-o analiză temeinică costuri-beneficii;

| — | stabilirea unei metode formale de comunicare cu DG COMP pentru a garanta că legislația în materie de servicii financiare sprijină o piață unică caracterizată de un mediu concurențial echitabil și sustenabil și evită dezechilibre anticoncurențiale care survin ca urmare a legislației, atât la nivelul accesului consumatorilor la serviciile cu amănuntul și al diferențelor acestora în cadrul Uniunii, cât și la nivelul contrapărților profesionale și al piețelor cu ridicata; |
| --- | --- |

—

stabilirea unei metode formale de comunicare cu DG COMP pentru a garanta că legislația în materie de servicii financiare sprijină o piață unică caracterizată de un mediu concurențial echitabil și sustenabil și evită dezechilibre anticoncurențiale care survin ca urmare a legislației, atât la nivelul accesului consumatorilor la serviciile cu amănuntul și al diferențelor acestora în cadrul Uniunii, cât și la nivelul contrapărților profesionale și al piețelor cu ridicata;

| — | acordarea ESA a mandatului de a raporta Comisiei dacă legislația națională sau diferențele din legislația națională împiedică funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

—

acordarea ESA a mandatului de a raporta Comisiei dacă legislația națională sau diferențele din legislația națională împiedică funcționarea pieței unice;

| — | să acorde ESA-urilor mandatul și prerogativele să identifice diferențele de preț din statele membre și să analizeze anumite piețe în care comportamentele de tip „rent-seeking” ar putea fi evidente, |
| --- | --- |

—

să acorde ESA-urilor mandatul și prerogativele să identifice diferențele de preț din statele membre și să analizeze anumite piețe în care comportamentele de tip „rent-seeking” ar putea fi evidente,

| — | consolidarea mandatului ESA pentru contribuții la diseminarea de date financiare și a disciplinei de piață, prin impunerea obligativității de a publica pe site-urile proprii informații referitoare la instituțiile financiare individuale pe care le consideră necesare pentru garantarea transparenței piețelor financiare; |
| --- | --- |

—

consolidarea mandatului ESA pentru contribuții la diseminarea de date financiare și a disciplinei de piață, prin impunerea obligativității de a publica pe site-urile proprii informații referitoare la instituțiile financiare individuale pe care le consideră necesare pentru garantarea transparenței piețelor financiare;

| — | clarificarea faptului că orientările pentru ameliorarea standardelor comune pentru întreaga piață internă în conformitate cu articolul 16 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 pot fi emise numai pe baza autorizării respective prin intermediul legislației sectoriale și clarificarea considerentelor aplicabile, fapt ce poate asigura legitimitatea democratică; |
| --- | --- |

—

clarificarea faptului că orientările pentru ameliorarea standardelor comune pentru întreaga piață internă în conformitate cu articolul 16 din Regulamentele (UE) nr. 1093/2010, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 pot fi emise numai pe baza autorizării respective prin intermediul legislației sectoriale și clarificarea considerentelor aplicabile, fapt ce poate asigura legitimitatea democratică;

| — | clarificarea faptului că orientările conform articolului 9 alineatul (1) din regulamentele ESA sunt identice cu orientările conforme articolului 16; |
| --- | --- |

—

clarificarea faptului că orientările conform articolului 9 alineatul (1) din regulamentele ESA sunt identice cu orientările conforme articolului 16;

| — | să asigure un mediu concurențial echitabil între toate instituțiile financiare și să impună ESA-urilor obligația de a respecta principiul proporționalității mai ales în raport cu participanții din rândul întreprinderilor mici și mijlocii atunci când își îndeplinesc sarcinile și își elaborează metodele, practicile și manualele de supraveghere; |
| --- | --- |

—

să asigure un mediu concurențial echitabil între toate instituțiile financiare și să impună ESA-urilor obligația de a respecta principiul proporționalității mai ales în raport cu participanții din rândul întreprinderilor mici și mijlocii atunci când își îndeplinesc sarcinile și își elaborează metodele, practicile și manualele de supraveghere;

| — | obligația impusă ESA de a efectua evaluări ale impactului măsurilor propuse asupra întreprinderilor mici și al obstacolelor întimpinate la intrarea în sectorul financiar; |
| --- | --- |

—

obligația impusă ESA de a efectua evaluări ale impactului măsurilor propuse asupra întreprinderilor mici și al obstacolelor întimpinate la intrarea în sectorul financiar;

| — | sporirea prerogativelor de investigație ale ESA în ceea ce privește posibile încălcări ale legislației Uniunii și ale standardelor tehnice de reglementare pe care le-au elaborat; |
| --- | --- |

—

sporirea prerogativelor de investigație ale ESA în ceea ce privește posibile încălcări ale legislației Uniunii și ale standardelor tehnice de reglementare pe care le-au elaborat;

| — | să acorde ESA-urilor un mandat clar în domeniul guvernanței corporative, al transparenței și al divulgării, în scopul de a crește comparabilitatea informațiilor în toată Uniunea, disciplina de piață, de a permite tuturor părților interesate să înțeleagă și să compare profilul de risc și practicile și de a promova încrederea publicului. |
| --- | --- |

—

să acorde ESA-urilor un mandat clar în domeniul guvernanței corporative, al transparenței și al divulgării, în scopul de a crește comparabilitatea informațiilor în toată Uniunea, disciplina de piață, de a permite tuturor părților interesate să înțeleagă și să compare profilul de risc și practicile și de a promova încrederea publicului.

| — | asigurarea faptului că Parlamentul European va avea la dispoziție cel puțin trei luni pentru a analiza posibilitatea unei respingeri a actelor delegate sau de punere în aplicare; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că Parlamentul European va avea la dispoziție cel puțin trei luni pentru a analiza posibilitatea unei respingeri a actelor delegate sau de punere în aplicare;

| — | dispunerea implicării ESA și a CERS în pregătirea procesului legislativ în domeniul lor de competență; |
| --- | --- |

—

dispunerea implicării ESA și a CERS în pregătirea procesului legislativ în domeniul lor de competență;

| — | garantarea posibilității Parlamentului European de a beneficia de expertiza ESA-urilor și a CERS, inclusiv în conceperea și eșalonarea standardelor tehnice propuse și de a pune întrebări; |
| --- | --- |

—

garantarea posibilității Parlamentului European de a beneficia de expertiza ESA-urilor și a CERS, inclusiv în conceperea și eșalonarea standardelor tehnice propuse și de a pune întrebări;

Cooperare și convergență în materie de reglementare

| — | consolidarea echilibrului în ceea ce privește supravegherea celor trei sectoare prin promovarea rolului ESMA și al EIOPA în cadrul SESF, pentru a evita ca reglementarea orientată către sectorul bancar să fie adaptată și aplicată altor sectoare în mod inadecvat, garantând un mediu concurențial echitabil; |
| --- | --- |

—

consolidarea echilibrului în ceea ce privește supravegherea celor trei sectoare prin promovarea rolului ESMA și al EIOPA în cadrul SESF, pentru a evita ca reglementarea orientată către sectorul bancar să fie adaptată și aplicată altor sectoare în mod inadecvat, garantând un mediu concurențial echitabil;

| — | revizuirea modelului de revizuire inter pares al ESA și dezvoltarea unui model de evaluare mai independentă, similar celui utilizat de FMI (FSAP); |
| --- | --- |

—

revizuirea modelului de revizuire inter pares al ESA și dezvoltarea unui model de evaluare mai independentă, similar celui utilizat de FMI (FSAP);

| — | introducerea unui mecanism adecvat, dacă se consideră necesar, pentru o evaluare a practicilor de supraveghere din statele membre aflate în dialog cu autoritățile competente, prin vizite la fața locului și, după caz, urmate de recomandări pentru îmbunătățiri; |
| --- | --- |

—

introducerea unui mecanism adecvat, dacă se consideră necesar, pentru o evaluare a practicilor de supraveghere din statele membre aflate în dialog cu autoritățile competente, prin vizite la fața locului și, după caz, urmate de recomandări pentru îmbunătățiri;

| — | consolidarea responsabilității ABE de a elabora și a actualiza manualul de supraveghere privind supravegherea instituțiilor financiare pentru Uniune în ansamblu, și atribuirea unor responsabilității similare ESMA și EIOPA în scopul creșterii coerenței supravegherii europene și al unei culturi comune în materie de supraveghere; |
| --- | --- |

—

consolidarea responsabilității ABE de a elabora și a actualiza manualul de supraveghere privind supravegherea instituțiilor financiare pentru Uniune în ansamblu, și atribuirea unor responsabilității similare ESMA și EIOPA în scopul creșterii coerenței supravegherii europene și al unei culturi comune în materie de supraveghere;

| — | garantarea faptului că activitatea ESA în domeniul protecției consumatorilor nu este împiedicată de diferențe între temeiurile juridice ale ESA menționate în regulamentele lor de instituire și cele prevăzute în mandatele atribuite acestora în legislația sectorială; |
| --- | --- |

—

garantarea faptului că activitatea ESA în domeniul protecției consumatorilor nu este împiedicată de diferențe între temeiurile juridice ale ESA menționate în regulamentele lor de instituire și cele prevăzute în mandatele atribuite acestora în legislația sectorială;

| — | clarificarea faptului că capacitatea ESA de a soluționa diferende este o competență separată de capacitatea acestora de a investiga potențiale încălcări ale dreptului Uniunii și poate fi utilizată pentru a promova coordonarea coerenței în materie de supraveghere și convergența practicilor de supraveghere fără a fi necesară o împuternicire suplimentară prevăzută în legislația sectorială; |
| --- | --- |

—

clarificarea faptului că capacitatea ESA de a soluționa diferende este o competență separată de capacitatea acestora de a investiga potențiale încălcări ale dreptului Uniunii și poate fi utilizată pentru a promova coordonarea coerenței în materie de supraveghere și convergența practicilor de supraveghere fără a fi necesară o împuternicire suplimentară prevăzută în legislația sectorială;

| — | extinderea mandatului colegiilor de supraveghere și îmbunătățirea rolului ESA în calitate de autoritate principală de supraveghere în cadrul colegiilor; |
| --- | --- |

—

extinderea mandatului colegiilor de supraveghere și îmbunătățirea rolului ESA în calitate de autoritate principală de supraveghere în cadrul colegiilor;

| — | asigurarea, în cazurile în care MSU este coordonatorul desemnat pentru supravegherea suplimentară a conglomeratelor financiare, ca supravegherea întreprinderii sau a grupului de asigurări care face parte din conglomerat să garanteze o implicare cel puțin egală a autorităților de supraveghere responsabile pentru întreprinderea sau grupul de asigurări; |
| --- | --- |

—

asigurarea, în cazurile în care MSU este coordonatorul desemnat pentru supravegherea suplimentară a conglomeratelor financiare, ca supravegherea întreprinderii sau a grupului de asigurări care face parte din conglomerat să garanteze o implicare cel puțin egală a autorităților de supraveghere responsabile pentru întreprinderea sau grupul de asigurări;

| — | să ceară ESA-urilor să identifice suprapunerile și să facă recomandări pentru privind gruparea revizuirilor și reexaminărilor legislației în vederea sporirii coerenței și a unei abordări menite să mărească coerența intersectorială și inter-normativă, având în vedere, mai ales, normele de protecție a consumatorilor, pentru a spori coerența cadrului de reglementare unic; |
| --- | --- |

—

să ceară ESA-urilor să identifice suprapunerile și să facă recomandări pentru privind gruparea revizuirilor și reexaminărilor legislației în vederea sporirii coerenței și a unei abordări menite să mărească coerența intersectorială și inter-normativă, având în vedere, mai ales, normele de protecție a consumatorilor, pentru a spori coerența cadrului de reglementare unic;

| — | consolidarea rolului ESA și al CERS pentru reprezentarea UE în organizațiile internaționale și acordarea aceluiași statut de membru acestora precum autorităților naționale de supraveghere; |
| --- | --- |

—

consolidarea rolului ESA și al CERS pentru reprezentarea UE în organizațiile internaționale și acordarea aceluiași statut de membru acestora precum autorităților naționale de supraveghere;

| — | garantarea faptului că ESA, în comun cu Comitetul mixt, vor elabora o politică și o strategie structurate, care să enumere prioritățile acestora și să definească rolurile lor corespunzătoare, precum și coordonarea acestora cu ANC-urile, și vor emite în fiecare an un raport comun orizontal cu privire la protecția consumatorilor; |
| --- | --- |

—

garantarea faptului că ESA, în comun cu Comitetul mixt, vor elabora o politică și o strategie structurate, care să enumere prioritățile acestora și să definească rolurile lor corespunzătoare, precum și coordonarea acestora cu ANC-urile, și vor emite în fiecare an un raport comun orizontal cu privire la protecția consumatorilor;

Competențe sporite

| — | sporirea prerogativelor de investigație ale ESA și majorarea resurselor acestora pentru a monitoriza direct transpunerea corespunzătoare a normelor rezultate din actele juridice și conformitatea cu alte decizii adoptate în temeiul cadrului juridic al Uniunii; |
| --- | --- |

—

sporirea prerogativelor de investigație ale ESA și majorarea resurselor acestora pentru a monitoriza direct transpunerea corespunzătoare a normelor rezultate din actele juridice și conformitatea cu alte decizii adoptate în temeiul cadrului juridic al Uniunii;

| — | introducerea supravegherii directe, inclusiv prin teste de stres, de către ESA-uri a unor entități și activități paneuropene puternic integrate, dând ESMA și EIOPA prerogativele, mandatul și resursele pentru a efectua aceste activități și a monitoriza coerența planurilor de redresare și rezoluție; |
| --- | --- |

—

introducerea supravegherii directe, inclusiv prin teste de stres, de către ESA-uri a unor entități și activități paneuropene puternic integrate, dând ESMA și EIOPA prerogativele, mandatul și resursele pentru a efectua aceste activități și a monitoriza coerența planurilor de redresare și rezoluție;

| — | acordarea ESA a prerogativelor, a mandatului și a resurselor pentru a dezvolta măsuri de identificare a noilor riscuri pentru consumatori în sectorul bancar; |
| --- | --- |

—

acordarea ESA a prerogativelor, a mandatului și a resurselor pentru a dezvolta măsuri de identificare a noilor riscuri pentru consumatori în sectorul bancar;

| — | consolidarea temeiului juridic pentru activitatea ESA privind protecția consumatorilor, prin includerea legislației conținând măsuri de protecție a consumatorilor în sfera de intervenție a ESA; lărgirea definiției instituțiilor financiare pentru a asigura aplicarea acelorași reglementări pentru activități de același tip și actualizarea referințelor la autoritățile competente în scopul regulamentelor ESA; |
| --- | --- |

—

consolidarea temeiului juridic pentru activitatea ESA privind protecția consumatorilor, prin includerea legislației conținând măsuri de protecție a consumatorilor în sfera de intervenție a ESA; lărgirea definiției instituțiilor financiare pentru a asigura aplicarea acelorași reglementări pentru activități de același tip și actualizarea referințelor la autoritățile competente în scopul regulamentelor ESA;

| — | investirea ESA-urilor cu un mandat și cu prerogativele de a stabili standarde pentru procesarea reclamațiilor la nivel național și colectarea de date privind reclamațiile; |
| --- | --- |

—

investirea ESA-urilor cu un mandat și cu prerogativele de a stabili standarde pentru procesarea reclamațiilor la nivel național și colectarea de date privind reclamațiile;

CERS

| — | asigurarea faptului că CERS va fi reprezentat în cadrul reuniunilor Comitetului economic și financiar; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că CERS va fi reprezentat în cadrul reuniunilor Comitetului economic și financiar;

| — | acordarea CERS de competențe de a emite orientări la nivelul UE pentru statele membre privind instrumentele macro-prudențiale precum levierul, indicativul LTV și raportul datorie-venituri; |
| --- | --- |

—

acordarea CERS de competențe de a emite orientări la nivelul UE pentru statele membre privind instrumentele macro-prudențiale precum levierul, indicativul LTV și raportul datorie-venituri;

| — | crearea condițiilor pentru ca CERS să abordeze avertizările și recomandările adresate BCE, prin rolul său în politica monetară, precum și prin funcția sa de mecanism unic de supraveghere (MUS); |
| --- | --- |

—

crearea condițiilor pentru ca CERS să abordeze avertizările și recomandările adresate BCE, prin rolul său în politica monetară, precum și prin funcția sa de mecanism unic de supraveghere (MUS);

| — | revizuirea și simplificarea articolului 15 din regulamentul CERS în vederea facilitării colectării datelor, prin instituirea unui proces decizional mai rapid și mai facil privind solicitările de date pentru CERS și prin asigurarea accesului CERS la date în timp real; |
| --- | --- |

—

revizuirea și simplificarea articolului 15 din regulamentul CERS în vederea facilitării colectării datelor, prin instituirea unui proces decizional mai rapid și mai facil privind solicitările de date pentru CERS și prin asigurarea accesului CERS la date în timp real;

| — | să revizuiască structura CERS pentru a permite un proces decizional mai rapid și o mai bună stabilire a răspunderii; |
| --- | --- |

—

să revizuiască structura CERS pentru a permite un proces decizional mai rapid și o mai bună stabilire a răspunderii;

| — | consolidarea contribuției CERS la forumurile internaționale în domeniul reglementării macroprudențiale; |
| --- | --- |

—

consolidarea contribuției CERS la forumurile internaționale în domeniul reglementării macroprudențiale;

| — | mărirea resurselor analitice la dispoziția Secretariatului CERS și a resurselor Comitetului științific consultativ al CERS; |
| --- | --- |

—

mărirea resurselor analitice la dispoziția Secretariatului CERS și a resurselor Comitetului științific consultativ al CERS;

| — | asigurarea faptului că CERS va fi consultat la elaborarea regimurilor de testare a rezistenței de către autoritățile competente, inclusiv BCE, sau de către ESA; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că CERS va fi consultat la elaborarea regimurilor de testare a rezistenței de către autoritățile competente, inclusiv BCE, sau de către ESA;

| — | asigurarea faptului că reprezentanții CERS vor fi invitați în calitate de observatori la reuniuni și discuții relevante în cadrul BCE, inclusiv la reuniunile Comitetului de stabilitate financiară; |
| --- | --- |

—

asigurarea faptului că reprezentanții CERS vor fi invitați în calitate de observatori la reuniuni și discuții relevante în cadrul BCE, inclusiv la reuniunile Comitetului de stabilitate financiară;

| — | revizuirea articolului 18 din regulamentul CERS cu privire la publicarea de avertizări și de recomandări în vederea consolidării profilului public al CERS și asigurarea unor măsuri de urmărire a avertizărilor și a recomandărilor sale; |
| --- | --- |

—

revizuirea articolului 18 din regulamentul CERS cu privire la publicarea de avertizări și de recomandări în vederea consolidării profilului public al CERS și asigurarea unor măsuri de urmărire a avertizărilor și a recomandărilor sale;

Înainte de adoptarea actelor legislative, ar trebui examinate temeinic următoarele aspecte, dat fiind că chiar și în cele mai negre perioade de criză financiară statele membre nu au fost dispuse să confere ESA-urilor prerogative de supraveghere substanțiale:

| — | dacă modelul actual cu trei autorități de supraveghere separate este cea mai bună soluție pentru o supraveghere coerentă; |
| --- | --- |

—

dacă modelul actual cu trei autorități de supraveghere separate este cea mai bună soluție pentru o supraveghere coerentă;

| — | dacă Comisia Europeană și-a depășit rolul de observator în ceea ce privește Consiliul de supraveghere al ESA; |
| --- | --- |

—

dacă Comisia Europeană și-a depășit rolul de observator în ceea ce privește Consiliul de supraveghere al ESA;

| — | dacă, având în vedere independența ESA, dependența lor puternică de Comisia Europeană subminează dezvoltarea ESA, fiind necesară o îmbunătățire a transparenței în cadrul acestei relații; |
| --- | --- |

—

dacă, având în vedere independența ESA, dependența lor puternică de Comisia Europeană subminează dezvoltarea ESA, fiind necesară o îmbunătățire a transparenței în cadrul acestei relații;

| — | ce consecințe va presupune înființarea MSU pentru supravegherea financiară în Uniunea Europeană în ansamblu; |
| --- | --- |

—

ce consecințe va presupune înființarea MSU pentru supravegherea financiară în Uniunea Europeană în ansamblu;

| — | dacă, în ceea ce privește supravegherea bancară, crearea MSU presupune o revizuire completă a sarcinilor și mandatului ABE; |
| --- | --- |

—

dacă, în ceea ce privește supravegherea bancară, crearea MSU presupune o revizuire completă a sarcinilor și mandatului ABE;

| — | dacă multitudinea legilor Uniunii privind reglementarea financiară și suprapunerea parțială a acestora creează lacune și definiții divergente și dacă acest lucru ar putea fi depășit printr-un Cod financiar european cuprinzător; |
| --- | --- |

—

dacă multitudinea legilor Uniunii privind reglementarea financiară și suprapunerea parțială a acestora creează lacune și definiții divergente și dacă acest lucru ar putea fi depășit printr-un Cod financiar european cuprinzător;

| — | modul în care ar putea fi standardizată, optimizată și simplificată raportarea către ESA-uri și organismele naționale de supraveghere, în interesul operatorilor din piață; |
| --- | --- |

—

modul în care ar putea fi standardizată, optimizată și simplificată raportarea către ESA-uri și organismele naționale de supraveghere, în interesul operatorilor din piață;

| — | modul în care prerogativele ESA pentru situații de urgență ar trebui menținute. |
| --- | --- |

—

modul în care prerogativele ESA pentru situații de urgență ar trebui menținute.

| — | dacă posibilitatea ca ESA să suspende temporar aplicarea unei anumite norme ar putea fi utilă pentru a evita consecințe nedorite din cauza unor evoluții extraordinare ale pieței; |
| --- | --- |

—

dacă posibilitatea ca ESA să suspende temporar aplicarea unei anumite norme ar putea fi utilă pentru a evita consecințe nedorite din cauza unor evoluții extraordinare ale pieței;

| — | dacă fuzionarea responsabilităților ESA-urilor, de exemplu pentru protecția consumatorilor, în cadrul comisiilor permanente aflate în responsabilitatea Comitetului mixt ar putea spori eficiența și reduce la minimum dublarea sarcinilor; |
| --- | --- |

—

dacă fuzionarea responsabilităților ESA-urilor, de exemplu pentru protecția consumatorilor, în cadrul comisiilor permanente aflate în responsabilitatea Comitetului mixt ar putea spori eficiența și reduce la minimum dublarea sarcinilor;

| — | dacă este necesară o Uniune a asigurărilor urmând modelul Uniunii bancare și ce roluri ar putea să își asume SESF în cadrul unei Uniuni a asigurărilor; |
| --- | --- |

—

dacă este necesară o Uniune a asigurărilor urmând modelul Uniunii bancare și ce roluri ar putea să își asume SESF în cadrul unei Uniuni a asigurărilor;

| — | dacă ABE și EIOPA ar trebui să primească resurse suplimentare pentru a monitoriza și promova convergența supravegherii în modelele interne de cerințe de capital; |
| --- | --- |

—

dacă ABE și EIOPA ar trebui să primească resurse suplimentare pentru a monitoriza și promova convergența supravegherii în modelele interne de cerințe de capital;

| — | dacă mandatul, prerogativele și resursele Biroului federal pentru protecția financiară a consumatorilor, recent creat în SUA, pot servi ca model pentru SESF; |
| --- | --- |

—

dacă mandatul, prerogativele și resursele Biroului federal pentru protecția financiară a consumatorilor, recent creat în SUA, pot servi ca model pentru SESF;

| — | dacă alte noi comisioane provenite de la industria financiară ar putea fi o sursă suplimentară de venit pentru ESA-uri, de exemplu cu ocazia acceptării de comisioane din partea contrapartidelor centrale (CPC) din țări terțe; |
| --- | --- |

—

dacă alte noi comisioane provenite de la industria financiară ar putea fi o sursă suplimentară de venit pentru ESA-uri, de exemplu cu ocazia acceptării de comisioane din partea contrapartidelor centrale (CPC) din țări terțe;

| — | dacă ESA-urile ar putea contribui mai eficient la creșterea nivelului de expertiză financiară prin intermediul unui Program financiar european de evaluare internațională (PISA), prin analogie cu programul PISA al OCDE; |
| --- | --- |

—

dacă ESA-urile ar putea contribui mai eficient la creșterea nivelului de expertiză financiară prin intermediul unui Program financiar european de evaluare internațională (PISA), prin analogie cu programul PISA al OCDE;

| — | dacă cele trei ESA și CERS ar trebui să emită un buletin informativ comun; |
| --- | --- |

—

dacă cele trei ESA și CERS ar trebui să emită un buletin informativ comun;

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/27 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/27

---

P7_TA(2014)0203

Accesul public la documente în perioada 2011-2013

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la accesul public la documente [conform articolului 104 alineatul (7) din Regulamentul de procedură] pentru anii 2011-2013 (2013/2155(INI))

(2017/C 378/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 1, 10 și 16 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 15 și 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 1, 10 și 16 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 15 și 298 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 11 din TUE și obligația instituțiilor de a menține un dialog deschis, transparent și regulat cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 11 din TUE și obligația instituțiilor de a menține un dialog deschis, transparent și regulat cu asociațiile reprezentative și cu societatea civilă;

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și mai ales articolul 41 (dreptul la o bună administrare) și articolul 42 (dreptul de acces la documente), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și mai ales articolul 41 (dreptul la o bună administrare) și articolul 42 (dreptul de acces la documente),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1700/2003 al Consiliului din 22 septembrie 2003 de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 354/83 privind deschiderea către public a arhivelor istorice ale Comunității Economice Europene și Comunității Europene a Energiei Atomice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1700/2003 al Consiliului din 22 septembrie 2003 de modificare a Regulamentului (CEE, Euratom) nr. 354/83 privind deschiderea către public a arhivelor istorice ale Comunității Economice Europene și Comunității Europene a Energiei Atomice (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la accesul public la documente pentru anii 2009-2010 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 septembrie 2011 referitoare la accesul public la documente pentru anii 2009-2010 (3),

| — | având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Tribunalului referitoare la accesul la documente și, în principal, hotărârile pronunțate de Curtea de Justiție în cauzele Access Info Europe (Cauza C-280/11 P), Donau Chemie (C-536/11), IFAW împotriva Comisiei (C-135/11) (4), My Travel (C-506/08 P), Turco (cauzele conexate C-39/05 P și C-52/05 P) și hotărârile pronunțate de Tribunal în cauzele In ‘t Veld v Council (T-529/09), Germania împotriva Comisiei (T-59/09), EnBW împotriva Comisiei (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10), Jordana (T-161/04) și CDC (T-437/08), |
| --- | --- |

—

având în vedere jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Tribunalului referitoare la accesul la documente și, în principal, hotărârile pronunțate de Curtea de Justiție în cauzele Access Info Europe (Cauza C-280/11 P), Donau Chemie (C-536/11), IFAW împotriva Comisiei (C-135/11) (4), My Travel (C-506/08 P), Turco (cauzele conexate C-39/05 P și C-52/05 P) și hotărârile pronunțate de Tribunal în cauzele In ‘t Veld v Council (T-529/09), Germania împotriva Comisiei (T-59/09), EnBW împotriva Comisiei (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10), Jordana (T-161/04) și CDC (T-437/08),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 30 aprilie 2008 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2008)0229), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 30 aprilie 2008 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2008)0229),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 20 martie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2011)0137), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 20 martie 2011 de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (COM(2011)0137),

| — | având în vedere Convenția din 2008 a Consiliului Europei privind accesul la documentele oficiale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția din 2008 a Consiliului Europei privind accesul la documentele oficiale,

| — | având în vedere rapoartele anuale din 2011 și 2012 ale Consiliului, Comisiei și Parlamentului European referitoare la accesul la documente, prezentate în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale din 2011 și 2012 ale Consiliului, Comisiei și Parlamentului European referitoare la accesul la documente, prezentate în temeiul articolului 17 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001,

| — | având în vedere Acordul-cadru din 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru din 2010 privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 dintre Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informații sensibile ale Consiliului din domeniul politicii de securitate și apărare; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 dintre Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informații sensibile ale Consiliului din domeniul politicii de securitate și apărare;

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 12 septembrie 2013, referitoare la raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2012 (5) și, respectiv, din 17 decembrie 2009, referitoare la îmbunătățirile necesare pentru cadrul juridic al accesului la documente în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 12 septembrie 2013, referitoare la raportul anual referitor la activitățile Ombudsmanului European în 2012 (5) și, respectiv, din 17 decembrie 2009, referitoare la îmbunătățirile necesare pentru cadrul juridic al accesului la documente în urma intrării în vigoare a Tratatului de la Lisabona, Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (6),

| — | având în vedere raportul anual pe 2012 al Ombudsmanului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul anual pe 2012 al Ombudsmanului European,

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 104 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 104 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0148/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0148/2014),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona este în vigoare de patru ani; întrucât articolul 15 din TFUE stabilește un cadru instituțional în materie de transparență instituțională a Uniunii Europene și prevede dreptul fundamental de acces la documentele instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii Europene pentru cetățenii Uniunii și pentru orice persoană fizică sau juridică cu domiciliul într-unul dintre statele membre; întrucât acest drept ar trebui exercitat în conformitate cu principiile generale și cu limitele stabilite prin regulamentele adoptate de Parlament și Consiliu; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona este în vigoare de patru ani; întrucât articolul 15 din TFUE stabilește un cadru instituțional în materie de transparență instituțională a Uniunii Europene și prevede dreptul fundamental de acces la documentele instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor Uniunii Europene pentru cetățenii Uniunii și pentru orice persoană fizică sau juridică cu domiciliul într-unul dintre statele membre; întrucât acest drept ar trebui exercitat în conformitate cu principiile generale și cu limitele stabilite prin regulamentele adoptate de Parlament și Consiliu;

| B. | întrucât articolul 298 din TFUE prevede o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 298 din TFUE prevede o administrație europeană transparentă, eficientă și independentă;

| C. | întrucât regula generală este să se ofere acces deplin la documentele legislative, iar excepțiile privind documentele nelegislative să fie reduse numeric; |
| --- | --- |

C.

întrucât regula generală este să se ofere acces deplin la documentele legislative, iar excepțiile privind documentele nelegislative să fie reduse numeric;

| D. | întrucât transparența este esențială pentru o Uniune Europeană democratică a cetățenilor, în care aceștia pot participa pe deplin la procesul democratic și pot exercita controlul public; întrucât o administrație transparentă acționează în serviciul intereselor cetățenilor, combaterii corupției și totodată legitimității sistemului politic și a legislației Uniunii; |
| --- | --- |

D.

întrucât transparența este esențială pentru o Uniune Europeană democratică a cetățenilor, în care aceștia pot participa pe deplin la procesul democratic și pot exercita controlul public; întrucât o administrație transparentă acționează în serviciul intereselor cetățenilor, combaterii corupției și totodată legitimității sistemului politic și a legislației Uniunii;

| E. | întrucât un acces larg al publicului la documente este un element esențial al unei democrații active; |
| --- | --- |

E.

întrucât un acces larg al publicului la documente este un element esențial al unei democrații active;

| F. | întrucât, într-o democrație sănătoasă, cetățenii nu ar trebui să se bazeze pe denunțători pentru a se asigura de transparența cu privire la competențele și activitățile guvernelor lor; |
| --- | --- |

F.

întrucât, într-o democrație sănătoasă, cetățenii nu ar trebui să se bazeze pe denunțători pentru a se asigura de transparența cu privire la competențele și activitățile guvernelor lor;

| G. | întrucât cetățenii au dreptul să știe cum funcționează procesul decizional, cum acționează reprezentanții lor, să îi responsabilizeze și să știe cum sunt alocați și cheltuiți banii publici; |
| --- | --- |

G.

întrucât cetățenii au dreptul să știe cum funcționează procesul decizional, cum acționează reprezentanții lor, să îi responsabilizeze și să știe cum sunt alocați și cheltuiți banii publici;

| H. | întrucât legislația Uniunii Europene privind accesul la documente nu este încă aplicată în mod corespunzător de administrația Uniunii; întrucât, în prezent, această administrație aplică derogările prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 mai degrabă în mod sistematic, decât cu titlu de excepție; |
| --- | --- |

H.

întrucât legislația Uniunii Europene privind accesul la documente nu este încă aplicată în mod corespunzător de administrația Uniunii; întrucât, în prezent, această administrație aplică derogările prevăzute de Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 mai degrabă în mod sistematic, decât cu titlu de excepție;

| I. | întrucât, conform jurisprudenței, dacă o instituție decide să refuze accesul la un document a cărui comunicare îi este cerută, acesteia îi revine, în principiu, obligația de a furniza explicații cu privire la modul în care accesul la acest document ar putea să aducă atingere concret și efectiv interesului protejat de o excepție prevăzută la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (a se vedea cauza In ‘t Veld împotriva Consiliului
   (7)); |
| --- | --- |

I.

întrucât, conform jurisprudenței, dacă o instituție decide să refuze accesul la un document a cărui comunicare îi este cerută, acesteia îi revine, în principiu, obligația de a furniza explicații cu privire la modul în care accesul la acest document ar putea să aducă atingere concret și efectiv interesului protejat de o excepție prevăzută la articolul 4 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 (a se vedea cauza In ‘t Veld împotriva Consiliului
   (7));

| J. | întrucât o atingere concretă și previzibilă adusă interesului în cauză nu poate fi stabilită nici ca urmare a unei simple temeri de a divulga cetățenilor UE divergențele de opinii dintre instituții în raport cu temeiul juridic al acțiunii internaționale a Uniunii și, astfel, de a induce un dubiu privind legalitatea acestei acțiuni (a se vedea cauza In ‘t Veld împotriva Consiliului (8)); |
| --- | --- |

J.

întrucât o atingere concretă și previzibilă adusă interesului în cauză nu poate fi stabilită nici ca urmare a unei simple temeri de a divulga cetățenilor UE divergențele de opinii dintre instituții în raport cu temeiul juridic al acțiunii internaționale a Uniunii și, astfel, de a induce un dubiu privind legalitatea acestei acțiuni (a se vedea cauza In ‘t Veld împotriva Consiliului (8));

| K. | întrucât șase dintre cele zece anchete proeminente întreprinse de Ombudsmanul European în 2012 au avut drept obiect transparența; |
| --- | --- |

K.

întrucât șase dintre cele zece anchete proeminente întreprinse de Ombudsmanul European în 2012 au avut drept obiect transparența;

| L. | întrucât din statisticile referitoare la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 reiese o scădere a numărului de cereri inițiale primite de cele trei instituții; |
| --- | --- |

L.

întrucât din statisticile referitoare la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 reiese o scădere a numărului de cereri inițiale primite de cele trei instituții;

| M. | întrucât numărul de documente specificate solicitate a scăzut în Parlament (de la 1 666 în 2011 la 777 în 2012); întrucât Parlamentul a înregistrat o creștere a procentului cererilor de documente nespecificate, cum ar fi, de exemplu, „toate documentele legate de ...” (de la 35,5 % în 2011 la 53,5 % în 2012); întrucât numărul documentelor Consiliului solicitate a scăzut (de la 9 641 în 2011 la 6 166 în 2012) (9); |
| --- | --- |

M.

întrucât numărul de documente specificate solicitate a scăzut în Parlament (de la 1 666 în 2011 la 777 în 2012); întrucât Parlamentul a înregistrat o creștere a procentului cererilor de documente nespecificate, cum ar fi, de exemplu, „toate documentele legate de ...” (de la 35,5 % în 2011 la 53,5 % în 2012); întrucât numărul documentelor Consiliului solicitate a scăzut (de la 9 641 în 2011 la 6 166 în 2012) (9);

| N. | întrucât din datele cantitative prezentate în rapoartele anuale din 2012 reiese că atât Comisia (de la 12 % în 2011 la 17 % în 2012), cât și Consiliul (de la 12 % în 2011 la 21 % în 2012) au refuzat din ce în ce mai mult accesul total, în timp ce cifrele înregistrate în Parlament cu privire la refuzul total al accesului au rămas stabile (5 % atât în 2011, cât și în 2012); |
| --- | --- |

N.

întrucât din datele cantitative prezentate în rapoartele anuale din 2012 reiese că atât Comisia (de la 12 % în 2011 la 17 % în 2012), cât și Consiliul (de la 12 % în 2011 la 21 % în 2012) au refuzat din ce în ce mai mult accesul total, în timp ce cifrele înregistrate în Parlament cu privire la refuzul total al accesului au rămas stabile (5 % atât în 2011, cât și în 2012);

| O. | întrucât Comisia înregistrează o creștere importantă a cererilor de confirmare (de la 165 în 2011 la 229 în 2012), ceea ce are drept efect o ușoară creștere a numărului deciziilor revizuite în totalitate, o scădere a numărului deciziilor parțial revizuite și o creștere a numărului deciziilor confirmate, în timp ce cifrele înregistrate la Consiliu și Parlament rămân relativ stabile în ceea ce privește cererile de confirmare (Consiliul: de la 27, în 2011, la 23, în 2012; Parlamentul: de la 4, în 2011, la 6, în 2012); |
| --- | --- |

O.

întrucât Comisia înregistrează o creștere importantă a cererilor de confirmare (de la 165 în 2011 la 229 în 2012), ceea ce are drept efect o ușoară creștere a numărului deciziilor revizuite în totalitate, o scădere a numărului deciziilor parțial revizuite și o creștere a numărului deciziilor confirmate, în timp ce cifrele înregistrate la Consiliu și Parlament rămân relativ stabile în ceea ce privește cererile de confirmare (Consiliul: de la 27, în 2011, la 23, în 2012; Parlamentul: de la 4, în 2011, la 6, în 2012);

| P. | întrucât, în urma mai multor cereri, au fost depuse plângeri la Ombudsmanul European (Comisia: de la 10, în 2011, la 20, în 2012; Consiliul: de la 2, în 2011, la 4, în 2012; Parlamentul: 1, atât în 2011, cât și în 2012); |
| --- | --- |

P.

întrucât, în urma mai multor cereri, au fost depuse plângeri la Ombudsmanul European (Comisia: de la 10, în 2011, la 20, în 2012; Consiliul: de la 2, în 2011, la 4, în 2012; Parlamentul: 1, atât în 2011, cât și în 2012);

| Q. | întrucât Ombudsmanul European a închis mai multe plângeri în 2011 și 2012 formulând observații critice sau sugerând noi acțiuni (Comisia: de la 10 din 18, în 2011, la 8 din 10, în 2012; Consiliul: nu este disponibilă nicio informație; Parlamentul: de la 0 din 0, în 2011, la 1 din 1, în 2012); |
| --- | --- |

Q.

întrucât Ombudsmanul European a închis mai multe plângeri în 2011 și 2012 formulând observații critice sau sugerând noi acțiuni (Comisia: de la 10 din 18, în 2011, la 8 din 10, în 2012; Consiliul: nu este disponibilă nicio informație; Parlamentul: de la 0 din 0, în 2011, la 1 din 1, în 2012);

| R. | întrucât mai multe cereri de acces la documente s-au soldat cu acțiuni intentate la Tribunal sau cu recursuri la Curtea de Justiție (Comisia: de la 15 cauze și 3 recursuri în 2011 la 14 cauze și 1 recurs în 2012; Consiliul: de la 1 cauză și 2 recursuri în 2011 la 1 recurs în 2012 (10); Parlamentul: nicio acțiune și niciun recurs, nici în 2011, nici în 2012); |
| --- | --- |

R.

întrucât mai multe cereri de acces la documente s-au soldat cu acțiuni intentate la Tribunal sau cu recursuri la Curtea de Justiție (Comisia: de la 15 cauze și 3 recursuri în 2011 la 14 cauze și 1 recurs în 2012; Consiliul: de la 1 cauză și 2 recursuri în 2011 la 1 recurs în 2012 (10); Parlamentul: nicio acțiune și niciun recurs, nici în 2011, nici în 2012);

| S. | întrucât Tribunalul s-a pronunțat în mare măsură în favoarea creșterii gradului de transparență sau a oferit clarificări cu privire la Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 într-o serie de cauze (Comisia: 5 din 6 (11), în 2011 și 5 din 5, în 2012 (12); Consiliul: 1 din 1 în 2011 (Access Info Europe, T-233/09) și 1 din 4 în 2012 (In ‘t Veld, T-529/09); Parlamentul: 1 din 2 în 2011 (13) (Toland, T-471/08) și 1 din 1 în 2012 (Kathleen Egan și Margaret Hackett, T-190/10)); |
| --- | --- |

S.

întrucât Tribunalul s-a pronunțat în mare măsură în favoarea creșterii gradului de transparență sau a oferit clarificări cu privire la Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 într-o serie de cauze (Comisia: 5 din 6 (11), în 2011 și 5 din 5, în 2012 (12); Consiliul: 1 din 1 în 2011 (Access Info Europe, T-233/09) și 1 din 4 în 2012 (In ‘t Veld, T-529/09); Parlamentul: 1 din 2 în 2011 (13) (Toland, T-471/08) și 1 din 1 în 2012 (Kathleen Egan și Margaret Hackett, T-190/10));

| T. | întrucât Curtea de Justiție s-a pronunțat în mare măsură în favoarea creșterii gradului de transparență în următoarele cauze – Comisia: 1 din 1 în 2011 [My Travel, C-506/08] și 1 din 3 în 2012 [IFAW, C-135/11 P] (14); Consiliul și Parlamentul: nu s-a pronunțat nicio hotărâre în 2011 sau 2012; |
| --- | --- |

T.

întrucât Curtea de Justiție s-a pronunțat în mare măsură în favoarea creșterii gradului de transparență în următoarele cauze – Comisia: 1 din 1 în 2011 [My Travel, C-506/08] și 1 din 3 în 2012 [IFAW, C-135/11 P] (14); Consiliul și Parlamentul: nu s-a pronunțat nicio hotărâre în 2011 sau 2012;

| U. | întrucât rapoartele anuale ale Comisiei, Consiliului și Parlamentului nu oferă statistici comparabile; întrucât cele trei instituții nu respectă aceleași standarde de integralitate la prezentarea statisticilor; |
| --- | --- |

U.

întrucât rapoartele anuale ale Comisiei, Consiliului și Parlamentului nu oferă statistici comparabile; întrucât cele trei instituții nu respectă aceleași standarde de integralitate la prezentarea statisticilor;

| V. | întrucât motivul invocat cel mai frecvent pentru a justifica excepțiile îl constituie „protecția procesului decizional”, utilizat de Comisie și Consiliu în urma unor cereri inițiale (Comisia: de la 17 %, în 2011, la 20 %, în 2012; Consiliul: 41 %, atât în 2011, cât și în 2012); întrucât „protecția relațiilor internaționale” a fost cel de-al doilea motiv invocat în numeroase cazuri de către Consiliu; întrucât, în cazul Parlamentului, „protecția vieții private și a integrității persoanelor” a constituit excepția cea mai frecventă; |
| --- | --- |

V.

întrucât motivul invocat cel mai frecvent pentru a justifica excepțiile îl constituie „protecția procesului decizional”, utilizat de Comisie și Consiliu în urma unor cereri inițiale (Comisia: de la 17 %, în 2011, la 20 %, în 2012; Consiliul: 41 %, atât în 2011, cât și în 2012); întrucât „protecția relațiilor internaționale” a fost cel de-al doilea motiv invocat în numeroase cazuri de către Consiliu; întrucât, în cazul Parlamentului, „protecția vieții private și a integrității persoanelor” a constituit excepția cea mai frecventă;

| W. | întrucât instituțiile nu au pus în aplicare articolul 15 alineatul (2) și articolul 15 alineatul (3) al cincilea paragraf din TFUE în ceea ce privește obligația Parlamentului European și a Consiliului de a se întruni în public în cazul în care dezbat un proiect de act legislativ și de a asigura publicarea documentelor privind procedurile legislative în condițiile prevăzute de regulamentele menționate la articolul 15 alineatul (3) al doilea paragraf; |
| --- | --- |

W.

întrucât instituțiile nu au pus în aplicare articolul 15 alineatul (2) și articolul 15 alineatul (3) al cincilea paragraf din TFUE în ceea ce privește obligația Parlamentului European și a Consiliului de a se întruni în public în cazul în care dezbat un proiect de act legislativ și de a asigura publicarea documentelor privind procedurile legislative în condițiile prevăzute de regulamentele menționate la articolul 15 alineatul (3) al doilea paragraf;

| X. | întrucât la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 se prevede o excepție de la transparență „în cazul în care divulgarea conținutului [unui document] ar aduce gravă atingere procesului decizional al acestei instituții, cu excepția cazului în care un interes public superior justifică divulgarea conținutului documentului în cauză”; întrucât această dispoziție este anterioară Tratatului de la Lisabona și trebuie aliniată la articolul 15 din TFUE; |
| --- | --- |

X.

întrucât la articolul 4 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 se prevede o excepție de la transparență „în cazul în care divulgarea conținutului [unui document] ar aduce gravă atingere procesului decizional al acestei instituții, cu excepția cazului în care un interes public superior justifică divulgarea conținutului documentului în cauză”; întrucât această dispoziție este anterioară Tratatului de la Lisabona și trebuie aliniată la articolul 15 din TFUE;

| Y. | întrucât hotărârea Curții de Justiție în cauza Access Info Europe
   (15) a confirmat că publicarea numelor statelor membre și a propunerilor lor nu cauzează prejudicii procesului decizional; întrucât Tribunalul a stabilit în hotărârea sa anterioară din această cauză că „exercitarea de către cetățeni a drepturilor lor democratice presupune posibilitatea de a urmări în detaliu procesul decizional”; |
| --- | --- |

Y.

întrucât hotărârea Curții de Justiție în cauza Access Info Europe
   (15) a confirmat că publicarea numelor statelor membre și a propunerilor lor nu cauzează prejudicii procesului decizional; întrucât Tribunalul a stabilit în hotărârea sa anterioară din această cauză că „exercitarea de către cetățeni a drepturilor lor democratice presupune posibilitatea de a urmări în detaliu procesul decizional”;

| Z. | întrucât acordurile internaționale influențează legislația Uniunii Europene; întrucât documentele legate de acestea ar trebui, în principiu, să fie publice, fără a se aduce atingere excepțiilor legitime; întrucât exceptarea pe motiv de protecție a relațiilor internaționale se aplică în conformitate cu punctul 19 din hotărârea pronunțată în cauza In ‘t Veld împotriva Consiliului (T-529/09); |
| --- | --- |

Z.

întrucât acordurile internaționale influențează legislația Uniunii Europene; întrucât documentele legate de acestea ar trebui, în principiu, să fie publice, fără a se aduce atingere excepțiilor legitime; întrucât exceptarea pe motiv de protecție a relațiilor internaționale se aplică în conformitate cu punctul 19 din hotărârea pronunțată în cauza In ‘t Veld împotriva Consiliului (T-529/09);

| AA. | întrucât trilogurile dintre Comisie, Parlament și Consiliu sunt decisive pentru formularea legislației Uniunii Europene; întrucât trilogurile nu sunt publice, iar documentele referitoare la trilogurile informale, inclusiv ordinile de zi și rapoartele de sinteză, nu sunt puse în mod automat nici la dispoziția publicului, nici la dispoziția Parlamentului, ceea ce contravine articolului 15 din TFUE; |
| --- | --- |

AA.

întrucât trilogurile dintre Comisie, Parlament și Consiliu sunt decisive pentru formularea legislației Uniunii Europene; întrucât trilogurile nu sunt publice, iar documentele referitoare la trilogurile informale, inclusiv ordinile de zi și rapoartele de sinteză, nu sunt puse în mod automat nici la dispoziția publicului, nici la dispoziția Parlamentului, ceea ce contravine articolului 15 din TFUE;

| AB. | întrucât documentele redactate sau deținute de către Președinția Consiliului în legătură cu activitățile desfășurate în cadrul exercitării acestui rol ar trebui să fie accesibile în conformitate cu normele Uniunii Europene în materie de transparență; |
| --- | --- |

AB.

întrucât documentele redactate sau deținute de către Președinția Consiliului în legătură cu activitățile desfășurate în cadrul exercitării acestui rol ar trebui să fie accesibile în conformitate cu normele Uniunii Europene în materie de transparență;

| AC. | întrucât negocierile privind revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 au intrat în impas; întrucât noul instrument va trebui să ofere un grad mult mai ridicat de transparență comparativ cu situația actuală; |
| --- | --- |

AC.

întrucât negocierile privind revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 au intrat în impas; întrucât noul instrument va trebui să ofere un grad mult mai ridicat de transparență comparativ cu situația actuală;

| AD. | întrucât, la Parlament, cererile de ședințe cu ușile închise ar trebui analizate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1049/2001; întrucât aceste cereri sunt evaluate de Parlament de la caz la caz și nu se acordă automat; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, la Parlament, cererile de ședințe cu ușile închise ar trebui analizate în conformitate cu dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 1049/2001; întrucât aceste cereri sunt evaluate de Parlament de la caz la caz și nu se acordă automat;

| AE. | întrucât clasificarea documentelor în funcție de două niveluri de confidențialitate care se încadrează în domeniul de aplicare al Acordului-cadru din 2010 privind relațiile dintre Parlament și Comisie sau drept „documente sensibile” în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să se efectueze pe baza unei analize minuțioase și specifice fiecărui caz în parte; întrucât clasificarea excesivă conduce la o confidențialitate inutilă și disproporționată a documentelor și la desfășurarea reuniunilor cu ușile închise fără motiv valabil; |
| --- | --- |

AE.

întrucât clasificarea documentelor în funcție de două niveluri de confidențialitate care se încadrează în domeniul de aplicare al Acordului-cadru din 2010 privind relațiile dintre Parlament și Comisie sau drept „documente sensibile” în temeiul articolului 9 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să se efectueze pe baza unei analize minuțioase și specifice fiecărui caz în parte; întrucât clasificarea excesivă conduce la o confidențialitate inutilă și disproporționată a documentelor și la desfășurarea reuniunilor cu ușile închise fără motiv valabil;

| AF. | întrucât transparența constituie în continuare regula generală, inclusiv în legătură cu un program de clemență în cadrul investigațiilor privind cartelurile; întrucât interzicerea automată a divulgării constituie o încălcare a regulii transparenței, astfel cum este prevăzută de tratate; întrucât secretul constituie excepția și trebuie justificat de la caz la caz de instanțele naționale în ceea ce privește acțiunile în despăgubire; |
| --- | --- |

AF.

întrucât transparența constituie în continuare regula generală, inclusiv în legătură cu un program de clemență în cadrul investigațiilor privind cartelurile; întrucât interzicerea automată a divulgării constituie o încălcare a regulii transparenței, astfel cum este prevăzută de tratate; întrucât secretul constituie excepția și trebuie justificat de la caz la caz de instanțele naționale în ceea ce privește acțiunile în despăgubire;

| AG. | întrucât se recomandă să se elaboreze orientări ale Uniunii Europene care să le ofere judecătorilor un instrument util; întrucât este necesar ca astfel de orientări să facă distincția între documentele unei societăți și dosarele privind carteluri aflate în posesia Comisiei; |
| --- | --- |

AG.

întrucât se recomandă să se elaboreze orientări ale Uniunii Europene care să le ofere judecătorilor un instrument util; întrucât este necesar ca astfel de orientări să facă distincția între documentele unei societăți și dosarele privind carteluri aflate în posesia Comisiei;

Dreptul de acces la documente

| 1. | reamintește că transparența constituie regula generală și că Tratatul de la Lisabona prevede dreptul fundamental de acces la documente; |
| --- | --- |

1.

reamintește că transparența constituie regula generală și că Tratatul de la Lisabona prevede dreptul fundamental de acces la documente;

| 2. | reamintește că accesul cât mai larg posibil al publicului la documente este necesar pentru a permite în mod eficace cetățenilor și societății civile să formuleze observații cu privire la toate aspectele activității UE; |
| --- | --- |

2.

reamintește că accesul cât mai larg posibil al publicului la documente este necesar pentru a permite în mod eficace cetățenilor și societății civile să formuleze observații cu privire la toate aspectele activității UE;

| 3. | reamintește că transparența consolidează încrederea publicului în instituțiile europene, permițându-le cetățenilor să fie informați și să participe la procesul decizional al Uniunii și să contribuie astfel la creșterea nivelului de democrație din UE; |
| --- | --- |

3.

reamintește că transparența consolidează încrederea publicului în instituțiile europene, permițându-le cetățenilor să fie informați și să participe la procesul decizional al Uniunii și să contribuie astfel la creșterea nivelului de democrație din UE;

| 4. | reamintește că la baza oricărei decizii prin care se refuză accesul la documente trebuie să stea excepții prevăzute de legislație și definite în termeni clari și în mod strict, însoțite de justificări fundamentate și concrete, care să le permită cetățenilor să înțeleagă de ce a fost refuzat accesul și să se prevaleze în mod eficient de căile de atac pe care le au la dispoziție; |
| --- | --- |

4.

reamintește că la baza oricărei decizii prin care se refuză accesul la documente trebuie să stea excepții prevăzute de legislație și definite în termeni clari și în mod strict, însoțite de justificări fundamentate și concrete, care să le permită cetățenilor să înțeleagă de ce a fost refuzat accesul și să se prevaleze în mod eficient de căile de atac pe care le au la dispoziție;

| 5. | reamintește necesitatea găsirii unui echilibru adecvat între transparență și protecția datelor, așa cum indică în mod clar jurisprudența din cauza Bavarian Lager, și subliniază că protecția datelor nu ar trebui „deturnată”, în special pentru a acoperi conflicte de interese sau influențe necuvenite în contextul administrației și luării de decizii în cadrul UE; relevă că hotărârea Curții de Justiție în cauza Bavarian Lager se bazează pe formularea actuală a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și nu împiedică modificarea acesteia, ceea ce este necesar și urgent, în special în urma proclamării fără echivoc a dreptului de acces la documente în cuprinsul tratatelor și al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

5.

reamintește necesitatea găsirii unui echilibru adecvat între transparență și protecția datelor, așa cum indică în mod clar jurisprudența din cauza Bavarian Lager, și subliniază că protecția datelor nu ar trebui „deturnată”, în special pentru a acoperi conflicte de interese sau influențe necuvenite în contextul administrației și luării de decizii în cadrul UE; relevă că hotărârea Curții de Justiție în cauza Bavarian Lager se bazează pe formularea actuală a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 și nu împiedică modificarea acesteia, ceea ce este necesar și urgent, în special în urma proclamării fără echivoc a dreptului de acces la documente în cuprinsul tratatelor și al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| 6. | solicită instituțiilor, organelor și agențiilor să aplice cu strictețe Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, ținând seama pe deplin de corpusul jurisprudențial aferent regulamentului menționat mai sus și armonizând normele lor interne existente după spiritul și litera regulamentului, în special în ceea ce privește termenele de răspuns la cererile de acces la documente, asigurând în același timp faptul că acest lucru nu are drept consecință termene mai lungi; solicită Consiliului să publice procese-verbale ale reuniunilor grupurilor de lucru ale Consiliului, care să includă, având în vedere cauza Access Info Europe, denumirile statelor membre și propunerile lor; |
| --- | --- |

6.

solicită instituțiilor, organelor și agențiilor să aplice cu strictețe Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, ținând seama pe deplin de corpusul jurisprudențial aferent regulamentului menționat mai sus și armonizând normele lor interne existente după spiritul și litera regulamentului, în special în ceea ce privește termenele de răspuns la cererile de acces la documente, asigurând în același timp faptul că acest lucru nu are drept consecință termene mai lungi; solicită Consiliului să publice procese-verbale ale reuniunilor grupurilor de lucru ale Consiliului, care să includă, având în vedere cauza Access Info Europe, denumirile statelor membre și propunerile lor;

| 7. | solicită instituțiilor, organelor și agențiilor ca, la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, să evalueze cu strictețe posibilitățile de divulgare parțială a unui document, unui tabel, unui grafic, unui paragraf sau a unei fraze; |
| --- | --- |

7.

solicită instituțiilor, organelor și agențiilor ca, la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, să evalueze cu strictețe posibilitățile de divulgare parțială a unui document, unui tabel, unui grafic, unui paragraf sau a unei fraze;

| 8. | solicită instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE să continue să dezvolte o abordare mai proactivă privind transparența, punând la dispoziția publicului pe site-urile lor internet cât mai multe categorii de documente, inclusiv documente administrative interne și prin includerea acestora în registrele lor publice; consideră că această abordare contribuie la asigurarea unei transparențe eficace, precum și la prevenirea litigiilor inutile, care ar putea genera costuri și sarcini inutile atât pentru instituții, cât și pentru cetățeni; |
| --- | --- |

8.

solicită instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE să continue să dezvolte o abordare mai proactivă privind transparența, punând la dispoziția publicului pe site-urile lor internet cât mai multe categorii de documente, inclusiv documente administrative interne și prin includerea acestora în registrele lor publice; consideră că această abordare contribuie la asigurarea unei transparențe eficace, precum și la prevenirea litigiilor inutile, care ar putea genera costuri și sarcini inutile atât pentru instituții, cât și pentru cetățeni;

| 9. | solicită instituțiilor, organelor și agențiilor să aplice pe deplin articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 și să instituie registre de documente având structuri clare și accesibile, informații actualizate cu regularitate privind noile documente realizate și înregistrate, includerea trimiterilor la documente nepublice și, pentru a oferi asistență utilizatorilor publici, orientări cu privire la tipurile de documente păstrate într-un registru dat; |
| --- | --- |

9.

solicită instituțiilor, organelor și agențiilor să aplice pe deplin articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 și să instituie registre de documente având structuri clare și accesibile, informații actualizate cu regularitate privind noile documente realizate și înregistrate, includerea trimiterilor la documente nepublice și, pentru a oferi asistență utilizatorilor publici, orientări cu privire la tipurile de documente păstrate într-un registru dat;

| 10. | solicită instituțiilor, organelor și agențiilor să publice sistematic și fără întârziere în registrele lor de documente toate documentele care nu se aflau anterior la dispoziția publicului care au fost făcute publice prin intermediul cererilor de acces public; |
| --- | --- |

10.

solicită instituțiilor, organelor și agențiilor să publice sistematic și fără întârziere în registrele lor de documente toate documentele care nu se aflau anterior la dispoziția publicului care au fost făcute publice prin intermediul cererilor de acces public;

| 11. | solicită administrațiilor să ofere, în urma unei cereri inițiale, indicații complete cu privire la toate documentele care pot face obiectul unei cereri de acces la documente în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

11.

solicită administrațiilor să ofere, în urma unei cereri inițiale, indicații complete cu privire la toate documentele care pot face obiectul unei cereri de acces la documente în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1049/2001;

| 12. | subliniază faptul că a recurge la Ombudsmanul European reprezintă o opțiune utilă în cazul în care administrația competentă confirmă refuzul cu privire la accesul la un document; reamintește, cu toate acestea, că nu există niciun mijloc prin care deciziile Ombudsmanului să fie executate; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că a recurge la Ombudsmanul European reprezintă o opțiune utilă în cazul în care administrația competentă confirmă refuzul cu privire la accesul la un document; reamintește, cu toate acestea, că nu există niciun mijloc prin care deciziile Ombudsmanului să fie executate;

| 13. | subliniază faptul că soluționarea litigiilor presupune procese extrem de îndelungate, riscul unor cheltuieli ridicate, dacă nu chiar al unor costuri prohibitive, și un rezultat incert, impunând o povară nerezonabilă cetățenilor care doresc să conteste o decizie prin care li se refuză accesul (parțial); evidențiază faptul că, practic, aceasta înseamnă că nu există nicio cale de atac eficace împotriva unei decizii de respingere a unei cereri de acces la documente; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că soluționarea litigiilor presupune procese extrem de îndelungate, riscul unor cheltuieli ridicate, dacă nu chiar al unor costuri prohibitive, și un rezultat incert, impunând o povară nerezonabilă cetățenilor care doresc să conteste o decizie prin care li se refuză accesul (parțial); evidențiază faptul că, practic, aceasta înseamnă că nu există nicio cale de atac eficace împotriva unei decizii de respingere a unei cereri de acces la documente;

| 14. | solicită instituțiilor, organelor și agențiilor UE să adopte de urgență proceduri mai rapide, mai simple și mai accesibile de tratare a plângerilor împotriva refuzurilor de acordare a accesului, astfel încât să se reducă necesitatea recurgerii la proceduri de soluționare a litigiilor și să se creeze o veritabilă cultură a transparenței; |
| --- | --- |

14.

solicită instituțiilor, organelor și agențiilor UE să adopte de urgență proceduri mai rapide, mai simple și mai accesibile de tratare a plângerilor împotriva refuzurilor de acordare a accesului, astfel încât să se reducă necesitatea recurgerii la proceduri de soluționare a litigiilor și să se creeze o veritabilă cultură a transparenței;

| 15. | subliniază că rapoartele anuale ale trei instituții și a organismelor și agențiilor ar trebui să prezinte cifrele într-un format comparabil, care ar trebui să cuprindă, de exemplu, numărul de documente cerute, numărul de cereri, numărul de documente la care s-a acordat accesul (parțial), numărul cererilor acordate înainte și după cererea de confirmare și cifrele privind accesul acordat de Curte, accesul parțial acordat de Curte și accesul refuzat; |
| --- | --- |

15.

subliniază că rapoartele anuale ale trei instituții și a organismelor și agențiilor ar trebui să prezinte cifrele într-un format comparabil, care ar trebui să cuprindă, de exemplu, numărul de documente cerute, numărul de cereri, numărul de documente la care s-a acordat accesul (parțial), numărul cererilor acordate înainte și după cererea de confirmare și cifrele privind accesul acordat de Curte, accesul parțial acordat de Curte și accesul refuzat;

| 16. | solicită instituțiilor Uniunii Europene să se abțină de la a cere părții adverse să suporte cheltuielile de judecată și să se asigure că cetățenii nu sunt împiedicați să conteste deciziile din lipsă de mijloace; |
| --- | --- |

16.

solicită instituțiilor Uniunii Europene să se abțină de la a cere părții adverse să suporte cheltuielile de judecată și să se asigure că cetățenii nu sunt împiedicați să conteste deciziile din lipsă de mijloace;

| 17. | constată necesitatea ca statele membre să se adapteze la noul cadru privind transparența instituit prin Tratatul de la Lisabona, necesitate demonstrată de cauza Germania împotriva Comisiei (T-59/09), în care Germania s-a opus divulgării unor documente referitoare la o scrisoare de punere în întârziere care i-a fost adresată, invocând protecția interesului public în contextul „relațiilor internaționale”, în timp ce Tribunalul a hotărât că „relațiile internaționale” trebuie considerate drept un termen ce aparține dreptului Uniunii Europene și care, în consecință, nu este aplicabil comunicațiilor dintre Comisie și un stat membru; |
| --- | --- |

17.

constată necesitatea ca statele membre să se adapteze la noul cadru privind transparența instituit prin Tratatul de la Lisabona, necesitate demonstrată de cauza Germania împotriva Comisiei (T-59/09), în care Germania s-a opus divulgării unor documente referitoare la o scrisoare de punere în întârziere care i-a fost adresată, invocând protecția interesului public în contextul „relațiilor internaționale”, în timp ce Tribunalul a hotărât că „relațiile internaționale” trebuie considerate drept un termen ce aparține dreptului Uniunii Europene și care, în consecință, nu este aplicabil comunicațiilor dintre Comisie și un stat membru;

| 18. | solicită instituțiilor Uniunii Europene să își îmbunătățească termenele în care răspund cererilor de acces la documente și cererilor de confirmare; |
| --- | --- |

18.

solicită instituțiilor Uniunii Europene să își îmbunătățească termenele în care răspund cererilor de acces la documente și cererilor de confirmare;

| 19. | decide să examineze modul în care deliberările din cadrul Biroului său și al Conferinței președinților pot deveni mai transparente, cum ar fi prin menținerea de procese-verbale detaliate și prin punerea lor la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

19.

decide să examineze modul în care deliberările din cadrul Biroului său și al Conferinței președinților pot deveni mai transparente, cum ar fi prin menținerea de procese-verbale detaliate și prin punerea lor la dispoziția publicului;

Revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001

| 20. | își exprimă dezamăgirea privind faptul că, începând din decembrie 2011, când a adoptat poziția sa în primă lectură cu privire la revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, nu s-a înregistrat niciun progres, întrucât Consiliul și Comisia nu au părut pregătite să lanseze negocieri substanțiale; solicită, prin urmare, Consiliului să progreseze cu revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001; solicită Consiliului și Parlamentului să ajungă la un acord asupra unui nou instrument care să ofere un grad mult mai ridicat de transparență, inclusiv punerea în aplicare efectivă a articolului 15 din TFUE; |
| --- | --- |

20.

își exprimă dezamăgirea privind faptul că, începând din decembrie 2011, când a adoptat poziția sa în primă lectură cu privire la revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001, nu s-a înregistrat niciun progres, întrucât Consiliul și Comisia nu au părut pregătite să lanseze negocieri substanțiale; solicită, prin urmare, Consiliului să progreseze cu revizuirea Regulamentului (CE) nr. 1049/2001; solicită Consiliului și Parlamentului să ajungă la un acord asupra unui nou instrument care să ofere un grad mult mai ridicat de transparență, inclusiv punerea în aplicare efectivă a articolului 15 din TFUE;

| 21. | solicită tuturor instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE să aplice Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 în mod coerent cu dispozițiile Convenției de la Aarhus; susține pe deplin politica Agenției Europene pentru Medicamente de a publica la cerere rapoarte privind trialurile clinice legate de medicamentele de pe piața europeană, după finalizarea procesului decizional privind medicamentul în cauză; subliniază faptul că orice revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să respecte pe deplin Convenția de la Aarhus și ar trebui să definească orice derogare în conformitate cu aceasta; |
| --- | --- |

21.

solicită tuturor instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE să aplice Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 în mod coerent cu dispozițiile Convenției de la Aarhus; susține pe deplin politica Agenției Europene pentru Medicamente de a publica la cerere rapoarte privind trialurile clinice legate de medicamentele de pe piața europeană, după finalizarea procesului decizional privind medicamentul în cauză; subliniază faptul că orice revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1049/2001 ar trebui să respecte pe deplin Convenția de la Aarhus și ar trebui să definească orice derogare în conformitate cu aceasta;

| 22. | recomandă ca fiecare instituție sau organ al Uniunii Europene să numească în cadrul structurilor sale de conducere un responsabil cu transparența, ale cărui atribuții să cuprindă respectarea normelor și îmbunătățirea practicilor; |
| --- | --- |

22.

recomandă ca fiecare instituție sau organ al Uniunii Europene să numească în cadrul structurilor sale de conducere un responsabil cu transparența, ale cărui atribuții să cuprindă respectarea normelor și îmbunătățirea practicilor;

| 23. | solicită tuturor instituțiilor să evalueze și, după caz, să își revizuiască dispozițiile interne referitoare la raportarea neregulilor și solicită să se prevadă protecția denunțătorilor; solicită în special Comisiei să raporteze Parlamentului experiențele sale privind noile norme în materie de denunțare pentru personalul UE adoptate în 2012 și privind măsurile de punere în aplicare a acestora; solicită Comisiei să prezinte o propunere privind protecția denunțătorilor nu numai din punct de vedere moral, ci și din punct de vedere financiar, pentru a proteja și a susține în mod corespunzător denunțătorii în cadrul sistemului democratic; |
| --- | --- |

23.

solicită tuturor instituțiilor să evalueze și, după caz, să își revizuiască dispozițiile interne referitoare la raportarea neregulilor și solicită să se prevadă protecția denunțătorilor; solicită în special Comisiei să raporteze Parlamentului experiențele sale privind noile norme în materie de denunțare pentru personalul UE adoptate în 2012 și privind măsurile de punere în aplicare a acestora; solicită Comisiei să prezinte o propunere privind protecția denunțătorilor nu numai din punct de vedere moral, ci și din punct de vedere financiar, pentru a proteja și a susține în mod corespunzător denunțătorii în cadrul sistemului democratic;

Raportarea

| 24. | solicită tuturor instituțiilor, organelor și agențiilor Uniunii Europene să își armonizeze rapoartele anuale privind accesul la documente și să prezinte statistici similare, sub o formă compatibilă și prezentând gradul maxim posibil de integralitate și exhaustivitate (ca, de exemplu, tabelele din anexă care permit compararea directă); |
| --- | --- |

24.

solicită tuturor instituțiilor, organelor și agențiilor Uniunii Europene să își armonizeze rapoartele anuale privind accesul la documente și să prezinte statistici similare, sub o formă compatibilă și prezentând gradul maxim posibil de integralitate și exhaustivitate (ca, de exemplu, tabelele din anexă care permit compararea directă);

| 25. | solicită instituțiilor, organelor și agențiilor Uniunii Europene să adopte recomandările propuse de Parlament în rezoluțiile sale anterioare referitoare la accesul publicului la documente; |
| --- | --- |

25.

solicită instituțiilor, organelor și agențiilor Uniunii Europene să adopte recomandările propuse de Parlament în rezoluțiile sale anterioare referitoare la accesul publicului la documente;

| 26. | solicită instituțiilor Uniunii Europene să includă în cadrul rapoartelor lor anuale privind transparența un răspuns la recomandările Parlamentului; |
| --- | --- |

26.

solicită instituțiilor Uniunii Europene să includă în cadrul rapoartelor lor anuale privind transparența un răspuns la recomandările Parlamentului;

Documente legislative

| 27. | solicită Comisiei să crească gradul de transparență al grupurilor de experți și al grupurilor din cadrul procedurii de comitologie, organizând în public reuniunile acestora și publicând procedura de recrutare a membrilor lor, precum și informații privind apartenența, procedurile, documentele examinate, voturile, deciziile și procesele-verbale ale reuniunilor, fiind indicat ca toate acestea să fie publicate online într-un format standard; subliniază că membrii grupurilor de experți și ai grupurilor din cadrul procedurii de comitologie trebuie să declare în prealabil dacă au interese personale cu privire la subiectele dezbătute; solicită Comisiei să îmbunătățească și să pună pe deplin în aplicare, pentru toate direcțiile generale, orientările interne privind procedura de recrutare (privind componența echilibrată, politica în materie de conflicte de interese, licitațiile publice) și normele de rambursare și să raporteze pe această temă nu numai în cadrul raportului anual privind accesul la documente, ci și în rapoartele de activitate anuale ale direcțiilor generale; solicită Comisiei în special elaborarea de rapoarte cu privire la Grupul consultativ al părților interesate ale Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP); |
| --- | --- |

27.

solicită Comisiei să crească gradul de transparență al grupurilor de experți și al grupurilor din cadrul procedurii de comitologie, organizând în public reuniunile acestora și publicând procedura de recrutare a membrilor lor, precum și informații privind apartenența, procedurile, documentele examinate, voturile, deciziile și procesele-verbale ale reuniunilor, fiind indicat ca toate acestea să fie publicate online într-un format standard; subliniază că membrii grupurilor de experți și ai grupurilor din cadrul procedurii de comitologie trebuie să declare în prealabil dacă au interese personale cu privire la subiectele dezbătute; solicită Comisiei să îmbunătățească și să pună pe deplin în aplicare, pentru toate direcțiile generale, orientările interne privind procedura de recrutare (privind componența echilibrată, politica în materie de conflicte de interese, licitațiile publice) și normele de rambursare și să raporteze pe această temă nu numai în cadrul raportului anual privind accesul la documente, ci și în rapoartele de activitate anuale ale direcțiilor generale; solicită Comisiei în special elaborarea de rapoarte cu privire la Grupul consultativ al părților interesate ale Parteneriatului transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP);

| 28. | solicită Comisiei, Consiliului și Parlamentului să asigure un grad sporit de transparență al trilogurilor informale, organizând reuniunile în public, publicând documentația, inclusiv calendarele, ordinile de zi, procesele-verbale, documentele examinate, amendamentele, deciziile luate, informații privind delegațiile statelor membre și pozițiile și procesele-verbale ale acestora, într-un mediu online standardizat și ușor accesibil, în mod automat și fără a aduce atingere derogărilor enumerate la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei, Consiliului și Parlamentului să asigure un grad sporit de transparență al trilogurilor informale, organizând reuniunile în public, publicând documentația, inclusiv calendarele, ordinile de zi, procesele-verbale, documentele examinate, amendamentele, deciziile luate, informații privind delegațiile statelor membre și pozițiile și procesele-verbale ale acestora, într-un mediu online standardizat și ușor accesibil, în mod automat și fără a aduce atingere derogărilor enumerate la articolul 4 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001;

| 29. | reamintește că articolul 9, referitor la documentele sensibile, din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 este un compromis care nu mai reflectă noile obligații constituționale și juridice aplicabile după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; |
| --- | --- |

29.

reamintește că articolul 9, referitor la documentele sensibile, din Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 este un compromis care nu mai reflectă noile obligații constituționale și juridice aplicabile după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona;

| 30. | solicită instituțiilor, organelor și agențiilor UE să mențină actualizate cifrele publice privind numărul de documente clasificate pe care îl dețin, în funcție de clasificarea lor; |
| --- | --- |

30.

solicită instituțiilor, organelor și agențiilor UE să mențină actualizate cifrele publice privind numărul de documente clasificate pe care îl dețin, în funcție de clasificarea lor;

Clasificarea documentelor

| 31. | solicită Comisiei să propună un regulament care să stabilească norme și criterii clare de clasificare a documentelor de către instituțiile, organele și agențiile Uniunii Europene; |
| --- | --- |

31.

solicită Comisiei să propună un regulament care să stabilească norme și criterii clare de clasificare a documentelor de către instituțiile, organele și agențiile Uniunii Europene;

| 32. | solicită instituțiilor să analizeze și să justifice cererile de organizare de reuniuni cu ușile închise în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001; |
| --- | --- |

32.

solicită instituțiilor să analizeze și să justifice cererile de organizare de reuniuni cu ușile închise în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001;

| 33. | solicită instituțiilor Uniunii să înființeze o autoritate de supraveghere independentă a Uniunii Europene însărcinată cu clasificarea documentelor și cu examinarea cererilor de organizare de reuniuni cu ușile închise; |
| --- | --- |

33.

solicită instituțiilor Uniunii să înființeze o autoritate de supraveghere independentă a Uniunii Europene însărcinată cu clasificarea documentelor și cu examinarea cererilor de organizare de reuniuni cu ușile închise;

Informații financiare

| 34. | solicită instituțiilor să pună la dispoziția publicului și să asigure accesul cetățenilor la documente privind bugetul Uniunii Europene, executarea acestuia și beneficiarii fondurilor și granturilor UE și subliniază că aceste documente sunt, de asemenea, accesibile prin intermediul unui site și al unei baze de date specifice care abordează transparența financiară în Uniune; |
| --- | --- |

34.

solicită instituțiilor să pună la dispoziția publicului și să asigure accesul cetățenilor la documente privind bugetul Uniunii Europene, executarea acestuia și beneficiarii fondurilor și granturilor UE și subliniază că aceste documente sunt, de asemenea, accesibile prin intermediul unui site și al unei baze de date specifice care abordează transparența financiară în Uniune;

Negocierile internaționale

| 35. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu aplicarea de rutină a excepției prevăzute pentru protecția relațiilor internaționale cu scopul de a justifica clasificarea documentelor; |
| --- | --- |

35.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu aplicarea de rutină a excepției prevăzute pentru protecția relațiilor internaționale cu scopul de a justifica clasificarea documentelor;

| 36. | reamintește că, în cazul în care o instituție decide să refuze accesul la un document a cărui comunicare îi este cerută, acesteia îi revine, în principiu, obligația de a furniza explicații cu privire la modul în care comunicarea acestui document ar putea să aducă atingere concret și efectiv interesului public în ceea ce privește relațiile internaționale; |
| --- | --- |

36.

reamintește că, în cazul în care o instituție decide să refuze accesul la un document a cărui comunicare îi este cerută, acesteia îi revine, în principiu, obligația de a furniza explicații cu privire la modul în care comunicarea acestui document ar putea să aducă atingere concret și efectiv interesului public în ceea ce privește relațiile internaționale;

| 37. | subliniază că, indiferent de aceste principii, obligația menționată mai sus nu este încă aplicată în practică, fapt demonstrat de hotărârea Tribunalului în Cauza T-529/09 (In ‘t Veld împotriva Consiliului) privind refuzul Consiliului de a oferi acces la un aviz al serviciului său juridic referitor la acordul TFTP dintre UE și SUA; |
| --- | --- |

37.

subliniază că, indiferent de aceste principii, obligația menționată mai sus nu este încă aplicată în practică, fapt demonstrat de hotărârea Tribunalului în Cauza T-529/09 (In ‘t Veld împotriva Consiliului) privind refuzul Consiliului de a oferi acces la un aviz al serviciului său juridic referitor la acordul TFTP dintre UE și SUA;

Avizele serviciilor juridice

| 38. | subliniază că, în principiu, avizele serviciilor juridice ale instituțiilor trebuie divulgate, după cum a subliniat Curtea în hotărârea pronunțată în cauza Turco, apreciind că „Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 vizează, astfel cum se arată în considerentul (4) și la articolul 1, conferirea către public a unui drept de acces la documentele instituțiilor care să fie cât mai larg posibil” (16); |
| --- | --- |

38.

subliniază că, în principiu, avizele serviciilor juridice ale instituțiilor trebuie divulgate, după cum a subliniat Curtea în hotărârea pronunțată în cauza Turco, apreciind că „Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 vizează, astfel cum se arată în considerentul (4) și la articolul 1, conferirea către public a unui drept de acces la documentele instituțiilor care să fie cât mai larg posibil” (16);

| 39. | reamintește că, înainte de a stabili dacă se aplică sau nu excepția prevăzută la articolul 4 alineatul (2) a doua liniuță, referitoare la protecția consultanței juridice, instituția în cauză trebuie să se asigure că documentul a cărui divulgare este cerută privește într-adevăr consultanța juridică și, în caz afirmativ, să stabilească părțile acestuia care sunt efectiv avute în vedere și, prin urmare, susceptibile să intre în domeniul de aplicare al excepției respective (|Turco, punctul 38); |
| --- | --- |

39.

reamintește că, înainte de a stabili dacă se aplică sau nu excepția prevăzută la articolul 4 alineatul (2) a doua liniuță, referitoare la protecția consultanței juridice, instituția în cauză trebuie să se asigure că documentul a cărui divulgare este cerută privește într-adevăr consultanța juridică și, în caz afirmativ, să stabilească părțile acestuia care sunt efectiv avute în vedere și, prin urmare, susceptibile să intre în domeniul de aplicare al excepției respective (|Turco, punctul 38);

| 40. | solicită instituțiilor să se conformeze hotărârii pronunțate în cauza Turco privind avizele serviciilor juridice elaborate în cadrul procesului legislativ, în care se afirmă că „tocmai transparența în această privință, care permite ca divergențele dintre mai multe puncte de vedere să fie dezbătute în mod deschis, contribuie la conferirea unui grad mai mare de legitimitate instituțiilor în percepția cetățenilor europeni și la creșterea încrederii în acestea” și că, „[de] fapt, mai degrabă absența informației și a dezbaterii este cea susceptibilă să nască îndoieli în spiritul cetățenilor, nu numai cu privire la legalitatea unui act izolat, dar și cu privire la legitimitatea procesului de decizie în ansamblul său” (17); |
| --- | --- |

40.

solicită instituțiilor să se conformeze hotărârii pronunțate în cauza Turco privind avizele serviciilor juridice elaborate în cadrul procesului legislativ, în care se afirmă că „tocmai transparența în această privință, care permite ca divergențele dintre mai multe puncte de vedere să fie dezbătute în mod deschis, contribuie la conferirea unui grad mai mare de legitimitate instituțiilor în percepția cetățenilor europeni și la creșterea încrederii în acestea” și că, „[de] fapt, mai degrabă absența informației și a dezbaterii este cea susceptibilă să nască îndoieli în spiritul cetățenilor, nu numai cu privire la legalitatea unui act izolat, dar și cu privire la legitimitatea procesului de decizie în ansamblul său” (17);

| 41. | subliniază că, astfel cum s-a stabilit în hotărârea pronunțată în cauza In ‘t Veld împotriva Consiliului (T-529/09) (18), o atingere concretă și previzibilă adusă interesului în cauză nu poate fi stabilită nici ca urmare a unei simple temeri de a divulga cetățenilor UE divergențele de opinii dintre instituții în raport cu temeiul juridic al acțiunii internaționale a Uniunii și, astfel, de a induce un dubiu privind legalitatea acestei acțiuni; |
| --- | --- |

41.

subliniază că, astfel cum s-a stabilit în hotărârea pronunțată în cauza In ‘t Veld împotriva Consiliului (T-529/09) (18), o atingere concretă și previzibilă adusă interesului în cauză nu poate fi stabilită nici ca urmare a unei simple temeri de a divulga cetățenilor UE divergențele de opinii dintre instituții în raport cu temeiul juridic al acțiunii internaționale a Uniunii și, astfel, de a induce un dubiu privind legalitatea acestei acțiuni;

Clemența în cadrul investigațiilor privind cartelurile

| 42. | subliniază faptul că Curtea de Justiție a hotărât, în cauza C-536/11, punctul 43, că „fiecare cerere de acces la [dosarul privind un cartel] [trebuie] să facă obiectul unei aprecieri de la caz la caz [de către instanțele naționale], care să ia în considerare toate elementele cauzei”; |
| --- | --- |

42.

subliniază faptul că Curtea de Justiție a hotărât, în cauza C-536/11, punctul 43, că „fiecare cerere de acces la [dosarul privind un cartel] [trebuie] să facă obiectul unei aprecieri de la caz la caz [de către instanțele naționale], care să ia în considerare toate elementele cauzei”;

o

o o

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Ombudsmanului European, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

43.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, precum și Ombudsmanului European, Autorității Europene pentru Protecția Datelor și Consiliului Europei.

---

(1)  JO L 145, 31.5.2001, p. 43.

(2)  JO L 243, 27.9.2003, p. 1.

(3)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 72.

(4)  A se vedea hotărârea pronunțată în cauza IFAW împotriva Comisiei (C-135/11 P), care, la punctul 75, afirmă că, „în lipsa consultării chiar de către Tribunal a scrisorii menționate, acesta nu era în măsură să aprecieze in concret dacă accesul la respectivul document putea fi refuzat în mod valabil în temeiul excepțiilor”.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0369.

(6)  JO C 286 E, 22.10.2010, p.12.

(7)  In ’t Veld împotriva Consiliului (T-529/09), punctul 19.

(8)  In ’t Veld împotriva Consiliului (T-529/09), punctul 75.

(9)  Comisia nu oferă detalii cu privire la documentele specifice care i-au fost solicitate. Numărul cererilor inițiale având drept obiect documente ale Comisiei este de 6 447 în 2011 și de 6 014 în 2012.

(10)  Consiliul împotriva In 't Veld (intervenție a Parlamentului European în sprijinul lui In ‘t Veld).

(11)  Cauzele Batchelor (T-362/08), IFAW II (T-250/08), Navigazione Libera del Golfo (T-109/05 și T-444/05), Jordana (T-161/04), CDC (T-437/08) și LPN (T-29/08).

(12)  Germania împotriva Comisiei (T-59/09), EnBW împotriva Comisiei (T-344/08), Sviluppo Globale (T-6/10), Internationaler Hilfsfonds (T-300/10), European Dynamics (T-167/10).

(13)  Cealaltă cauză este Dennekamp (T-82/08), în care Tribunalul a confirmat decizia Parlamentului din motive legate de protecția datelor cu caracter personal.

(14)  A se consulta cauza IFAW având drept obiect documente ce provin dintr-un stat membru și obligația Tribunalului de a analiza documentele în cauză și alte două cauze referitoare la procedurile de control al fuziunilor, Agrofert (C-477/10 P) și Éditions Odile Jacob (C-404/10 P). Aceste trei hotărâri ale Curții nu sunt descrise în raportul anual al Comisiei.

(15)  Consiliul Uniunii Europene împotriva Access Info Europe, Cauza C-280/11 P.

(16)  Cauzele conexate Suedia și Turco împotriva Consiliului și a Comisiei (C-39/05 P și C-52/05 P), punctul 35.

(17)  Cauzele conexate Suedia și Turco împotriva Consiliului și a Comisiei (C-39/05 P și C-52/05 P), punctul 59.

(18)  In ’t Veld împotriva Consiliului (T-529/09), punctul 75.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/35 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/35

---

P7_TA(2014)0204

Activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2013

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în anul 2013 (2014/2008(INI))

(2017/C 378/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere importanța dreptului de a adresa petiții și importanța informării imediate a organismelor parlamentare cu privire la preocupările specifice și punctele de vedere ale cetățenilor și rezidenților europeni, în conformitate cu articolele 24 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere importanța dreptului de a adresa petiții și importanța informării imediate a organismelor parlamentare cu privire la preocupările specifice și punctele de vedere ale cetățenilor și rezidenților europeni, în conformitate cu articolele 24 și 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 44 privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolul 44 privind dreptul de a adresa petiții Parlamentului European,

| — | având în vedere dispozițiile prevăzute de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în special articolele 258 și 260, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile prevăzute de Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor, în special articolele 258 și 260,

| — | având în vedere articolul 48 și articolul 202 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 și articolul 202 alineatul (8) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0131/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru petiții (A7-0131/2014),

| A. | întrucât numărul petițiilor primite în 2013, „Anul European al Cetățenilor”, este mai mare de 2 885, ceea ce reprezintă o creștere de 45 % față de 2012 și constatând că, în actuala legislatură, s-au înregistrat până în prezent aproape 10 000 de petiții; |
| --- | --- |

A.

întrucât numărul petițiilor primite în 2013, „Anul European al Cetățenilor”, este mai mare de 2 885, ceea ce reprezintă o creștere de 45 % față de 2012 și constatând că, în actuala legislatură, s-au înregistrat până în prezent aproape 10 000 de petiții;

| B. | întrucât, deși o astfel de cifră rămâne modestă în raport cu populația Uniunii Europene, aceasta denotă totuși o creștere semnificativă a gradului de conștientizare cu privire la dreptul de a adresa petiții și așteptările legitime cu privire la utilitatea procesului de petiționare, ca mijloc de a atrage atenția instituțiilor europene și statelor membre asupra preocupărilor cetățenilor, ale comunităților locale, ale ONG-urilor, ale asociațiilor de voluntariat și ale întreprinderilor private; |
| --- | --- |

B.

întrucât, deși o astfel de cifră rămâne modestă în raport cu populația Uniunii Europene, aceasta denotă totuși o creștere semnificativă a gradului de conștientizare cu privire la dreptul de a adresa petiții și așteptările legitime cu privire la utilitatea procesului de petiționare, ca mijloc de a atrage atenția instituțiilor europene și statelor membre asupra preocupărilor cetățenilor, ale comunităților locale, ale ONG-urilor, ale asociațiilor de voluntariat și ale întreprinderilor private;

| C. | întrucât cetățenii europeni sunt reprezentați direct de singura instituție aleasă de ei – Parlamentul European; întrucât dreptul la petiție le oferă șansa de a se adresa, într-un mod direct, reprezentanților săi; |
| --- | --- |

C.

întrucât cetățenii europeni sunt reprezentați direct de singura instituție aleasă de ei – Parlamentul European; întrucât dreptul la petiție le oferă șansa de a se adresa, într-un mod direct, reprezentanților săi;

| D. | întrucât dreptul de a adresa petiții îmbunătățește capacitatea de reacție a Parlamentului European în fața cetățenilor și a rezidenților Uniunii, putând oferi în același timp populației un mecanism deschis, democratic și transparent de obținere, atunci când acest lucru este legitim și justificat, a unei soluții extrajudiciare la plângerile lor, în special în cazurile în care acestea privesc probleme legate de punerea în aplicare a legislației europene; întrucât petițiile oferă într-adevăr un feedback valoros legislatorilor și organismelor executive, atât la nivelul UE, cât și la nivel național; |
| --- | --- |

D.

întrucât dreptul de a adresa petiții îmbunătățește capacitatea de reacție a Parlamentului European în fața cetățenilor și a rezidenților Uniunii, putând oferi în același timp populației un mecanism deschis, democratic și transparent de obținere, atunci când acest lucru este legitim și justificat, a unei soluții extrajudiciare la plângerile lor, în special în cazurile în care acestea privesc probleme legate de punerea în aplicare a legislației europene; întrucât petițiile oferă într-adevăr un feedback valoros legislatorilor și organismelor executive, atât la nivelul UE, cât și la nivel național;

| E. | întrucât este important să se prevină alte pierderi ireparabile în ceea ce privește biodiversitatea, în special în cadrul siturilor din rețeaua Natura 2000; întrucât statele membre s-au angajat să asigure protecția ariilor speciale de conservare, în conformitate cu „Directiva habitate” (92/43/CEE) și „Directiva păsări” (79/409/CEE); întrucât, deși Comisia poate controla integral respectarea legislației UE doar după ce autoritățile naționale adoptă o decizie definitivă, este important, în special în cazul mediului, să se verifice cât mai rapid dacă autoritățile locale, regionale și naționale aplică în mod corect toate cerințele de procedură relevante prevăzute de legislația Uniunii Europene, inclusiv dacă aplică principiul precauției; |
| --- | --- |

E.

întrucât este important să se prevină alte pierderi ireparabile în ceea ce privește biodiversitatea, în special în cadrul siturilor din rețeaua Natura 2000; întrucât statele membre s-au angajat să asigure protecția ariilor speciale de conservare, în conformitate cu „Directiva habitate” (92/43/CEE) și „Directiva păsări” (79/409/CEE); întrucât, deși Comisia poate controla integral respectarea legislației UE doar după ce autoritățile naționale adoptă o decizie definitivă, este important, în special în cazul mediului, să se verifice cât mai rapid dacă autoritățile locale, regionale și naționale aplică în mod corect toate cerințele de procedură relevante prevăzute de legislația Uniunii Europene, inclusiv dacă aplică principiul precauției;

| F. | întrucât este necesar să se intensifice participarea cetățenilor la procesul decizional al Uniunii Europene, în scopul consolidării legitimității și responsabilității acesteia; întrucât procesul de petiționare constituie, de asemenea, un mijloc de evaluare a tensiunilor existente în societățile europene, în special în perioade de criză economică și de tulburări sociale, cum ar fi cele rezultate din impactul generat de colapsul piețelor financiare mondiale și a sistemelor bancare asupra populației din Europa; amintind faptul că, în septembrie 2013, Comisia pentru petiții a organizat pe această temă o audiere publică la care au participat petiționari; întrucât multe petiții privind practicile financiare necorespunzătoare și abuzurile la adresa drepturilor consumatorilor din sectorul bancar, și, în special, consecințele dramatice ale evacuărilor din locuințe a unor familii întregi ca urmare a unor clauze ipotecare abuzive, au atras atenția comisiei; |
| --- | --- |

F.

întrucât este necesar să se intensifice participarea cetățenilor la procesul decizional al Uniunii Europene, în scopul consolidării legitimității și responsabilității acesteia; întrucât procesul de petiționare constituie, de asemenea, un mijloc de evaluare a tensiunilor existente în societățile europene, în special în perioade de criză economică și de tulburări sociale, cum ar fi cele rezultate din impactul generat de colapsul piețelor financiare mondiale și a sistemelor bancare asupra populației din Europa; amintind faptul că, în septembrie 2013, Comisia pentru petiții a organizat pe această temă o audiere publică la care au participat petiționari; întrucât multe petiții privind practicile financiare necorespunzătoare și abuzurile la adresa drepturilor consumatorilor din sectorul bancar, și, în special, consecințele dramatice ale evacuărilor din locuințe a unor familii întregi ca urmare a unor clauze ipotecare abuzive, au atras atenția comisiei;

| G. | întrucât petițiile adresate Comisiei pentru petiții au reprezentat de multe ori contribuții utile pentru activitățile altor comisii din cadrul Parlamentului European, însărcinate cu formularea unei legislații menite să stabilească o bază mai sigură, mai solidă, mai corectă și mai prosperă din punct de vedere socioeconomic și ecologic pentru viitorul tuturor cetățenilor și al rezidenților europeni; |
| --- | --- |

G.

întrucât petițiile adresate Comisiei pentru petiții au reprezentat de multe ori contribuții utile pentru activitățile altor comisii din cadrul Parlamentului European, însărcinate cu formularea unei legislații menite să stabilească o bază mai sigură, mai solidă, mai corectă și mai prosperă din punct de vedere socioeconomic și ecologic pentru viitorul tuturor cetățenilor și al rezidenților europeni;

| H. | întrucât fiecare petiție este evaluată și tratată pe fond, chiar și atunci când este adresată de un singur cetățean sau rezident al UE, iar fiecare petiționar are dreptul de a primi un răspuns în limba sa maternă; |
| --- | --- |

H.

întrucât fiecare petiție este evaluată și tratată pe fond, chiar și atunci când este adresată de un singur cetățean sau rezident al UE, iar fiecare petiționar are dreptul de a primi un răspuns în limba sa maternă;

| I. | întrucât, în funcție de natura și de complexitatea unei petiții primite, timpul de procesare și de răspuns variază, dar că se depun toate eforturile pentru a răspunde în mod corespunzător preocupărilor exprimate de petiționari într-un termen rezonabil și în mod adecvat, nu doar în ceea ce privește procedura, ci și în ceea ce privește fondul; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în funcție de natura și de complexitatea unei petiții primite, timpul de procesare și de răspuns variază, dar că se depun toate eforturile pentru a răspunde în mod corespunzător preocupărilor exprimate de petiționari într-un termen rezonabil și în mod adecvat, nu doar în ceea ce privește procedura, ci și în ceea ce privește fondul;

| J. | întrucât petiționarii ale căror petiții sunt discutate ulterior în cadrul reuniunilor periodice ale Comisiei pentru petiții au dreptul de a participa fără restricții, de a-și prezenta petiția împreună cu informații mai detaliate și, astfel, de a contribui în mod activ la lucrările comisiei, oferind informații suplimentare și direct de la sursă membrilor comisiei și Comisiei Europene, precum și reprezentanților statelor membre care pot fi prezenți; întrucât, în 2013, au participat și au fost implicați activ în deliberările comisiei 185 de petiționari; |
| --- | --- |

J.

întrucât petiționarii ale căror petiții sunt discutate ulterior în cadrul reuniunilor periodice ale Comisiei pentru petiții au dreptul de a participa fără restricții, de a-și prezenta petiția împreună cu informații mai detaliate și, astfel, de a contribui în mod activ la lucrările comisiei, oferind informații suplimentare și direct de la sursă membrilor comisiei și Comisiei Europene, precum și reprezentanților statelor membre care pot fi prezenți; întrucât, în 2013, au participat și au fost implicați activ în deliberările comisiei 185 de petiționari;

| K. | întrucât activitățile Comisiei pentru petiții se bazează în întregime pe informațiile și pe contribuțiile primite de la petiționari, precum și pe rezultatele propriilor anchete în fiecare caz, completate, acolo unde este necesar, de cunoștințe de specialitate din partea Comisiei Europene, a statelor membre sau a altor organisme; și că ordinile sale de zi sunt organizate în funcție de priorități și pe baza deciziilor luate în mod democratic de către membrii săi; |
| --- | --- |

K.

întrucât activitățile Comisiei pentru petiții se bazează în întregime pe informațiile și pe contribuțiile primite de la petiționari, precum și pe rezultatele propriilor anchete în fiecare caz, completate, acolo unde este necesar, de cunoștințe de specialitate din partea Comisiei Europene, a statelor membre sau a altor organisme; și că ordinile sale de zi sunt organizate în funcție de priorități și pe baza deciziilor luate în mod democratic de către membrii săi;

| L. | întrucât criteriile stabilite pentru admisibilitatea petițiilor, în conformitate cu tratatul și cu Regulamentul de procedură al Parlamentului European, indică faptul că o petiție trebuie să vizeze o chestiune care se încadrează în domeniile de activitate ale Uniunii și care privește în mod direct petiționarul și că, drept urmare, o parte dintre petiții sunt declarate inadmisibile, deoarece acestea nu corespund respectivelor criterii; |
| --- | --- |

L.

întrucât criteriile stabilite pentru admisibilitatea petițiilor, în conformitate cu tratatul și cu Regulamentul de procedură al Parlamentului European, indică faptul că o petiție trebuie să vizeze o chestiune care se încadrează în domeniile de activitate ale Uniunii și care privește în mod direct petiționarul și că, drept urmare, o parte dintre petiții sunt declarate inadmisibile, deoarece acestea nu corespund respectivelor criterii;

| M. | întrucât dreptul de a adresa o petiție este un instrument-cheie pentru participarea și controlul democratic al cetățenilor și punerea sa în aplicare în mod corespunzător trebuie asigurată de la începutul până la sfârșitul procesului; întrucât acest drept trebuie să rămână garantat pe deplin, indiferent de interesele guvernamentale; întrucât acest principiu trebuie să fie confirmat în mod exemplar la nivelul UE în tratarea petițiilor în cadrul Parlamentului și de către Comisie; |
| --- | --- |

M.

întrucât dreptul de a adresa o petiție este un instrument-cheie pentru participarea și controlul democratic al cetățenilor și punerea sa în aplicare în mod corespunzător trebuie asigurată de la începutul până la sfârșitul procesului; întrucât acest drept trebuie să rămână garantat pe deplin, indiferent de interesele guvernamentale; întrucât acest principiu trebuie să fie confirmat în mod exemplar la nivelul UE în tratarea petițiilor în cadrul Parlamentului și de către Comisie;

| N. | întrucât criteriile menționate mai sus au fost testate în fața instanțelor și hotărârile Curții de Justiție, de exemplu în cauza T-308/07, au confirmat criteriile legate de dreptul de a adresa petiții și faptul că declarațiile privind petițiile inadmisibile trebuie să fie bine fundamentate și presupun o justificare din partea comisiei în corespondența sa ulterioară cu petiționarul, de exemplu, în cauzele T-280/09 și T-160/10, în legătură cu petițiile care pot fi considerate prea imprecise sub aspectul conținutului; |
| --- | --- |

N.

întrucât criteriile menționate mai sus au fost testate în fața instanțelor și hotărârile Curții de Justiție, de exemplu în cauza T-308/07, au confirmat criteriile legate de dreptul de a adresa petiții și faptul că declarațiile privind petițiile inadmisibile trebuie să fie bine fundamentate și presupun o justificare din partea comisiei în corespondența sa ulterioară cu petiționarul, de exemplu, în cauzele T-280/09 și T-160/10, în legătură cu petițiile care pot fi considerate prea imprecise sub aspectul conținutului;

| O. | întrucât, în plus față de petițiile primite referitoare la impactul crizei asupra cetățenilor și rezidenților europeni, alte aspecte-cheie de interes pentru petiționari vizează legislația în materie de mediu (în special problemele legate de gestionarea deșeurilor și apei), drepturile fundamentale (în special drepturile copilului, drepturile persoanelor cu handicap și drepturile în materie de sănătate), dreptul la proprietate personală și imobiliară, probleme referitoare la libera circulație a persoanelor, diferite forme de discriminare și, în special, referitoare la criterii etnice, culturale sau lingvistice, vize, imigrație și ocuparea forței de muncă, precum și aplicarea justiției, presupuse cazuri de corupție, întârzieri ale proceselor juridice și multe alte domenii; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în plus față de petițiile primite referitoare la impactul crizei asupra cetățenilor și rezidenților europeni, alte aspecte-cheie de interes pentru petiționari vizează legislația în materie de mediu (în special problemele legate de gestionarea deșeurilor și apei), drepturile fundamentale (în special drepturile copilului, drepturile persoanelor cu handicap și drepturile în materie de sănătate), dreptul la proprietate personală și imobiliară, probleme referitoare la libera circulație a persoanelor, diferite forme de discriminare și, în special, referitoare la criterii etnice, culturale sau lingvistice, vize, imigrație și ocuparea forței de muncă, precum și aplicarea justiției, presupuse cazuri de corupție, întârzieri ale proceselor juridice și multe alte domenii;

| P. | întrucât mulți petiționari utilizează în mare măsură rețelele sociale drept canal de comunicare, aceștia aparținând în special segmentelor mai tinere de populație, Comisia pentru petiții și-a dezvoltat propria rețea sub auspiciile Parlamentului European și este urmărită în mod regulat de un număr tot mai mare de persoane pe mijloacele de comunicare sociale, acestea fiind deosebit de active și de utile în preajma reuniunilor comisiei; întrucât rețeaua a adunat un număr important de abonați, în prezent 1 500, la buletinul comisiei, PETI Journal; |
| --- | --- |

P.

întrucât mulți petiționari utilizează în mare măsură rețelele sociale drept canal de comunicare, aceștia aparținând în special segmentelor mai tinere de populație, Comisia pentru petiții și-a dezvoltat propria rețea sub auspiciile Parlamentului European și este urmărită în mod regulat de un număr tot mai mare de persoane pe mijloacele de comunicare sociale, acestea fiind deosebit de active și de utile în preajma reuniunilor comisiei; întrucât rețeaua a adunat un număr important de abonați, în prezent 1 500, la buletinul comisiei, PETI Journal;

| Q. | întrucât, în acest context, Comisia pentru petiții colaborează cu serviciile competente din cadrul Parlamentului European pentru a pune la punct un nou portal de internet multilingv, care să înlocuiască fostul sistem electronic mai limitat de depunere a petițiilor pe site-ul internet Europarl; întrucât noul portal este conceput pentru a crește eficiența administrativă concomitent cu creșterea gradului de transparență și interactivitate a procesului de petiționare în beneficiul petiționarilor și al deputaților în Parlamentul European, precum și al publicului larg; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în acest context, Comisia pentru petiții colaborează cu serviciile competente din cadrul Parlamentului European pentru a pune la punct un nou portal de internet multilingv, care să înlocuiască fostul sistem electronic mai limitat de depunere a petițiilor pe site-ul internet Europarl; întrucât noul portal este conceput pentru a crește eficiența administrativă concomitent cu creșterea gradului de transparență și interactivitate a procesului de petiționare în beneficiul petiționarilor și al deputaților în Parlamentul European, precum și al publicului larg;

| R. | amintește, în acest context, poziția adoptată de acesta, pe baza raportului anual pentru 2012, care a hotărât să sporească eficiența, transparența și imparțialitatea procedurii de adresare a petițiilor, menținând în același timp drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât gestionarea petițiilor să facă față unui control jurisdicțional chiar și la nivel procedural; |
| --- | --- |

R.

amintește, în acest context, poziția adoptată de acesta, pe baza raportului anual pentru 2012, care a hotărât să sporească eficiența, transparența și imparțialitatea procedurii de adresare a petițiilor, menținând în același timp drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât gestionarea petițiilor să facă față unui control jurisdicțional chiar și la nivel procedural;

| S. | întrucât Comisia pentru petiții menține un interes activ față de modul în care se aplică Regulamentul privind inițiativa cetățenească europeană și este conștientă de multe dintre punctele slabe și de caracterul destul de greoi al cadrului juridic existent, care nu redă pe deplin spiritul dispoziției din tratat, în pofida eforturilor depuse de comisiile AFCO și PETI la elaborarea sa; întrucât, în conformitate cu clauza de revizuire, Parlamentul urmează să participe la dezbateri referitoare la revizuirea regulamentului la trei ani de la intrarea în vigoare; |
| --- | --- |

S.

întrucât Comisia pentru petiții menține un interes activ față de modul în care se aplică Regulamentul privind inițiativa cetățenească europeană și este conștientă de multe dintre punctele slabe și de caracterul destul de greoi al cadrului juridic existent, care nu redă pe deplin spiritul dispoziției din tratat, în pofida eforturilor depuse de comisiile AFCO și PETI la elaborarea sa; întrucât, în conformitate cu clauza de revizuire, Parlamentul urmează să participe la dezbateri referitoare la revizuirea regulamentului la trei ani de la intrarea în vigoare;

| T. | întrucât în curând urmează să fie puse în aplicare dispozițiile Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană în ceea ce privește organizarea la sediul Parlamentului European a unei ședințe publice pentru reușita inițiativei, cu implicarea comisiei principale cu competență normativă în domeniul care face obiectul inițiativei și a Comisiei pentru petiții, în conformitate cu Regulamentul de procedură al Parlamentului și cu normele de aplicare adoptate de Birou; |
| --- | --- |

T.

întrucât în curând urmează să fie puse în aplicare dispozițiile Regulamentului privind inițiativa cetățenească europeană în ceea ce privește organizarea la sediul Parlamentului European a unei ședințe publice pentru reușita inițiativei, cu implicarea comisiei principale cu competență normativă în domeniul care face obiectul inițiativei și a Comisiei pentru petiții, în conformitate cu Regulamentul de procedură al Parlamentului și cu normele de aplicare adoptate de Birou;

| U. | ținând seama de rolul important al vizitelor de informare (în ceea ce privește petițiile supuse investigării), organizate cu regularitate de Comisia pentru petiții cu privire la aspectele cărora le-a acordat o prioritate specială, precum și de necesitatea ca rapoartele unor astfel de vizite să aibă un nivel foarte înalt de calitate, credibilitate și care să fie redactate în cooperare loială, care să conducă la un consens dezirabil în rândul participanților; reamintește vizitele efectuate în 2013 în Spania – de două ori, în Polonia, în Danemarca și în Grecia; întrucât mai multă flexibilitate în ceea ce privește modalitățile practice de organizare a acestor misiuni, îndeosebi legată de săptămânile eligibile, ar contribui la un succes și mai pronunțat al acestor vizite, îndeosebi în ceea ce privește disponibilitatea membrilor și reducerea riscului anulării; |
| --- | --- |

U.

ținând seama de rolul important al vizitelor de informare (în ceea ce privește petițiile supuse investigării), organizate cu regularitate de Comisia pentru petiții cu privire la aspectele cărora le-a acordat o prioritate specială, precum și de necesitatea ca rapoartele unor astfel de vizite să aibă un nivel foarte înalt de calitate, credibilitate și care să fie redactate în cooperare loială, care să conducă la un consens dezirabil în rândul participanților; reamintește vizitele efectuate în 2013 în Spania – de două ori, în Polonia, în Danemarca și în Grecia; întrucât mai multă flexibilitate în ceea ce privește modalitățile practice de organizare a acestor misiuni, îndeosebi legată de săptămânile eligibile, ar contribui la un succes și mai pronunțat al acestor vizite, îndeosebi în ceea ce privește disponibilitatea membrilor și reducerea riscului anulării;

| V. | ținând cont de responsabilitățile comisiei în legătură cu Biroul Ombudsmanului European, care este însărcinat cu anchetarea plângerilor adresate de cetățenii UE cu privire la posibile cazuri de administrare defectuoasă în cadrul instituțiilor și al organismelor UE, asupra cărora elaborează, de asemenea, un raport anual, pe baza raportului anual propriu al Ombudsmanului European; întrucât, în 2013, comisia a fost implicată în mod activ în organizarea alegerii unui nou Ombudsman European, în urma pensionării dlui Nikiforos Diamandouros, aflat în funcție la momentul respectiv; |
| --- | --- |

V.

ținând cont de responsabilitățile comisiei în legătură cu Biroul Ombudsmanului European, care este însărcinat cu anchetarea plângerilor adresate de cetățenii UE cu privire la posibile cazuri de administrare defectuoasă în cadrul instituțiilor și al organismelor UE, asupra cărora elaborează, de asemenea, un raport anual, pe baza raportului anual propriu al Ombudsmanului European; întrucât, în 2013, comisia a fost implicată în mod activ în organizarea alegerii unui nou Ombudsman European, în urma pensionării dlui Nikiforos Diamandouros, aflat în funcție la momentul respectiv;

| W. | întrucât, deși noul Ombudsman European, Emily O’Reilly, a fost ales cu succes de către membrii Camerei pentru a ocupa această funcție începând cu 1 octombrie 2013, trebuie organizate noi alegeri la începutul următoarei legislaturi, astfel cum se prevede la articolul 204 din Regulamentul de procedură, și întrucât ar fi înțelept să se asigure publicarea în timp util a unor norme clare și transparente referitoare la acest proces, care să conțină clarificări suplimentare cu privire la responsabilitatea care îi revine Comisiei pentru petiții în acest proces și care să asigure transparența necesară pentru alegeri, în special prin intermediul unui instrument online special și îmbunătățit; |
| --- | --- |

W.

întrucât, deși noul Ombudsman European, Emily O’Reilly, a fost ales cu succes de către membrii Camerei pentru a ocupa această funcție începând cu 1 octombrie 2013, trebuie organizate noi alegeri la începutul următoarei legislaturi, astfel cum se prevede la articolul 204 din Regulamentul de procedură, și întrucât ar fi înțelept să se asigure publicarea în timp util a unor norme clare și transparente referitoare la acest proces, care să conțină clarificări suplimentare cu privire la responsabilitatea care îi revine Comisiei pentru petiții în acest proces și care să asigure transparența necesară pentru alegeri, în special prin intermediul unui instrument online special și îmbunătățit;

| X. | întrucât Comisia pentru petiții este membră a rețelei europene a ombudsmanilor, care include anumite comisii pentru petiții din parlamentele naționale, acolo unde acestea există, și întrucât este important ca cooperarea dintre comisiile pentru petiții individuale să fie în continuare evidențiată și, dacă este posibil, să fie și mai mult consolidată și ca Parlamentul European să joace un rol central în acest demers, în interesul cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

X.

întrucât Comisia pentru petiții este membră a rețelei europene a ombudsmanilor, care include anumite comisii pentru petiții din parlamentele naționale, acolo unde acestea există, și întrucât este important ca cooperarea dintre comisiile pentru petiții individuale să fie în continuare evidențiată și, dacă este posibil, să fie și mai mult consolidată și ca Parlamentul European să joace un rol central în acest demers, în interesul cetățenilor europeni;

| Y. | întrucât, de-a lungul anilor, Comisia pentru petiții are intenția să fie un instrument util și transparent în serviciul cetățenilor și al rezidenților europeni, care exercită un control democratic în privința multor aspecte ale activității Uniunii Europene, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE de către autoritățile naționale; întrucât aceasta poate contribui în continuare, pe de o parte la o aplicare mai coerentă și mai coordonată a legislației UE și, pe de altă parte, la îmbunătățirea viitoarei legislații a UE, pe baza petițiilor primite, atrăgând atenția asupra învățămintelor care ar trebui desprinse din conținutul respectivelor petiții; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, de-a lungul anilor, Comisia pentru petiții are intenția să fie un instrument util și transparent în serviciul cetățenilor și al rezidenților europeni, care exercită un control democratic în privința multor aspecte ale activității Uniunii Europene, în special în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației UE de către autoritățile naționale; întrucât aceasta poate contribui în continuare, pe de o parte la o aplicare mai coerentă și mai coordonată a legislației UE și, pe de altă parte, la îmbunătățirea viitoarei legislații a UE, pe baza petițiilor primite, atrăgând atenția asupra învățămintelor care ar trebui desprinse din conținutul respectivelor petiții;

| Z. | întrucât prezentul raport este ultimul raport PETI anual din cea de-a 7-a legislatură a Parlamentului European, motiv pentru care acesta descrie activitățile comisiei în 2013, cu o privire de ansamblu asupra întregului mandat parlamentar, și evaluează măsura în care Comisia PETI a răspuns așteptărilor cetățenilor, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, |
| --- | --- |

Z.

întrucât prezentul raport este ultimul raport PETI anual din cea de-a 7-a legislatură a Parlamentului European, motiv pentru care acesta descrie activitățile comisiei în 2013, cu o privire de ansamblu asupra întregului mandat parlamentar, și evaluează măsura în care Comisia PETI a răspuns așteptărilor cetățenilor, după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona,

| 1. | recunoaște rolul important și fundamental al Comisiei pentru petiții în apărarea și în promovarea drepturilor cetățenilor și ale rezidenților UE, asigurându-se că prin procesul de petiționare și preocupările petiționarilor sunt mai bine recunoscute, iar plângerile lor legitime sunt soluționate ori de câte ori este posibil, într-un interval de timp rezonabil; |
| --- | --- |

1.

recunoaște rolul important și fundamental al Comisiei pentru petiții în apărarea și în promovarea drepturilor cetățenilor și ale rezidenților UE, asigurându-se că prin procesul de petiționare și preocupările petiționarilor sunt mai bine recunoscute, iar plângerile lor legitime sunt soluționate ori de câte ori este posibil, într-un interval de timp rezonabil;

| 2. | este hotărât să aplice procedura de depunere a petițiilor într-un mod mai eficient, mai transparent și mai imparțial, luând în considerare drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât procesul de prelucrare a petițiilor să poată face față unui control jurisdicțional, inclusiv la nivel procedural; |
| --- | --- |

2.

este hotărât să aplice procedura de depunere a petițiilor într-un mod mai eficient, mai transparent și mai imparțial, luând în considerare drepturile de participare ale membrilor Comisiei pentru petiții, astfel încât procesul de prelucrare a petițiilor să poată face față unui control jurisdicțional, inclusiv la nivel procedural;

| 3. | subliniază faptul că, alături de alte organe și instituții, și anume comisiile de anchetă și Ombudsmanul European, Comisia pentru petiții are un rol independent și clar definit de punct de contact pentru fiecare cetățean; subliniază faptul că aceste organisme, împreună cu inițiativa cetățenească europeană, sunt instrumente fundamentale pentru o UE democratică și crearea de modele europene și, că un acces adecvat și funcționarea lor fiabilă trebuie garantate; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că, alături de alte organe și instituții, și anume comisiile de anchetă și Ombudsmanul European, Comisia pentru petiții are un rol independent și clar definit de punct de contact pentru fiecare cetățean; subliniază faptul că aceste organisme, împreună cu inițiativa cetățenească europeană, sunt instrumente fundamentale pentru o UE democratică și crearea de modele europene și, că un acces adecvat și funcționarea lor fiabilă trebuie garantate;

| 4. | subliniază că, pe întreaga durată a actualului mandat parlamentar, Comisia pentru petiții și-a asumat angajamentul de a răspunde așteptărilor cetățenilor Uniunii Europene; evidențiază importanța implicării directe a cetățenilor în activitatea Parlamentului și a abordării specifice a preocupărilor, a propunerilor și a plângerilor acestora de către membrii comisiei; evidențiază volumul de muncă depusă pentru a soluționa eventuale încălcări ale drepturilor cetățenilor, prin cooperarea cu autoritățile naționale, regionale și locale pe chestiuni legate de aplicarea legislației europene, menținând totodată un rol vital în ceea ce privește reconectarea cu cetățenii europeni și consolidarea legitimității și a responsabilității democratice ale procesului decizional al UE; |
| --- | --- |

4.

subliniază că, pe întreaga durată a actualului mandat parlamentar, Comisia pentru petiții și-a asumat angajamentul de a răspunde așteptărilor cetățenilor Uniunii Europene; evidențiază importanța implicării directe a cetățenilor în activitatea Parlamentului și a abordării specifice a preocupărilor, a propunerilor și a plângerilor acestora de către membrii comisiei; evidențiază volumul de muncă depusă pentru a soluționa eventuale încălcări ale drepturilor cetățenilor, prin cooperarea cu autoritățile naționale, regionale și locale pe chestiuni legate de aplicarea legislației europene, menținând totodată un rol vital în ceea ce privește reconectarea cu cetățenii europeni și consolidarea legitimității și a responsabilității democratice ale procesului decizional al UE;

| 5. | reamintește rolul semnificativ al comisiei în a acorda asistență în tratarea cazurilor ridicate de petiții; consideră că investigarea petițiilor de către comisie ar trebui să fie mai detaliată și să examineze conținutul cazurilor în raport cu legislația UE; subliniază importanța transparenței în aceste procese și a unui acces public adecvat la documentele relevante și informațiile de la caz la caz; |
| --- | --- |

5.

reamintește rolul semnificativ al comisiei în a acorda asistență în tratarea cazurilor ridicate de petiții; consideră că investigarea petițiilor de către comisie ar trebui să fie mai detaliată și să examineze conținutul cazurilor în raport cu legislația UE; subliniază importanța transparenței în aceste procese și a unui acces public adecvat la documentele relevante și informațiile de la caz la caz;

| 6. | subliniază importanța unei monitorizări proactive și a unei acțiuni corective de prevenire în timp util a Comisiei, atunci când există dovezi bine întemeiate că anumite proiecte planificate și publicate pot încălca legislația UE; |
| --- | --- |

6.

subliniază importanța unei monitorizări proactive și a unei acțiuni corective de prevenire în timp util a Comisiei, atunci când există dovezi bine întemeiate că anumite proiecte planificate și publicate pot încălca legislația UE;

| 7. | observă varietatea de domenii tematice vizate de petițiile cetățenilor, cum ar fi drepturile fundamentale, piața internă, dreptul de mediu, sănătatea publică, interesul copilului, transporturile și construcțiile, legea spaniolă referitoare la zonele de coastă, noul regulament privind buna administrare, persoanele cu handicap, discriminarea pe motive de vârstă, accesul public la documente, școlile europene, Uniunea fiscală, industria siderurgică, drepturile animalelor și multe altele; |
| --- | --- |

7.

observă varietatea de domenii tematice vizate de petițiile cetățenilor, cum ar fi drepturile fundamentale, piața internă, dreptul de mediu, sănătatea publică, interesul copilului, transporturile și construcțiile, legea spaniolă referitoare la zonele de coastă, noul regulament privind buna administrare, persoanele cu handicap, discriminarea pe motive de vârstă, accesul public la documente, școlile europene, Uniunea fiscală, industria siderurgică, drepturile animalelor și multe altele;

| 8. | consideră că petițiile care se înscriu în domeniile tematice amintite sunt dovada incontestabilă a incidenței situațiilor răspândite de transpunere nesatisfăcătoare a legislației UE sau de aplicare deficientă a legislației; |
| --- | --- |

8.

consideră că petițiile care se înscriu în domeniile tematice amintite sunt dovada incontestabilă a incidenței situațiilor răspândite de transpunere nesatisfăcătoare a legislației UE sau de aplicare deficientă a legislației;

| 9. | consideră că este important să se dezvolte cooperarea reciprocă cu parlamentele și guvernele statelor membre și, atunci când este necesar, să se încurajeze autoritățile statelor membre să transpună și să aplice legislația UE în condiții de transparență deplină; evidențiază importanța colaborării dintre Comisie și statele membre și regretă neglijența anumitor state membre în ceea ce privește transpunerea pe deplin și aplicarea efectivă a legislației europene, în special în materie de mediu; |
| --- | --- |

9.

consideră că este important să se dezvolte cooperarea reciprocă cu parlamentele și guvernele statelor membre și, atunci când este necesar, să se încurajeze autoritățile statelor membre să transpună și să aplice legislația UE în condiții de transparență deplină; evidențiază importanța colaborării dintre Comisie și statele membre și regretă neglijența anumitor state membre în ceea ce privește transpunerea pe deplin și aplicarea efectivă a legislației europene, în special în materie de mediu;

| 10. | reamintește faptul că Comisia pentru petiții ia în considerare petițiile admisibile, în raport cu principiile și conținutul Tratatului privind Funcționarea Uniunii Europene și al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ca parte inerentă a activității sale, și își desfășoară anchetele pe fondul fiecărui caz în parte, deși Comisia Europeană s-a aflat deseori în imposibilitatea de a interveni la solicitarea comisiei din cauza articolului 51 din cartă; subliniază faptul că așteptările cetățenilor sunt mult mai mari decât permit dispozițiile strict juridice ale cartei; |
| --- | --- |

10.

reamintește faptul că Comisia pentru petiții ia în considerare petițiile admisibile, în raport cu principiile și conținutul Tratatului privind Funcționarea Uniunii Europene și al Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, ca parte inerentă a activității sale, și își desfășoară anchetele pe fondul fiecărui caz în parte, deși Comisia Europeană s-a aflat deseori în imposibilitatea de a interveni la solicitarea comisiei din cauza articolului 51 din cartă; subliniază faptul că așteptările cetățenilor sunt mult mai mari decât permit dispozițiile strict juridice ale cartei;

| 11. | felicită comisia pentru acțiunile întreprinse în ceea ce privește petițiile primite, referitoare la aspecte legate de handicap, în privința cărora numărul petițiilor a crescut semnificativ în 2013; ia act de eforturile depuse pentru a asigura lansarea cu succes a cadrului UE în condițiile prevăzute la articolul 33 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD), la care Comisia pentru petiții a contribuit împreună cu Comisia Europeană, cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale și cu Forumul european al persoanelor cu handicap, și ia act de dorința comisiei de a continua să sprijine această activitate; regretă faptul că, ulterior, implicarea Comisiei pentru petiții în cadrul UNCRPD a încetat, aceasta fiind înlocuită de comisii legislative responsabile, de asemenea, în acest domeniu, și consideră că această din urmă decizie s-a bazat pe o interpretare eronată a funcțiilor atribuite conform cadrului UNCRPD; |
| --- | --- |

11.

felicită comisia pentru acțiunile întreprinse în ceea ce privește petițiile primite, referitoare la aspecte legate de handicap, în privința cărora numărul petițiilor a crescut semnificativ în 2013; ia act de eforturile depuse pentru a asigura lansarea cu succes a cadrului UE în condițiile prevăzute la articolul 33 din Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu handicap (UNCRPD), la care Comisia pentru petiții a contribuit împreună cu Comisia Europeană, cu Agenția pentru Drepturi Fundamentale și cu Forumul european al persoanelor cu handicap, și ia act de dorința comisiei de a continua să sprijine această activitate; regretă faptul că, ulterior, implicarea Comisiei pentru petiții în cadrul UNCRPD a încetat, aceasta fiind înlocuită de comisii legislative responsabile, de asemenea, în acest domeniu, și consideră că această din urmă decizie s-a bazat pe o interpretare eronată a funcțiilor atribuite conform cadrului UNCRPD;

| 12. | ia act de gradul ridicat de atenție care a fost acordat unor petiții importante primite în legătură cu propunerea de construire a unui nou aeroport la Notre-Dame-des-Landes, lângă Nantes; recunoaște că s-au primit contribuții semnificative din partea petiționarilor care s-au opus propunerii din motive de protecție a mediului și că o petiție pertinentă a fost, de asemenea, depusă de persoane care erau în favoarea proiectului, acest lucru dând naștere unei dezbateri intense în cadrul comisiei, la care au participat, alături de principalii petiționari, autoritățile franceze și directorul general al DG Mediu; consideră că astfel de discuții serioase nu numai că îmbunătățesc receptarea publică și permit cetățenilor să se implice în mod activ și legitim, dar și favorizează în același timp clarificarea problemelor controversate din jurul unui proiect care ar putea contraveni dreptului UE, precum și identificarea măsurilor corective care permit respectarea corectă a legislației europene, astfel cum ar trebui să se aplice în asemenea circumstanțe; |
| --- | --- |

12.

ia act de gradul ridicat de atenție care a fost acordat unor petiții importante primite în legătură cu propunerea de construire a unui nou aeroport la Notre-Dame-des-Landes, lângă Nantes; recunoaște că s-au primit contribuții semnificative din partea petiționarilor care s-au opus propunerii din motive de protecție a mediului și că o petiție pertinentă a fost, de asemenea, depusă de persoane care erau în favoarea proiectului, acest lucru dând naștere unei dezbateri intense în cadrul comisiei, la care au participat, alături de principalii petiționari, autoritățile franceze și directorul general al DG Mediu; consideră că astfel de discuții serioase nu numai că îmbunătățesc receptarea publică și permit cetățenilor să se implice în mod activ și legitim, dar și favorizează în același timp clarificarea problemelor controversate din jurul unui proiect care ar putea contraveni dreptului UE, precum și identificarea măsurilor corective care permit respectarea corectă a legislației europene, astfel cum ar trebui să se aplice în asemenea circumstanțe;

| 13. | recunoaște că în 2013 mulți petiționari și-au exprimat îngrijorarea cu privire la nedreptățile vădite care se produc în Danemarca cu privire la procedurile administrative și judiciare legate de separarea părinților, de divorț și de custodia ulterioară a copiilor mici; în acest context, în cazul cuplurilor binaționale, observă o tendință de a aduce exemple clare de discriminare pe motive de naționalitate în favoarea soțului/soției din statul membru în care se desfășoară procedura și împotriva soțului/soției care nu este cetățean al statului respectiv, cu repercusiuni grave și de multe ori profund negative și dramatice asupra drepturilor copilului; constată, în acest context, încălcări grave ale drepturilor fundamentale, atât ale petiționarului, cât și ale copilului; constată că Comisia pentru petiții a efectuat o vizită de informare în Danemarca pentru a ancheta astfel de plângeri la fața locului, atunci când situația părea a fi deosebit de acută; constată că s-au înregistrat unele cazuri și în alte țări, inclusiv în Germania (în special cazurile privind activitățile Jugendamt), în Franța și în Regatul Unit; |
| --- | --- |

13.

recunoaște că în 2013 mulți petiționari și-au exprimat îngrijorarea cu privire la nedreptățile vădite care se produc în Danemarca cu privire la procedurile administrative și judiciare legate de separarea părinților, de divorț și de custodia ulterioară a copiilor mici; în acest context, în cazul cuplurilor binaționale, observă o tendință de a aduce exemple clare de discriminare pe motive de naționalitate în favoarea soțului/soției din statul membru în care se desfășoară procedura și împotriva soțului/soției care nu este cetățean al statului respectiv, cu repercusiuni grave și de multe ori profund negative și dramatice asupra drepturilor copilului; constată, în acest context, încălcări grave ale drepturilor fundamentale, atât ale petiționarului, cât și ale copilului; constată că Comisia pentru petiții a efectuat o vizită de informare în Danemarca pentru a ancheta astfel de plângeri la fața locului, atunci când situația părea a fi deosebit de acută; constată că s-au înregistrat unele cazuri și în alte țări, inclusiv în Germania (în special cazurile privind activitățile Jugendamt), în Franța și în Regatul Unit;

| 14. | reamintește anchetele efectuate pe baza petițiilor primite cu privire la consecințele nepunerii în aplicare a Directivei-cadru privind deșeurile pe întreaga perioadă legislativă și raportul adoptat cu privire la acest subiect; reamintește recomandările privind lipsa unor decizii corespunzătoare referitoare la depozitele de deșeuri și la efectul acestora asupra populațiilor locale; subliniază că situația este pe departe de a fi rezolvată, având în vedere petițiile care au fost examinate ulterior, în special în ceea ce privește persistența unor incendii toxice cauzate de deșeuri industriale poluante în unele zone din Campania și lipsa de transparență în ceea ce privește planurile și gestionarea instituțională din Lazio din ultimele luni, după închiderea planificată a depozitului de deșeuri din Malagrotta, care, în prezent, este supusă unui număr ridicat de anchete judiciare; reamintește vizita activă de informare în Grecia, efectuată în toamna anului 2013 pe aceeași temă, care a relevat deficiențe în aplicarea directivelor relevante asociate cu deșeurile, lipsa de progres în gestionarea deșeurilor în ceea ce privește planurile și sistemele superioare în ierarhia deșeurilor, precum și impactul sever asupra stării de sănătate a populației din anumite zone din Grecia; constată că multe alte petiții privind deficiențele în gestionarea deșeurilor au fost prezentate recent cu privire la alte state membre și, în special, în regiunea Valencia din Spania și în Regatul Unit; |
| --- | --- |

14.

reamintește anchetele efectuate pe baza petițiilor primite cu privire la consecințele nepunerii în aplicare a Directivei-cadru privind deșeurile pe întreaga perioadă legislativă și raportul adoptat cu privire la acest subiect; reamintește recomandările privind lipsa unor decizii corespunzătoare referitoare la depozitele de deșeuri și la efectul acestora asupra populațiilor locale; subliniază că situația este pe departe de a fi rezolvată, având în vedere petițiile care au fost examinate ulterior, în special în ceea ce privește persistența unor incendii toxice cauzate de deșeuri industriale poluante în unele zone din Campania și lipsa de transparență în ceea ce privește planurile și gestionarea instituțională din Lazio din ultimele luni, după închiderea planificată a depozitului de deșeuri din Malagrotta, care, în prezent, este supusă unui număr ridicat de anchete judiciare; reamintește vizita activă de informare în Grecia, efectuată în toamna anului 2013 pe aceeași temă, care a relevat deficiențe în aplicarea directivelor relevante asociate cu deșeurile, lipsa de progres în gestionarea deșeurilor în ceea ce privește planurile și sistemele superioare în ierarhia deșeurilor, precum și impactul sever asupra stării de sănătate a populației din anumite zone din Grecia; constată că multe alte petiții privind deficiențele în gestionarea deșeurilor au fost prezentate recent cu privire la alte state membre și, în special, în regiunea Valencia din Spania și în Regatul Unit;

| 15. | ia act de raportul privind vizita de informare în Polonia, care a anchetat un proiect de exploatare minieră la zi din Silezia inferioară; de asemenea, salută discuțiile intense purtate cu această ocazie cu petiționarii și cu autoritățile naționale în ceea ce privește posibila explorare și exploatarea rezervelor de gaze de șist, în legătură cu care comisia a organizat deja un atelier de lucru în 2012; |
| --- | --- |

15.

ia act de raportul privind vizita de informare în Polonia, care a anchetat un proiect de exploatare minieră la zi din Silezia inferioară; de asemenea, salută discuțiile intense purtate cu această ocazie cu petiționarii și cu autoritățile naționale în ceea ce privește posibila explorare și exploatarea rezervelor de gaze de șist, în legătură cu care comisia a organizat deja un atelier de lucru în 2012;

| 16. | evidențiază activitatea foarte constructivă întreprinsă de întreaga comisie în legătură cu petițiile primite referitoare la legea spaniolă privind managementul zonelor costiere (Ley de Costas), atât în ceea ce privește rezultatele și concluziile vizitei de informare, cât și în ceea ce privește cooperarea cu petiționarii și autoritățile naționale responsabile; reamintește faptul că un grup special de lucru ad hoc a fost instituit de comisie pentru a analiza în detaliu această chestiune complexă și pentru a asigura legătura cu numărul foarte mare de petiționari interesați de această problematică; recunoaște că, deși noua legislație adoptată de Parlamentul spaniol a înregistrat anumite progrese în favoarea petiționarilor, solicită Comisiei să monitorizeze în continuare activ aspectul; |
| --- | --- |

16.

evidențiază activitatea foarte constructivă întreprinsă de întreaga comisie în legătură cu petițiile primite referitoare la legea spaniolă privind managementul zonelor costiere (Ley de Costas), atât în ceea ce privește rezultatele și concluziile vizitei de informare, cât și în ceea ce privește cooperarea cu petiționarii și autoritățile naționale responsabile; reamintește faptul că un grup special de lucru ad hoc a fost instituit de comisie pentru a analiza în detaliu această chestiune complexă și pentru a asigura legătura cu numărul foarte mare de petiționari interesați de această problematică; recunoaște că, deși noua legislație adoptată de Parlamentul spaniol a înregistrat anumite progrese în favoarea petiționarilor, solicită Comisiei să monitorizeze în continuare activ aspectul;

| 17. | salută faptul că, în timpul vizitei de informare în Galicia care a avut loc în februarie 2013, au avut loc discuții ample cu petiționarii și cu autoritățile regionale cu privire la problemele legate de lipsa unor instalații corespunzătoare de tratare a apelor reziduale în regiune; ratifică concluziile și recomandările prezentate în cadrul raportului vizitei de informare (al misiunii de anchetă), aprobat că către Comisia pentru petiții la 17 decembrie 2013, în ceea ce privește necesitatea continuării eforturilor de curățare și de regenerare a „rías”. |
| --- | --- |

17.

salută faptul că, în timpul vizitei de informare în Galicia care a avut loc în februarie 2013, au avut loc discuții ample cu petiționarii și cu autoritățile regionale cu privire la problemele legate de lipsa unor instalații corespunzătoare de tratare a apelor reziduale în regiune; ratifică concluziile și recomandările prezentate în cadrul raportului vizitei de informare (al misiunii de anchetă), aprobat că către Comisia pentru petiții la 17 decembrie 2013, în ceea ce privește necesitatea continuării eforturilor de curățare și de regenerare a „rías”.

| 18. | evidențiază rolul obligației de raportare a comisiei; atrage atenția asupra unor rezoluții adoptate în 2013 sub formă de rapoarte, cum ar fi Raportul special al Ombudsmanului European privind remedierea de către Comisie, a deficiențelor din evaluarea impactului asupra mediului în cadrul proiectului de extindere a Aeroportului din Viena, pe lângă Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în ansamblu; subliniază importanța contribuției pe care a avut-o comisia datorită nivelului de expertiză atins prin soluționarea a numeroase cazuri concrete pe parcursul anilor, sub forma unor avize adresate comisiilor competente, și în special în ceea ce privește revizuirea Directivei EIM și avizul referitor la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene; apreciază că, datorită unor astfel de documente, Comisia pentru petiții poate supune dezbaterii în plen problemele importante pentru cetățenii europeni; |
| --- | --- |

18.

evidențiază rolul obligației de raportare a comisiei; atrage atenția asupra unor rezoluții adoptate în 2013 sub formă de rapoarte, cum ar fi Raportul special al Ombudsmanului European privind remedierea de către Comisie, a deficiențelor din evaluarea impactului asupra mediului în cadrul proiectului de extindere a Aeroportului din Viena, pe lângă Raportul anual privind activitățile Ombudsmanului European în ansamblu; subliniază importanța contribuției pe care a avut-o comisia datorită nivelului de expertiză atins prin soluționarea a numeroase cazuri concrete pe parcursul anilor, sub forma unor avize adresate comisiilor competente, și în special în ceea ce privește revizuirea Directivei EIM și avizul referitor la stabilirea sediilor instituțiilor Uniunii Europene; apreciază că, datorită unor astfel de documente, Comisia pentru petiții poate supune dezbaterii în plen problemele importante pentru cetățenii europeni;

| 19. | reamintește că, în temeiul articolului 202 alineatul (2), Comisia pentru petiții are dreptul nu numai de a prezenta rapoarte nelegislative din proprie inițiativă în plen privind aspectele care fac subiectul mai multor petiții, dar și de a depune rezoluții scurte privind aspecte urgente pentru a fi votate în ședință plenară; |
| --- | --- |

19.

reamintește că, în temeiul articolului 202 alineatul (2), Comisia pentru petiții are dreptul nu numai de a prezenta rapoarte nelegislative din proprie inițiativă în plen privind aspectele care fac subiectul mai multor petiții, dar și de a depune rezoluții scurte privind aspecte urgente pentru a fi votate în ședință plenară;

| 20. | consideră că organizarea de audieri publice reprezintă un instrument foarte important pentru examinarea problemelor ridicate de către petiționari; atrage atenția asupra audierii publice cu privire la impactul crizei asupra cetățenilor Europei și la consolidarea implicării democratice în guvernanța Uniunii, precum și asupra audierii publice care a avut ca temă cetățenia Uniunii („Making the most of EU citizenship”), care a analizat preocupările cetățenilor UE legate de cele două aspecte, pe baza petițiilor primite; consideră că informațiile furnizate în petiții arată impactul personal al planului de austeritate asupra drepturilor petiționarilor, precum și rolul semnificativ și angajamentul societății civile; recunoaște că, pentru a face față provocărilor financiare de mâine, Europa are nevoie de o guvernanță economică credibilă, vizibilă și responsabilă; evidențiază importanța combaterii obstacolelor rămase pentru ca cetățenii UE să se bucure de propriile drepturi întemeiate pe dreptul UE, precum și importanța promovării participării politice a cetățenilor UE în viața Uniunii Europene; |
| --- | --- |

20.

consideră că organizarea de audieri publice reprezintă un instrument foarte important pentru examinarea problemelor ridicate de către petiționari; atrage atenția asupra audierii publice cu privire la impactul crizei asupra cetățenilor Europei și la consolidarea implicării democratice în guvernanța Uniunii, precum și asupra audierii publice care a avut ca temă cetățenia Uniunii („Making the most of EU citizenship”), care a analizat preocupările cetățenilor UE legate de cele două aspecte, pe baza petițiilor primite; consideră că informațiile furnizate în petiții arată impactul personal al planului de austeritate asupra drepturilor petiționarilor, precum și rolul semnificativ și angajamentul societății civile; recunoaște că, pentru a face față provocărilor financiare de mâine, Europa are nevoie de o guvernanță economică credibilă, vizibilă și responsabilă; evidențiază importanța combaterii obstacolelor rămase pentru ca cetățenii UE să se bucure de propriile drepturi întemeiate pe dreptul UE, precum și importanța promovării participării politice a cetățenilor UE în viața Uniunii Europene;

| 21. | consideră că este esențial ca, în cadrul activităților pe care le desfășoară pe anumite teme, să utilizeze alte forme de lucru, cum ar fi întrebările parlamentare cu solicitare de răspuns oral abordate în cadrul ședințelor plenare; reamintește că acestea reprezintă o formă directă de control parlamentar asupra altor instituții și organisme ale UE; subliniază faptul că, în 2013, și-a exercitat de nouă ori dreptul de a depune o serie de întrebări, de exemplu cu privire la persoanele cu handicap, bunăstarea animalelor, gestionarea deșeurilor și inițiativa cetățenească europeană; regretă profund faptul că o parte dintre inițiativele propuse de comisie sunt păstrate în curs de pregătire timp de câteva luni înainte de a fi dezbătute în plenară, împiedicând astfel obținerea unui răspuns direct din partea Comisiei la preocupările recurente ale cetățenilor UE; |
| --- | --- |

21.

consideră că este esențial ca, în cadrul activităților pe care le desfășoară pe anumite teme, să utilizeze alte forme de lucru, cum ar fi întrebările parlamentare cu solicitare de răspuns oral abordate în cadrul ședințelor plenare; reamintește că acestea reprezintă o formă directă de control parlamentar asupra altor instituții și organisme ale UE; subliniază faptul că, în 2013, și-a exercitat de nouă ori dreptul de a depune o serie de întrebări, de exemplu cu privire la persoanele cu handicap, bunăstarea animalelor, gestionarea deșeurilor și inițiativa cetățenească europeană; regretă profund faptul că o parte dintre inițiativele propuse de comisie sunt păstrate în curs de pregătire timp de câteva luni înainte de a fi dezbătute în plenară, împiedicând astfel obținerea unui răspuns direct din partea Comisiei la preocupările recurente ale cetățenilor UE;

| 22. | ia act de fluxul constant de scrisori din partea cetățenilor care se adresează Parlamentului pentru căi de atac privind chestiuni care nu se înscriu în domeniul de competență al UE, conform articolului 227 din tratat, precum și al articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale; face apel la găsirea unor soluții mai eficiente pentru gestionarea acestor plângeri din partea cetățenilor, ținând totodată seama de obligațiile Parlamentului în ceea ce privește corespondența sa cu cetățenii; regretă, în acest sens, faptul că serviciile competente ale Parlamentului nu au ținut seama de recomandările privind petițiile adresate de cetățeni cu privire la aspecte care nu țin de domeniul de competență al UE, prezentate în rezoluția sa din 21 noiembrie 2012 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în 2011; |
| --- | --- |

22.

ia act de fluxul constant de scrisori din partea cetățenilor care se adresează Parlamentului pentru căi de atac privind chestiuni care nu se înscriu în domeniul de competență al UE, conform articolului 227 din tratat, precum și al articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale; face apel la găsirea unor soluții mai eficiente pentru gestionarea acestor plângeri din partea cetățenilor, ținând totodată seama de obligațiile Parlamentului în ceea ce privește corespondența sa cu cetățenii; regretă, în acest sens, faptul că serviciile competente ale Parlamentului nu au ținut seama de recomandările privind petițiile adresate de cetățeni cu privire la aspecte care nu țin de domeniul de competență al UE, prezentate în rezoluția sa din 21 noiembrie 2012 referitoare la activitățile Comisiei pentru petiții în 2011;

| 23. | recunoaște că problemele de mediu rămân o prioritate pentru petiționari, evidențiind astfel faptul că eforturile statelor membre sunt în continuare deficitare în acest domeniu; constată că multe dintre petiții au ca temă predilectă sănătatea publică, de exemplu gestionarea deșeurilor, siguranța apei, energia nucleară și protecția animalelor; subliniază că un număr mare de petiții vizează proiecte noi și viitoare care accentuează riscurile asociate domeniilor menționate mai sus; reamintește că, deși statele membre depun eforturi pentru abordarea acestor situații, este evident că găsirea unei soluții viabile încă rămâne un impediment; subliniază cazul combinatului siderurgic ILVA din Taranto care este o sursă de preocupare majoră, din cauza deteriorării grave a condițiilor de mediu și a stării de sănătate a populației locale; îndeamnă Comisia să utilizeze mecanismele disponibile pentru a asigura, pe cât posibil, respectarea imediată de către autoritățile italiene a legislației UE în domeniul mediului; |
| --- | --- |

23.

recunoaște că problemele de mediu rămân o prioritate pentru petiționari, evidențiind astfel faptul că eforturile statelor membre sunt în continuare deficitare în acest domeniu; constată că multe dintre petiții au ca temă predilectă sănătatea publică, de exemplu gestionarea deșeurilor, siguranța apei, energia nucleară și protecția animalelor; subliniază că un număr mare de petiții vizează proiecte noi și viitoare care accentuează riscurile asociate domeniilor menționate mai sus; reamintește că, deși statele membre depun eforturi pentru abordarea acestor situații, este evident că găsirea unei soluții viabile încă rămâne un impediment; subliniază cazul combinatului siderurgic ILVA din Taranto care este o sursă de preocupare majoră, din cauza deteriorării grave a condițiilor de mediu și a stării de sănătate a populației locale; îndeamnă Comisia să utilizeze mecanismele disponibile pentru a asigura, pe cât posibil, respectarea imediată de către autoritățile italiene a legislației UE în domeniul mediului;

| 24. | invită Comisia pentru petiții să examineze în continuare efectele jurisprudenței privind Societatea Elenă de Radiodifuziune (Ellinikí Radiofonía Tileórasi, ERT) asupra interpretării articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și consecințele acesteia asupra petițiilor și să analizeze care sunt obstacolele actuale întâmpinate de cetățenii UE care solicită pronunțarea unei hotărâri preliminare de către Curtea Europeană de Justiție, în scopul de a obține interpretări fiabile ale problemelor esențiale în conformitate cu legislația europeană în cauzele înaintate instanțelor naționale; |
| --- | --- |

24.

invită Comisia pentru petiții să examineze în continuare efectele jurisprudenței privind Societatea Elenă de Radiodifuziune (Ellinikí Radiofonía Tileórasi, ERT) asupra interpretării articolului 51 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și consecințele acesteia asupra petițiilor și să analizeze care sunt obstacolele actuale întâmpinate de cetățenii UE care solicită pronunțarea unei hotărâri preliminare de către Curtea Europeană de Justiție, în scopul de a obține interpretări fiabile ale problemelor esențiale în conformitate cu legislația europeană în cauzele înaintate instanțelor naționale;

| 25. | salută implementarea inițiativei cetățenești europene (ICE) la 1 aprilie 2012, precum și înregistrarea primei ICE, dedicată politicilor în favoarea tineretului Europei – Fraternitate 2020, și recenta ICE de mare succes dedicată dreptului la apă; consideră că ICE reprezintă primul instrument de democrație participativă transnațională și va oferi cetățenilor posibilitatea de a lua parte în mod activ la elaborarea politicilor și legislației europene; își reconfirmă angajamentul de a participa la organizarea de audieri publice pentru inițiative cetățenești europene de succes cu implicări active din partea tuturor comisiilor parlamentare vizate; subliniază necesitatea unei evaluări periodice a stadiului inițiativelor cetățenești europene, în scopul îmbunătățirii procedurii de lucru, limitând în același timp birocrația și alte impedimente; este conștient de faptul că rezultatul primelor audieri parlamentare ale primelor inițiative cetățenești europene de succes care au loc în 2014 este esențial pentru stabilirea unor standarde procedurale înalte și pentru satisfacerea așteptărilor cetățenilor cu privire la exercitarea acestui drept în viitor și se angajează să acorde prioritate instituțională asigurării eficacității în procesul de participare; |
| --- | --- |

25.

salută implementarea inițiativei cetățenești europene (ICE) la 1 aprilie 2012, precum și înregistrarea primei ICE, dedicată politicilor în favoarea tineretului Europei – Fraternitate 2020, și recenta ICE de mare succes dedicată dreptului la apă; consideră că ICE reprezintă primul instrument de democrație participativă transnațională și va oferi cetățenilor posibilitatea de a lua parte în mod activ la elaborarea politicilor și legislației europene; își reconfirmă angajamentul de a participa la organizarea de audieri publice pentru inițiative cetățenești europene de succes cu implicări active din partea tuturor comisiilor parlamentare vizate; subliniază necesitatea unei evaluări periodice a stadiului inițiativelor cetățenești europene, în scopul îmbunătățirii procedurii de lucru, limitând în același timp birocrația și alte impedimente; este conștient de faptul că rezultatul primelor audieri parlamentare ale primelor inițiative cetățenești europene de succes care au loc în 2014 este esențial pentru stabilirea unor standarde procedurale înalte și pentru satisfacerea așteptărilor cetățenilor cu privire la exercitarea acestui drept în viitor și se angajează să acorde prioritate instituțională asigurării eficacității în procesul de participare;

| 26. | apreciază decizia Comisiei de a desemna anul 2013 drept „Anul european al cetățenilor”, oferind cetățenilor UE informații și cunoștințe valoroase cu privire la drepturile lor și la instrumentele democratice care le sunt puse la dispoziție pentru a-și exercita aceste drepturi; consideră că „Anul european al cetățenilor” ar trebui folosit pentru diseminarea largă de informații despre noua „inițiativă cetățenească europeană”, oferind astfel orientări clare și inteligibile în vederea reducerii nivelului ridicat de inadmisibilitate comparativ cu nivelul care este încă prezent în domeniul „petițiilor”; are convingerea că portalul de internet pentru petiții reprezintă o contribuție concretă și valoroasă a Parlamentului la cetățenia europeană; |
| --- | --- |

26.

apreciază decizia Comisiei de a desemna anul 2013 drept „Anul european al cetățenilor”, oferind cetățenilor UE informații și cunoștințe valoroase cu privire la drepturile lor și la instrumentele democratice care le sunt puse la dispoziție pentru a-și exercita aceste drepturi; consideră că „Anul european al cetățenilor” ar trebui folosit pentru diseminarea largă de informații despre noua „inițiativă cetățenească europeană”, oferind astfel orientări clare și inteligibile în vederea reducerii nivelului ridicat de inadmisibilitate comparativ cu nivelul care este încă prezent în domeniul „petițiilor”; are convingerea că portalul de internet pentru petiții reprezintă o contribuție concretă și valoroasă a Parlamentului la cetățenia europeană;

| 27. | invită Comisia, în calitate de gardian al tratatului, să asigure că aplicarea curentă necorespunzătoare a dreptului UE, astfel cum o indică numărul de petiții depuse la PE, va fi remediată, pentru a permite cetățenilor UE să profite pe deplin de drepturile lor; |
| --- | --- |

27.

invită Comisia, în calitate de gardian al tratatului, să asigure că aplicarea curentă necorespunzătoare a dreptului UE, astfel cum o indică numărul de petiții depuse la PE, va fi remediată, pentru a permite cetățenilor UE să profite pe deplin de drepturile lor;

| 28. | solicită Comisiei să propună legi prin care să fie soluționate problemele ce vizează recunoașterea reciprocă de către statele membre a documentelor de stare civilă, fără a încălca competențele statelor membre; |
| --- | --- |

28.

solicită Comisiei să propună legi prin care să fie soluționate problemele ce vizează recunoașterea reciprocă de către statele membre a documentelor de stare civilă, fără a încălca competențele statelor membre;

| 29. | regretă faptul că cetățenii UE, atunci când își exercită libertatea de circulație, continuă să se confrunte frecvent cu probleme cauzate de aplicarea incorectă de către autoritățile publice a legislației privind piața internă; |
| --- | --- |

29.

regretă faptul că cetățenii UE, atunci când își exercită libertatea de circulație, continuă să se confrunte frecvent cu probleme cauzate de aplicarea incorectă de către autoritățile publice a legislației privind piața internă;

| 30. | regretă faptul că, recent, rapoartele privind misiunile de informare și alte documente nu au fost traduse în limbile oficiale ale UE, în special în limbile naționale ale petiționarilor; |
| --- | --- |

30.

regretă faptul că, recent, rapoartele privind misiunile de informare și alte documente nu au fost traduse în limbile oficiale ale UE, în special în limbile naționale ale petiționarilor;

| 31. | recunoaște importanța rolului pe care îl îndeplinește rețeaua SOLVIT, care descoperă și rezolvă periodic probleme legate de transpunerea legislației privind piața internă, și îndeamnă la consolidarea acestui instrument și la stabilirea unei colaborări mai active între Comisia pentru petiții și rețeaua SOLVIT; reamintește că anul 2013 a fost desemnat „Anul european al cetățenilor” și mulțumește instituțiilor și organismelor Uniunii Europene și ale statelor membre pentru promovarea mai intensă a activităților pe care le desfășoară în slujba cetățenilor și rezidenților UE pe parcursul acestui an, luând în considerare principiile cuprinse în tratate și faptelor semnalate în prezentul raport; |
| --- | --- |

31.

recunoaște importanța rolului pe care îl îndeplinește rețeaua SOLVIT, care descoperă și rezolvă periodic probleme legate de transpunerea legislației privind piața internă, și îndeamnă la consolidarea acestui instrument și la stabilirea unei colaborări mai active între Comisia pentru petiții și rețeaua SOLVIT; reamintește că anul 2013 a fost desemnat „Anul european al cetățenilor” și mulțumește instituțiilor și organismelor Uniunii Europene și ale statelor membre pentru promovarea mai intensă a activităților pe care le desfășoară în slujba cetățenilor și rezidenților UE pe parcursul acestui an, luând în considerare principiile cuprinse în tratate și faptelor semnalate în prezentul raport;

Noi orizonturi și noi relații cu alte instituții

| 32. | evidențiază importanța desfășurării de către comisie a unor activități mai importante în cadrul Camerei, crescând astfel vizibilitatea sa în calitate de comisie de control; invită Comisia pentru petiții nou-aleasă să desemneze raportori anuali interni pentru politicile majore, de interes pentru petiționarii europeni, și să consolideze cooperarea cu alte comisii parlamentare, invitând sistematic membrii acestora la dezbaterile respective în cadrul Comisiei PETI care privesc respectivul domeniu de competență legislativă; invită celelalte comisii parlamentare să angreneze mai mult Comisia pentru petiții în calitatea sa de comisie sesizată pentru avizare în rapoartele de implementare și în alte instrumente menite să monitorizeze transpunerea și punerea în aplicare corecte a legislației europene sau eventuala revizuire a acesteia în statele membre; subliniază importanța unui statut „deneutralizat” în portofoliul comisiei Parlamentului, în contextul numărului tot mai mare de petiții primite și al demersurilor aferente acestora; invită sesiunea plenară a Parlamentului European să dedice mai mult timp activității Comisiilor pentru petiții; |
| --- | --- |

32.

evidențiază importanța desfășurării de către comisie a unor activități mai importante în cadrul Camerei, crescând astfel vizibilitatea sa în calitate de comisie de control; invită Comisia pentru petiții nou-aleasă să desemneze raportori anuali interni pentru politicile majore, de interes pentru petiționarii europeni, și să consolideze cooperarea cu alte comisii parlamentare, invitând sistematic membrii acestora la dezbaterile respective în cadrul Comisiei PETI care privesc respectivul domeniu de competență legislativă; invită celelalte comisii parlamentare să angreneze mai mult Comisia pentru petiții în calitatea sa de comisie sesizată pentru avizare în rapoartele de implementare și în alte instrumente menite să monitorizeze transpunerea și punerea în aplicare corecte a legislației europene sau eventuala revizuire a acesteia în statele membre; subliniază importanța unui statut „deneutralizat” în portofoliul comisiei Parlamentului, în contextul numărului tot mai mare de petiții primite și al demersurilor aferente acestora; invită sesiunea plenară a Parlamentului European să dedice mai mult timp activității Comisiilor pentru petiții;

| 33. | subliniază necesitatea consolidării colaborării dintre Comisia pentru petiții și celelalte instituții și organisme ale UE, precum și cu autoritățile naționale din statele membre; ia în considerare importanța acesteia pentru intensificarea dialogului structurat și a cooperării sistematice cu statele membre, în special cu comisiile pentru petiții din cadrul parlamentelor naționale, de exemplu, prin organizarea unor reuniuni regulate cu președinții tuturor comisiilor naționale pentru petiții; crearea unui astfel de parteneriat va crea condițiile celui mai eficient schimb de experiență și de practici, sesizarea mai sistematică și mai eficientă a petițiilor la nivelul și către organismul competent, care, în cele din urmă, va aduce Parlamentul European mai aproape de preocupările cetățenilor UE; salută înființarea în Irlanda a Comisiei mixte pentru anchete, monitorizare și petiții din cadrul parlamentului irlandez (Oireachtas), precum și legăturile pe care aceasta le-a stabilit cu Parlamentul European în cursul acestui an în scopul de a servi mai bine cetățenii; constată că, în prezent, unele parlamente din alte state membre analizează posibilitatea înființării de comisii pentru petiții sau de organisme similare și că în cadrul altor parlamente se aplică alte tipuri de proceduri pentru gestionarea petițiilor; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea consolidării colaborării dintre Comisia pentru petiții și celelalte instituții și organisme ale UE, precum și cu autoritățile naționale din statele membre; ia în considerare importanța acesteia pentru intensificarea dialogului structurat și a cooperării sistematice cu statele membre, în special cu comisiile pentru petiții din cadrul parlamentelor naționale, de exemplu, prin organizarea unor reuniuni regulate cu președinții tuturor comisiilor naționale pentru petiții; crearea unui astfel de parteneriat va crea condițiile celui mai eficient schimb de experiență și de practici, sesizarea mai sistematică și mai eficientă a petițiilor la nivelul și către organismul competent, care, în cele din urmă, va aduce Parlamentul European mai aproape de preocupările cetățenilor UE; salută înființarea în Irlanda a Comisiei mixte pentru anchete, monitorizare și petiții din cadrul parlamentului irlandez (Oireachtas), precum și legăturile pe care aceasta le-a stabilit cu Parlamentul European în cursul acestui an în scopul de a servi mai bine cetățenii; constată că, în prezent, unele parlamente din alte state membre analizează posibilitatea înființării de comisii pentru petiții sau de organisme similare și că în cadrul altor parlamente se aplică alte tipuri de proceduri pentru gestionarea petițiilor;

| 34. | solicită Comisiei să recunoască în mod corespunzător rolul pe care îl joacă petițiile în controlul transpunerii efective a legislației UE, având în vedere că petițiile sunt, de obicei, primele indicii că statele membre cunosc întârzieri în implementarea unor norme juridice; invită Parlamentul European să recomande, în cadrul Acordului interinstituțional dintre acesta și Comisie, reducerea timpului necesar pentru a răspunde solicitărilor adresate de comisie, precum și informarea permanentă a Comisiei pentru petiții cu privire la evoluția procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor care au o legătură directă cu petițiile; consideră că, în termeni generali, instituțiile europene ar trebui să furnizeze mai multe informații și să fie mai transparente în ceea ce privește cetățenii UE, pentru a combate percepția tot mai răspândită a deficitelor democratice; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să recunoască în mod corespunzător rolul pe care îl joacă petițiile în controlul transpunerii efective a legislației UE, având în vedere că petițiile sunt, de obicei, primele indicii că statele membre cunosc întârzieri în implementarea unor norme juridice; invită Parlamentul European să recomande, în cadrul Acordului interinstituțional dintre acesta și Comisie, reducerea timpului necesar pentru a răspunde solicitărilor adresate de comisie, precum și informarea permanentă a Comisiei pentru petiții cu privire la evoluția procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor care au o legătură directă cu petițiile; consideră că, în termeni generali, instituțiile europene ar trebui să furnizeze mai multe informații și să fie mai transparente în ceea ce privește cetățenii UE, pentru a combate percepția tot mai răspândită a deficitelor democratice;

| 35. | subliniază că o strânsă cooperare cu statele membre este esențială pentru activitatea Comisiei pentru petiții; încurajează statele membre să joace un rol mai activ în ceea ce privește elaborarea de răspunsuri la petițiile referitoare la punerea în aplicare și respectarea legislației europene și acordă o importanță deosebită prezenței reprezentanților lor și cooperării active a acestora în cadrul reuniunilor Comisiei pentru petiții; este hotărât să mențină o strânsă cooperare și comunicare între instituțiile UE și cetățeni; |
| --- | --- |

35.

subliniază că o strânsă cooperare cu statele membre este esențială pentru activitatea Comisiei pentru petiții; încurajează statele membre să joace un rol mai activ în ceea ce privește elaborarea de răspunsuri la petițiile referitoare la punerea în aplicare și respectarea legislației europene și acordă o importanță deosebită prezenței reprezentanților lor și cooperării active a acestora în cadrul reuniunilor Comisiei pentru petiții; este hotărât să mențină o strânsă cooperare și comunicare între instituțiile UE și cetățeni;

| 36. | evidențiază importanța colaborării consolidate cu Ombudsmanul European prin instituirea unui nou acord interinstituțional; subliniază importanța implicării Parlamentului European în rețeaua națională a mediatorilor; salută relațiile excelente în cadrul instituțional dintre Ombudsman și această comisie, apreciind în mod deosebit contribuțiile regulate ale Ombudsmanului la lucrările Comisiei pentru petiții pe întreaga durată a mandatului legislativ; reamintește că încă nu toți cetățenii UE dispun de un mediator național, ceea ce înseamnă că nu toți cetățenii UE au acces egal la o cale de atac; consideră că biroul mediatorului național din fiecare stat membru din cadrul rețelei europene a ombudsmanilor ar oferi un sprijin considerabil Ombudsmanului European; |
| --- | --- |

36.

evidențiază importanța colaborării consolidate cu Ombudsmanul European prin instituirea unui nou acord interinstituțional; subliniază importanța implicării Parlamentului European în rețeaua națională a mediatorilor; salută relațiile excelente în cadrul instituțional dintre Ombudsman și această comisie, apreciind în mod deosebit contribuțiile regulate ale Ombudsmanului la lucrările Comisiei pentru petiții pe întreaga durată a mandatului legislativ; reamintește că încă nu toți cetățenii UE dispun de un mediator național, ceea ce înseamnă că nu toți cetățenii UE au acces egal la o cale de atac; consideră că biroul mediatorului național din fiecare stat membru din cadrul rețelei europene a ombudsmanilor ar oferi un sprijin considerabil Ombudsmanului European;

Metode de lucru

| 37. | solicită deputaților din cadrul Comisiei pentru petiții să adopte un regulament intern final, pentru a asigura o eficiență și o deschidere maxime în ceea ce privește activitatea comisiei, și să prezinte propuneri de revizuire în consecință a Regulamentului de procedură al Parlamentului European, în vederea consolidării eforturilor permanente de îmbunătățire a metodelor de lucru depuse de aceștia pe parcursul celei de-a șaptea legislaturi; face apel la Comisia pentru petiții să adopte termene clare în ceea ce privește procesul de soluționare a petițiilor, pentru a accelera ciclul de viață al acestora în Parlamentul European și pentru ca, astfel, întregul proces să devină și mai transparent și mai democratic; evidențiază faptul că, în acest mod, s-ar implementa un ciclu de viață al petiției bine definit, de la înregistrare până la închiderea finală, în Parlamentul European, similar termenelor existente pentru activitatea în desfășurare privind dosarele legislative și nelegislative; consideră că aceste termene-limită ar trebui să stabilească un mecanism de avertizare care să atragă automat atenția membrilor asupra petițiilor atunci când nu au existat nici acțiuni, nici corespondență pentru o perioadă lungă de timp, pentru a evita petițiile anterioare care au rămas deschise mai mulți ani fără un motiv substanțial; reamintește faptul că vizitele de informare reprezintă unul dintre instrumentele esențiale de investigație ale Comisiei pentru petiții și că, prin urmare, se impune a revizuire urgentă a normelor relevante, astfel încât membrii nou-aleși să poată efectua vizite eficiente și să comunice cu promptitudine petiționarilor și comisiei constatările și recomandările acestora; |
| --- | --- |

37.

solicită deputaților din cadrul Comisiei pentru petiții să adopte un regulament intern final, pentru a asigura o eficiență și o deschidere maxime în ceea ce privește activitatea comisiei, și să prezinte propuneri de revizuire în consecință a Regulamentului de procedură al Parlamentului European, în vederea consolidării eforturilor permanente de îmbunătățire a metodelor de lucru depuse de aceștia pe parcursul celei de-a șaptea legislaturi; face apel la Comisia pentru petiții să adopte termene clare în ceea ce privește procesul de soluționare a petițiilor, pentru a accelera ciclul de viață al acestora în Parlamentul European și pentru ca, astfel, întregul proces să devină și mai transparent și mai democratic; evidențiază faptul că, în acest mod, s-ar implementa un ciclu de viață al petiției bine definit, de la înregistrare până la închiderea finală, în Parlamentul European, similar termenelor existente pentru activitatea în desfășurare privind dosarele legislative și nelegislative; consideră că aceste termene-limită ar trebui să stabilească un mecanism de avertizare care să atragă automat atenția membrilor asupra petițiilor atunci când nu au existat nici acțiuni, nici corespondență pentru o perioadă lungă de timp, pentru a evita petițiile anterioare care au rămas deschise mai mulți ani fără un motiv substanțial; reamintește faptul că vizitele de informare reprezintă unul dintre instrumentele esențiale de investigație ale Comisiei pentru petiții și că, prin urmare, se impune a revizuire urgentă a normelor relevante, astfel încât membrii nou-aleși să poată efectua vizite eficiente și să comunice cu promptitudine petiționarilor și comisiei constatările și recomandările acestora;

| 38. | salută prezența autorităților publice ale statelor membre în cauză, dar și a altor părți interesate, în cadrul reuniunilor Comisiei pentru petiții; subliniază că Comisia pentru petiții este singura comisie care furnizează în mod sistematic cetățenilor o platformă prin care aceștia să își exprime preocupările în mod direct către deputații europeni, și care favorizează un dialog multipartit între instituțiile UE, autoritățile naționale și petiționari; propune ca, în vederea facilitării organizării reuniunilor, dar și a reducerii cheltuielilor de călătorie în viitor, Comisia pentru petiții și administrația Parlamentului să ia în considerare posibilitatea ca participarea petiționarilor sau a autorităților publice să se realizeze prin intermediul videoconferințelor sau prin alte mijloace similare; |
| --- | --- |

38.

salută prezența autorităților publice ale statelor membre în cauză, dar și a altor părți interesate, în cadrul reuniunilor Comisiei pentru petiții; subliniază că Comisia pentru petiții este singura comisie care furnizează în mod sistematic cetățenilor o platformă prin care aceștia să își exprime preocupările în mod direct către deputații europeni, și care favorizează un dialog multipartit între instituțiile UE, autoritățile naționale și petiționari; propune ca, în vederea facilitării organizării reuniunilor, dar și a reducerii cheltuielilor de călătorie în viitor, Comisia pentru petiții și administrația Parlamentului să ia în considerare posibilitatea ca participarea petiționarilor sau a autorităților publice să se realizeze prin intermediul videoconferințelor sau prin alte mijloace similare;

| 39. | ia act de numărul în creștere al petițiilor pe parcursul perioadei legislative și își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu faptul că timpul de răspuns și întârzierile sunt în continuare prea mari în cadrul etapelor de înregistrare și de admisibilitate pe care le presupune procedura; solicită ca Unității de recepție și retrimitere a documentelor oficiale și secretariatului Comisiei pentru petiții să li se pună fiecăreia la dispoziție un administrator suplimentar, cu experiență în domeniul juridic, pentru a emite recomandări cu privire la faptul dacă petițiile intră sau nu în sfera de competență a legislației europene; consideră că, aceste recomandări, împreună cu rezumatele petițiilor, trebuie prezentate membrilor doar în limba engleză pentru început și, apoi, în momentul în care sunt publicate, traduse în toate limbile oficiale, pentru a accelera prima decizie privind admisibilitatea; estimează că lansarea noului portal de internet pentru petiții va determina o reducere a numărului de cereri discutabile care sunt uneori înregistrate ca petiții; |
| --- | --- |

39.

ia act de numărul în creștere al petițiilor pe parcursul perioadei legislative și își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu faptul că timpul de răspuns și întârzierile sunt în continuare prea mari în cadrul etapelor de înregistrare și de admisibilitate pe care le presupune procedura; solicită ca Unității de recepție și retrimitere a documentelor oficiale și secretariatului Comisiei pentru petiții să li se pună fiecăreia la dispoziție un administrator suplimentar, cu experiență în domeniul juridic, pentru a emite recomandări cu privire la faptul dacă petițiile intră sau nu în sfera de competență a legislației europene; consideră că, aceste recomandări, împreună cu rezumatele petițiilor, trebuie prezentate membrilor doar în limba engleză pentru început și, apoi, în momentul în care sunt publicate, traduse în toate limbile oficiale, pentru a accelera prima decizie privind admisibilitatea; estimează că lansarea noului portal de internet pentru petiții va determina o reducere a numărului de cereri discutabile care sunt uneori înregistrate ca petiții;

o

o o

| 40. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru petiții Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții ale acestora și mediatorilor lor naționali sau organelor competente similare. |
| --- | --- |

40.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și raportul Comisiei pentru petiții Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre, comisiilor pentru petiții ale acestora și mediatorilor lor naționali sau organelor competente similare.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/44 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/44

---

P7_TA(2014)0205

Horticultura

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la viitorul sectorului horticol european – strategii de creștere (2013/2100(INI))

(2017/C 378/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere partea a treia titlurile III și VII din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere partea a treia titlurile III și VII din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare,

| — | având în vedere Directiva 2009/128/CE din 21 octombrie 2009 privind utilizarea durabilă a pesticidelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/128/CE din 21 octombrie 2009 privind utilizarea durabilă a pesticidelor,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Consiliului din din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1308/2013 al Consiliului din din 17 decembrie 2013 de instituire a unei organizări comune a piețelor produselor agricole (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1182/2007 din 26 septembrie 2007 de stabilire a unor norme specifice cu privire la sectorul fructelor și legumelor (2) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Comisiei în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1182/2007 din 26 septembrie 2007 de stabilire a unor norme specifice cu privire la sectorul fructelor și legumelor (2) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 543/2011 al Comisiei din 7 iunie 2011 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1234/2007 al Comisiei în ceea ce privește sectorul fructelor și legumelor și sectorul fructelor și legumelor prelucrate (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 834/2007 din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 834/2007 din 28 iunie 2007 privind producția ecologică și etichetarea produselor ecologice (5),

| — | având în vedere Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 martie 2001 privind diseminarea deliberată în mediu a organismelor modificate genetic (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 iunie 1996 referitoare la o inițiativă a Comunității în favoarea horticulturii ornamentale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 iunie 1996 referitoare la o inițiativă a Comunității în favoarea horticulturii ornamentale (7),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2008 intitulată „Prețurile la alimente în Europa” (COM(2008)0821), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 9 decembrie 2008 intitulată „Prețurile la alimente în Europa” (COM(2008)0821),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008 cu privire la Planul de acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrială durabilă (COM(2008)0397), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 iulie 2008 cu privire la Planul de acțiune privind consumul și producția durabile și politica industrială durabilă (COM(2008)0397),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009 privind îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa (COM(2009)0591), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 octombrie 2009 privind îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu alimente în Europa (COM(2009)0591),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 mai 2009 privind politica în domeniul calității produselor agricole (COM(2009)0234), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 mai 2009 privind politica în domeniul calității produselor agricole (COM(2009)0234),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 mai 2011 intitulată „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (COM(2011)0244), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 mai 2011 intitulată „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (COM(2011)0244),

| — | având în vedere Decizia 2008/359/CE a Comisiei din 28 aprilie 2008 de instituire a Grupului la nivel înalt pentru competitivitatea industriei agroalimentare și raportul grupului la nivel înalt în cauză din 17 martie 2009 referitor la competitivitatea industriei agroalimentare europene, precum și recomandările și o foaie de parcurs privind inițiativele-cheie prezentate de acesta (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/359/CE a Comisiei din 28 aprilie 2008 de instituire a Grupului la nivel înalt pentru competitivitatea industriei agroalimentare și raportul grupului la nivel înalt în cauză din 17 martie 2009 referitor la competitivitatea industriei agroalimentare europene, precum și recomandările și o foaie de parcurs privind inițiativele-cheie prezentate de acesta (8),

| — | având în vedere studiul din noiembrie 2012 intitulat „Sprijin pentru cooperativele agricole” (SCA), care prezintă rezultatele proiectului SCA lansat de Comisie (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din noiembrie 2012 intitulat „Sprijin pentru cooperativele agricole” (SCA), care prezintă rezultatele proiectului SCA lansat de Comisie (9),

| — | având în vedere studiul din 2013 elaborat de Centrul Comun de Cercetare din cadrul Comisiei – Institutul pentru Studii Tehnologice Prospective – intitulat „Lanțurile scurte de aprovizionare cu alimente și sistemele alimentare locale în UE. Situația actuală a caracteristicilor lor socioeconomice” (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2013 elaborat de Centrul Comun de Cercetare din cadrul Comisiei – Institutul pentru Studii Tehnologice Prospective – intitulat „Lanțurile scurte de aprovizionare cu alimente și sistemele alimentare locale în UE. Situația actuală a caracteristicilor lor socioeconomice” (10),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0048/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0048/2014),

| A. | întrucât, în pofida faptului că sectorul fructelor și legumelor (FL) primește aproximativ 3 % din ajutoarele politicii agricole comune (PAC), reprezintă 18 % din valoarea totală a producției agricole în UE și 3 % din suprafața agricolă cultivabilă a UE, valorând peste 50 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în pofida faptului că sectorul fructelor și legumelor (FL) primește aproximativ 3 % din ajutoarele politicii agricole comune (PAC), reprezintă 18 % din valoarea totală a producției agricole în UE și 3 % din suprafața agricolă cultivabilă a UE, valorând peste 50 de miliarde EUR;

| B. | întrucât sectorul horticulturii include fructele, legumele, cartofii, salatele, ierburile și plantele ornamentale, cuprinzând de asemenea pepinierele, pepinierele cu plante perene, serviciile horticole, amenajarea cimitirelor, comerțul horticol cu amănuntul, centrele de grădinărit, cultivatorii de flori și arhitectura peisagistică; |
| --- | --- |

B.

întrucât sectorul horticulturii include fructele, legumele, cartofii, salatele, ierburile și plantele ornamentale, cuprinzând de asemenea pepinierele, pepinierele cu plante perene, serviciile horticole, amenajarea cimitirelor, comerțul horticol cu amănuntul, centrele de grădinărit, cultivatorii de flori și arhitectura peisagistică;

| C. | întrucât în sectorul fructelor și legumelor lucrează aproximativ 550 000 de persoane, lanțul de aprovizionare din sector având o cifră de afaceri estimată la peste 120 de miliarde EUR; întrucât sectorul în cauză este important pentru economia zonelor din UE care, de regulă, se confruntă cu o rată ridicată a șomajului; |
| --- | --- |

C.

întrucât în sectorul fructelor și legumelor lucrează aproximativ 550 000 de persoane, lanțul de aprovizionare din sector având o cifră de afaceri estimată la peste 120 de miliarde EUR; întrucât sectorul în cauză este important pentru economia zonelor din UE care, de regulă, se confruntă cu o rată ridicată a șomajului;

| D. | întrucât UE este al doilea cel mai mare producător mondial și, în același timp, al doilea cel mai mare importator de fructe și legume; întrucât în prezent cererea de fructe și de legume continuă să crească și este mai mare decât oferta de piață; întrucât comerțul cu fructe și legume a crescut de la peste 90 de miliarde USD în 2000 la aproape 218 miliarde USD în 2010 și reprezintă aproximativ 21 % din comerțul mondial cu produse alimentare și de origine animală; întrucât UE și-a deschis foarte mult piețele pentru importuri provenite din țările terțe cu care a încheiat acorduri bilaterale și multilaterale; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE este al doilea cel mai mare producător mondial și, în același timp, al doilea cel mai mare importator de fructe și legume; întrucât în prezent cererea de fructe și de legume continuă să crească și este mai mare decât oferta de piață; întrucât comerțul cu fructe și legume a crescut de la peste 90 de miliarde USD în 2000 la aproape 218 miliarde USD în 2010 și reprezintă aproximativ 21 % din comerțul mondial cu produse alimentare și de origine animală; întrucât UE și-a deschis foarte mult piețele pentru importuri provenite din țările terțe cu care a încheiat acorduri bilaterale și multilaterale;

| E. | întrucât sectorul horticol – producția primară și industria prelucrătoare– are un rol multiplicator în economia la nivel european, generând cerere și stimulând crearea valorii adăugate în alte sectoare ale economiei, precum comerțul, construcțiile și serviciile financiare; |
| --- | --- |

E.

întrucât sectorul horticol – producția primară și industria prelucrătoare– are un rol multiplicator în economia la nivel european, generând cerere și stimulând crearea valorii adăugate în alte sectoare ale economiei, precum comerțul, construcțiile și serviciile financiare;

| F. | întrucât sectorul fructelor și legumelor ecologice este sectorul ecologic cu cea mai rapidă creștere pe o piață a UE, a cărui valoare era estimată la 19,7 miliarde EUR în 2011 și care a crescut cu 9 % între 2010 și 2011, încadrându-se într-o tendință de creștere anuală de 5-10 % pe o perioadă de zece ani; întrucât din punctul de vedere al zonelor cultivate, proporția fructelor ecologice a crescut cu 18,2 %, iar cea a legumelor ecologice cu 3,5 % între 2010 și 2011; |
| --- | --- |

F.

întrucât sectorul fructelor și legumelor ecologice este sectorul ecologic cu cea mai rapidă creștere pe o piață a UE, a cărui valoare era estimată la 19,7 miliarde EUR în 2011 și care a crescut cu 9 % între 2010 și 2011, încadrându-se într-o tendință de creștere anuală de 5-10 % pe o perioadă de zece ani; întrucât din punctul de vedere al zonelor cultivate, proporția fructelor ecologice a crescut cu 18,2 %, iar cea a legumelor ecologice cu 3,5 % între 2010 și 2011;

| G. | întrucât consumul de fructe și legume pe cap de locuitor în 2011 la nivelul UE-27 a scăzut cu 3 % comparativ cu consumul mediu înregistrat în perioada de cinci ani anterioară în pofida efectelor atât de benefice pe care le are consumul lor asupra sănătății; |
| --- | --- |

G.

întrucât consumul de fructe și legume pe cap de locuitor în 2011 la nivelul UE-27 a scăzut cu 3 % comparativ cu consumul mediu înregistrat în perioada de cinci ani anterioară în pofida efectelor atât de benefice pe care le are consumul lor asupra sănătății;

| H. | întrucât UE este cel mai mare producător la nivel mondial de flori, bulbi și plante în ghiveci (44 % din producția mondială), având cea mai mare densitate pe hectar; întrucât sectorul ornamental are o cifră de afaceri estimată de 20 de miliarde EUR la producție, 28 de miliarde EUR la comerțul angro și de 38 de miliarde EUR la comerțul cu amănuntul, în acest sector fiind angajate aproximativ 650 000 de persoane; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE este cel mai mare producător la nivel mondial de flori, bulbi și plante în ghiveci (44 % din producția mondială), având cea mai mare densitate pe hectar; întrucât sectorul ornamental are o cifră de afaceri estimată de 20 de miliarde EUR la producție, 28 de miliarde EUR la comerțul angro și de 38 de miliarde EUR la comerțul cu amănuntul, în acest sector fiind angajate aproximativ 650 000 de persoane;

| I. | întrucât regimul de ajutor pentru sectorul fructelor și legumelor face parte din PAC și are ca obiective, printre alele, reechilibrarea lanțului alimentar, promovarea fructelor și legumelor, creșterea competitivității și sprijinul inovării; întrucât afilierea la organizațiile de producători (OP) ar trebui sporită, inclusiv în regiunile în care, în ultimii ani, nu a existat posibilitatea de a utiliza fonduri operaționale sau în care metodele de producție sunt depășite, prin creșterea atractivității sistemului, ținând seama de faptul că peste jumătate dintre cultivatorii din UE nu aparțin încă unei organizații de producători, în pofida obiectivului Comisiei de a atinge, până în 2013, o rată medie de 60 % a afilierii la OP; întrucât rata scăzută de organizare în unele dintre statele membre a fost determinată, în parte, de suspendarea OP-urilor în statele membre, ceea ce a creat incertitudini în rândul producătorilor; întrucât, având în vedere rolul-cheie pe care îl joacă OP-urile în îmbunătățirea puterii de negociere a organizațiilor din sectorul legumelor și fructelor, este esențial să se evite incertitudinea producătorilor prin clarificarea legislației europene în domeniul recunoașterii OP-urilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât regimul de ajutor pentru sectorul fructelor și legumelor face parte din PAC și are ca obiective, printre alele, reechilibrarea lanțului alimentar, promovarea fructelor și legumelor, creșterea competitivității și sprijinul inovării; întrucât afilierea la organizațiile de producători (OP) ar trebui sporită, inclusiv în regiunile în care, în ultimii ani, nu a existat posibilitatea de a utiliza fonduri operaționale sau în care metodele de producție sunt depășite, prin creșterea atractivității sistemului, ținând seama de faptul că peste jumătate dintre cultivatorii din UE nu aparțin încă unei organizații de producători, în pofida obiectivului Comisiei de a atinge, până în 2013, o rată medie de 60 % a afilierii la OP; întrucât rata scăzută de organizare în unele dintre statele membre a fost determinată, în parte, de suspendarea OP-urilor în statele membre, ceea ce a creat incertitudini în rândul producătorilor; întrucât, având în vedere rolul-cheie pe care îl joacă OP-urile în îmbunătățirea puterii de negociere a organizațiilor din sectorul legumelor și fructelor, este esențial să se evite incertitudinea producătorilor prin clarificarea legislației europene în domeniul recunoașterii OP-urilor;

| J. | întrucât, potrivit Eurostat, între 2000 și 2010 totalul costurilor de producție suportate de către fermierii din UE a crescut în medie cu aproape 40 %, în timp ce prețurile la poarta fermei au crescut în medie cu sub 25 %; întrucât creșterea costurilor de producție a fost de aproape 80 % pentru îngrășăminte sintetice și amelioratori de sol, de aproape 30 % pentru semințe și material de plantare și de aproape 13 % pentru produsele de protecție a plantelor; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit Eurostat, între 2000 și 2010 totalul costurilor de producție suportate de către fermierii din UE a crescut în medie cu aproape 40 %, în timp ce prețurile la poarta fermei au crescut în medie cu sub 25 %; întrucât creșterea costurilor de producție a fost de aproape 80 % pentru îngrășăminte sintetice și amelioratori de sol, de aproape 30 % pentru semințe și material de plantare și de aproape 13 % pentru produsele de protecție a plantelor;

| K. | întrucât pierderea fertilității solului din cauza eroziunii, a adaosului scăzut de materie organică, ce duce la o structură glomerulară slabă și la niveluri de humus scăzute și la o retenție scăzută a nutrienților și a apei, și la reducerea proceselor ecologice reprezintă un cost semnificativ atât pentru fermieri, cât și pentru bugetul public; |
| --- | --- |

K.

întrucât pierderea fertilității solului din cauza eroziunii, a adaosului scăzut de materie organică, ce duce la o structură glomerulară slabă și la niveluri de humus scăzute și la o retenție scăzută a nutrienților și a apei, și la reducerea proceselor ecologice reprezintă un cost semnificativ atât pentru fermieri, cât și pentru bugetul public;

| L. | întrucât „canalizarea cunoștințelor” în vederea transpunerii cercetării în practică pentru horticultori se află în prezent sub presiune și întrucât nivelul cheltuielilor în sectorul privat pentru cercetare este în general scăzut, cercetarea și dezvoltarea (CD) reprezentând doar 0,24 % dintre cheltuielile totale aferente sectorului alimentar la nivelul UE-15 în 2004, ultima perioadă pentru care există cifre disponibile, |
| --- | --- |

L.

întrucât „canalizarea cunoștințelor” în vederea transpunerii cercetării în practică pentru horticultori se află în prezent sub presiune și întrucât nivelul cheltuielilor în sectorul privat pentru cercetare este în general scăzut, cercetarea și dezvoltarea (CD) reprezentând doar 0,24 % dintre cheltuielile totale aferente sectorului alimentar la nivelul UE-15 în 2004, ultima perioadă pentru care există cifre disponibile,

| M. | întrucât un număr mare de varietăți de fructe și legume sunt pe cale de dispariție, deoarece nu sunt rentabile și întrucât fermierii care continuă să cultive astfel de varietăți joacă un rol ecologic, social și cultural deosebit în ceea ce privește protejarea componentelor bazei agricole europene; |
| --- | --- |

M.

întrucât un număr mare de varietăți de fructe și legume sunt pe cale de dispariție, deoarece nu sunt rentabile și întrucât fermierii care continuă să cultive astfel de varietăți joacă un rol ecologic, social și cultural deosebit în ceea ce privește protejarea componentelor bazei agricole europene;

| N. | întrucât dificultățile în creștere privind prevenirea, controlul și eradicarea dăunătorilor și disponibilitatea limitată a produselor fitosanitare pentru protejarea culturilor horticole riscă să compromită diversificarea agriculturii și calitatea horticulturii europene; |
| --- | --- |

N.

întrucât dificultățile în creștere privind prevenirea, controlul și eradicarea dăunătorilor și disponibilitatea limitată a produselor fitosanitare pentru protejarea culturilor horticole riscă să compromită diversificarea agriculturii și calitatea horticulturii europene;

| O. | întrucât, adesea, întreprinderile din sectorul horticol activează simultan în producție, comercializare și servicii; |
| --- | --- |

O.

întrucât, adesea, întreprinderile din sectorul horticol activează simultan în producție, comercializare și servicii;

| P. | întrucât cisgeneza poate fi definită ca o tehnică de inginerie genetică prin care într-o plantă anume se introduce o genă de la rudele sale din aceeași specie sau gen; |
| --- | --- |

P.

întrucât cisgeneza poate fi definită ca o tehnică de inginerie genetică prin care într-o plantă anume se introduce o genă de la rudele sale din aceeași specie sau gen;

| 1. | subliniază importanța promovării sectorului horticol al UE și a facilitării eforturilor sale de a concura mai eficient pe piața mondială, prin inovare, cercetare și dezvoltare, eficiență și securitate energetică, adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora, precum și prin măsuri de îmbunătățire a comercializării și a continuării depunerii de eforturi pentru a elimina dezechilibrul existent între operatori și furnizori; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța promovării sectorului horticol al UE și a facilitării eforturilor sale de a concura mai eficient pe piața mondială, prin inovare, cercetare și dezvoltare, eficiență și securitate energetică, adaptarea la schimbările climatice și atenuarea acestora, precum și prin măsuri de îmbunătățire a comercializării și a continuării depunerii de eforturi pentru a elimina dezechilibrul existent între operatori și furnizori;

| 2. | evidențiază necesitatea facilitării accesului producătorilor la piețele țărilor terțe; solicită Comisiei să își intensifice eforturile de susținere a exportatorilor de fructe, legume, flori și plante ornamentale pentru a depăși numărul din ce în ce mai mare de bariere netarifare, cum ar fi standardele fitosanitare ale unor țări terțe, din cauza cărora exporturile UE se confruntă cu dificultăți sau sunt chiar imposibile; |
| --- | --- |

2.

evidențiază necesitatea facilitării accesului producătorilor la piețele țărilor terțe; solicită Comisiei să își intensifice eforturile de susținere a exportatorilor de fructe, legume, flori și plante ornamentale pentru a depăși numărul din ce în ce mai mare de bariere netarifare, cum ar fi standardele fitosanitare ale unor țări terțe, din cauza cărora exporturile UE se confruntă cu dificultăți sau sunt chiar imposibile;

| 3. | invită Comisia să creeze condiții de acces identice pentru toți participanții la piață din UE în ceea ce privește standardele de comercializare, denumirea de origine etc. și să asigure respectarea acestora prin controale corespunzătoare, astfel încât să se evite orice formă de denaturare a concurenței; |
| --- | --- |

3.

invită Comisia să creeze condiții de acces identice pentru toți participanții la piață din UE în ceea ce privește standardele de comercializare, denumirea de origine etc. și să asigure respectarea acestora prin controale corespunzătoare, astfel încât să se evite orice formă de denaturare a concurenței;

| 4. | încurajează promovarea consumului de fructe și legume în statele membre, prin activități educaționale precum Programul UE de încurajare a consumului de fructe în școli sau „Cultivă propriii cartofi” și „Gătește propriii cartofi”, scheme ale diferitelor sectoare din Regatul Unit; |
| --- | --- |

4.

încurajează promovarea consumului de fructe și legume în statele membre, prin activități educaționale precum Programul UE de încurajare a consumului de fructe în școli sau „Cultivă propriii cartofi” și „Gătește propriii cartofi”, scheme ale diferitelor sectoare din Regatul Unit;

| 5. | ia act de faptul că adesea piețele locale și regionale nu sunt aprovizionate suficient cu produse horticole locale și, prin urmare, ar trebui promovat spiritul antreprenorial agricol în aceste regiuni, încurajând în special antreprenoriatul pentru tineri ca oportunitate de ocupare a forței de muncă în sectorul agricol și ca garanție a aprovizionării cu produse proaspete locale; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că adesea piețele locale și regionale nu sunt aprovizionate suficient cu produse horticole locale și, prin urmare, ar trebui promovat spiritul antreprenorial agricol în aceste regiuni, încurajând în special antreprenoriatul pentru tineri ca oportunitate de ocupare a forței de muncă în sectorul agricol și ca garanție a aprovizionării cu produse proaspete locale;

| 6. | evidențiază beneficiile horticulturii ornamentale pentru sănătatea și bunăstarea umană prin extinderea spațiilor verzi, ameliorând astfel mediul urban la nivelul schimbărilor climatice și al economiei rurale; subliniază nevoia unei susțineri mai active pentru acest sector din perspectiva încurajării investițiilor și a dezvoltării profesionale; |
| --- | --- |

6.

evidențiază beneficiile horticulturii ornamentale pentru sănătatea și bunăstarea umană prin extinderea spațiilor verzi, ameliorând astfel mediul urban la nivelul schimbărilor climatice și al economiei rurale; subliniază nevoia unei susțineri mai active pentru acest sector din perspectiva încurajării investițiilor și a dezvoltării profesionale;

| 7. | salută măsurile cuprinse în regimul UE în materie de fructe și legume, destinate să sporească orientarea către piață a producătorilor din UE, să încurajeze inovarea, să promoveze fructele și legumele, să intensifice competitivitatea producătorilor și să îmbunătățească modul de comercializare, prin acordarea de sprijin OP-urilor, asociațiilor organizațiilor de producători și organizațiilor interprofesionale, stimulând totodată formarea de grupuri care să genereze noi fluxuri de venit ce urmează să fie orientate către noi investiții; subliniază în același timp că trebuie luate măsuri pentru a asigura nediscriminarea comercianților independenți și direcți și pentru a se asigura că aceștia au oportunitatea de a realiza proiecte inovatoare și de a-și spori competitivitatea; |
| --- | --- |

7.

salută măsurile cuprinse în regimul UE în materie de fructe și legume, destinate să sporească orientarea către piață a producătorilor din UE, să încurajeze inovarea, să promoveze fructele și legumele, să intensifice competitivitatea producătorilor și să îmbunătățească modul de comercializare, prin acordarea de sprijin OP-urilor, asociațiilor organizațiilor de producători și organizațiilor interprofesionale, stimulând totodată formarea de grupuri care să genereze noi fluxuri de venit ce urmează să fie orientate către noi investiții; subliniază în același timp că trebuie luate măsuri pentru a asigura nediscriminarea comercianților independenți și direcți și pentru a se asigura că aceștia au oportunitatea de a realiza proiecte inovatoare și de a-și spori competitivitatea;

| 8. | observă că producția și comercializarea la nivel regional contribuie la crearea de valoare adăugată și de locuri de muncă în zonele rurale și la menținerea acestora; |
| --- | --- |

8.

observă că producția și comercializarea la nivel regional contribuie la crearea de valoare adăugată și de locuri de muncă în zonele rurale și la menținerea acestora;

| 9. | subliniază că lanțurile valorice scurte contribuie la reducerea emisiilor care afectează clima; |
| --- | --- |

9.

subliniază că lanțurile valorice scurte contribuie la reducerea emisiilor care afectează clima;

| 10. | observă că agricultură urbană oferă noi posibilități pentru sectorul horticol; |
| --- | --- |

10.

observă că agricultură urbană oferă noi posibilități pentru sectorul horticol;

| 11. | salută raportul privind consultarea publică organizată de Comisie intitulată „Revizuirea regimului UE aplicabil sectorului fructelor și legumelor”, îndeosebi secțiunea sa 3.8, care recunoaște necesitatea simplificării normelor actuale care reglementează OP-urile, exprimă sprijinul pentru propunerea de consolidare a OP-urilor și ia act de faptul că majoritatea răspunsurilor obținute susțin menținerea filosofiei de bază a actualului sistem de ajutoare; |
| --- | --- |

11.

salută raportul privind consultarea publică organizată de Comisie intitulată „Revizuirea regimului UE aplicabil sectorului fructelor și legumelor”, îndeosebi secțiunea sa 3.8, care recunoaște necesitatea simplificării normelor actuale care reglementează OP-urile, exprimă sprijinul pentru propunerea de consolidare a OP-urilor și ia act de faptul că majoritatea răspunsurilor obținute susțin menținerea filosofiei de bază a actualului sistem de ajutoare;

| 12. | subliniază că reducerea birocrației, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, trebuie să constituie o prioritate, fără a periclita însă securitatea juridică a acestora; |
| --- | --- |

12.

subliniază că reducerea birocrației, în special pentru întreprinderile mici și mijlocii, trebuie să constituie o prioritate, fără a periclita însă securitatea juridică a acestora;

| 13. | salută faptul că acordul privind reforma PAC și-a menținut sistemul de ajutoare european pentru fructe și legume bazat pe organizațiile de producători, recunoscând însă că instrumentele existente nu s-au dovedit eficiente întotdeauna, după cum recunoaște Comisia Europeană în documentul său de consultare publică referitor la „revizuirea regimului UE aplicabil sectorului fructelor și legumelor” și sprijină prin urmare activitatea Grupului de la Newcastle menită să îmbunătățească regimul UE în domeniul fructelor și legumelor, care ar trebui să țină seama de particularitățile regimului juridic al cooperativelor din diferite state membre pentru a nu impune limite creării de noi organizații de producători, respectând totodată faptul că producătorii pot opta să nu participe la sistemul de OP; constată, de asemenea, instituirea unui instrument al Uniunii de gestionare a crizelor grave atunci când acestea afectează mai multe state membre, instrument care ar trebui să fie disponibil pentru toți producătorii, indiferent dacă fac parte sau nu din organizații de producători; |
| --- | --- |

13.

salută faptul că acordul privind reforma PAC și-a menținut sistemul de ajutoare european pentru fructe și legume bazat pe organizațiile de producători, recunoscând însă că instrumentele existente nu s-au dovedit eficiente întotdeauna, după cum recunoaște Comisia Europeană în documentul său de consultare publică referitor la „revizuirea regimului UE aplicabil sectorului fructelor și legumelor” și sprijină prin urmare activitatea Grupului de la Newcastle menită să îmbunătățească regimul UE în domeniul fructelor și legumelor, care ar trebui să țină seama de particularitățile regimului juridic al cooperativelor din diferite state membre pentru a nu impune limite creării de noi organizații de producători, respectând totodată faptul că producătorii pot opta să nu participe la sistemul de OP; constată, de asemenea, instituirea unui instrument al Uniunii de gestionare a crizelor grave atunci când acestea afectează mai multe state membre, instrument care ar trebui să fie disponibil pentru toți producătorii, indiferent dacă fac parte sau nu din organizații de producători;

| 14. | invită Comisia, în vederea consolidării activităților benefice desfășurate de OP-uri pentru producători, să formuleze, în cadrul revizuirii sale privind regimul UE în materie de fructe și legume, norme clare și practice privind înființarea OP-urilor și modul de funcționare a acestora și să adapteze schema la structurile de piață existente în statele membre astfel încât OP-urile să își poată îndeplini rolul prevăzut și cultivatorii să fie stimulați să se afilieze la acestea, cu condiția ca afilierea să nu pericliteze obiectivele fundamentale ale regimului și ca producătorii să aibă în continuare libertatea de a lua propriile decizii în acest sens; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia, în vederea consolidării activităților benefice desfășurate de OP-uri pentru producători, să formuleze, în cadrul revizuirii sale privind regimul UE în materie de fructe și legume, norme clare și practice privind înființarea OP-urilor și modul de funcționare a acestora și să adapteze schema la structurile de piață existente în statele membre astfel încât OP-urile să își poată îndeplini rolul prevăzut și cultivatorii să fie stimulați să se afilieze la acestea, cu condiția ca afilierea să nu pericliteze obiectivele fundamentale ale regimului și ca producătorii să aibă în continuare libertatea de a lua propriile decizii în acest sens;

| 15. | ia act cu îngrijorare de faptul că normele schemei privind organizațiile de producători sunt deschise unei largi interpretări de către auditorii Comisiei, ceea ce duce la un grad ridicat de incertitudine și poate expune statele membre riscului de respingere și de control jurisdicțional; subliniază, de asemenea, faptul că procedurile de audit și corecțiile financiare trebuie realizate mai rapid și într-o perioadă de audit convenită; |
| --- | --- |

15.

ia act cu îngrijorare de faptul că normele schemei privind organizațiile de producători sunt deschise unei largi interpretări de către auditorii Comisiei, ceea ce duce la un grad ridicat de incertitudine și poate expune statele membre riscului de respingere și de control jurisdicțional; subliniază, de asemenea, faptul că procedurile de audit și corecțiile financiare trebuie realizate mai rapid și într-o perioadă de audit convenită;

| 16. | constată existența în continuare a unor practici comerciale neloiale la nivelul UE, care subminează întreprinderile horticole și OP-urile acestora și scade încrederea cultivatorilor în investițiile în viitor; consideră că codurile de conduită convenite de toți actorii implicați în lanțul de aprovizionare, sprijinite de un cadru legislativ și monitorizate de un arbitru național instituit în fiecare stat membru pentru a monitoriza practicile comerciale ar putea îmbunătăți considerabil funcționarea lanțului alimentar și a pieței interne; |
| --- | --- |

16.

constată existența în continuare a unor practici comerciale neloiale la nivelul UE, care subminează întreprinderile horticole și OP-urile acestora și scade încrederea cultivatorilor în investițiile în viitor; consideră că codurile de conduită convenite de toți actorii implicați în lanțul de aprovizionare, sprijinite de un cadru legislativ și monitorizate de un arbitru național instituit în fiecare stat membru pentru a monitoriza practicile comerciale ar putea îmbunătăți considerabil funcționarea lanțului alimentar și a pieței interne;

| 17. | consideră că diversele standarde private referitoare la reziduuri de pesticide, adoptate de multe lanțuri mari de distribuție, reprezintă, de fapt, măsuri anticoncurențiale și afectează negativ interesele producătorilor din sectorul fructelor și legumelor; solicită Comisiei să intervină pentru eliminarea acestor practici, ținând seama de faptul că nivelurile de reziduuri de pesticide prevăzute de legislația UE protejează în mod adecvat sănătatea consumatorilor și a operatorilor; |
| --- | --- |

17.

consideră că diversele standarde private referitoare la reziduuri de pesticide, adoptate de multe lanțuri mari de distribuție, reprezintă, de fapt, măsuri anticoncurențiale și afectează negativ interesele producătorilor din sectorul fructelor și legumelor; solicită Comisiei să intervină pentru eliminarea acestor practici, ținând seama de faptul că nivelurile de reziduuri de pesticide prevăzute de legislația UE protejează în mod adecvat sănătatea consumatorilor și a operatorilor;

| 18. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze gestionarea integrată a dăunătorilor, să susțină inovarea și antreprenoriatul prin creșterea numărului de activități de cercetare și dezvoltare privind alternativele nechimice, precum prădătorii și paraziții naturali ai speciilor de dăunători, să utilizeze Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 pentru a finanța cercetarea aplicată care să susțină elaborarea de strategii integrate pentru controlul dăunătorilor, al bolilor și al buruienilor, să pună la dispoziția producătorilor instrumentele și informațiile necesare pentru abordarea Directivei 2009/128/CE care prevede la articolul 14 că statele membre „iau toate măsurile necesare pentru promovarea gestionării dăunătorilor cu un consum redus de pesticide, acordând prioritate, oricând este posibil, metodelor nechimice” și „instituie sau susțin crearea condițiilor necesare punerii în aplicare a gestionării integrate a dăunătorilor”; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei și statelor membre să promoveze gestionarea integrată a dăunătorilor, să susțină inovarea și antreprenoriatul prin creșterea numărului de activități de cercetare și dezvoltare privind alternativele nechimice, precum prădătorii și paraziții naturali ai speciilor de dăunători, să utilizeze Programul-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 pentru a finanța cercetarea aplicată care să susțină elaborarea de strategii integrate pentru controlul dăunătorilor, al bolilor și al buruienilor, să pună la dispoziția producătorilor instrumentele și informațiile necesare pentru abordarea Directivei 2009/128/CE care prevede la articolul 14 că statele membre „iau toate măsurile necesare pentru promovarea gestionării dăunătorilor cu un consum redus de pesticide, acordând prioritate, oricând este posibil, metodelor nechimice” și „instituie sau susțin crearea condițiilor necesare punerii în aplicare a gestionării integrate a dăunătorilor”;

| 19. | solicită Comisiei și statelor membre să promoveze și să pună accentul pe intensificarea proceselor ecologice care asigură sănătatea, fertilitatea și formarea pe termen lung a solului, precum și gestionarea și controlarea populațiilor de dăunători; consideră că acest lucru poate duce la o creștere pe termen lung a productivității pentru fermieri și la costuri reduse pentru bugetele publice; |
| --- | --- |

19.

solicită Comisiei și statelor membre să promoveze și să pună accentul pe intensificarea proceselor ecologice care asigură sănătatea, fertilitatea și formarea pe termen lung a solului, precum și gestionarea și controlarea populațiilor de dăunători; consideră că acest lucru poate duce la o creștere pe termen lung a productivității pentru fermieri și la costuri reduse pentru bugetele publice;

| 20. | subliniază faptul că horticultura se bazează pe o varietate de produse de protecție a plantelor (PPP) și îndeamnă Comisia să adopte o abordare bazată pe riscuri în ceea ce privește reglementarea acestor produse, abordare justificată de dovezi științifice independente și evaluate inter pares; avertizează că utilizările limitate sunt deosebit de vulnerabile ca urmare a precarității substanțelor active disponibile; solicită Comisiei să consolideze coordonarea generării de date în toate statele membre, în special de date referitoare la reziduuri care reprezintă o cerință esențială pentru autorizațiile privind culturile speciale comestibile; invită DG AGRI, DG SANCO, DG Mediu și DG Concurență să coopereze strategic pentru a lua în considerare, din mai multe perspective, impactul modificărilor care vizează reglementarea PPP; |
| --- | --- |

20.

subliniază faptul că horticultura se bazează pe o varietate de produse de protecție a plantelor (PPP) și îndeamnă Comisia să adopte o abordare bazată pe riscuri în ceea ce privește reglementarea acestor produse, abordare justificată de dovezi științifice independente și evaluate inter pares; avertizează că utilizările limitate sunt deosebit de vulnerabile ca urmare a precarității substanțelor active disponibile; solicită Comisiei să consolideze coordonarea generării de date în toate statele membre, în special de date referitoare la reziduuri care reprezintă o cerință esențială pentru autorizațiile privind culturile speciale comestibile; invită DG AGRI, DG SANCO, DG Mediu și DG Concurență să coopereze strategic pentru a lua în considerare, din mai multe perspective, impactul modificărilor care vizează reglementarea PPP;

| 21. | îndeamnă Comisia să verifice funcționarea metodelor de recunoaștere reciprocă a autorizațiilor produselor de protecție a plantelor prevăzute la articolul 40 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în vederea optimizării aplicării lor și a eliminării eventualelor bariere birocratice, și să aibă în vedere obiectivul pe termen lung al armonizării globale în materie de reglementare a PPP și de reducere a barierelor comerciale netarifare din calea exportului; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă Comisia să verifice funcționarea metodelor de recunoaștere reciprocă a autorizațiilor produselor de protecție a plantelor prevăzute la articolul 40 din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, în vederea optimizării aplicării lor și a eliminării eventualelor bariere birocratice, și să aibă în vedere obiectivul pe termen lung al armonizării globale în materie de reglementare a PPP și de reducere a barierelor comerciale netarifare din calea exportului;

| 22. | îndeamnă Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului fără întârziere, conform obligațiilor prevăzute la articolul 51 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, un raport privind constituirea unui fond european pentru utilizările minore și culturile speciale; subliniază că acest fond trebuie să poată finanța un program european permanent de lucru pentru coordonarea și cooperarea dintre operatorii din sectorul agroalimentar, autoritățile competente și părțile interesate, inclusiv institutele de cercetare, pentru desfășurarea și finanțarea, acolo unde este necesar, a unor activități de cercetare și de inovare pentru protejarea culturilor speciale și a utilizărilor minore; |
| --- | --- |

22.

îndeamnă Comisia să prezinte Parlamentului European și Consiliului fără întârziere, conform obligațiilor prevăzute la articolul 51 alineatul (9) din Regulamentul (CE) nr. 1107/2009, un raport privind constituirea unui fond european pentru utilizările minore și culturile speciale; subliniază că acest fond trebuie să poată finanța un program european permanent de lucru pentru coordonarea și cooperarea dintre operatorii din sectorul agroalimentar, autoritățile competente și părțile interesate, inclusiv institutele de cercetare, pentru desfășurarea și finanțarea, acolo unde este necesar, a unor activități de cercetare și de inovare pentru protejarea culturilor speciale și a utilizărilor minore;

| 23. | menționează lipsa de reciprocitate între cerințele în domeniul protecției plantelor impuse importurilor și cele pe care trebuie să le îndeplinească producția europeană; subliniază că aceste diferențe constante nu numai că subminează competitivitatea producțiilor noastre, ci afectează negativ interesele consumatorilor europeni; |
| --- | --- |

23.

menționează lipsa de reciprocitate între cerințele în domeniul protecției plantelor impuse importurilor și cele pe care trebuie să le îndeplinească producția europeană; subliniază că aceste diferențe constante nu numai că subminează competitivitatea producțiilor noastre, ci afectează negativ interesele consumatorilor europeni;

| 24. | reamintește faptul că atât Regulamentul privind produsele fitosanitare [Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 din 21 octombrie 2009 (11)], cât și Regulamentul privind produsele biocide [Regulamentul (UE) nr. 528/2012 din of 22 mai 2012 (12)] impun Comisiei să specifice, până în decembrie 2013, criterii științifice pentru determinarea proprietăților care produc tulburări ale sistemului endocrin; subliniază importanța unei proceduri transparente, care să asigure că actorii relevanți înțeleg baza științifică a deciziilor și știu cine sunt actorii implicați în elaborarea de noi criterii; îndeamnă Comisia să țină seama în totalitate de impactul diferitelor abordări |
| --- | --- |

24.

reamintește faptul că atât Regulamentul privind produsele fitosanitare [Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 din 21 octombrie 2009 (11)], cât și Regulamentul privind produsele biocide [Regulamentul (UE) nr. 528/2012 din of 22 mai 2012 (12)] impun Comisiei să specifice, până în decembrie 2013, criterii științifice pentru determinarea proprietăților care produc tulburări ale sistemului endocrin; subliniază importanța unei proceduri transparente, care să asigure că actorii relevanți înțeleg baza științifică a deciziilor și știu cine sunt actorii implicați în elaborarea de noi criterii; îndeamnă Comisia să țină seama în totalitate de impactul diferitelor abordări

| 25. | evidențiază faptul că sectorul horticol se bazează în mare măsură pe utilizarea de îngrășăminte de înaltă calitate, cu specificații clare; salută revizuirea actuală a Regulamentului UE privind îngrășămintele, însă ia act cu îngrijorare de obiectivul Comisie de a include amelioratorii materiali de sol care nu fuseseră prevăzuți anterior; subliniază că producția și utilizarea acestor materiale nu necesită precizie și îndeamnă Comisia să nu le includă în domeniul de aplicare al Regulamentului privind îngrășămintele; |
| --- | --- |

25.

evidențiază faptul că sectorul horticol se bazează în mare măsură pe utilizarea de îngrășăminte de înaltă calitate, cu specificații clare; salută revizuirea actuală a Regulamentului UE privind îngrășămintele, însă ia act cu îngrijorare de obiectivul Comisie de a include amelioratorii materiali de sol care nu fuseseră prevăzuți anterior; subliniază că producția și utilizarea acestor materiale nu necesită precizie și îndeamnă Comisia să nu le includă în domeniul de aplicare al Regulamentului privind îngrășămintele;

| 26. | evidențiază faptul că sectorul horticol conduce la dezvoltarea și adoptarea sistemelor inovatoare de agricultură de precizie și consideră că astfel de sisteme vor reduce utilizarea pesticidelor și a îngrășămintelor, vor crește numărul recoltelor comercializabile, vor reduce deșeurile și vor îmbunătăți continuitatea aprovizionării și a performanței economice; solicită ca metodele de cultivare a plantelor, cum ar fi rotația culturilor, culturile secundare, precum și cercetarea și dezvoltarea, să aibă în vedere menținerea la un nivel minim a daunelor asupra mediului; |
| --- | --- |

26.

evidențiază faptul că sectorul horticol conduce la dezvoltarea și adoptarea sistemelor inovatoare de agricultură de precizie și consideră că astfel de sisteme vor reduce utilizarea pesticidelor și a îngrășămintelor, vor crește numărul recoltelor comercializabile, vor reduce deșeurile și vor îmbunătăți continuitatea aprovizionării și a performanței economice; solicită ca metodele de cultivare a plantelor, cum ar fi rotația culturilor, culturile secundare, precum și cercetarea și dezvoltarea, să aibă în vedere menținerea la un nivel minim a daunelor asupra mediului;

| 27. | ia act de propunerea Comisiei de regulament privind materialul de reproducere a plantelor (COM(2013)0262) și își exprimă preocuparea față de faptul că ar avea un impact disproporționat asupra sectorului horticol și, în special, asupra plantelor ornamentale și a fructelor; subliniază că orice legislație ar trebui să fie proporțională și să recunoască principiul subsidiarității; subliniază de asemenea că modificarea legislației nu trebuie să pună în pericol soiurile tradiționale, ci ar trebui să contribuie la diversitatea genetică a populațiilor de culturi și în cadrul acestora pentru securitatea alimentară pe termen lung și rezistența sistemelor alimentare; |
| --- | --- |

27.

ia act de propunerea Comisiei de regulament privind materialul de reproducere a plantelor (COM(2013)0262) și își exprimă preocuparea față de faptul că ar avea un impact disproporționat asupra sectorului horticol și, în special, asupra plantelor ornamentale și a fructelor; subliniază că orice legislație ar trebui să fie proporțională și să recunoască principiul subsidiarității; subliniază de asemenea că modificarea legislației nu trebuie să pună în pericol soiurile tradiționale, ci ar trebui să contribuie la diversitatea genetică a populațiilor de culturi și în cadrul acestora pentru securitatea alimentară pe termen lung și rezistența sistemelor alimentare;

| 28. | ia act de impactul speciilor horticole invazive neindigene asupra mediului în general, însă recomandă să se adopte o abordare regională sau națională în propunerea de regulament a Comisiei privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (COM(2013)0620), care recunoaște faptul că anumite zone ale Europei sunt mai vulnerabile decât altele și că diferitele zone ale Europei au clime diferite care vor întreține o gamă diferită de plante; |
| --- | --- |

28.

ia act de impactul speciilor horticole invazive neindigene asupra mediului în general, însă recomandă să se adopte o abordare regională sau națională în propunerea de regulament a Comisiei privind prevenirea și gestionarea introducerii și răspândirii speciilor alogene invazive (COM(2013)0620), care recunoaște faptul că anumite zone ale Europei sunt mai vulnerabile decât altele și că diferitele zone ale Europei au clime diferite care vor întreține o gamă diferită de plante;

| 29. | îndeamnă cu hotărâre Comisia să protejeze ca principiu general libertatea producătorilor de soiuri de plante de a utiliza materialul vegetal existent fără restricții pentru a dezvolta și a comercializa unul nou, indiferent de orice revendicare de brevet care vizează materialul vegetal existent; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă cu hotărâre Comisia să protejeze ca principiu general libertatea producătorilor de soiuri de plante de a utiliza materialul vegetal existent fără restricții pentru a dezvolta și a comercializa unul nou, indiferent de orice revendicare de brevet care vizează materialul vegetal existent;

| 30. | invită Comisia și statele membre să sprijine dezvoltarea piețelor locale de fructe și legume și a lanțurilor scurte de aprovizionare care garantează alimentarea cu produse proaspete; |
| --- | --- |

30.

invită Comisia și statele membre să sprijine dezvoltarea piețelor locale de fructe și legume și a lanțurilor scurte de aprovizionare care garantează alimentarea cu produse proaspete;

| 31. | invită Comisia să facă distincția între plantele cisgenice și cele transgenice și să creeze un proces diferit de aprobare a plantelor cisgenice; așteaptă avizul EFSA solicitat de DG SANCO care evaluează concluziile grupului de lucru privind noile tehnici de ameliorare biotehnologice; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia să facă distincția între plantele cisgenice și cele transgenice și să creeze un proces diferit de aprobare a plantelor cisgenice; așteaptă avizul EFSA solicitat de DG SANCO care evaluează concluziile grupului de lucru privind noile tehnici de ameliorare biotehnologice;

| 32. | evidențiază nevoile majore în materie de forță de muncă sezonieră ale sectorului horticol și invită statele membre să se asigure că sunt puse în funcțiune sisteme eficiente care să garanteze accesul producătorilor horticoli la forța de muncă de care au nevoie în perioadele-cheie ale anului, respectând pe deplin cerințele Directivei privind lucrătorii sezonieri, inclusiv principiul remunerației adecvate; |
| --- | --- |

32.

evidențiază nevoile majore în materie de forță de muncă sezonieră ale sectorului horticol și invită statele membre să se asigure că sunt puse în funcțiune sisteme eficiente care să garanteze accesul producătorilor horticoli la forța de muncă de care au nevoie în perioadele-cheie ale anului, respectând pe deplin cerințele Directivei privind lucrătorii sezonieri, inclusiv principiul remunerației adecvate;

| 33. | salută accentul reînnoit pus pe formări și ucenicii, dar constată cu îngrijorare că numărul persoanelor care încheie o ucenicie în horticultură în unele state membre rămâne la un nivel îngrijorător de scăzut, având drept urmare reducerea punctelor de desfacere pentru tinerii care își desfășoară activitatea în acest sector; recunoaște că nu toți tinerii care efectuează ucenicii se adaptează la acestea; subliniază că eforturile de încurajare a tinerilor să aibă în vedere locuri de muncă în domeniul horticulturii și formările în domeniu ar trebui sprijinite prin campanii de sensibilizare și de informare care să îmbunătățească imaginea sectorului; |
| --- | --- |

33.

salută accentul reînnoit pus pe formări și ucenicii, dar constată cu îngrijorare că numărul persoanelor care încheie o ucenicie în horticultură în unele state membre rămâne la un nivel îngrijorător de scăzut, având drept urmare reducerea punctelor de desfacere pentru tinerii care își desfășoară activitatea în acest sector; recunoaște că nu toți tinerii care efectuează ucenicii se adaptează la acestea; subliniază că eforturile de încurajare a tinerilor să aibă în vedere locuri de muncă în domeniul horticulturii și formările în domeniu ar trebui sprijinite prin campanii de sensibilizare și de informare care să îmbunătățească imaginea sectorului;

| 34. | îndeamnă sectorul agroindustrial și comunitatea de cercetare să conlucreze în mod sistematic pentru atragerea și formarea următoarei generații de cercetători și pentru perfecționarea forței de muncă existente; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă sectorul agroindustrial și comunitatea de cercetare să conlucreze în mod sistematic pentru atragerea și formarea următoarei generații de cercetători și pentru perfecționarea forței de muncă existente;

| 35. | evidențiază avantajele consolidării și extinderii parteneriatelor între guvern, sector și organizațiile de cercetare și necesitatea asigurării faptului că programele de susținere a acestor parteneriate sunt structurate într-un mod care să maximizeze impactul și coerența investițiilor în general; |
| --- | --- |

35.

evidențiază avantajele consolidării și extinderii parteneriatelor între guvern, sector și organizațiile de cercetare și necesitatea asigurării faptului că programele de susținere a acestor parteneriate sunt structurate într-un mod care să maximizeze impactul și coerența investițiilor în general;

| 36. | subliniază importanța crucială în utilizarea eficientă a potențialului științific calificat în scopul accelerării procesului de implementare a rezultatelor cercetării și inovării prin transferul tehnologiilor inovaționale în producerea agricolă din sectorul horticol, precum și integrarea cercetării și inovării, educației și dezvoltării în domeniul agriculturii cu politicile economice, care va satisface cererile sectorului de producție horticolă și va spori eficiența dezvoltării sistemului horticol; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța crucială în utilizarea eficientă a potențialului științific calificat în scopul accelerării procesului de implementare a rezultatelor cercetării și inovării prin transferul tehnologiilor inovaționale în producerea agricolă din sectorul horticol, precum și integrarea cercetării și inovării, educației și dezvoltării în domeniul agriculturii cu politicile economice, care va satisface cererile sectorului de producție horticolă și va spori eficiența dezvoltării sistemului horticol;

| 37. | este de părere că trebuie să se permită sectorului floriculturii și al plantelor ornamentale să utilizeze mai bine programele de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare ale Uniunii și solicită Comisiei să includă „cultivarea protejată” în cererile de propuneri din cadrul programului Orizont 2020 cu scopul de a stimula inovarea privind, de exemplu, protecția durabilă a culturilor, utilizarea durabilă a apei și a nutrienților, eficiența energetică, sistemele avansate de cultivare și de producție și transporturile durabile; |
| --- | --- |

37.

este de părere că trebuie să se permită sectorului floriculturii și al plantelor ornamentale să utilizeze mai bine programele de cercetare, dezvoltare tehnologică și inovare ale Uniunii și solicită Comisiei să includă „cultivarea protejată” în cererile de propuneri din cadrul programului Orizont 2020 cu scopul de a stimula inovarea privind, de exemplu, protecția durabilă a culturilor, utilizarea durabilă a apei și a nutrienților, eficiența energetică, sistemele avansate de cultivare și de producție și transporturile durabile;

| 38. | este de părere că, pe fondul constrângerilor bugetare din statele membre care afectează finanțarea cercetării agricole și horticole, finanțarea asigurată de părți terțe, inclusiv, dar fără limitare la distribuitori, ar trebui încurajată și ar trebui să fie în conformitate cu interesul total legat de cercetare al sectorului; |
| --- | --- |

38.

este de părere că, pe fondul constrângerilor bugetare din statele membre care afectează finanțarea cercetării agricole și horticole, finanțarea asigurată de părți terțe, inclusiv, dar fără limitare la distribuitori, ar trebui încurajată și ar trebui să fie în conformitate cu interesul total legat de cercetare al sectorului;

| 39. | invită Comisia și statele membre să faciliteze accesul la resurse financiare pe termen lung pentru finanțarea investițiilor în tehnologiile moderne de producție din sectorul horticol în vederea sporirii competitivității produselor și serviciilor horticole; |
| --- | --- |

39.

invită Comisia și statele membre să faciliteze accesul la resurse financiare pe termen lung pentru finanțarea investițiilor în tehnologiile moderne de producție din sectorul horticol în vederea sporirii competitivității produselor și serviciilor horticole;

| 40. | subliniază importanța crucială a unui plan de afaceri de bună calitate pentru securizarea finanțării cu capital; recomandă cultivatorilor să utilizeze mai mult serviciile de sprijin și consultanță în afaceri și îndeamnă Comisia să lucreze mai îndeaproape cu sectorul pentru a se asigura că astfel de servicii sunt ușor accesibile pentru cultivatori; |
| --- | --- |

40.

subliniază importanța crucială a unui plan de afaceri de bună calitate pentru securizarea finanțării cu capital; recomandă cultivatorilor să utilizeze mai mult serviciile de sprijin și consultanță în afaceri și îndeamnă Comisia să lucreze mai îndeaproape cu sectorul pentru a se asigura că astfel de servicii sunt ușor accesibile pentru cultivatori;

| 41. | îndeamnă Comisia să actualizeze, prin intermediul unui proces transparent și cu implicarea sectorului, codurile descriptive ale Nomenclaturii combinate pentru 2012 privind produsele prevăzute la capitolul 6 (plante vii și produse de floricultură); |
| --- | --- |

41.

îndeamnă Comisia să actualizeze, prin intermediul unui proces transparent și cu implicarea sectorului, codurile descriptive ale Nomenclaturii combinate pentru 2012 privind produsele prevăzute la capitolul 6 (plante vii și produse de floricultură);

| 42. | este preocupat de eventualul transfer de horticultură în afara Uniunii Europene; |
| --- | --- |

42.

este preocupat de eventualul transfer de horticultură în afara Uniunii Europene;

| 43. | este profund îngrijorat de faptul că de la o treime la o jumătate dintre produsele comestibile este risipită din cauza aspectului lor și invită Comisia să creeze de urgență posibilități de comercializare, în special pe piețele locale și regionale, a unei game mai variate de specificații de calitate a produselor, asigurându-se transparența și funcționarea adecvată a pieței; indică inițiativele din Austria și Elveția, unde legumele și fructele cu imperfecțiuni sunt vândute în comerțul cu amănuntul de produse alimentare; solicită supermarketurilor să țină cont de studiile de piață care arată că mulți consumatori nu sunt neapărat îngrijorați cu privire la aspectul fructelor și legumelor și se bucură să cumpere produse de calitate mai scăzută, în special dacă acest lucru pare să fie mai ieftin; |
| --- | --- |

43.

este profund îngrijorat de faptul că de la o treime la o jumătate dintre produsele comestibile este risipită din cauza aspectului lor și invită Comisia să creeze de urgență posibilități de comercializare, în special pe piețele locale și regionale, a unei game mai variate de specificații de calitate a produselor, asigurându-se transparența și funcționarea adecvată a pieței; indică inițiativele din Austria și Elveția, unde legumele și fructele cu imperfecțiuni sunt vândute în comerțul cu amănuntul de produse alimentare; solicită supermarketurilor să țină cont de studiile de piață care arată că mulți consumatori nu sunt neapărat îngrijorați cu privire la aspectul fructelor și legumelor și se bucură să cumpere produse de calitate mai scăzută, în special dacă acest lucru pare să fie mai ieftin;

| 44. | constată cu îngrijorare pierderea și risipirea generală a fructelor și legumelor destinate utilizării pe prima piață și pierderea economică semnificativă pentru sectorul de activitate; recunoaște că reducerea deșeurilor alimentare sistemice este esențială pentru a crește aprovizionarea cu alimente a unei populații mondiale aflate în creștere; salută eforturile depuse de actorii din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente de a redirecționa aceste produse pe o piață secundară în loc să le elimine; |
| --- | --- |

44.

constată cu îngrijorare pierderea și risipirea generală a fructelor și legumelor destinate utilizării pe prima piață și pierderea economică semnificativă pentru sectorul de activitate; recunoaște că reducerea deșeurilor alimentare sistemice este esențială pentru a crește aprovizionarea cu alimente a unei populații mondiale aflate în creștere; salută eforturile depuse de actorii din cadrul lanțului de aprovizionare cu alimente de a redirecționa aceste produse pe o piață secundară în loc să le elimine;

| 45. | solicită Comisiei și statelor membre să facă mediul legislativ și politic cât mai favorabil pentru utilizarea deșeurilor horticole; subliniază că există o serie de materiale, precum compostul pentru ciuperci uzat, care ar putea fi utilizate în producția de medii de creștere cu valoare adăugată unde nu sunt clasificate ca „deșeuri”; |
| --- | --- |

45.

solicită Comisiei și statelor membre să facă mediul legislativ și politic cât mai favorabil pentru utilizarea deșeurilor horticole; subliniază că există o serie de materiale, precum compostul pentru ciuperci uzat, care ar putea fi utilizate în producția de medii de creștere cu valoare adăugată unde nu sunt clasificate ca „deșeuri”;

| 46. | observă că sistemele de acvaponie pot crește potențialul de producere a alimentelor la nivel local în mod durabil și, comparativ cu sistemele convenționale, pot contribui la reducerea utilizării de resurse prin creșterea combinată a culturilor de legume și a peștilor de apă dulce în sisteme închise; |
| --- | --- |

46.

observă că sistemele de acvaponie pot crește potențialul de producere a alimentelor la nivel local în mod durabil și, comparativ cu sistemele convenționale, pot contribui la reducerea utilizării de resurse prin creșterea combinată a culturilor de legume și a peștilor de apă dulce în sisteme închise;

| 47. | subliniază importanța îmbunătățirii monitorizării prețurilor și a cantităților produse și comercializate, precum și nevoia de statistici horticole la nivelul UE, care să ajute producătorii să înțeleagă mai bine tendințele pieței, să prevadă crizele și să pregătească culturile viitoare; solicită Comisiei să includă plantele ornamentale în datele sale de previziune; |
| --- | --- |

47.

subliniază importanța îmbunătățirii monitorizării prețurilor și a cantităților produse și comercializate, precum și nevoia de statistici horticole la nivelul UE, care să ajute producătorii să înțeleagă mai bine tendințele pieței, să prevadă crizele și să pregătească culturile viitoare; solicită Comisiei să includă plantele ornamentale în datele sale de previziune;

| 48. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

48.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 671.

(2)  JO L 273, 17.10.2007, p. 1.

(3)  JO L 157, 15.6.2011, p. 1.

(4)  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(5)  JO L 189, 20.7.2007, p. 1.

(6)  JO L 106, 17.4.2001, p. 1.

(7)  JO C 198, 8.7.1996, p. 266.

(8)  Disponibil la adresa http://ec.europa.eu/enterprise/sectors/food/competitiveness/high-level-group/documentation/.

(9)  Disponibil la adresa http://ec.europa.eu/agriculture/external-studies/2012/support-farmers-coop/fulltext_en.pdf.

(10)  Disponibil la adresa http://ftp.jrc.es/EURdoc/JRC80420.pdf.

(11)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(12)  JO L 167, 27.6.2012, p. 1.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/52 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/52

---

P7_TA(2014)0206

Eradicarea torturii în lume

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la eradicarea torturii în lume (2013/2169(INI))

(2017/C 378/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului și alte tratate și instrumente ale ONU în domeniul drepturilor omului,

| — | având în vedere Declarația Națiunilor Unite privind protecția tuturor persoanelor împotriva torturii și a altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante adoptată de Adunarea Generală a Națiunilor Unite la 9 decembrie 1975 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Națiunilor Unite privind protecția tuturor persoanelor împotriva torturii și a altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante adoptată de Adunarea Generală a Națiunilor Unite la 9 decembrie 1975 (1),

| — | având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante și Protocolul opțional la aceasta (OPCAT), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și altor pedepse și tratamente cu cruzime, inumane sau degradante și Protocolul opțional la aceasta (OPCAT),

| — | având în vedere Regulile standard minime pentru tratamentul prizonierilor ale ONU și alte standarde ONU relevante universal aplicabile; |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulile standard minime pentru tratamentul prizonierilor ale ONU și alte standarde ONU relevante universal aplicabile;

| — | având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU privind tortura și alte tratamente crude, inumane sau degradante (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele Raportorului special al ONU privind tortura și alte tratamente crude, inumane sau degradante (2),

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU privind tortura, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a ONU privind tortura,

| — | având în vedere declarația adoptată de Comitetul ONU împotriva torturii din 22 noiembrie 2001 în legătură cu evenimentele din 11 septembrie 2001 și care afirmă că interzicerea torturii este o obligație absolută și inderogabilă în temeiul dreptului internațional și își exprimă convingerea că măsurile de lupă împotriva terorismului adoptate de statele părți la convenție trebuie să respecte obligațiile asumate de acestea prin ratificarea Convenției împotriva torturii; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația adoptată de Comitetul ONU împotriva torturii din 22 noiembrie 2001 în legătură cu evenimentele din 11 septembrie 2001 și care afirmă că interzicerea torturii este o obligație absolută și inderogabilă în temeiul dreptului internațional și își exprimă convingerea că măsurile de lupă împotriva terorismului adoptate de statele părți la convenție trebuie să respecte obligațiile asumate de acestea prin ratificarea Convenției împotriva torturii;

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 20 decembrie 2012 referitoare la un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU din 20 decembrie 2012 referitoare la un moratoriu privind aplicarea pedepsei cu moartea (3),

| — | având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, iar cel mai recent, rezoluția sa din 20 decembrie 2012 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite cu privire la drepturile copilului, iar cel mai recent, rezoluția sa din 20 decembrie 2012 (4),

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și, în special, articolul 3, conform căruia „nimeni nu poate fi supus torturii și nici pedepselor sau tratamentelor inumane sau degradante”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului și, în special, articolul 3, conform căruia „nimeni nu poate fi supus torturii și nici pedepselor sau tratamentelor inumane sau degradante”,

| — | având în vedere Convenția europeană împotriva torturii si a altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană împotriva torturii si a altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Convenția privind statutul refugiaților, adoptată la 28 iulie 1951 de către Organizația Națiunilor Unite (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind statutul refugiaților, adoptată la 28 iulie 1951 de către Organizația Națiunilor Unite (5),

| — | având în vedere cel de-al 23-lea raport general al Comitetului European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante al Consiliului Europei, publicat la 6 noiembrie 2013 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 23-lea raport general al Comitetului European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante al Consiliului Europei, publicat la 6 noiembrie 2013 (6),

| — | având în vedere Convenția privind drepturile copilului și cele două protocoale opționale privind vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă (7) și privind implicarea copiilor în conflictele armate (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind drepturile copilului și cele două protocoale opționale privind vânzarea de copii, prostituția copiilor și pornografia infantilă (7) și privind implicarea copiilor în conflictele armate (8),

| — | având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la acestea (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convențiile de la Geneva din 1949 și protocoalele adiționale la acestea (9),

| — | având în vedere Convenția pentru prevenirea și reprimarea torturii intrată în vigoare în 1997 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția pentru prevenirea și reprimarea torturii intrată în vigoare în 1997 (10),

| — | având în vedere Statutul Curții Penale Internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul Curții Penale Internaționale,

| — | având în vedere Manualul privind mijloacele eficiente de anchetare și de colectare a probelor privind tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante (Protocolul de la Istanbul (11)), |
| --- | --- |

—

având în vedere Manualul privind mijloacele eficiente de anchetare și de colectare a probelor privind tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante (Protocolul de la Istanbul (11)),

| — | având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE),

| — | având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (12) , adoptat de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (12) , adoptat de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2012,

| — | având în vedere orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, actualizate în 2012 (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările politicii UE față de țările terțe în ceea ce privește tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, actualizate în 2012 (13),

| — | având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea din 16 iunie 2008 (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind pedeapsa cu moartea din 16 iunie 2008 (14),

| — | având în vedere Orientările UE privind drepturile omului și dreptul internațional în domeniul umanitar (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE privind drepturile omului și dreptul internațional în domeniul umanitar (15),

| — | având în vedere Raportul anual 2012 al UE privind drepturile omului și democrația în lume, adoptat de Consiliul la 6 iunie 2013 (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul anual 2012 al UE privind drepturile omului și democrația în lume, adoptat de Consiliul la 6 iunie 2013 (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (17),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la revizuirea strategiei UE privind drepturile omului (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la revizuirea strategiei UE privind drepturile omului (18),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 octombrie 2013 referitoare la presupusa folosire a unor țări europene de către CIA pentru transportarea și deținerea ilegală de prizonieri (19),

| — | având în vedere studiul său referitor la implementarea orientărilor UE privind tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante (PE 348.584) din martie 2007 (20), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său referitor la implementarea orientărilor UE privind tortura și alte pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante (PE 348.584) din martie 2007 (20),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului din 27 iunie 2005 privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului privind comerțul cu anumite bunuri susceptibile de a fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura și alte pedepse sau tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (22),

| — | având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2013 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului și Comisiei privind analizarea în 2013 a organizării și funcționării SEAE (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2013 adresată Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului și Comisiei privind analizarea în 2013 a organizării și funcționării SEAE (23),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0100/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0100/2014),

| A. | întrucât tortura persistă încă la nivel mondial, deși interzicerea absolută a torturii și a altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante este o normă internațională majoră, fiind prevăzută în convențiile ONU, precum și în convențiile regionale privind drepturile omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât tortura persistă încă la nivel mondial, deși interzicerea absolută a torturii și a altor pedepse sau tratamente crude, inumane sau degradante este o normă internațională majoră, fiind prevăzută în convențiile ONU, precum și în convențiile regionale privind drepturile omului;

| B. | întrucât termenul „tortură” din prezenta rezoluție trebuie înțeles în sensul definiției ONU și include pedepsele sau tratamentul crud, inuman și degradant; |
| --- | --- |

B.

întrucât termenul „tortură” din prezenta rezoluție trebuie înțeles în sensul definiției ONU și include pedepsele sau tratamentul crud, inuman și degradant;

| C. | întrucât CAT și OPCAT au creat un cadru internațional cu potențial real de a conduce spre eradicarea torturii, în special prin crearea unor mecanisme naționale de prevenire independente și eficiente (MNP); |
| --- | --- |

C.

întrucât CAT și OPCAT au creat un cadru internațional cu potențial real de a conduce spre eradicarea torturii, în special prin crearea unor mecanisme naționale de prevenire independente și eficiente (MNP);

| D. | întrucât UE și-a consolidat angajamentul făcut în Cadrul strategic al UE privind drepturile omului, de a-și continua campania fermă împotriva torturii și a tratamentelor crude, inumane și degradante; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și-a consolidat angajamentul făcut în Cadrul strategic al UE privind drepturile omului, de a-și continua campania fermă împotriva torturii și a tratamentelor crude, inumane și degradante;

| E. | întrucât eradicarea torturii, a relelor tratamente, a pedepselor și a tratamentelor inumane și degradante este parte integrantă din politica UE în materie de drepturi ale omului, aflându-se într-o relație de interdependență cu alte domenii și instrumente ale acțiunii UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât eradicarea torturii, a relelor tratamente, a pedepselor și a tratamentelor inumane și degradante este parte integrantă din politica UE în materie de drepturi ale omului, aflându-se într-o relație de interdependență cu alte domenii și instrumente ale acțiunii UE;

| F. | întrucât ultima evaluare și analiză globală publică a măsurilor vizând aplicarea a avut loc în 2008, iar orientările UE au fost actualizate în 2012; |
| --- | --- |

F.

întrucât ultima evaluare și analiză globală publică a măsurilor vizând aplicarea a avut loc în 2008, iar orientările UE au fost actualizate în 2012;

| G. | întrucât, în conformitate cu orientările actualizate, în cadrul combaterii terorismului, statele membre sunt hotărâte să respecte în totalitate obligațiile internaționale ce interzic tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în conformitate cu orientările actualizate, în cadrul combaterii terorismului, statele membre sunt hotărâte să respecte în totalitate obligațiile internaționale ce interzic tortura și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante;

| H. | întrucât tortura poate fi atât fizică, cât și psihică; întrucât s-a înregistrat o creștere a numărului de cazuri în care psihiatria este utilizată ca mijloc de constrângere a apărătorilor drepturilor omului, care sunt închiși în instituții psihiatrice pentru a-i împiedica să își desfășoare activitățile politice și din cadrul comunității; |
| --- | --- |

H.

întrucât tortura poate fi atât fizică, cât și psihică; întrucât s-a înregistrat o creștere a numărului de cazuri în care psihiatria este utilizată ca mijloc de constrângere a apărătorilor drepturilor omului, care sunt închiși în instituții psihiatrice pentru a-i împiedica să își desfășoare activitățile politice și din cadrul comunității;

| I. | întrucât sistemele judiciare ale statelor membre ar trebui să dispună de instrumente pentru a urmări penal torționarii care nu au fost judecați și întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită cazurilor de tortură comise în timpul dictaturilor din Europa, multe dintre acestea rămânând nepedepsite; |
| --- | --- |

I.

întrucât sistemele judiciare ale statelor membre ar trebui să dispună de instrumente pentru a urmări penal torționarii care nu au fost judecați și întrucât ar trebui acordată o atenție deosebită cazurilor de tortură comise în timpul dictaturilor din Europa, multe dintre acestea rămânând nepedepsite;

| J. | întrucât în multe țări erodarea interzicerii absolute a torturii constituie în continuare o provocare persistentă în contextul măsurilor de combatere a terorismului; |
| --- | --- |

J.

întrucât în multe țări erodarea interzicerii absolute a torturii constituie în continuare o provocare persistentă în contextul măsurilor de combatere a terorismului;

| K. | întrucât există provocări semnificative în ceea ce privește măsurile adoptate atunci când se discută nevoile specifice de protecție ale grupurilor vulnerabile, în special ale copiilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât există provocări semnificative în ceea ce privește măsurile adoptate atunci când se discută nevoile specifice de protecție ale grupurilor vulnerabile, în special ale copiilor;

| L. | întrucât forțele de ordine din anumite țări au recurs intenționat la tortură ca metodă de interogare; întrucât tortura nu poate fi privită constitui un mijloc acceptabil de soluționare a infracțiunilor, |
| --- | --- |

L.

întrucât forțele de ordine din anumite țări au recurs intenționat la tortură ca metodă de interogare; întrucât tortura nu poate fi privită constitui un mijloc acceptabil de soluționare a infracțiunilor,

| 1. | subliniază faptul că interdicția torturii este absolută, în conformitate cu dreptul internațional umanitar și cu CAT; subliniază faptul că tortura reprezintă una dintre cele mai grave încălcări ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, având un impact puternic asupra milioanelor de persoane și a familiilor acestora și nejustificându-se în niciun caz; |
| --- | --- |

1.

subliniază faptul că interdicția torturii este absolută, în conformitate cu dreptul internațional umanitar și cu CAT; subliniază faptul că tortura reprezintă una dintre cele mai grave încălcări ale drepturilor omului și ale libertăților fundamentale, având un impact puternic asupra milioanelor de persoane și a familiilor acestora și nejustificându-se în niciun caz;

| 2. | salută includerea a trei acțiuni legate de eradicarea torturii în Planul de acțiune al UE privind democrația și drepturile omului, dar subliniază că sunt necesare repere specifice și măsurabile, pentru a evalua implementarea la timp a acestora în parteneriat cu societatea civilă; |
| --- | --- |

2.

salută includerea a trei acțiuni legate de eradicarea torturii în Planul de acțiune al UE privind democrația și drepturile omului, dar subliniază că sunt necesare repere specifice și măsurabile, pentru a evalua implementarea la timp a acestora în parteneriat cu societatea civilă;

| 3. | aduce un omagiu tuturor organizațiilor societății civile, instituțiilor naționale pentru drepturile omului, mecanismelor naționale de prevenire și persoanelor care luptă pentru a le oferi victimelor căi de atac și despăgubiri, luptând împotriva impunității și prevenind activ peste tot în lume flagelul torturii și al relelor tratamente; |
| --- | --- |

3.

aduce un omagiu tuturor organizațiilor societății civile, instituțiilor naționale pentru drepturile omului, mecanismelor naționale de prevenire și persoanelor care luptă pentru a le oferi victimelor căi de atac și despăgubiri, luptând împotriva impunității și prevenind activ peste tot în lume flagelul torturii și al relelor tratamente;

| 4. | observă că, în conformitate cu CAT, termenul „tortură” înseamnă orice act prin care „i se cauzează, în mod intenționat, durere sau suferințe acute, fizice sau mentale unei persoane [...] de un agent într-o funcție publică sau de orice altă persoană cu titlu oficial, sau la instigarea sau cu consensul expres sau tacit al acesteia”; consideră, cucu toate acestea, că situațiile în care actele de tortură și alte pedepse sau tratamente crude, inumane și degradante sunt comise cu implicarea altor actori decât acei agenți statali sau funcționari publici trebuie abordate prin măsuri de politică vizând prevenirea, responsabilitatea și reabilitarea; |
| --- | --- |

4.

observă că, în conformitate cu CAT, termenul „tortură” înseamnă orice act prin care „i se cauzează, în mod intenționat, durere sau suferințe acute, fizice sau mentale unei persoane [...] de un agent într-o funcție publică sau de orice altă persoană cu titlu oficial, sau la instigarea sau cu consensul expres sau tacit al acesteia”; consideră, cucu toate acestea, că situațiile în care actele de tortură și alte pedepse sau tratamente crude, inumane și degradante sunt comise cu implicarea altor actori decât acei agenți statali sau funcționari publici trebuie abordate prin măsuri de politică vizând prevenirea, responsabilitatea și reabilitarea;

| 5. | denunță prevalența torturii și a altor forme de rele tratamente în lume și condamnă din nou cu fermitate astfel de acte, care sunt și trebuie interzise în orice moment și în orice loc și, prin urmare, nu pot fi justificate; observă că Orientările UE privind tortura nu sunt pe deplin implementate, ceea ce contravine declarațiilor și angajamentelor UE de a aborda problema torturii ca pe o prioritate; îndeamnă SEAE și statele membre să dea un nou impuls implementării acestor orientări, în special prin identificarea priorităților, a celor mai bune practici și a oportunităților de diplomație publică, prin consultarea părților interesate relevante, inclusiv a societății civile, și prin evaluarea implementării aspectelor legate de tortură din Planul de acțiune al UE privind democrația și drepturile omului; solicită, în acest sens, implementarea integrală și la timp a celor trei acțiuni legate de eradicarea torturii din Planul de acțiune al UE; |
| --- | --- |

5.

denunță prevalența torturii și a altor forme de rele tratamente în lume și condamnă din nou cu fermitate astfel de acte, care sunt și trebuie interzise în orice moment și în orice loc și, prin urmare, nu pot fi justificate; observă că Orientările UE privind tortura nu sunt pe deplin implementate, ceea ce contravine declarațiilor și angajamentelor UE de a aborda problema torturii ca pe o prioritate; îndeamnă SEAE și statele membre să dea un nou impuls implementării acestor orientări, în special prin identificarea priorităților, a celor mai bune practici și a oportunităților de diplomație publică, prin consultarea părților interesate relevante, inclusiv a societății civile, și prin evaluarea implementării aspectelor legate de tortură din Planul de acțiune al UE privind democrația și drepturile omului; solicită, în acest sens, implementarea integrală și la timp a celor trei acțiuni legate de eradicarea torturii din Planul de acțiune al UE;

| 6. | recomandă ca viitoarea revizuire a Planului de acțiune al UE să definească mai multe acțiuni ambițioase și specifice vizând eradicarea torturii, cum ar fi informații mai eficiente și o repartizarea a sarcinilor mai eficientă, cursuri de formare și inițiative comune cu birourile locale ale ONU. Raportorii speciali ai ONU și cu alți actori internaționali, precum Organizația pentru Securitate și cooperarea în Europa (OSCE) și Consiliul Europei și sprijinirea creării și consolidării de mecanisme regionale de prevenire a torturii; |
| --- | --- |

6.

recomandă ca viitoarea revizuire a Planului de acțiune al UE să definească mai multe acțiuni ambițioase și specifice vizând eradicarea torturii, cum ar fi informații mai eficiente și o repartizarea a sarcinilor mai eficientă, cursuri de formare și inițiative comune cu birourile locale ale ONU. Raportorii speciali ai ONU și cu alți actori internaționali, precum Organizația pentru Securitate și cooperarea în Europa (OSCE) și Consiliul Europei și sprijinirea creării și consolidării de mecanisme regionale de prevenire a torturii;

| 7. | salută actualizarea orientărilor UE din 2012 privind tortura; subliniază importanța unei implementări efective a acestor orientări și orientate spre rezultate, alături de alte orientări și inițiative politice; |
| --- | --- |

7.

salută actualizarea orientărilor UE din 2012 privind tortura; subliniază importanța unei implementări efective a acestor orientări și orientate spre rezultate, alături de alte orientări și inițiative politice;

| 8. | salută faptul că orientările reflectă o abordare holistă în materie de măsuri, inclusiv promovarea unui cadru legislativ și juridic adecvat pentru prevenirea eficientă și interzicerea torturii și monitorizarea locurilor de detenție, discutând impunitatea, și reabilitarea deplină și efectivă a victimelor torturii, susținută de acțiuni credibile, consecvente și coerente; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că orientările reflectă o abordare holistă în materie de măsuri, inclusiv promovarea unui cadru legislativ și juridic adecvat pentru prevenirea eficientă și interzicerea torturii și monitorizarea locurilor de detenție, discutând impunitatea, și reabilitarea deplină și efectivă a victimelor torturii, susținută de acțiuni credibile, consecvente și coerente;

| 9. | invită Consiliul, SEAE și Comisia să adopte măsuri mai eficiente pentru a se asigura că Parlamentul și societatea civilă sunt implicate, cel puțin, în exercițiul de evaluare privind orientărilor UE referitoare la tortură; |
| --- | --- |

9.

invită Consiliul, SEAE și Comisia să adopte măsuri mai eficiente pentru a se asigura că Parlamentul și societatea civilă sunt implicate, cel puțin, în exercițiul de evaluare privind orientărilor UE referitoare la tortură;

| 10. | reafirmă importanța majoră a centrelor de reabilitare pentru victimele torturii atât în interiorul, cât și în exteriorul UE, pentru abordarea traumelor fizice și psihice pe termen lung suferite de victimele torturii; salută ajutorul financiar furnizat de Uniunea Europeană centrelor de readaptare pentru victimele torturii în întreaga lume și îndeamnă aceste centre să adopte o abordare multidisciplinară care să cuprindă atât o monitorizare psihologică, un acces la un tratament medical, cât și un sprijin social și juridic; este în continuare convins că astfel de centre din țări terțe finanțate de Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului nu ar trebui să facă obiectul tăierii finanțării chiar și în condiții de criză financiară și economică, dat fiind faptul că sistemele de sănătate din aceste țări sunt adesea incapabile de a aborda în mod adecvat problemele specifice ale victimelor torturii; |
| --- | --- |

10.

reafirmă importanța majoră a centrelor de reabilitare pentru victimele torturii atât în interiorul, cât și în exteriorul UE, pentru abordarea traumelor fizice și psihice pe termen lung suferite de victimele torturii; salută ajutorul financiar furnizat de Uniunea Europeană centrelor de readaptare pentru victimele torturii în întreaga lume și îndeamnă aceste centre să adopte o abordare multidisciplinară care să cuprindă atât o monitorizare psihologică, un acces la un tratament medical, cât și un sprijin social și juridic; este în continuare convins că astfel de centre din țări terțe finanțate de Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului nu ar trebui să facă obiectul tăierii finanțării chiar și în condiții de criză financiară și economică, dat fiind faptul că sistemele de sănătate din aceste țări sunt adesea incapabile de a aborda în mod adecvat problemele specifice ale victimelor torturii;

| 11. | regretă faptul că din 2008 nu a fost făcut nici un bilanț cuprinzător și public al implementării orientărilor și subliniază nevoia de a evalua periodic și riguros implementarea acestora; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că din 2008 nu a fost făcut nici un bilanț cuprinzător și public al implementării orientărilor și subliniază nevoia de a evalua periodic și riguros implementarea acestora;

| 12. | recomandă ca orientările UE să fie însoțite de măsuri detaliate de punere în aplicare ce urmează să fie difuzate șefilor de misiuni și reprezentanțelor statelor membre în țările terțe UE; solicită șefilor de misiuni să includă cazurile individuale de tortură și rele tratamente în aplicarea acestora, precum și în rapoartele ulterioare; |
| --- | --- |

12.

recomandă ca orientările UE să fie însoțite de măsuri detaliate de punere în aplicare ce urmează să fie difuzate șefilor de misiuni și reprezentanțelor statelor membre în țările terțe UE; solicită șefilor de misiuni să includă cazurile individuale de tortură și rele tratamente în aplicarea acestora, precum și în rapoartele ulterioare;

| 13. | subliniază faptul că politica UE trebuie să se bazeze pe coordonarea eficientă a inițiativelor și a acțiunilor la nivelul UE și al statelor membre, pentru a utiliza la maxim potențialul instrumentelor politice disponibile și sinergia lor cu proiectele finanțate de UE; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că politica UE trebuie să se bazeze pe coordonarea eficientă a inițiativelor și a acțiunilor la nivelul UE și al statelor membre, pentru a utiliza la maxim potențialul instrumentelor politice disponibile și sinergia lor cu proiectele finanțate de UE;

| 14. | invită Comisia, SEAE și statele membre să facă analize periodice ale aplicării Regulamentului (CE) nr 1236/2005 privind interzicerea comerțului cu echipamente de tortură și a pedepsei capitale, precum și să promoveze această reglementare la nivel mondial, ca model viabil pentru aplicarea unei interdicții eficiente a instrumentelor de tortură; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia, SEAE și statele membre să facă analize periodice ale aplicării Regulamentului (CE) nr 1236/2005 privind interzicerea comerțului cu echipamente de tortură și a pedepsei capitale, precum și să promoveze această reglementare la nivel mondial, ca model viabil pentru aplicarea unei interdicții eficiente a instrumentelor de tortură;

| 15. | ia act de recenta propunere a Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr 1236/2005 privind comerțul cu anumite bunuri care ar putea fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura sau alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante (COM(2014)0001); subliniază importanța abordării unor aspecte precum serviciile de brokeraj, asistența tehnică și de tranzitul mărfurilor relevante; reiterează solicitarea anterioară a Parlamentului de introducere în regulament a unei clauze pentru încetarea torturii pentru a le permite statelor membre ca, pe baza unor informații prealabile, să restricționeze sau să refuze exportul oricăror obiecte susceptibile de a fi utilizate pentru tortură, rele tratamente sau pedeapsa capitală; |
| --- | --- |

15.

ia act de recenta propunere a Comisiei de Regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr 1236/2005 privind comerțul cu anumite bunuri care ar putea fi utilizate pentru a impune pedeapsa capitală, tortura sau alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante (COM(2014)0001); subliniază importanța abordării unor aspecte precum serviciile de brokeraj, asistența tehnică și de tranzitul mărfurilor relevante; reiterează solicitarea anterioară a Parlamentului de introducere în regulament a unei clauze pentru încetarea torturii pentru a le permite statelor membre ca, pe baza unor informații prealabile, să restricționeze sau să refuze exportul oricăror obiecte susceptibile de a fi utilizate pentru tortură, rele tratamente sau pedeapsa capitală;

| 16. | consideră că pedeapsa cu moartea, ca încălcare a dreptului la integritatea personală și demnitate umană, este incompatibilă cu interzicerea pedepselor crude, inumane sau degradante în temeiul legislației internaționale și solicită SEAE și statelor membre să recunoască oficial această incompatibilitate și să adapteze în consecință politicile UE privind pedeapsa capitală; subliniază nevoia de a interpreta orientările UE privind pedeapsa cu moartea și tortura ca transversale; consideră deplorabile izolarea fizică și psihică, și presiunile exercitate asupra deținuților condamnați la moarte; reafirmă nevoia unui studiu juridic cuprinzător și a unor discuții la nivelul ONU privind legăturile dintre aplicarea pedepsei cu moartea, inclusiv fenomenul celulelor morții care provoacă traume psihice severe și deteriorare fizică, și interzicerea torturii și a tratamentelor sau pedepselor crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

16.

consideră că pedeapsa cu moartea, ca încălcare a dreptului la integritatea personală și demnitate umană, este incompatibilă cu interzicerea pedepselor crude, inumane sau degradante în temeiul legislației internaționale și solicită SEAE și statelor membre să recunoască oficial această incompatibilitate și să adapteze în consecință politicile UE privind pedeapsa capitală; subliniază nevoia de a interpreta orientările UE privind pedeapsa cu moartea și tortura ca transversale; consideră deplorabile izolarea fizică și psihică, și presiunile exercitate asupra deținuților condamnați la moarte; reafirmă nevoia unui studiu juridic cuprinzător și a unor discuții la nivelul ONU privind legăturile dintre aplicarea pedepsei cu moartea, inclusiv fenomenul celulelor morții care provoacă traume psihice severe și deteriorare fizică, și interzicerea torturii și a tratamentelor sau pedepselor crude, inumane sau degradante;

| 17. | sprijină interdicția imediată a lapidării; subliniază faptul că lapidarea este o formă brutală de execuție; |
| --- | --- |

17.

sprijină interdicția imediată a lapidării; subliniază faptul că lapidarea este o formă brutală de execuție;

| 18. | încurajează reluarea activității grupului de lucru al Consiliului privind tortura, fapt ce ar trebui să impulsioneze implementarea orientărilor prin identificarea priorităților, a celor mai bune practici și a oportunităților de diplomație publică, organizarea de consultări cu părțile interesate și organizațiile societății civile, precum și contribuții la analiza regulată a aplicării chestiunilor legate de tortură menționate în Planul de acțiune al UE; |
| --- | --- |

18.

încurajează reluarea activității grupului de lucru al Consiliului privind tortura, fapt ce ar trebui să impulsioneze implementarea orientărilor prin identificarea priorităților, a celor mai bune practici și a oportunităților de diplomație publică, organizarea de consultări cu părțile interesate și organizațiile societății civile, precum și contribuții la analiza regulată a aplicării chestiunilor legate de tortură menționate în Planul de acțiune al UE;

| 19. | este deosebit de îngrijorat de torturarea în închisori a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a activiștilor comunitari, a jurnaliștilor, a avocaților pentru drepturile omului și a bloggerilor; recunoaște că, adesea, oamenii cei mai implicați în lupta pentru drepturile omului și democrație sunt cei care suferă cel mai mult ca urmare a detențiilor ilegale, intimidărilor, torturii și expunerii la pericole a familiilor lor; insistă ca atât misiunile UE de la fața locului, cât și funcționarii UE de rang înalt să ridice sistematic și constant această problemă în reuniunile cu omologii din țări terțe, inclusiv prin menționarea numelor apărătorilor drepturilor omului aflați în închisori; |
| --- | --- |

19.

este deosebit de îngrijorat de torturarea în închisori a apărătorilor drepturilor omului, inclusiv a activiștilor comunitari, a jurnaliștilor, a avocaților pentru drepturile omului și a bloggerilor; recunoaște că, adesea, oamenii cei mai implicați în lupta pentru drepturile omului și democrație sunt cei care suferă cel mai mult ca urmare a detențiilor ilegale, intimidărilor, torturii și expunerii la pericole a familiilor lor; insistă ca atât misiunile UE de la fața locului, cât și funcționarii UE de rang înalt să ridice sistematic și constant această problemă în reuniunile cu omologii din țări terțe, inclusiv prin menționarea numelor apărătorilor drepturilor omului aflați în închisori;

| 20. | ia act cu îngrijorare gravă de existența unor centre secrete de detenție și de practicarea detenției secrete și a închiderii îndelungate în celule de izolare în mai multe țări, ceea ce reprezintă unele dintre exemplele cele mai îngrijorătoare de tortură și rele tratamente; consideră că aceste cazuri ar trebui să fie menționate sistematic în declarații și în demersurile întreprinse și ar trebui incluse în listele de cazuri individuale discutate în cadrul dialogurilor și consultărilor privind drepturile omului dintre UE și țări terțe; |
| --- | --- |

20.

ia act cu îngrijorare gravă de existența unor centre secrete de detenție și de practicarea detenției secrete și a închiderii îndelungate în celule de izolare în mai multe țări, ceea ce reprezintă unele dintre exemplele cele mai îngrijorătoare de tortură și rele tratamente; consideră că aceste cazuri ar trebui să fie menționate sistematic în declarații și în demersurile întreprinse și ar trebui incluse în listele de cazuri individuale discutate în cadrul dialogurilor și consultărilor privind drepturile omului dintre UE și țări terțe;

| 21. | își reafirmă preocuparea legată de abuzurile sistematice și larg răspândite la adresa drepturilor omului din Republica Populară Democrată Coreeană (Coreea de Nord), în special de utilizare a torturii și a lagărelor de muncă împotriva prizonierilor politici și a cetățenilor repatriați; solicită autorităților din Coreea de Nord să permită, ca un prim pas, experților independenți internaționali inspectarea tuturor tipurilor de centre de detenție; |
| --- | --- |

21.

își reafirmă preocuparea legată de abuzurile sistematice și larg răspândite la adresa drepturilor omului din Republica Populară Democrată Coreeană (Coreea de Nord), în special de utilizare a torturii și a lagărelor de muncă împotriva prizonierilor politici și a cetățenilor repatriați; solicită autorităților din Coreea de Nord să permită, ca un prim pas, experților independenți internaționali inspectarea tuturor tipurilor de centre de detenție;

| 22. | subliniază faptul că nu există excepții justificabile privind interzicerea absolută a torturii, după cum nu există nicio justificare pentru tratamentul sau pedepsele crude, inumane și degradante, și că statele au o obligație de a implementa garanții pentru a preveni tortura și relele tratamente, precum și pentru a se asigura tragerea la răspundere și accesul la căi de atac și despăgubiri eficiente în orice moment, inclusiv în contextul preocupărilor legate de securitatea națională și de măsurile de combatere a terorismului; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că anumite state încredințează atribuții executive paralele unor grupuri paramilitare, în încercarea de a se sustrage obligațiilor internaționale; subliniază că interdicția se aplică și transferului și utilizării de informații obținute prin tortură sau susceptibile de a avea drept urmare tortura; reamintește că interzicerea torturii este o normă obligatorie în temeiul dreptului internațional privind drepturile omului și al dreptului internațional umanitar, ceea ce înseamnă că se aplică deopotrivă în timp de pace și de război; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că nu există excepții justificabile privind interzicerea absolută a torturii, după cum nu există nicio justificare pentru tratamentul sau pedepsele crude, inumane și degradante, și că statele au o obligație de a implementa garanții pentru a preveni tortura și relele tratamente, precum și pentru a se asigura tragerea la răspundere și accesul la căi de atac și despăgubiri eficiente în orice moment, inclusiv în contextul preocupărilor legate de securitatea națională și de măsurile de combatere a terorismului; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că anumite state încredințează atribuții executive paralele unor grupuri paramilitare, în încercarea de a se sustrage obligațiilor internaționale; subliniază că interdicția se aplică și transferului și utilizării de informații obținute prin tortură sau susceptibile de a avea drept urmare tortura; reamintește că interzicerea torturii este o normă obligatorie în temeiul dreptului internațional privind drepturile omului și al dreptului internațional umanitar, ceea ce înseamnă că se aplică deopotrivă în timp de pace și de război;

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la violențele din partea forțelor de poliție și consideră că această problemă ocupă un loc important în campania împotriva torturii și a tratamentelor degradante, în special în cazul reprimării manifestațiilor pacifice, aceste violențe constituind cel puțin rele tratamente în sens internațional, chiar acte de tortură; |
| --- | --- |

23.

își exprimă îngrijorarea cu privire la violențele din partea forțelor de poliție și consideră că această problemă ocupă un loc important în campania împotriva torturii și a tratamentelor degradante, în special în cazul reprimării manifestațiilor pacifice, aceste violențe constituind cel puțin rele tratamente în sens internațional, chiar acte de tortură;

| 24. | salută proiectul comun al Consiliului Europei și al Asociației pentru prevenirea torturii vizând elaborarea unui ghid practic pentru membrii PE care vizitează centrele de detenție pentru imigranți; |
| --- | --- |

24.

salută proiectul comun al Consiliului Europei și al Asociației pentru prevenirea torturii vizând elaborarea unui ghid practic pentru membrii PE care vizitează centrele de detenție pentru imigranți;

| 25. | solicită adoptarea unui ghid practic pentru membrii PE care vizitează locurile de detenție în contextul vizitelor regulate ale delegației Parlamentului European în țări terțe; consideră că ghidul ar trebui să includă recomandări specifice cu privire la vizitele în centrele de detenție și în alte locuri în care copiii și femeile pot fi reținuți și ar trebui să asigure aplicarea principiului „nu face rău”, în conformitate cu Manualul de instruire al ONU pentru monitorizarea drepturilor omului, în special în scopul de a evita represaliile împotriva deținuților și a familiilor lor ca urmare a unor astfel de vizite; solicită ca astfel de vizite să fie efectuate în consultare cu delegația UE din țara în cauză, ONG-uri și organizații active în închisori; |
| --- | --- |

25.

solicită adoptarea unui ghid practic pentru membrii PE care vizitează locurile de detenție în contextul vizitelor regulate ale delegației Parlamentului European în țări terțe; consideră că ghidul ar trebui să includă recomandări specifice cu privire la vizitele în centrele de detenție și în alte locuri în care copiii și femeile pot fi reținuți și ar trebui să asigure aplicarea principiului „nu face rău”, în conformitate cu Manualul de instruire al ONU pentru monitorizarea drepturilor omului, în special în scopul de a evita represaliile împotriva deținuților și a familiilor lor ca urmare a unor astfel de vizite; solicită ca astfel de vizite să fie efectuate în consultare cu delegația UE din țara în cauză, ONG-uri și organizații active în închisori;

| 26. | solicită SEAE, COHOM și altor actori relevanți să elaboreze împreună un studiu privind sprijinul acordat de UE pentru instituirea și funcționarea mecanismelor de prevenire naționale pentru a identifica cele mai bune practici prezentate în planul de acțiune al UE; |
| --- | --- |

26.

solicită SEAE, COHOM și altor actori relevanți să elaboreze împreună un studiu privind sprijinul acordat de UE pentru instituirea și funcționarea mecanismelor de prevenire naționale pentru a identifica cele mai bune practici prezentate în planul de acțiune al UE;

| 27. | invită SEAE, statele membre și Comisia să faciliteze instituirea și funcționarea mecanismelor naționale de prevenire independente și eficiente și, în special, formarea profesională a personalului acestora; |
| --- | --- |

27.

invită SEAE, statele membre și Comisia să faciliteze instituirea și funcționarea mecanismelor naționale de prevenire independente și eficiente și, în special, formarea profesională a personalului acestora;

| 28. | invită COHOM, grupul de lucru dedicat torturii și DG HOME din cadrul Comisiei să elaboreze măsuri de integrare de prevenire a torturii în toate activitățile care țin de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

28.

invită COHOM, grupul de lucru dedicat torturii și DG HOME din cadrul Comisiei să elaboreze măsuri de integrare de prevenire a torturii în toate activitățile care țin de libertate, securitate și justiție;

Remedierea lacunelor în materie de protecție, în special în ceea ce privește torturarea copiilor

| 29. | își exprimă îngrijorarea în special în ceea ce privește actele de tortură și rele tratamente comise împotriva membrilor grupurilor vulnerabile, în special a copiilor; solicită UE să ia măsuri politice, diplomatice și financiare de prevenire a torturării copiilor; |
| --- | --- |

29.

își exprimă îngrijorarea în special în ceea ce privește actele de tortură și rele tratamente comise împotriva membrilor grupurilor vulnerabile, în special a copiilor; solicită UE să ia măsuri politice, diplomatice și financiare de prevenire a torturării copiilor;

| 30. | solicită UE să se ocupe de diferitele forme încălcare a drepturilor omului ce afectează copiii, în special cele legate de traficul de copii, pornografia infantilă, copiii-soldați, copiii aflați în detenție militară, munca copiilor, acuzațiile de vrăjitorie în rândul copiilor și intimidarea în mediul on line, când acestea sunt echivalate cu tortura, inclusiv pentru copiii din orfelinate, centre de detenție și din tabere de refugiați și din orice loc unde autoritățile sunt implicate în orice fel în tortura care afectează copiii; |
| --- | --- |

30.

solicită UE să se ocupe de diferitele forme încălcare a drepturilor omului ce afectează copiii, în special cele legate de traficul de copii, pornografia infantilă, copiii-soldați, copiii aflați în detenție militară, munca copiilor, acuzațiile de vrăjitorie în rândul copiilor și intimidarea în mediul on line, când acestea sunt echivalate cu tortura, inclusiv pentru copiii din orfelinate, centre de detenție și din tabere de refugiați și din orice loc unde autoritățile sunt implicate în orice fel în tortura care afectează copiii;

| 31. | reamintește că minorii migranți neînsoțiți nu ar trebui trimiși niciodată în țări în care riscă să fie victime ale torturii sau ale tratamentelor inumane sau degradante; |
| --- | --- |

31.

reamintește că minorii migranți neînsoțiți nu ar trebui trimiși niciodată în țări în care riscă să fie victime ale torturii sau ale tratamentelor inumane sau degradante;

| 32. | observă că utilizarea abuzivă a privării de libertate a copiilor, în special detenția preventivă și detenția copiilor imigranți, a avut ca urmare suprapopularea centrelor de detenție și intensificarea practicilor de tortură și rele tratamente aplicate copiilor; solicită statelor să se asigure că, astfel cum prevăd standardele universale privind drepturile omului, privarea de libertate a copiilor este într-adevăr utilizată doar ca măsură de ultimă instanță, pentru o perioadă minimă necesară și luând în considerare întotdeauna interesul superior al copilului; |
| --- | --- |

32.

observă că utilizarea abuzivă a privării de libertate a copiilor, în special detenția preventivă și detenția copiilor imigranți, a avut ca urmare suprapopularea centrelor de detenție și intensificarea practicilor de tortură și rele tratamente aplicate copiilor; solicită statelor să se asigure că, astfel cum prevăd standardele universale privind drepturile omului, privarea de libertate a copiilor este într-adevăr utilizată doar ca măsură de ultimă instanță, pentru o perioadă minimă necesară și luând în considerare întotdeauna interesul superior al copilului;

| 33. | solicită statelor membre să creeze un sistem judiciar care să ia în considerare nevoile copiilor și care să includă mecanisme de raportare gratuite și confidențiale, inclusiv în centrele de detenție, care să le permită copiilor nu doar să își solicite drepturile, ci și să raporteze încălcările acestora; |
| --- | --- |

33.

solicită statelor membre să creeze un sistem judiciar care să ia în considerare nevoile copiilor și care să includă mecanisme de raportare gratuite și confidențiale, inclusiv în centrele de detenție, care să le permită copiilor nu doar să își solicite drepturile, ci și să raporteze încălcările acestora;

| 34. | subliniază necesitatea ca UE să se ocupe de utilizarea internetului de către adulți și copii pentru tortura psihologică a copiilor și hărțuirea prin intermediul rețelelor de socializare on line; observă că, în ciuda existenței Programului pentru un internet mai sigur al UE, reacția UE la fenomenul hărțuirii pe internet a fost inadecvată; subliniază recentul val de incidente în care copiii și-au luat viața ca urmare a intimidărilor on line, precum și existența în continuare a unor site-uri, găzduite în statele membre, care au fost implicate direct sau indirect în aceste cazuri; subliniază, prin urmare, că se impune de urgență adoptarea de măsuri clare și ferme de către UE împotriva agresiunii și hărțuirii online și a site-urilor care le facilitează; |
| --- | --- |

34.

subliniază necesitatea ca UE să se ocupe de utilizarea internetului de către adulți și copii pentru tortura psihologică a copiilor și hărțuirea prin intermediul rețelelor de socializare on line; observă că, în ciuda existenței Programului pentru un internet mai sigur al UE, reacția UE la fenomenul hărțuirii pe internet a fost inadecvată; subliniază recentul val de incidente în care copiii și-au luat viața ca urmare a intimidărilor on line, precum și existența în continuare a unor site-uri, găzduite în statele membre, care au fost implicate direct sau indirect în aceste cazuri; subliniază, prin urmare, că se impune de urgență adoptarea de măsuri clare și ferme de către UE împotriva agresiunii și hărțuirii online și a site-urilor care le facilitează;

| 35. | recomandă concentrarea eforturilor politice ale UE pe reabilitare și centre de asistență psihologică pentru copiii care sunt victime ale torturii, aplicând o abordare care ia în considerare valorile culturale; |
| --- | --- |

35.

recomandă concentrarea eforturilor politice ale UE pe reabilitare și centre de asistență psihologică pentru copiii care sunt victime ale torturii, aplicând o abordare care ia în considerare valorile culturale;

| 36. | recomandă includerea torturii copiilor în campania planificată cu privire la drepturile copilului, după cum se prevede în planul de acțiune; |
| --- | --- |

36.

recomandă includerea torturii copiilor în campania planificată cu privire la drepturile copilului, după cum se prevede în planul de acțiune;

| 37. | recomandă ca SEAE și Comisia să acorde o atenție deosebită torturii și tratamentelor crude, inumane sau degradante ce vizează artiști, jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, liderii studenților, cadrele medicale și persoanele aparținând altor grupuri vulnerabile, cum ar fi minoritățile etnice, lingvistice, religioase și de alt tip, mai ales atunci când acestea sunt deținute în detenție sau în închisoare; |
| --- | --- |

37.

recomandă ca SEAE și Comisia să acorde o atenție deosebită torturii și tratamentelor crude, inumane sau degradante ce vizează artiști, jurnaliști, apărători ai drepturilor omului, liderii studenților, cadrele medicale și persoanele aparținând altor grupuri vulnerabile, cum ar fi minoritățile etnice, lingvistice, religioase și de alt tip, mai ales atunci când acestea sunt deținute în detenție sau în închisoare;

| 38. | solicită Vicepreședintelui Comisiei Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și șefilor delegațiilor UE ca în cadrul dialogului cu țările terțe să ridice problema formelor de tortură motivată de gen, care transformă fetele într-un grup deosebit de vulnerabil și, în special, problema mutilării genitale a femeilor și căsătoriile forțate la vârste tinere, astfel cum se prevede în cadrul strategic al și în planul de acțiune; |
| --- | --- |

38.

solicită Vicepreședintelui Comisiei Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, precum și șefilor delegațiilor UE ca în cadrul dialogului cu țările terțe să ridice problema formelor de tortură motivată de gen, care transformă fetele într-un grup deosebit de vulnerabil și, în special, problema mutilării genitale a femeilor și căsătoriile forțate la vârste tinere, astfel cum se prevede în cadrul strategic al și în planul de acțiune;

| 39. | solicită SEAE și COHOM să abordeze în mod specific torturarea copiilor în viitoarea actualizare a Orientărilor UE și a Planului de acțiune al UE; |
| --- | --- |

39.

solicită SEAE și COHOM să abordeze în mod specific torturarea copiilor în viitoarea actualizare a Orientărilor UE și a Planului de acțiune al UE;

| 40. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că femeile sunt în special victime ale actelor de tortură și ale tratamentelor inumane sau degradante specifice (viol, mutilări sexuale, sterilizare, avort, controlul forțat al nașterilor, fecundare deliberată), în special în contextul unor conflicte armate în cadrul cărora aceste acte sunt utilizate ca metodă de război, inclusiv cu privire la minori; |
| --- | --- |

40.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că femeile sunt în special victime ale actelor de tortură și ale tratamentelor inumane sau degradante specifice (viol, mutilări sexuale, sterilizare, avort, controlul forțat al nașterilor, fecundare deliberată), în special în contextul unor conflicte armate în cadrul cărora aceste acte sunt utilizate ca metodă de război, inclusiv cu privire la minori;

| 41. | condamnă în același mod actele de tortură, de violențe și de abuzuri împotriva persoanelor, pe motivul orientării lor sexuale sau al identității lor de gen; |
| --- | --- |

41.

condamnă în același mod actele de tortură, de violențe și de abuzuri împotriva persoanelor, pe motivul orientării lor sexuale sau al identității lor de gen;

| 42. | subliniază, în această privință, necesitatea de a sprijini activitatea ONG-urilor angajate într-o luptă de prevenire a violenței în conflicte și, prin urmare, a torturii și a relelor tratamente impuse populației civile în aceste situații, prin intermediul unei sensibilizări a mișcărilor de luptă armată, astfel încât acestea să respecte normele umanitare internaționale, în ceea ce privește violențele motivate de gen; |
| --- | --- |

42.

subliniază, în această privință, necesitatea de a sprijini activitatea ONG-urilor angajate într-o luptă de prevenire a violenței în conflicte și, prin urmare, a torturii și a relelor tratamente impuse populației civile în aceste situații, prin intermediul unei sensibilizări a mișcărilor de luptă armată, astfel încât acestea să respecte normele umanitare internaționale, în ceea ce privește violențele motivate de gen;

Combaterea torturii în cadrul relațiilor UE cu țările terțe

| 43. | invită SEAE și reprezentanții speciali ai UE pentru drepturile omului și COHOM să se asigure că Strategiile de țară privind drepturile omului (HRCS) conțin obiective și criterii de referință specifice fiecărei țări în ceea ce privește combaterea torturii, inclusiv identificarea grupurilor care necesită protecție specială, precum copiii, femeile, persoanele strămutate, refugiații și migranții, precum și cele care se confruntă cu discriminarea pe motive de etnie sau cultură, religie sau alte convingeri, orientare sexuală sau identitate de gen; |
| --- | --- |

43.

invită SEAE și reprezentanții speciali ai UE pentru drepturile omului și COHOM să se asigure că Strategiile de țară privind drepturile omului (HRCS) conțin obiective și criterii de referință specifice fiecărei țări în ceea ce privește combaterea torturii, inclusiv identificarea grupurilor care necesită protecție specială, precum copiii, femeile, persoanele strămutate, refugiații și migranții, precum și cele care se confruntă cu discriminarea pe motive de etnie sau cultură, religie sau alte convingeri, orientare sexuală sau identitate de gen;

| 44. | solicită Uniunii Europene și întregii comunități internaționale să respecte principiul nereturnării unui solicitant de azil într-o țară în care acesta riscă tortura sau un tratament inuman sau degradant, astfel cum este definit de Convenția din 28 iulie 1951 privind statutul refugiaților; |
| --- | --- |

44.

solicită Uniunii Europene și întregii comunități internaționale să respecte principiul nereturnării unui solicitant de azil într-o țară în care acesta riscă tortura sau un tratament inuman sau degradant, astfel cum este definit de Convenția din 28 iulie 1951 privind statutul refugiaților;

| 45. | subliniază că HRCS ar trebui să identifice lacunele în materie de protecție, interlocutorii adecvați, precum și punctele de intrare, cum ar fi cadrul ONU, sectorul de securitate sau reforma sistemului judiciar, pentru a răspunde preocupărilor legate de tortură din fiecare țară; |
| --- | --- |

45.

subliniază că HRCS ar trebui să identifice lacunele în materie de protecție, interlocutorii adecvați, precum și punctele de intrare, cum ar fi cadrul ONU, sectorul de securitate sau reforma sistemului judiciar, pentru a răspunde preocupărilor legate de tortură din fiecare țară;

| 46. | recomandă ca HRCS să se ocupe de cauzele profunde ale violenței și ale relelor tratamente din agențiile guvernamentale și instituțiile private și să definească nevoile în materie de asistență, pentru a oferi asistență tehnică din partea UE pentru consolidarea capacităților, reforma juridică și pregătire profesională, pentru a ajuta țările terțe să fie în conformitate cu obligațiile și normele internaționale, în special în contextul semnării și ratificării UNCAT și OPCAT, precum și să respecte dispozițiile acestora în materie de prevenție (în special instituirea unor mecanisme naționale de prevenire – MNP), să lupte împotriva impunității și pentru reabilitarea victimelor; |
| --- | --- |

46.

recomandă ca HRCS să se ocupe de cauzele profunde ale violenței și ale relelor tratamente din agențiile guvernamentale și instituțiile private și să definească nevoile în materie de asistență, pentru a oferi asistență tehnică din partea UE pentru consolidarea capacităților, reforma juridică și pregătire profesională, pentru a ajuta țările terțe să fie în conformitate cu obligațiile și normele internaționale, în special în contextul semnării și ratificării UNCAT și OPCAT, precum și să respecte dispozițiile acestora în materie de prevenție (în special instituirea unor mecanisme naționale de prevenire – MNP), să lupte împotriva impunității și pentru reabilitarea victimelor;

| 47. | recomandă totodată ca HRCS să încurajeze crearea și funcționarea de instituții naționale sau, dacă este cazul, consolidarea instituțiilor naționale care ar putea acționa eficient în materie de prevenire a torturii și a relelor tratamente, inclusiv, dacă este necesar, posibilitatea acordării de asistență financiară și tehnică dacă este cazul; |
| --- | --- |

47.

recomandă totodată ca HRCS să încurajeze crearea și funcționarea de instituții naționale sau, dacă este cazul, consolidarea instituțiilor naționale care ar putea acționa eficient în materie de prevenire a torturii și a relelor tratamente, inclusiv, dacă este necesar, posibilitatea acordării de asistență financiară și tehnică dacă este cazul;

| 48. | subliniază nevoia ca delegațiile SEAE și UE să pună la dispoziție informații specifice privind sprijinul disponibil în țările terțe și posibilele căi de atac pentru victimele torturii și relelor tratamente; |
| --- | --- |

48.

subliniază nevoia ca delegațiile SEAE și UE să pună la dispoziție informații specifice privind sprijinul disponibil în țările terțe și posibilele căi de atac pentru victimele torturii și relelor tratamente;

| 49. | solicită delegațiilor SEAE și UE să utilizeze integral, acordând atenție specificului fiecărei țări vizate, instrumentele politice aflate la dispoziția lor, după cum s/a afirmat în Orientările UE privind tortura, inclusiv declarațiile publice, demersuri locale, dialogurile și consultările privind drepturile omului pentru a aduce în discuție cazuri individuale, reformele legislative necesare și ratificarea și implementarea convențiilor internaționale relevante; invită SEAE și statele membre să își reia practica de a desfășura campanii mondiale vizând aspecte tematice legate de tortură; |
| --- | --- |

49.

solicită delegațiilor SEAE și UE să utilizeze integral, acordând atenție specificului fiecărei țări vizate, instrumentele politice aflate la dispoziția lor, după cum s/a afirmat în Orientările UE privind tortura, inclusiv declarațiile publice, demersuri locale, dialogurile și consultările privind drepturile omului pentru a aduce în discuție cazuri individuale, reformele legislative necesare și ratificarea și implementarea convențiilor internaționale relevante; invită SEAE și statele membre să își reia practica de a desfășura campanii mondiale vizând aspecte tematice legate de tortură;

| 50. | invită delegațiile UE și ambasadele statelor membre de pe teren să aplice prevederile orientărilor UE privind tortura, iar SEAE și COHOM să monitorizeze cu regularitate punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

50.

invită delegațiile UE și ambasadele statelor membre de pe teren să aplice prevederile orientărilor UE privind tortura, iar SEAE și COHOM să monitorizeze cu regularitate punerea în aplicare a acestora;

| 51. | îndeamnă delegațiile UE și ambasadele statelor membre din întreaga lume să marcheze Ziua internațională de solidaritate cu victimele torturii în 26 iunie în fiecare an prin organizarea de seminarii, expoziții și alte evenimente; |
| --- | --- |

51.

îndeamnă delegațiile UE și ambasadele statelor membre din întreaga lume să marcheze Ziua internațională de solidaritate cu victimele torturii în 26 iunie în fiecare an prin organizarea de seminarii, expoziții și alte evenimente;

| 52. | invită SEAE și RSUE să aducă în discuție în mod sistematic tortura și relele tratamente în dialogurile și consultările cu țări terțe; |
| --- | --- |

52.

invită SEAE și RSUE să aducă în discuție în mod sistematic tortura și relele tratamente în dialogurile și consultările cu țări terțe;

| 53. | recomandă includerea chestiunilor legate de tortură în centrul forumurilor și seminarelor societății civile de la nivel local și regional, care ar putea fi monitorizate în cadrul consultărilor și al dialogurilor periodice privind drepturile omului; |
| --- | --- |

53.

recomandă includerea chestiunilor legate de tortură în centrul forumurilor și seminarelor societății civile de la nivel local și regional, care ar putea fi monitorizate în cadrul consultărilor și al dialogurilor periodice privind drepturile omului;

| 54. | solicită UE ca, în cadrul dialogurilor sale privind drepturile omului, să promoveze implementarea standardelor minime ale ONU privind tratamentul aplicat prizonierilor pentru a se asigura că este respectată demnitatea acestora, precum și drepturile lor fundamentale și pentru a se asigura că aplicarea lor se face și în toate locurile de privare de liberate, inclusiv în spitale de boli mintale și secții de poliție; |
| --- | --- |

54.

solicită UE ca, în cadrul dialogurilor sale privind drepturile omului, să promoveze implementarea standardelor minime ale ONU privind tratamentul aplicat prizonierilor pentru a se asigura că este respectată demnitatea acestora, precum și drepturile lor fundamentale și pentru a se asigura că aplicarea lor se face și în toate locurile de privare de liberate, inclusiv în spitale de boli mintale și secții de poliție;

| 55. | invită delegațiile UE și delegațiile Parlamentului să viziteze închisorile și alte locuri de detenție, inclusiv centrele de detenție pentru minori și locurile în care ar putea fi ținuți copii, să asiste la procese acolo unde există suspiciuni întemeiate de tortură a inculpaților sau de aplicarea unor tratamente rele și solicită informații cu privire și investigarea independentă a cazurilor individuale; |
| --- | --- |

55.

invită delegațiile UE și delegațiile Parlamentului să viziteze închisorile și alte locuri de detenție, inclusiv centrele de detenție pentru minori și locurile în care ar putea fi ținuți copii, să asiste la procese acolo unde există suspiciuni întemeiate de tortură a inculpaților sau de aplicarea unor tratamente rele și solicită informații cu privire și investigarea independentă a cazurilor individuale;

| 56. | invită delegațiile UE să ofere sprijin membrilor societății civile care sunt împiedicați să viziteze închisori și să asiste la procese; |
| --- | --- |

56.

invită delegațiile UE să ofere sprijin membrilor societății civile care sunt împiedicați să viziteze închisori și să asiste la procese;

| 57. | solicită SEAE, Comisiei și statelor membre să își respecte angajamentele asumate în Planul de acțiune privind drepturile omului vizând facilitatea creării și funcționării unor mecanisme naționale de prevenire (MNP) independente și eficiente; invită statele membre să evalueze și să analizeze cu rigurozitate și transparență MNP existente și instituțiile naționale pentru drepturile omului din UE și din țările terțe și să identifice cele mai bune practici în rândul acestora, asigurându-se faptul că drepturile copilului sunt luate în considerare, pentru a consolida mecanismele existente, a propune schimbări vizând îmbunătățirea lor și a promova aceste exemple pentru țările partenere; |
| --- | --- |

57.

solicită SEAE, Comisiei și statelor membre să își respecte angajamentele asumate în Planul de acțiune privind drepturile omului vizând facilitatea creării și funcționării unor mecanisme naționale de prevenire (MNP) independente și eficiente; invită statele membre să evalueze și să analizeze cu rigurozitate și transparență MNP existente și instituțiile naționale pentru drepturile omului din UE și din țările terțe și să identifice cele mai bune practici în rândul acestora, asigurându-se faptul că drepturile copilului sunt luate în considerare, pentru a consolida mecanismele existente, a propune schimbări vizând îmbunătățirea lor și a promova aceste exemple pentru țările partenere;

| 58. | invită delegațiile UE să solicite ca detenția să fie utilizată doar în ultimă instanță, în special în cazul persoanelor vulnerabile (cum ar fi femeile, copiii, solicitanții de azil și migranții); |
| --- | --- |

58.

invită delegațiile UE să solicite ca detenția să fie utilizată doar în ultimă instanță, în special în cazul persoanelor vulnerabile (cum ar fi femeile, copiii, solicitanții de azil și migranții);

| 59. | este profund îngrijorat de recentele rapoarte care arată că întreprinderi stabilite în UE furnizează substanțe chimice utilizate pentru injecțiile letale în SUA; salută, în acest sens, elaborarea de către unele companii farmaceutice europene a unui sistem contractual de control al exporturilor, menit să asigure că produsul lor Propofol nu este utilizat pentru injecțiile letale în țări care încă aplică pedeapsa cu moartea și, în special, în SUA; |
| --- | --- |

59.

este profund îngrijorat de recentele rapoarte care arată că întreprinderi stabilite în UE furnizează substanțe chimice utilizate pentru injecțiile letale în SUA; salută, în acest sens, elaborarea de către unele companii farmaceutice europene a unui sistem contractual de control al exporturilor, menit să asigure că produsul lor Propofol nu este utilizat pentru injecțiile letale în țări care încă aplică pedeapsa cu moartea și, în special, în SUA;

Acțiunile UE în cadrul forurilor multilaterale și al organizațiilor internaționale

| 60. | salută eforturile persistente ale UE de a iniția și sprijini rezoluțiile adoptate regulat în cadrul Adunării Generală a ONU și al Consiliului pentru Drepturile Omului, precum și de a trata această problemă ca prioritate în cadrul ONU; sugerează menținerea unui contact periodic între ÎR/VP și RSUE și raportorul special al ONU pentru tortură, care să permită un schimb de informații relevant pentru relațiile de politică externă ale UE cu țări terțe; sugerează, de asemenea, ca Comisia pentru afaceri externe și Subcomisia pentru drepturile omului să invite periodic raportorul special al ONU pentru tortură pentru a informa Parlamentul cu privire la chestiuni legate de tortura din țări specifice; |
| --- | --- |

60.

salută eforturile persistente ale UE de a iniția și sprijini rezoluțiile adoptate regulat în cadrul Adunării Generală a ONU și al Consiliului pentru Drepturile Omului, precum și de a trata această problemă ca prioritate în cadrul ONU; sugerează menținerea unui contact periodic între ÎR/VP și RSUE și raportorul special al ONU pentru tortură, care să permită un schimb de informații relevant pentru relațiile de politică externă ale UE cu țări terțe; sugerează, de asemenea, ca Comisia pentru afaceri externe și Subcomisia pentru drepturile omului să invite periodic raportorul special al ONU pentru tortură pentru a informa Parlamentul cu privire la chestiuni legate de tortura din țări specifice;

| 61. | reamintește că, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), tortura comisă sistematic sau la scară largă poate constitui o crimă de război sau o crimă împotriva umanității; subliniază că principiul responsabilității care trebuie protejat conferă comunității internaționale sarcina de a proteja populația care este victimă a acestor crime și solicită, în acest sens, revizuirea procesului decizional al Consiliului de Securitate, cu scopul de a evita orice blocaj, atunci când este vorba despre responsabilitatea de a proteja; |
| --- | --- |

61.

reamintește că, în conformitate cu articolele 7 și 8 din Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), tortura comisă sistematic sau la scară largă poate constitui o crimă de război sau o crimă împotriva umanității; subliniază că principiul responsabilității care trebuie protejat conferă comunității internaționale sarcina de a proteja populația care este victimă a acestor crime și solicită, în acest sens, revizuirea procesului decizional al Consiliului de Securitate, cu scopul de a evita orice blocaj, atunci când este vorba despre responsabilitatea de a proteja;

| 62. | invită țările terțe să coopereze pe deplin cu raportorul special al ONU privind tortura, Comitetul împotriva torturii și organismele regionale împotriva torturii, cum ar fi Comitetul pentru prevenirea torturii în Africa, Comitetul european pentru prevenirea torturii (CPT) și raportorul pentru persoane private de libertate pentru Organizația Statelor Americane (OSA); încurajează statele membre și SEAE să ia în considerare sistematic, în relațiile sale cu țările terțe, recomandările raportorului special și ale altor organisme, inclusiv în cadrul procesului de evaluare periodică universală (EPU); |
| --- | --- |

62.

invită țările terțe să coopereze pe deplin cu raportorul special al ONU privind tortura, Comitetul împotriva torturii și organismele regionale împotriva torturii, cum ar fi Comitetul pentru prevenirea torturii în Africa, Comitetul european pentru prevenirea torturii (CPT) și raportorul pentru persoane private de libertate pentru Organizația Statelor Americane (OSA); încurajează statele membre și SEAE să ia în considerare sistematic, în relațiile sale cu țările terțe, recomandările raportorului special și ale altor organisme, inclusiv în cadrul procesului de evaluare periodică universală (EPU);

| 63. | îndeamnă SEAE, RSUE și statele membre să promoveze în mod activ ratificarea și implementarea OPCAT ca o prioritate și să își intensifice eforturile vizând înființarea și funcționarea MNP eficiente și independente în țările terțe; |
| --- | --- |

63.

îndeamnă SEAE, RSUE și statele membre să promoveze în mod activ ratificarea și implementarea OPCAT ca o prioritate și să își intensifice eforturile vizând înființarea și funcționarea MNP eficiente și independente în țările terțe;

| 64. | invită SEAE, Comisia și statele membre să sprijine instituirea și funcționarea mecanismelor regionale de prevenire a torturii, inclusiv Comitetul pentru prevenirea torturii în Africa și raportorul OSA pentru persoanele private de libertate; |
| --- | --- |

64.

invită SEAE, Comisia și statele membre să sprijine instituirea și funcționarea mecanismelor regionale de prevenire a torturii, inclusiv Comitetul pentru prevenirea torturii în Africa și raportorul OSA pentru persoanele private de libertate;

| 65. | invită SEAE, RSUE și Comisia să își intensifice sprijinul oferit țărilor terțe, ajutându-le să implementeze în mod eficient a recomandările organismelor relevante instituite prin tratatele ONU, inclusiv Comitetul împotriva torturii și Subcomisia pentru prevenirea torturii, Comitetul pentru drepturile copilului și Comitetul pentru eliminarea discriminării femeilor; |
| --- | --- |

65.

invită SEAE, RSUE și Comisia să își intensifice sprijinul oferit țărilor terțe, ajutându-le să implementeze în mod eficient a recomandările organismelor relevante instituite prin tratatele ONU, inclusiv Comitetul împotriva torturii și Subcomisia pentru prevenirea torturii, Comitetul pentru drepturile copilului și Comitetul pentru eliminarea discriminării femeilor;

| 66. | invită SEAE ca, în măsura capacității sale, să ofere asistență tehnică pentru reabilitarea victimelor torturii și a familiilor lor, pentru a-i ajuta să își refacă viața; |
| --- | --- |

66.

invită SEAE ca, în măsura capacității sale, să ofere asistență tehnică pentru reabilitarea victimelor torturii și a familiilor lor, pentru a-i ajuta să își refacă viața;

| 67. | subliniază importanța participării active a statelor membre în implementarea dispozițiilor planului de acțiune și informarea periodică a SEAE cu privire la acțiunile întreprinse în acest sens; |
| --- | --- |

67.

subliniază importanța participării active a statelor membre în implementarea dispozițiilor planului de acțiune și informarea periodică a SEAE cu privire la acțiunile întreprinse în acest sens;

| 68. | invită UE să coopereze mai eficient cu CPT și Comisarul pentru drepturile omului din cadrul Consiliului Europei; |
| --- | --- |

68.

invită UE să coopereze mai eficient cu CPT și Comisarul pentru drepturile omului din cadrul Consiliului Europei;

Instrumentul european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO)

| 69. | salută inițiativele și proiectele existente din cadrul IEDDO, 7 % din fondurile acestuia fiind alocate pentru proiecte legate de tortură, și subliniază că este necesar să se aloce în continuare fonduri pentru lupta împotriva torturii și a tratamentelor și pedepselor crude și degradante, care să se axeze pe sensibilizare, prevenire, abordarea impunității, precum și pe reabilitarea socială și psihologică a victimelor torturii, proiectele holistice având prioritate; |
| --- | --- |

69.

salută inițiativele și proiectele existente din cadrul IEDDO, 7 % din fondurile acestuia fiind alocate pentru proiecte legate de tortură, și subliniază că este necesar să se aloce în continuare fonduri pentru lupta împotriva torturii și a tratamentelor și pedepselor crude și degradante, care să se axeze pe sensibilizare, prevenire, abordarea impunității, precum și pe reabilitarea socială și psihologică a victimelor torturii, proiectele holistice având prioritate;

| 70. | subliniază că fondurile alocate proiectelor în cadrul viitoarei perioade de programare ar trebui să ia în considerare prioritățile UE, astfel cum se precizează în planul de acțiune; |
| --- | --- |

70.

subliniază că fondurile alocate proiectelor în cadrul viitoarei perioade de programare ar trebui să ia în considerare prioritățile UE, astfel cum se precizează în planul de acțiune;

| 71. | invită statele membre să ofere o perspectivă asupra programelor de asistență bilaterală în domeniul prevenirii torturii și al reabilitării cu scopul de a face schimb de bune practici și de a crea sinergii și complementarități între proiectele IEDDO; |
| --- | --- |

71.

invită statele membre să ofere o perspectivă asupra programelor de asistență bilaterală în domeniul prevenirii torturii și al reabilitării cu scopul de a face schimb de bune practici și de a crea sinergii și complementarități între proiectele IEDDO;

Credibilitatea, coerența și consecvența măsurilor UE

| 72. | reamintește necesitatea ca Uniunea și statele membre să facă dovadă de exemplaritate pentru a-și asigura credibilitatea; invită, prin urmare, în Belgia, Finlanda, Grecia, Irlanda, Letonia și Slovacia să ratifice OPCAT ca o chestiune de prioritate și să creeze MNP independente, eficiente și dotate cu resurse adecvate; remarcă importanța comunicărilor individuale, ca un instrument pentru prevenirea torturii și a maltratare și îndeamnă statele membre să accepte jurisdicțiile individuale în conformitate cu articolul 21 din CAT; solicită semnatarilor Convenției ONU cu privire la drepturile copilului să semneze și să ratifice al 3-lea protocolul la aceasta; invită, de asemenea, cele 21 de state membre care nu au ratificat încă Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate să acorde prioritate ratificării; |
| --- | --- |

72.

reamintește necesitatea ca Uniunea și statele membre să facă dovadă de exemplaritate pentru a-și asigura credibilitatea; invită, prin urmare, în Belgia, Finlanda, Grecia, Irlanda, Letonia și Slovacia să ratifice OPCAT ca o chestiune de prioritate și să creeze MNP independente, eficiente și dotate cu resurse adecvate; remarcă importanța comunicărilor individuale, ca un instrument pentru prevenirea torturii și a maltratare și îndeamnă statele membre să accepte jurisdicțiile individuale în conformitate cu articolul 21 din CAT; solicită semnatarilor Convenției ONU cu privire la drepturile copilului să semneze și să ratifice al 3-lea protocolul la aceasta; invită, de asemenea, cele 21 de state membre care nu au ratificat încă Convenția internațională pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate să acorde prioritate ratificării;

| 73. | invită statele membre care nu au făcut declarații de recunoaștere a jurisdicției în temeiul articolului 22 a CAT să acorde prioritate recunoașterii; |
| --- | --- |

73.

invită statele membre care nu au făcut declarații de recunoaștere a jurisdicției în temeiul articolului 22 a CAT să acorde prioritate recunoașterii;

| 74. | invită toate statele membre care au MNP să se angajeze într-un dialog constructiv, în vederea aplicării recomandărilor administratorilor de proiecte naționale, împreună cu recomandările CPT, CAT și ale Subcomisiei sale pentru prevenirea torturii, într-un mod coerent și complementar; |
| --- | --- |

74.

invită toate statele membre care au MNP să se angajeze într-un dialog constructiv, în vederea aplicării recomandărilor administratorilor de proiecte naționale, împreună cu recomandările CPT, CAT și ale Subcomisiei sale pentru prevenirea torturii, într-un mod coerent și complementar;

| 75. | încurajează Uniunea Europeană să își consolideze angajamentul său față de valorile universale ale drepturilor omului și o invită în acest sens să utilizeze politica de vecinătate și principiul „mai mult pentru mai mult” cu scopul de a încuraja țările vecine să realizeze reforme în vederea consolidării campaniei împotriva torturii; |
| --- | --- |

75.

încurajează Uniunea Europeană să își consolideze angajamentul său față de valorile universale ale drepturilor omului și o invită în acest sens să utilizeze politica de vecinătate și principiul „mai mult pentru mai mult” cu scopul de a încuraja țările vecine să realizeze reforme în vederea consolidării campaniei împotriva torturii;

| 76. | regretă sprijinul foarte limitat oferit de statele membre ale UE Fondului voluntar al ONU pentru victimele torturii și Fondului special al OPCAT; invită statele membre și Comisia să sprijine activitatea acestor fonduri prin contribuții voluntare, substanțiale și constante, în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Planului de acțiune; |
| --- | --- |

76.

regretă sprijinul foarte limitat oferit de statele membre ale UE Fondului voluntar al ONU pentru victimele torturii și Fondului special al OPCAT; invită statele membre și Comisia să sprijine activitatea acestor fonduri prin contribuții voluntare, substanțiale și constante, în conformitate cu angajamentele asumate în cadrul Planului de acțiune;

| 77. | declară că UE trebuie să adopte o poziție mai decisivă și să solicite instituțiilor și statelor membre să își consolideze angajamentul și voința politică pentru a obține un moratoriu privind pedeapsa cu moartea în întreaga lume; |
| --- | --- |

77.

declară că UE trebuie să adopte o poziție mai decisivă și să solicite instituțiilor și statelor membre să își consolideze angajamentul și voința politică pentru a obține un moratoriu privind pedeapsa cu moartea în întreaga lume;

| 78. | invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune cu scopul de a crea un mecanism pentru stabilirea și impunerea de sancțiuni clare (interzicerea de a călători, înghețarea fondurilor) funcționarilor din țări terțe (inclusiv ofițeri de poliție și judecători) implicați în încălcări grave ale drepturilor omului, cum ar fi tortura și tratamentul crud, inuman sau degradant; subliniază că criteriile de includere pe listă trebuie să se bazeze pe surse bine documentate, convergente și independente, precum și pe dovezi convingătoare, oferind celor vizați posibilitatea de a recurge la căi de atac; |
| --- | --- |

78.

invită Comisia să elaboreze un plan de acțiune cu scopul de a crea un mecanism pentru stabilirea și impunerea de sancțiuni clare (interzicerea de a călători, înghețarea fondurilor) funcționarilor din țări terțe (inclusiv ofițeri de poliție și judecători) implicați în încălcări grave ale drepturilor omului, cum ar fi tortura și tratamentul crud, inuman sau degradant; subliniază că criteriile de includere pe listă trebuie să se bazeze pe surse bine documentate, convergente și independente, precum și pe dovezi convingătoare, oferind celor vizați posibilitatea de a recurge la căi de atac;

| 79. | reamintește obligația tuturor statelor, inclusiv a statelor membre ale UE, de a adera strict la principiul nereturnării, în virtutea căruia statele nu trebuie să deporteze sau să extrădeze o persoană către o jurisdicție unde aceasta riscă să fie persecutată; consideră că practica de a cere asigurări diplomatice din partea statului de destinație nu scutește statul membru care face trimiterea de obligațiile sale și denunță astfel de practici prin care se eludează interzicerea absolută a torturii și a returnărilor; |
| --- | --- |

79.

reamintește obligația tuturor statelor, inclusiv a statelor membre ale UE, de a adera strict la principiul nereturnării, în virtutea căruia statele nu trebuie să deporteze sau să extrădeze o persoană către o jurisdicție unde aceasta riscă să fie persecutată; consideră că practica de a cere asigurări diplomatice din partea statului de destinație nu scutește statul membru care face trimiterea de obligațiile sale și denunță astfel de practici prin care se eludează interzicerea absolută a torturii și a returnărilor;

| 80. | observă poziția esențială pe care UE, în strânsă cooperare cu ONU, o are pe scena mondială în ceea ce privește combaterea torturii; subliniază faptul că consolidarea principiului de toleranță zero a torturii rămâne în centrul politicilor și strategiilor UE privind promovarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, atât în interiorul, cât și în afara UE; regretă faptul că nu toate statele membre respectă pe deplin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, precum și că este posibil ca o parte dintre societățile cu sediul în țările dezvoltate să fi vândut în mod ilegal țărilor terțe dispozitive de poliție și de securitate care pot fi folosite pentru tortură; |
| --- | --- |

80.

observă poziția esențială pe care UE, în strânsă cooperare cu ONU, o are pe scena mondială în ceea ce privește combaterea torturii; subliniază faptul că consolidarea principiului de toleranță zero a torturii rămâne în centrul politicilor și strategiilor UE privind promovarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, atât în interiorul, cât și în afara UE; regretă faptul că nu toate statele membre respectă pe deplin Regulamentul (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului, precum și că este posibil ca o parte dintre societățile cu sediul în țările dezvoltate să fi vândut în mod ilegal țărilor terțe dispozitive de poliție și de securitate care pot fi folosite pentru tortură;

| 81. | invită Consiliul și Comisia să finalizeze actuala revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1236/2005, inclusiv anexele sale, pentru a asigura o implementarea mai eficientă, în conformitate cu recomandările Parlamentului European exprimate în Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului; invită statele membre să respecte integral prevederile regulamentului, în special, obligația ca toate statele membre, în conformitate cu articolul 13, să întocmească la timp rapoarte anuale de activitate și să le facă publice, de asemenea, să facă schimb de informații între statele membre și Comisie cu privire la deciziile de autorizare; |
| --- | --- |

81.

invită Consiliul și Comisia să finalizeze actuala revizuire a Regulamentului (CE) nr. 1236/2005, inclusiv anexele sale, pentru a asigura o implementarea mai eficientă, în conformitate cu recomandările Parlamentului European exprimate în Rezoluția sa din 17 iunie 2010 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1236/2005 al Consiliului; invită statele membre să respecte integral prevederile regulamentului, în special, obligația ca toate statele membre, în conformitate cu articolul 13, să întocmească la timp rapoarte anuale de activitate și să le facă publice, de asemenea, să facă schimb de informații între statele membre și Comisie cu privire la deciziile de autorizare;

Considerații privind combaterea torturii și politica de dezvoltare

| 82. | reamintește necesitatea de concepe o strategie integrată și cuprinzătoare de combatere a torturii prin înlăturarea cauzelor sale profunde; consideră că această strategie ar trebui să includă o transparență instituțională generală și o voință politică mai puternică la nivel de stat pentru a combate relele tratamente; subliniază nevoia urgentă de a aborda problemele referitoare la sărăcie, inegalitate, discriminare și violență, prin utilizarea mecanismelor naționale de prevenție și prin consolidarea autorităților și a ONG-urilor locale; subliniază nevoia de consolidare și mai mare a dezvoltării mecanismelor UE de aplicare a cooperării pentru dezvoltare și a drepturilor omului pentru a aborda cauzele profunde ale violenței; |
| --- | --- |

82.

reamintește necesitatea de concepe o strategie integrată și cuprinzătoare de combatere a torturii prin înlăturarea cauzelor sale profunde; consideră că această strategie ar trebui să includă o transparență instituțională generală și o voință politică mai puternică la nivel de stat pentru a combate relele tratamente; subliniază nevoia urgentă de a aborda problemele referitoare la sărăcie, inegalitate, discriminare și violență, prin utilizarea mecanismelor naționale de prevenție și prin consolidarea autorităților și a ONG-urilor locale; subliniază nevoia de consolidare și mai mare a dezvoltării mecanismelor UE de aplicare a cooperării pentru dezvoltare și a drepturilor omului pentru a aborda cauzele profunde ale violenței;

| 83. | subliniază faptul că accesul la justiție, combaterea impunității, anchetele imparțiale, consolidarea societății civile și promovarea educației împotriva maltratării sunt esențiale pentru combaterea torturii; |
| --- | --- |

83.

subliniază faptul că accesul la justiție, combaterea impunității, anchetele imparțiale, consolidarea societății civile și promovarea educației împotriva maltratării sunt esențiale pentru combaterea torturii;

| 84. | subliniază că utilizarea termenului „tortură” și, prin urmare, interzicerea, urmărirea penală și pedepsirea absolute ale acestei practici, nu ar trebui să excluse în cazul în care aceste acte sunt provocate de forțe armate neregulate sau de grupuri tribale, religioase sau de rebeli; |
| --- | --- |

84.

subliniază că utilizarea termenului „tortură” și, prin urmare, interzicerea, urmărirea penală și pedepsirea absolute ale acestei practici, nu ar trebui să excluse în cazul în care aceste acte sunt provocate de forțe armate neregulate sau de grupuri tribale, religioase sau de rebeli;

| 85. | reamintește importanța și specificitatea dialogului privind drepturile omului ca parte componentă a dialogului politic, în conformitate cu articolul 8 din Acordul de parteneriat de la Cotonou; reamintește, de asemenea, faptul că toate dialogurile privind drepturile omului cu țările terțe ar trebui să includă o componentă fermă de interzicere a torturii; |
| --- | --- |

85.

reamintește importanța și specificitatea dialogului privind drepturile omului ca parte componentă a dialogului politic, în conformitate cu articolul 8 din Acordul de parteneriat de la Cotonou; reamintește, de asemenea, faptul că toate dialogurile privind drepturile omului cu țările terțe ar trebui să includă o componentă fermă de interzicere a torturii;

| 86. | îndeamnă Consiliul și Comisia să încurajeze țările partenere să adopte o abordare orientată spre victime în ceea ce privește combaterea torturii și a altor tratamente crude, inumane sau degradante, acordând o atenție specială nevoilor victimelor în cadrul politicii de cooperare pentru dezvoltare; subliniază faptul că introducerea condiționalității ajutorului nu este un mod eficient de abordare a acestei probleme și că dialogurile și negocierile la nivel înalt, implicarea societății civile și concentrarea pe stimulente pot genera rezultate mai bune. |
| --- | --- |

86.

îndeamnă Consiliul și Comisia să încurajeze țările partenere să adopte o abordare orientată spre victime în ceea ce privește combaterea torturii și a altor tratamente crude, inumane sau degradante, acordând o atenție specială nevoilor victimelor în cadrul politicii de cooperare pentru dezvoltare; subliniază faptul că introducerea condiționalității ajutorului nu este un mod eficient de abordare a acestei probleme și că dialogurile și negocierile la nivel înalt, implicarea societății civile și concentrarea pe stimulente pot genera rezultate mai bune.

Considerații privind combaterea torturii și drepturile omului

| 87. | îndeamnă UE să se asigure, prin intermediul condiționării ajutorului, că țările terțe protejează toate persoanele de tortură, mai ales femeile și fetele; solicită Comisiei să își regândească politica de ajutor pentru țările care practică tortura și să direcționeze acest ajutor în sprijinul victimelor; |
| --- | --- |

87.

îndeamnă UE să se asigure, prin intermediul condiționării ajutorului, că țările terțe protejează toate persoanele de tortură, mai ales femeile și fetele; solicită Comisiei să își regândească politica de ajutor pentru țările care practică tortura și să direcționeze acest ajutor în sprijinul victimelor;

| 88. | salută măsurile avute în vedere de Comisie în Comunicarea sa privind Eliminarea mutilării genitale a femeilor (COM(2013)0833) și reiterează necesitatea unei coerențe a politicilor interne și externe ale Uniunii Europene în privința acestei probleme; subliniază, de asemenea, că UE trebuie să continue colaborarea cu țările terțe pentru a eradica practica mutilării genitale a femeilor; încurajează statele membre, care nu au procedat în acest sens, să incrimineze mutilarea genitală în legislația lor națională și să asigure implementarea legislației relevante; |
| --- | --- |

88.

salută măsurile avute în vedere de Comisie în Comunicarea sa privind Eliminarea mutilării genitale a femeilor (COM(2013)0833) și reiterează necesitatea unei coerențe a politicilor interne și externe ale Uniunii Europene în privința acestei probleme; subliniază, de asemenea, că UE trebuie să continue colaborarea cu țările terțe pentru a eradica practica mutilării genitale a femeilor; încurajează statele membre, care nu au procedat în acest sens, să incrimineze mutilarea genitală în legislația lor națională și să asigure implementarea legislației relevante;

| 89. | își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de execuție a femeilor cu probleme de sănătate mintală sau a celor cu dificultăți de învățare; |
| --- | --- |

89.

își exprimă îngrijorarea cu privire la cazurile de execuție a femeilor cu probleme de sănătate mintală sau a celor cu dificultăți de învățare;

| 90. | condamnă toate formele de violență împotriva femeilor, în special crimele de onoare, violența înrădăcinată în convingeri culturale sau religioase, căsătoriile forțate, genicidul și crimele pentru zestre; afirmă că UE trebuie să trateze aceste forme de violență ca tortură; invită toate părțile interesate să lucreze în mod activ în prevenirea practicilor de tortură, prin măsuri de educare și de sensibilizare; |
| --- | --- |

90.

condamnă toate formele de violență împotriva femeilor, în special crimele de onoare, violența înrădăcinată în convingeri culturale sau religioase, căsătoriile forțate, genicidul și crimele pentru zestre; afirmă că UE trebuie să trateze aceste forme de violență ca tortură; invită toate părțile interesate să lucreze în mod activ în prevenirea practicilor de tortură, prin măsuri de educare și de sensibilizare;

| 91. | condamnă toate formele de tortură ale femeilor care practică vrăjitoria sau farmecele, comise în mai multe țări din întreaga lume; |
| --- | --- |

91.

condamnă toate formele de tortură ale femeilor care practică vrăjitoria sau farmecele, comise în mai multe țări din întreaga lume;

| 92. | salută abordarea graduală și inovatoare a Statutului de la Roma prin recunoașterea violenței sexuale și violenței de gen, inclusiv a violului, a sclaviei sexuale, a prostituției forțate, a sarcinilor forțate, a sterilizării forțate sau a altor forme de violență sexuală de o gravitate comparabilă, drept forme de tortură și, prin urmare, drept crime de război și crime împotriva umanității; salută, de asemenea, implementarea de către fondurile de sprijin pentru victimele CPI a unor programe care urmăresc reabilitarea femeilor care sunt victime ale torturii, în special în situațiile de postconflict; |
| --- | --- |

92.

salută abordarea graduală și inovatoare a Statutului de la Roma prin recunoașterea violenței sexuale și violenței de gen, inclusiv a violului, a sclaviei sexuale, a prostituției forțate, a sarcinilor forțate, a sterilizării forțate sau a altor forme de violență sexuală de o gravitate comparabilă, drept forme de tortură și, prin urmare, drept crime de război și crime împotriva umanității; salută, de asemenea, implementarea de către fondurile de sprijin pentru victimele CPI a unor programe care urmăresc reabilitarea femeilor care sunt victime ale torturii, în special în situațiile de postconflict;

| 93. | solicită UE să încurajeze țările care încă nu au procedat în acest sens să ratifice și să pună în aplicare CAT, precum și Statutul de la Roma și să includă dispozițiile sale relevante privind violența pe bază de gen în legislația lor internă; |
| --- | --- |

93.

solicită UE să încurajeze țările care încă nu au procedat în acest sens să ratifice și să pună în aplicare CAT, precum și Statutul de la Roma și să includă dispozițiile sale relevante privind violența pe bază de gen în legislația lor internă;

| 94. | îndeamnă statele să condamne ferm tortura și violența împotriva femeilor și fetelor în situații de conflict armat și post-conflict; recunoaște că violența sexuală și cea motivată de gen afectează victime și supraviețuitori, rude, comunități și societăți și solicită adoptarea unor măsuri eficiente vizând responsabilizarea și existența unor căi de atac eficiente; |
| --- | --- |

94.

îndeamnă statele să condamne ferm tortura și violența împotriva femeilor și fetelor în situații de conflict armat și post-conflict; recunoaște că violența sexuală și cea motivată de gen afectează victime și supraviețuitori, rude, comunități și societăți și solicită adoptarea unor măsuri eficiente vizând responsabilizarea și existența unor căi de atac eficiente;

| 95. | consideră esențial ca procurorii și judecătorii de la nivel național să aibă capacitatea și expertiza necesare pentru a urmări penal și a judeca în mod corespunzător pe cei care comit infracțiuni motivate de gen; |
| --- | --- |

95.

consideră esențial ca procurorii și judecătorii de la nivel național să aibă capacitatea și expertiza necesare pentru a urmări penal și a judeca în mod corespunzător pe cei care comit infracțiuni motivate de gen;

| 96. | consideră că nesepararea femeilor transgen din închisori de deținuții de sex masculin este crudă, inumană, degradantă și inacceptabilă; |
| --- | --- |

96.

consideră că nesepararea femeilor transgen din închisori de deținuții de sex masculin este crudă, inumană, degradantă și inacceptabilă;

| 97. | solicită UE ca, în cadrul dialogurilor sale privind drepturile omului, să implementarea normelor ONU privind tratamentul aplicat prizonierelor și măsuri neprivative de libertate pentru infractoare (Normele de la Bangkok) pentru a consolida normele internaționale privind tratamentul aplicat prizonierelor, care include sănătatea lor, sensibilitatea lor de gen și îngrijirea copiilor. |
| --- | --- |

97.

solicită UE ca, în cadrul dialogurilor sale privind drepturile omului, să implementarea normelor ONU privind tratamentul aplicat prizonierelor și măsuri neprivative de libertate pentru infractoare (Normele de la Bangkok) pentru a consolida normele internaționale privind tratamentul aplicat prizonierelor, care include sănătatea lor, sensibilitatea lor de gen și îngrijirea copiilor.

o

o o

| 98. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor statelor membre, Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile Omului și raportorului special al ONU pe probleme de tortură. |
| --- | --- |

98.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului, guvernelor statelor membre, Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile Omului și raportorului special al ONU pe probleme de tortură.

---

(1)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/DeclarationTorture.aspx

(2)  http://www.ohchr.org/EN/Issues/Torture/SRTorture/Pages/SRTortureIndex.aspx

(3)  (A/RES/67/176).

(4)  (A/RES/67/167).

(5)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/StatusOfRefugees.aspx

(6)  http://www.cpt.coe.int/en/annual/rep-23.pdf

(7)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/OPSCCRC.aspx

(8)  http://www.ohchr.org/EN/ProfessionalInterest/Pages/OPACCRC.aspx

(9)  http://www.icrc.org/eng/war-and-law/treaties-customary-law/geneva-conventions/

(10)  http://www.cidh.oas.org/Basicos/English/Basic9.Torture.htm

(11)  Publicat de Oficiul Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Geneva, http://www.ohchr.org/Documents/Publications/training8Rev1en.pdf

(12)  Documentul 11855/2012 al Consiliului.

(13)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/8590.en08.pdf.

(14)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/10015.en08.pdf.

(15)  http://eeas.europa.eu/human_rights/docs/guidelines_en.pdf

(16)  http://register.consilium.europa.eu/pdf/en/13/st08/st09431.en13.pdf.

(17)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0503.

(18)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0504.

(19)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0418.

(20)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/etudes/join/2007/348584/EXPO-DROI_ET(2007)348584_EN.pdf

(21)  JO L 200, 30.7.2005, p. 1.

(22)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 107.

(23)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0278.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/64 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/64

---

P7_TA(2014)0207

Arabia Saudită

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la Arabia Saudită, la relațiile sale cu UE și la rolul său în Orientul Mijlociu și în Africa de Nord (2013/2147(INI))

(2017/C 378/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Acordul de cooperare din 25 februarie 1989 dintre Uniunea Europeană și Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare din 25 februarie 1989 dintre Uniunea Europeană și Consiliul de Cooperare al Golfului (CCG),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iulie 1990 privind semnificația acordului de liber-schimb ce urmează să fie încheiat între CEE și Consiliul de Cooperare al Golfului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iulie 1990 privind semnificația acordului de liber-schimb ce urmează să fie încheiat între CEE și Consiliul de Cooperare al Golfului (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 1996 privind Arabia Saudită (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 18 ianuarie 1996 privind Arabia Saudită (2),

| — | având în vedere Acordul economic dintre statele CCG, adoptat la 31 decembrie 2001 la Muscat (Oman) și Declarația de la Doha a CCG din 21 decembrie 2002 privind instituirea uniunii vamale a Consiliului de cooperare al statelor arabe din Golf, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul economic dintre statele CCG, adoptat la 31 decembrie 2001 la Muscat (Oman) și Declarația de la Doha a CCG din 21 decembrie 2002 privind instituirea uniunii vamale a Consiliului de cooperare al statelor arabe din Golf,

| — | având în vedere ratificarea de către Arabia Saudită, în octombrie 2004, a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), cu referire în special la articolul 7, privind viața politică și publică, |
| --- | --- |

—

având în vedere ratificarea de către Arabia Saudită, în octombrie 2004, a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW), cu referire în special la articolul 7, privind viața politică și publică,

| — | având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2005 privind Arabia Saudită (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 10 martie 2005 privind Arabia Saudită (3),

| — | având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2006 privind libertatea de exprimare pe internet (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 6 iulie 2006 privind libertatea de exprimare pe internet (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2007 privind reformele din lumea arabă: ce strategie ar trebui să adopte Uniunea Europeană? (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2007 privind reformele din lumea arabă: ce strategie ar trebui să adopte Uniunea Europeană? (5),

| — | având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2007 privind drepturile femeilor în Arabia Saudită (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 13 decembrie 2007 privind drepturile femeilor în Arabia Saudită (6),

| — | având în vedere „Raportul privind punerea în aplicare a Strategiei de securitate europeană – Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, adoptat de către Consiliu în decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Raportul privind punerea în aplicare a Strategiei de securitate europeană – Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, adoptat de către Consiliu în decembrie 2008,

| — | având în vedere comunicatul comun al celei de a 19-a reuniuni ministeriale comune UE-CCG, care a avut loc la 29 aprilie 2009, la Muscat, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul comun al celei de a 19-a reuniuni ministeriale comune UE-CCG, care a avut loc la 29 aprilie 2009, la Muscat,

| — | având în vedere programul comun de acțiune (2010-2013) pentru punerea în aplicare a acordului de cooperare UE-CCG din 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul comun de acțiune (2010-2013) pentru punerea în aplicare a acordului de cooperare UE-CCG din 1989,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la Uniunea pentru Mediterana (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 mai 2010 referitoare la Uniunea pentru Mediterana (7),

| — | având în vedere comunicatul comun al celei de a 20-a reuniuni ministeriale comune UE-CCG, care a avut loc la 14 iunie 2010 la Luxemburg, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatul comun al celei de a 20-a reuniuni ministeriale comune UE-CCG, care a avut loc la 14 iunie 2010 la Luxemburg,

| — | având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2011 referitoare la relațiile Uniunii Europene cu Consiliul de Cooperare al Golfului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 24 martie 2011 referitoare la relațiile Uniunii Europene cu Consiliul de Cooperare al Golfului (8),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2011 referitoare la situația din Siria, Bahrein și Yemen (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 aprilie 2011 referitoare la situația din Siria, Bahrein și Yemen (9),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la Siria, Yemen și Bahrain în contextul situației din lumea arabă și din Africa de Nord (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la Siria, Yemen și Bahrain în contextul situației din lumea arabă și din Africa de Nord (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2011 referitoare la situația din Siria (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 15 septembrie 2011 referitoare la situația din Siria (11),

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2011 referitoare la situația din Bahrein (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2011 referitoare la situația din Bahrein (12),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la reuniunile anuale ale Comisiei ONU pentru drepturile omului de la Geneva (2000-2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la reuniunile anuale ale Comisiei ONU pentru drepturile omului de la Geneva (2000-2012),

| — | având în vedere vizita președintei Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European, în numele Președintelui Martin Schulz, în Arabia Saudită la 24-25 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere vizita președintei Subcomisiei pentru drepturile omului a Parlamentului European, în numele Președintelui Martin Schulz, în Arabia Saudită la 24-25 noiembrie 2013,

| — | având în vedere rapoartele sale anuale referitoare la drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele sale anuale referitoare la drepturile omului,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0125/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0125/2014),

| A. | întrucât Regatul Arabiei Saudite (RAS) este un actor politic, economic și religios influent în Orientul Mijlociu și în lumea islamică, principalul producător de petrol din lume și membru fondator și de frunte al Consiliului de cooperare al Golfului și al G-20; întrucât Regatul Arabiei Saudite este un partener important pentru UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât Regatul Arabiei Saudite (RAS) este un actor politic, economic și religios influent în Orientul Mijlociu și în lumea islamică, principalul producător de petrol din lume și membru fondator și de frunte al Consiliului de cooperare al Golfului și al G-20; întrucât Regatul Arabiei Saudite este un partener important pentru UE;

| B. | întrucât UE este principalul partener comercial al Arabiei Saudite cu 15 % din comerțul total, iar RAS este al 11-lea cel mai mare partener comercial pentru UE; întrucât un număr mare de societăți UE sunt investitori în economia saudită, în special în industria petrolieră a țării, iar RAS este o piață importantă pentru exporturi de bunuri industriale UE în domenii precum apărarea, transporturile, industria autovehiculelor și exporturile în domeniul medical și al substanțelor chimice; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE este principalul partener comercial al Arabiei Saudite cu 15 % din comerțul total, iar RAS este al 11-lea cel mai mare partener comercial pentru UE; întrucât un număr mare de societăți UE sunt investitori în economia saudită, în special în industria petrolieră a țării, iar RAS este o piață importantă pentru exporturi de bunuri industriale UE în domenii precum apărarea, transporturile, industria autovehiculelor și exporturile în domeniul medical și al substanțelor chimice;

| C. | întrucât importurile de bunuri din RAS către UE și exporturile de bunuri din UE către RAS au crescut în mod considerabil în perioada 2010-2012; |
| --- | --- |

C.

întrucât importurile de bunuri din RAS către UE și exporturile de bunuri din UE către RAS au crescut în mod considerabil în perioada 2010-2012;

| D. | întrucât negocierile privind un acord de liber schimb între UE și CCG care au fost inițiate acum 20 de ani nu s-au încheiat încă; |
| --- | --- |

D.

întrucât negocierile privind un acord de liber schimb între UE și CCG care au fost inițiate acum 20 de ani nu s-au încheiat încă;

| E. | întrucât UE și RAS se confruntă cu provocări comune de origine mondială și cu impact mondial, precum o economie cu schimbări rapide, migrația, securitatea energetică, terorismul internațional, răspândirea armelor de distrugere în masă (ADM) și degradarea mediului; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE și RAS se confruntă cu provocări comune de origine mondială și cu impact mondial, precum o economie cu schimbări rapide, migrația, securitatea energetică, terorismul internațional, răspândirea armelor de distrugere în masă (ADM) și degradarea mediului;

| F. | întrucât contextul politic și strategic în schimbare din regiunea Orientului Mijlociu și Africii de Nord (OMAN) necesită o reevaluare a relațiilor UE-RAS; |
| --- | --- |

F.

întrucât contextul politic și strategic în schimbare din regiunea Orientului Mijlociu și Africii de Nord (OMAN) necesită o reevaluare a relațiilor UE-RAS;

| G. | întrucât RAS este o monarhie absolută ereditară fără un parlament ales; întrucât aceasta se confruntă cu provocarea pe care o reprezintă succesiunea regală; întrucât RAS are o populație de 28 de milioane de locuitori, ce include 9 milioane de resortisanți străini și 10 milioane de tineri în vârstă de sub 18 ani; întrucât reforme modeste și treptate au fost implementate în RAS din 2001, dar nu sunt instituționalizate și li se poate, astfel, pune capăt ușor; întrucât bilanțul țării în domeniul drepturilor omului rămâne sumbru, cu diferențe fundamentale între obligațiile sale internaționale și punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât RAS este o monarhie absolută ereditară fără un parlament ales; întrucât aceasta se confruntă cu provocarea pe care o reprezintă succesiunea regală; întrucât RAS are o populație de 28 de milioane de locuitori, ce include 9 milioane de resortisanți străini și 10 milioane de tineri în vârstă de sub 18 ani; întrucât reforme modeste și treptate au fost implementate în RAS din 2001, dar nu sunt instituționalizate și li se poate, astfel, pune capăt ușor; întrucât bilanțul țării în domeniul drepturilor omului rămâne sumbru, cu diferențe fundamentale între obligațiile sale internaționale și punerea în aplicare a acestora;

| H. | întrucât primele alegeri municipale desfășurate vreodată în Arabia Saudită, în 2005, au constituit primul proces electoral din istoria țării; întrucât, în 2015, numai jumătate din membrii consiliilor municipale vor fi aleși, în timp ce restul vor fi numiți în continuare de către rege; |
| --- | --- |

H.

întrucât primele alegeri municipale desfășurate vreodată în Arabia Saudită, în 2005, au constituit primul proces electoral din istoria țării; întrucât, în 2015, numai jumătate din membrii consiliilor municipale vor fi aleși, în timp ce restul vor fi numiți în continuare de către rege;

| I. | întrucât, numai în acest an, 30 de femei au fost numite, pentru prima oară, în cadrul Consiliului consultativ Shura și întrucât abia în 2015 li se va permite femeilor să voteze în cadrul alegerilor municipale; |
| --- | --- |

I.

întrucât, numai în acest an, 30 de femei au fost numite, pentru prima oară, în cadrul Consiliului consultativ Shura și întrucât abia în 2015 li se va permite femeilor să voteze în cadrul alegerilor municipale;

| J. | întrucât raportul Băncii Mondiale intitulat Women, Business and the Law 2014 – Removing Restrictions to Enhance Gender Equality („Femeile, afacerile și dreptul în 2014 – Eliminarea restricțiilor în vederea consolidării egalității de gen”) (13) plasează Arabia Saudită în fruntea clasamentului țărilor ale căror legislații limitează potențialul economic al femeilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât raportul Băncii Mondiale intitulat Women, Business and the Law 2014 – Removing Restrictions to Enhance Gender Equality („Femeile, afacerile și dreptul în 2014 – Eliminarea restricțiilor în vederea consolidării egalității de gen”) (13) plasează Arabia Saudită în fruntea clasamentului țărilor ale căror legislații limitează potențialul economic al femeilor;

| K. | întrucât RAS este singura țară din lume în care femeile nu au voie să conducă autovehicule și, deși nu există nicio legislație oficială care să le interzică femeilor să conducă autovehicule, un decret ministerial din 1990 a formalizat o interdicție cutumiară existentă, iar femeile care încearcă să conducă autovehicule sunt pasibile de arest; |
| --- | --- |

K.

întrucât RAS este singura țară din lume în care femeile nu au voie să conducă autovehicule și, deși nu există nicio legislație oficială care să le interzică femeilor să conducă autovehicule, un decret ministerial din 1990 a formalizat o interdicție cutumiară existentă, iar femeile care încearcă să conducă autovehicule sunt pasibile de arest;

| L. | întrucât Indicele inegalității de gen 2012 (GII) al PNUD clasează Arabia Saudită pe locul 145 din 148 de țări, fiind una dintre țările cel mai lipsite de egalitate din lume; întrucât Raportul mondial privind inegalitatea de gen 2012 (Forumul economic mondial) clasează rata de activitate a femeilor din RAS ca fiind una dintre cele mai slabe din lume (133 din 135 de țări); |
| --- | --- |

L.

întrucât Indicele inegalității de gen 2012 (GII) al PNUD clasează Arabia Saudită pe locul 145 din 148 de țări, fiind una dintre țările cel mai lipsite de egalitate din lume; întrucât Raportul mondial privind inegalitatea de gen 2012 (Forumul economic mondial) clasează rata de activitate a femeilor din RAS ca fiind una dintre cele mai slabe din lume (133 din 135 de țări);

| M. | întrucât pedeapsa cu moartea este aplicată în RAS pentru o serie de infracțiuni și cel puțin 24 de persoane au fost executate în 2013; întrucât cel puțin 80 de persoane au fost executate în 2011 și un număr similar în 2012 – de peste trei ori numărul din 2010 – incluzând minorii și resortisanții străini; întrucât RAS este una din puținele țări care mai organizează execuții publice; întrucât există informații potrivit cărora în Arabia Saudită au fost executate femei prin lapidare, fapt ce contravine normelor stabilite de Comisia ONU pentru statutul femeilor, care a condamnat lapidarea ca pe o formă barbară de tortură; |
| --- | --- |

M.

întrucât pedeapsa cu moartea este aplicată în RAS pentru o serie de infracțiuni și cel puțin 24 de persoane au fost executate în 2013; întrucât cel puțin 80 de persoane au fost executate în 2011 și un număr similar în 2012 – de peste trei ori numărul din 2010 – incluzând minorii și resortisanții străini; întrucât RAS este una din puținele țări care mai organizează execuții publice; întrucât există informații potrivit cărora în Arabia Saudită au fost executate femei prin lapidare, fapt ce contravine normelor stabilite de Comisia ONU pentru statutul femeilor, care a condamnat lapidarea ca pe o formă barbară de tortură;

| N. | întrucât RAS a întreprins acțiuni ferme și decisive și a aplicat măsuri severe de combatere a terorismului și a activităților financiare legate de terorism; întrucât, în același timp, RAS joacă un rol important în difuzarea și promovarea la nivel mondial a unei interpretări salafiste/wahhabiste deosebit de stricte a islamului; întrucât manifestările cele mai extreme de salafism/wahhabism au reprezentat o inspirație pentru organizații teroriste precum Al-Qaida și constituie o amenințare la adresa securității globale, chiar și pentru RAS; întrucât RAS a dezvoltat un sistem de control al tranzacțiilor financiare pentru a se asigura că nu sunt canalizate fonduri către organizații teroriste, care trebui să fie consolidat în continuare, |
| --- | --- |

N.

întrucât RAS a întreprins acțiuni ferme și decisive și a aplicat măsuri severe de combatere a terorismului și a activităților financiare legate de terorism; întrucât, în același timp, RAS joacă un rol important în difuzarea și promovarea la nivel mondial a unei interpretări salafiste/wahhabiste deosebit de stricte a islamului; întrucât manifestările cele mai extreme de salafism/wahhabism au reprezentat o inspirație pentru organizații teroriste precum Al-Qaida și constituie o amenințare la adresa securității globale, chiar și pentru RAS; întrucât RAS a dezvoltat un sistem de control al tranzacțiilor financiare pentru a se asigura că nu sunt canalizate fonduri către organizații teroriste, care trebui să fie consolidat în continuare,

| O. | întrucât experții ONU în drepturile omului și-au exprimat constant îngrijorările privind măsurile excesiv de generale de combatere a terorismului, implicând închisori secrete, măsuri ce au expus și dizidenți pașnici detenției și încarcerării pentru acuzații de terorism; întrucât organizațiile internaționale pentru drepturile omului i-au recomandat Regelui Abdullah să respingă legislația privind combaterea terorismului adoptată de Consiliul de Miniștri la 16 decembrie 2013, din cauza definiției sale extrem de generală a terorismului, care impune restricții inechitabile libertății de exprimare prin potențiala incriminare a oricărui discurs critic la adresa guvernului sau a societății Arabiei Saudite; |
| --- | --- |

O.

întrucât experții ONU în drepturile omului și-au exprimat constant îngrijorările privind măsurile excesiv de generale de combatere a terorismului, implicând închisori secrete, măsuri ce au expus și dizidenți pașnici detenției și încarcerării pentru acuzații de terorism; întrucât organizațiile internaționale pentru drepturile omului i-au recomandat Regelui Abdullah să respingă legislația privind combaterea terorismului adoptată de Consiliul de Miniștri la 16 decembrie 2013, din cauza definiției sale extrem de generală a terorismului, care impune restricții inechitabile libertății de exprimare prin potențiala incriminare a oricărui discurs critic la adresa guvernului sau a societății Arabiei Saudite;

| P. | întrucât libertatea de expresie și libertatea presei și a mass-mediei, atât online, cât și offline, sunt condiții prealabile esențiale și catalizatori pentru democratizare, reformă și sunt controale esențiale asupra puterii; |
| --- | --- |

P.

întrucât libertatea de expresie și libertatea presei și a mass-mediei, atât online, cât și offline, sunt condiții prealabile esențiale și catalizatori pentru democratizare, reformă și sunt controale esențiale asupra puterii;

| Q. | întrucât RAS are o comunitate vibrantă de militanți în mediul virtual și cel mai mare număr de utilizatori de Twitter din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

Q.

întrucât RAS are o comunitate vibrantă de militanți în mediul virtual și cel mai mare număr de utilizatori de Twitter din Orientul Mijlociu;

| R. | întrucât activitatea organizațiilor pentru drepturile omului din RAS este sever restricționată, după cum demonstrează refuzul autorităților de a înregistra Centrul Adala pentru drepturile omului sau Uniunea pentru drepturile omului; întrucât organizațiile de caritate constituie, în continuare, singurul tip de organizații ale societății civile permise pe teritoriul regatului; |
| --- | --- |

R.

întrucât activitatea organizațiilor pentru drepturile omului din RAS este sever restricționată, după cum demonstrează refuzul autorităților de a înregistra Centrul Adala pentru drepturile omului sau Uniunea pentru drepturile omului; întrucât organizațiile de caritate constituie, în continuare, singurul tip de organizații ale societății civile permise pe teritoriul regatului;

| S. | întrucât RAS trebuie să asigure libertate reală de religie, în special cu privire la practicarea acesteia în public și la minoritățile religioase în conformitate cu rolul important pe careRAS îl joacă în calitate de custode al celor două Moschei Sfinte ale Islamului din Mecca și Medina; |
| --- | --- |

S.

întrucât RAS trebuie să asigure libertate reală de religie, în special cu privire la practicarea acesteia în public și la minoritățile religioase în conformitate cu rolul important pe careRAS îl joacă în calitate de custode al celor două Moschei Sfinte ale Islamului din Mecca și Medina;

| T. | întrucât RAS continuă să comită încălcări pe scară largă ale drepturilor omului, în ciuda declarației sale potrivit căreia acceptă numeroasele recomandări din cadrul evaluării periodice universale din 2009 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; întrucât aceste recomandări includ reformarea sistemului său de justiție penală, care încalcă cele mai importante standarde internaționale și în cadrul căruia deținuții se confruntă cu încălcări sistematice ale garanțiilor procedurale, întrucât nu există niciun cod penal care să definească în mod clar ce constituie o infracțiune, iar judecătorii au libertatea de a pronunța hotărâri în funcție de interpretările lor ale dreptului islamic și ale tradițiilor profetice; întrucât actualul ministru al justiției și-a subliniat intenția de a codifica Sharia și de a emite orientări în ce privește condamnarea; |
| --- | --- |

T.

întrucât RAS continuă să comită încălcări pe scară largă ale drepturilor omului, în ciuda declarației sale potrivit căreia acceptă numeroasele recomandări din cadrul evaluării periodice universale din 2009 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului; întrucât aceste recomandări includ reformarea sistemului său de justiție penală, care încalcă cele mai importante standarde internaționale și în cadrul căruia deținuții se confruntă cu încălcări sistematice ale garanțiilor procedurale, întrucât nu există niciun cod penal care să definească în mod clar ce constituie o infracțiune, iar judecătorii au libertatea de a pronunța hotărâri în funcție de interpretările lor ale dreptului islamic și ale tradițiilor profetice; întrucât actualul ministru al justiției și-a subliniat intenția de a codifica Sharia și de a emite orientări în ce privește condamnarea;

| U. | întrucât, în 2007, regele Abdullah a inițiat o serie de reforme judiciare treptate atunci când a aprobat planul pentru un nou sistem judiciar, inclusiv instituirea unei Curți Supreme și a unor instanțe speciale în materie de comerț, ocupare a forței de muncă și administrație; |
| --- | --- |

U.

întrucât, în 2007, regele Abdullah a inițiat o serie de reforme judiciare treptate atunci când a aprobat planul pentru un nou sistem judiciar, inclusiv instituirea unei Curți Supreme și a unor instanțe speciale în materie de comerț, ocupare a forței de muncă și administrație;

| V. | întrucât peste un milion de resortisanți etiopieni, indieni, filipinezi, pakistanezi, yemeniți și din Bangladesh au fost trimiși acasă în ultimele luni, după intrarea în vigoare a legii forței de muncă, pentru a reduce numărul ridicat de lucrători migranți în scopul combaterii șomajului în rândul resortisanților saudiți; întrucât afluxul accelerat al unui număr imens de persoane repatriate pune o presiune extraordinară pe țările de origine, adesea sărace și fragile; |
| --- | --- |

V.

întrucât peste un milion de resortisanți etiopieni, indieni, filipinezi, pakistanezi, yemeniți și din Bangladesh au fost trimiși acasă în ultimele luni, după intrarea în vigoare a legii forței de muncă, pentru a reduce numărul ridicat de lucrători migranți în scopul combaterii șomajului în rândul resortisanților saudiți; întrucât afluxul accelerat al unui număr imens de persoane repatriate pune o presiune extraordinară pe țările de origine, adesea sărace și fragile;

| W. | întrucât, la 12 noiembrie 2013, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite a ales RAS pentru un mandat de trei ani, începând cu 1 ianuarie 2014, în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului; |
| --- | --- |

W.

întrucât, la 12 noiembrie 2013, Adunarea Generală a Organizației Națiunilor Unite a ales RAS pentru un mandat de trei ani, începând cu 1 ianuarie 2014, în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului;

| X. | întrucât inițierea unui dialog între RAS și UE privind drepturile omului ar putea oferi o oportunitate foarte utilă pentru a spori înțelegerea reciprocă și a promova reforme suplimentare în țară; |
| --- | --- |

X.

întrucât inițierea unui dialog între RAS și UE privind drepturile omului ar putea oferi o oportunitate foarte utilă pentru a spori înțelegerea reciprocă și a promova reforme suplimentare în țară;

| 1. | recunoaște interdependența dintre UE și RAS în ce privește stabilitatea regională, relațiile cu lumea islamică, soarta tranzițiilor din țările Primăverii arabe, procesul de pace israeliano-palestinian, războiul din Siria, îmbunătățirea relațiilor cu Iranul, combaterea terorismului, stabilitatea pieței petrolului și a piețelor financiare mondiale, comerțul, investițiile și chestiunile legate de guvernarea la nivel mondial, în special prin intermediul cadrului Băncii Mondiale, Fondului Monetar Internațional și G-20; subliniază că mediul geopolitic face din RAS și din alte state membre ale CCG un focar al provocărilor în materie de securitate care au implicații regionale și mondiale; |
| --- | --- |

1.

recunoaște interdependența dintre UE și RAS în ce privește stabilitatea regională, relațiile cu lumea islamică, soarta tranzițiilor din țările Primăverii arabe, procesul de pace israeliano-palestinian, războiul din Siria, îmbunătățirea relațiilor cu Iranul, combaterea terorismului, stabilitatea pieței petrolului și a piețelor financiare mondiale, comerțul, investițiile și chestiunile legate de guvernarea la nivel mondial, în special prin intermediul cadrului Băncii Mondiale, Fondului Monetar Internațional și G-20; subliniază că mediul geopolitic face din RAS și din alte state membre ale CCG un focar al provocărilor în materie de securitate care au implicații regionale și mondiale;

| 2. | împărtășește unele din îngrijorările exprimate de RAS, dar îndeamnă guvernul să se implice în mod activ și constructiv în comunitatea internațională; salută, în acest context, îndeosebi acordul dintre Statele Unite și Rusia privind îndepărtarea armelor chimice din Siria, evitându-se, în același tip, o confruntare militară; |
| --- | --- |

2.

împărtășește unele din îngrijorările exprimate de RAS, dar îndeamnă guvernul să se implice în mod activ și constructiv în comunitatea internațională; salută, în acest context, îndeosebi acordul dintre Statele Unite și Rusia privind îndepărtarea armelor chimice din Siria, evitându-se, în același tip, o confruntare militară;

| 3. | apelează, de asemenea, la RAS să sprijine în mod activ recentul acord interimar dintre E3+3 și Iran și să contribuie la găsirea unei soluții diplomatice la chestiunilor nucleare nerezolvate în cadrul unui acord mai cuprinzător în următoarele șase luni, în interesul păcii și al securității pentru întreaga regiune; |
| --- | --- |

3.

apelează, de asemenea, la RAS să sprijine în mod activ recentul acord interimar dintre E3+3 și Iran și să contribuie la găsirea unei soluții diplomatice la chestiunilor nucleare nerezolvate în cadrul unui acord mai cuprinzător în următoarele șase luni, în interesul păcii și al securității pentru întreaga regiune;

| 4. | subliniază interesul Europei într-o evoluție pașnică și ordonată și în procesul de reforme politice din RAS, ca factor-cheie pentru pacea pe termen lung, pentru stabilitatea și dezvoltarea în regiune; |
| --- | --- |

4.

subliniază interesul Europei într-o evoluție pașnică și ordonată și în procesul de reforme politice din RAS, ca factor-cheie pentru pacea pe termen lung, pentru stabilitatea și dezvoltarea în regiune;

| 5. | solicită autorităților RAS să lanseze un dialog pe tema drepturilor omului cu UE, pentru a permite o mai bună înțelegere și identificare a schimbărilor necesare; |
| --- | --- |

5.

solicită autorităților RAS să lanseze un dialog pe tema drepturilor omului cu UE, pentru a permite o mai bună înțelegere și identificare a schimbărilor necesare;

| 6. | invită autoritățile din RAS să permită activitățile organizațiilor pentru drepturile omului prin facilitarea procesului de înregistrare a autorizațiilor; regretă hărțuirea activiștilor pentru drepturile omului și deținerea lor fără acuzații; |
| --- | --- |

6.

invită autoritățile din RAS să permită activitățile organizațiilor pentru drepturile omului prin facilitarea procesului de înregistrare a autorizațiilor; regretă hărțuirea activiștilor pentru drepturile omului și deținerea lor fără acuzații;

| 7. | invită autoritățile din RAS să permită Asociației Naționale pentru Drepturile Omului să funcționeze în mod independent și să respecte standardele ONU privind instituțiile naționale pentru drepturile omului (principiile de la Paris); |
| --- | --- |

7.

invită autoritățile din RAS să permită Asociației Naționale pentru Drepturile Omului să funcționeze în mod independent și să respecte standardele ONU privind instituțiile naționale pentru drepturile omului (principiile de la Paris);

| 8. | reamintește faptul că bilanțul RAS în materie de drepturile omului a fost evaluat în cadrul evaluării periodice universale (EPU) a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din februarie 2009 și că autoritățile RAS au acceptat în mod oficial un număr semnificativ de recomandări formulate de către statele membre ale UE în cadrul evaluării, inclusiv, de exemplu, cele care solicitau abolirea sistemului de tutelă asigurat de bărbați și cele care vizau limitarea aplicării pedepsei cu moartea și a pedepsei corporale; așteaptă să se înregistreze progrese mai substanțiale în punerea în aplicare a acestor recomandări și îndeamnă RAS să adopte o abordare constructivă în privința recomandărilor prezentate în contextul evaluării periodice universale 2013 în curs de desfășurare; |
| --- | --- |

8.

reamintește faptul că bilanțul RAS în materie de drepturile omului a fost evaluat în cadrul evaluării periodice universale (EPU) a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din februarie 2009 și că autoritățile RAS au acceptat în mod oficial un număr semnificativ de recomandări formulate de către statele membre ale UE în cadrul evaluării, inclusiv, de exemplu, cele care solicitau abolirea sistemului de tutelă asigurat de bărbați și cele care vizau limitarea aplicării pedepsei cu moartea și a pedepsei corporale; așteaptă să se înregistreze progrese mai substanțiale în punerea în aplicare a acestor recomandări și îndeamnă RAS să adopte o abordare constructivă în privința recomandărilor prezentate în contextul evaluării periodice universale 2013 în curs de desfășurare;

| 9. | își exprimă grava îngrijorare cu privire la faptul că încălcările drepturilor omului, precum arestările și detențiile arbitrare, tortura, interdicțiile de călătorie, hărțuirea judiciară și procesele neechitabile, continuă să fie larg răspândite; este îngrijorat îndeosebi de faptul că presupuse măsuri de combatere a terorismului sunt tot mai des folosite ca instrument de arestare a apărătorilor drepturilor omului și că, din câte se pare, se înmulțesc cazurile de impunitate pentru încălcări ale drepturilor omului; solicită guvernului saudit să acționeze de urgență în sensul recomandărilor din EPU 2009, inclusiv prin continuarea și intensificarea reformei sale a sistemului judiciar; |
| --- | --- |

9.

își exprimă grava îngrijorare cu privire la faptul că încălcările drepturilor omului, precum arestările și detențiile arbitrare, tortura, interdicțiile de călătorie, hărțuirea judiciară și procesele neechitabile, continuă să fie larg răspândite; este îngrijorat îndeosebi de faptul că presupuse măsuri de combatere a terorismului sunt tot mai des folosite ca instrument de arestare a apărătorilor drepturilor omului și că, din câte se pare, se înmulțesc cazurile de impunitate pentru încălcări ale drepturilor omului; solicită guvernului saudit să acționeze de urgență în sensul recomandărilor din EPU 2009, inclusiv prin continuarea și intensificarea reformei sale a sistemului judiciar;

| 10. | salută implicarea RAS în sistemul ONU al drepturilor omului prin intermediului Consiliului pentru Drepturile Omului și al convențiilor privind drepturile universale ale omului pe care le-a ratificat până în prezent; solicită, totuși, RAS să semneze și să ratifice celelalte tratate și acorduri de bază ale ONU privind drepturile omului, precum Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora; |
| --- | --- |

10.

salută implicarea RAS în sistemul ONU al drepturilor omului prin intermediului Consiliului pentru Drepturile Omului și al convențiilor privind drepturile universale ale omului pe care le-a ratificat până în prezent; solicită, totuși, RAS să semneze și să ratifice celelalte tratate și acorduri de bază ale ONU privind drepturile omului, precum Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale și Convenția internațională privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și a membrilor familiilor acestora;

| 11. | consideră că, prin calitatea de membru al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, se impun la nivel mondial așteptări în ceea ce privește demonstrarea în mod special a respectului față de drepturile omului și solicită RAS să își intensifice eforturile de reformă; se așteaptă ca membrii Consiliului pentru Drepturile Omului să coopereze pe deplin în conformitate cu procedurile sale speciale și să permită vizite nestânjenite ale tuturor raportorilor speciali ai ONU, în special ale Raportorului special al ONU pentru tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante; |
| --- | --- |

11.

consideră că, prin calitatea de membru al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, se impun la nivel mondial așteptări în ceea ce privește demonstrarea în mod special a respectului față de drepturile omului și solicită RAS să își intensifice eforturile de reformă; se așteaptă ca membrii Consiliului pentru Drepturile Omului să coopereze pe deplin în conformitate cu procedurile sale speciale și să permită vizite nestânjenite ale tuturor raportorilor speciali ai ONU, în special ale Raportorului special al ONU pentru tortură și alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante;

| 12. | ia act de faptul că se pare că RAS are cea mai mare rată de utilizatori de Twitter din lume, ceea ce indică rolul puternic al rețelelor de socializare bazate pe internet din țară și utilizarea crescândă a internetului și a rețelelor de socializare, în special în rândul femeilor; invită autoritățile RAS să permită o presă și o mass media independente și să asigure libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică pentru toți locuitorii RAS; regretă reprimarea activiștilor și protestatarilor atunci când aceștia manifestă pașnic; subliniază faptul că promovarea pașnică a drepturilor juridice de bază sau exprimarea unor observații critice prin intermediul rețelelor de socializare sunt exprimări ale unui drept inalienabil, potrivit raportului Parlamentului privind libertatea digitală; subliniază că libertatea presei și a mass-mediei, atât online, cât și offline, este esențială în cadrul unei societăți libere și reprezintă un control esențial asupra puterii; |
| --- | --- |

12.

ia act de faptul că se pare că RAS are cea mai mare rată de utilizatori de Twitter din lume, ceea ce indică rolul puternic al rețelelor de socializare bazate pe internet din țară și utilizarea crescândă a internetului și a rețelelor de socializare, în special în rândul femeilor; invită autoritățile RAS să permită o presă și o mass media independente și să asigure libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire pașnică pentru toți locuitorii RAS; regretă reprimarea activiștilor și protestatarilor atunci când aceștia manifestă pașnic; subliniază faptul că promovarea pașnică a drepturilor juridice de bază sau exprimarea unor observații critice prin intermediul rețelelor de socializare sunt exprimări ale unui drept inalienabil, potrivit raportului Parlamentului privind libertatea digitală; subliniază că libertatea presei și a mass-mediei, atât online, cât și offline, este esențială în cadrul unei societăți libere și reprezintă un control esențial asupra puterii;

| 13. | solicită guvernului Regatului Arabiei Saudite să-și onoreze angajamentele față de mai multe instrumente privind drepturile omului, inclusiv Carta arabă a drepturilor omului, Convenția cu privire la drepturile copilului, Convenția împotriva torturii și Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor; |
| --- | --- |

13.

solicită guvernului Regatului Arabiei Saudite să-și onoreze angajamentele față de mai multe instrumente privind drepturile omului, inclusiv Carta arabă a drepturilor omului, Convenția cu privire la drepturile copilului, Convenția împotriva torturii și Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor;

| 14. | solicită RAS să semneze și să ratifice Statutul de la Roma al Tribunalului Penal Internațional (TPI); |
| --- | --- |

14.

solicită RAS să semneze și să ratifice Statutul de la Roma al Tribunalului Penal Internațional (TPI);

| 15. | invită autoritățile RAS să-și îmbunătățească sistemul de justiție penală bazat pe Sharia pentru a respecta standardele internaționale care reglementează procedurile de arest, detenție și judecată, precum și drepturile prizonierilor; |
| --- | --- |

15.

invită autoritățile RAS să-și îmbunătățească sistemul de justiție penală bazat pe Sharia pentru a respecta standardele internaționale care reglementează procedurile de arest, detenție și judecată, precum și drepturile prizonierilor;

| 16. | invită autoritățile din RAS să elibereze deținuții politici, să înceteze hărțuirea judiciară și extrajudiciară a apărătorilor drepturilor omului și să accelereze implementarea noii legislații privind ONG-urile, asigurând înregistrarea, libertatea de acțiune și capacitatea acestora de a desfășura acțiuni în mod legal; |
| --- | --- |

16.

invită autoritățile din RAS să elibereze deținuții politici, să înceteze hărțuirea judiciară și extrajudiciară a apărătorilor drepturilor omului și să accelereze implementarea noii legislații privind ONG-urile, asigurând înregistrarea, libertatea de acțiune și capacitatea acestora de a desfășura acțiuni în mod legal;

| 17. | invită SEAE să sprijine în mod activ grupurile societății civile care activează pentru consolidarea drepturilor omului și democrației în Arabia Saudită; invită Delegația UE la Riad să desfășoare un program activ în materie de drepturile omului, urmărind procese juridice în calitate de observator și efectuând vizite la închisori; |
| --- | --- |

17.

invită SEAE să sprijine în mod activ grupurile societății civile care activează pentru consolidarea drepturilor omului și democrației în Arabia Saudită; invită Delegația UE la Riad să desfășoare un program activ în materie de drepturile omului, urmărind procese juridice în calitate de observator și efectuând vizite la închisori;

| 18. | reiterează apelul său pentru abolirea universală a torturii, a pedepsei corporale și a pedepsei cu moartea și solicită un moratoriu imediat privind executarea pedepselor cu moartea în RAS; regretă faptul că RAS continuă să aplice pedeapsa cu moartea pentru o gamă largă de infracțiuni; solicită, de asemenea, autorităților saudite să reformeze sistemul justiției pentru a elimina toate formele de pedeapsă corporală; salută, în acest context, faptul că RAS a adoptat recent acte legislative care fac din abuzul domestic o infracțiune; |
| --- | --- |

18.

reiterează apelul său pentru abolirea universală a torturii, a pedepsei corporale și a pedepsei cu moartea și solicită un moratoriu imediat privind executarea pedepselor cu moartea în RAS; regretă faptul că RAS continuă să aplice pedeapsa cu moartea pentru o gamă largă de infracțiuni; solicită, de asemenea, autorităților saudite să reformeze sistemul justiției pentru a elimina toate formele de pedeapsă corporală; salută, în acest context, faptul că RAS a adoptat recent acte legislative care fac din abuzul domestic o infracțiune;

| 19. | deploră faptul că, în luna ianuarie anterioară, o lucrătoare domestică srilankeză, Rizana Nafeek, a fost decapitată în RAS pentru o infracțiune pe care se presupune că a comis-o pe când era încă o copilă – o încălcare evidentă a Convenției cu privire la drepturile copilului, care interzice în mod special pedeapsa cu moartea a persoanelor în vârstă de sub 18 ani la momentul comiterii infracțiunii; |
| --- | --- |

19.

deploră faptul că, în luna ianuarie anterioară, o lucrătoare domestică srilankeză, Rizana Nafeek, a fost decapitată în RAS pentru o infracțiune pe care se presupune că a comis-o pe când era încă o copilă – o încălcare evidentă a Convenției cu privire la drepturile copilului, care interzice în mod special pedeapsa cu moartea a persoanelor în vârstă de sub 18 ani la momentul comiterii infracțiunii;

| 20. | solicită autorităților din RAS să se asigure că toate acuzațiile de tortură și alte maltratări sunt investigate în mod detaliat și imparțial, că toți presupușii infractori sunt judecați și că orice declarație care poate a fost smulsă prin tortură nu este utilizată ca probă în procese penale; |
| --- | --- |

20.

solicită autorităților din RAS să se asigure că toate acuzațiile de tortură și alte maltratări sunt investigate în mod detaliat și imparțial, că toți presupușii infractori sunt judecați și că orice declarație care poate a fost smulsă prin tortură nu este utilizată ca probă în procese penale;

| 21. | deploră faptul că, în ciuda ratificării Convenției internaționale împotriva torturii, mărturisirile obținute prin constrângere sau ca urmare a torturii sunt practici curente; îndeamnă autoritățile din RAS să asigure eradicarea completă a torturii din cadrul sistemului saudit de justiție și de penitenciare; |
| --- | --- |

21.

deploră faptul că, în ciuda ratificării Convenției internaționale împotriva torturii, mărturisirile obținute prin constrângere sau ca urmare a torturii sunt practici curente; îndeamnă autoritățile din RAS să asigure eradicarea completă a torturii din cadrul sistemului saudit de justiție și de penitenciare;

| 22. | își exprimă profunda consternare cu privire la faptul că RAS este una dintre țările care încă practică execuțiile publice, amputările și biciuirea; invită autoritățile din RAS să adopte acte legislative care să scoată în afara legii aceste practici, care constituie o gravă încălcare a unei serii de instrumente internaționale privind drepturile omului la care RAS este parte; |
| --- | --- |

22.

își exprimă profunda consternare cu privire la faptul că RAS este una dintre țările care încă practică execuțiile publice, amputările și biciuirea; invită autoritățile din RAS să adopte acte legislative care să scoată în afara legii aceste practici, care constituie o gravă încălcare a unei serii de instrumente internaționale privind drepturile omului la care RAS este parte;

| 23. | regretă faptul că autoritățile din RAS nu au transmis invitații raportorului special al ONU pentru tortură și raportorului special al ONU pentru apărătorii drepturilor omului, în ciuda recomandărilor Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) ca toate statele să transmită invitații oficiale raportorilor speciali ai ONU; |
| --- | --- |

23.

regretă faptul că autoritățile din RAS nu au transmis invitații raportorului special al ONU pentru tortură și raportorului special al ONU pentru apărătorii drepturilor omului, în ciuda recomandărilor Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (OHCHR) ca toate statele să transmită invitații oficiale raportorilor speciali ai ONU;

| 24. | invită autoritățile RAS să respecte practicarea publică a oricărei credințe; salută înființarea, la Viena, a „Centrului internațional pentru dialog interreligios și intercultural al Regelui Abdullah Bin Abdulaziz” (KAICIID), care caută să încurajeze dialogul între adepții diferitor religii și culturi din toată lumea, încurajează autoritățile să promoveze moderație și toleranță în ce privește diversitatea religioasă la toate nivelurile sistemului de învățământ, inclusiv în instituțiile de cult, precum și în discursul public al demnitarilor și funcționarilor publici; |
| --- | --- |

24.

invită autoritățile RAS să respecte practicarea publică a oricărei credințe; salută înființarea, la Viena, a „Centrului internațional pentru dialog interreligios și intercultural al Regelui Abdullah Bin Abdulaziz” (KAICIID), care caută să încurajeze dialogul între adepții diferitor religii și culturi din toată lumea, încurajează autoritățile să promoveze moderație și toleranță în ce privește diversitatea religioasă la toate nivelurile sistemului de învățământ, inclusiv în instituțiile de cult, precum și în discursul public al demnitarilor și funcționarilor publici;

| 25. | subliniază necesitatea respectării drepturilor fundamentale ale tuturor minorităților religioase; invită autoritățile să depună eforturi mai mari pentru a asigura toleranța și coexistența între toate grupurile religioase; le îndeamnă să revizuiască în continuare sistemul de învățământ pentru a elimina referințele discriminatorii existente la adresa credincioșilor ce aparțin altor religii sau credințe; |
| --- | --- |

25.

subliniază necesitatea respectării drepturilor fundamentale ale tuturor minorităților religioase; invită autoritățile să depună eforturi mai mari pentru a asigura toleranța și coexistența între toate grupurile religioase; le îndeamnă să revizuiască în continuare sistemul de învățământ pentru a elimina referințele discriminatorii existente la adresa credincioșilor ce aparțin altor religii sau credințe;

| 26. | solicită autorităților din RAS să definească o vârstă minimă pentru căsătorie și să ia măsuri pentru a interzice căsătoriile între copii, în conformitate cu Convenția cu privire la drepturile copilului (CRC) și Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), care au fost amândouă ratificate de RAS; |
| --- | --- |

26.

solicită autorităților din RAS să definească o vârstă minimă pentru căsătorie și să ia măsuri pentru a interzice căsătoriile între copii, în conformitate cu Convenția cu privire la drepturile copilului (CRC) și Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor (CEDAW), care au fost amândouă ratificate de RAS;

| 27. | ia act de salută numirea de către rege, în 2013, a primelor femei ce vor face parte din Adunarea consultativă (Consiliul Shura) a RAS, ele ocupând 30 din cele 150 de locuri, și așteaptă cu interes dezvoltarea în continuare a contactelor și a legăturilor instituționale dintre Parlamentul European și Consiliul Shura; se așteaptă la punerea în aplicare a declarației regelui potrivit căreia femeilor li se va permite să voteze și să candideze la următoarele alegeri municipale ce vor avea loc în 2015 și că acestora li se va permite să voteze și să candideze ulterior la toate alegerile care vor fi organizate; |
| --- | --- |

27.

ia act de salută numirea de către rege, în 2013, a primelor femei ce vor face parte din Adunarea consultativă (Consiliul Shura) a RAS, ele ocupând 30 din cele 150 de locuri, și așteaptă cu interes dezvoltarea în continuare a contactelor și a legăturilor instituționale dintre Parlamentul European și Consiliul Shura; se așteaptă la punerea în aplicare a declarației regelui potrivit căreia femeilor li se va permite să voteze și să candideze la următoarele alegeri municipale ce vor avea loc în 2015 și că acestora li se va permite să voteze și să candideze ulterior la toate alegerile care vor fi organizate;

| 28. | îndeamnă autoritățile din RAS să revoce sistemul de tutelă exercitat de bărbați și previne că punerea în aplicare a legii care protejează femeile împotriva violenței domestice, adoptate la 26 august 2013, va fi eficace numai dacă este eliminat sistemul de tutelă exercitat de bărbați, având în vedere că acesta din urmă împiedică femeile să denunțe violența domestică sau agresiunile sexuale; îndeamnă autoritățile să elimine, de asemenea, restricțiile asupra drepturile femeilor, asupra libertății de mișcare, a oportunităților de sănătate, de educație, de căsătorie, de angajare, a personalității juridice și a reprezentării în procesele judiciare, și toate formele de discriminare împotriva femeilor din dreptul familiei, din viața privată și publică în scopul promovării participării lor la domeniile economic, social, cultural și politic; salută campania de la nivel mondial de sprijinire a abolirii interdicției de a conduce autovehicule cu care se confruntă femeile; invită autoritățile să nu mai exercite presiune asupra celor care desfășoară campanii pentru dreptul femeilor de a conduce autovehicule; reamintește, de asemenea, guvernului saudit angajamentele pe care și le-a luat în cadrul Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei și al Convenției privind drepturile copilului, precum și obligațiile care îi revin în temeiul Rezoluției 53/144 a Adunării Generale a ONU de adoptare a Declarației privind apărătorii drepturilor omului; atrage atenția asupra necesității de a promova campaniile de sensibilizare și de a le adresa și bărbaților, în vederea sensibilizării lor cu privire la drepturile femeilor și la impactul global pe care îl are asupra societății nerespectarea acestor drepturi; insistă asupra faptului că informațiile ar trebui să ajungă și în zonele rurale și în cele izolate de restul țării; |
| --- | --- |

28.

îndeamnă autoritățile din RAS să revoce sistemul de tutelă exercitat de bărbați și previne că punerea în aplicare a legii care protejează femeile împotriva violenței domestice, adoptate la 26 august 2013, va fi eficace numai dacă este eliminat sistemul de tutelă exercitat de bărbați, având în vedere că acesta din urmă împiedică femeile să denunțe violența domestică sau agresiunile sexuale; îndeamnă autoritățile să elimine, de asemenea, restricțiile asupra drepturile femeilor, asupra libertății de mișcare, a oportunităților de sănătate, de educație, de căsătorie, de angajare, a personalității juridice și a reprezentării în procesele judiciare, și toate formele de discriminare împotriva femeilor din dreptul familiei, din viața privată și publică în scopul promovării participării lor la domeniile economic, social, cultural și politic; salută campania de la nivel mondial de sprijinire a abolirii interdicției de a conduce autovehicule cu care se confruntă femeile; invită autoritățile să nu mai exercite presiune asupra celor care desfășoară campanii pentru dreptul femeilor de a conduce autovehicule; reamintește, de asemenea, guvernului saudit angajamentele pe care și le-a luat în cadrul Convenției privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei și al Convenției privind drepturile copilului, precum și obligațiile care îi revin în temeiul Rezoluției 53/144 a Adunării Generale a ONU de adoptare a Declarației privind apărătorii drepturilor omului; atrage atenția asupra necesității de a promova campaniile de sensibilizare și de a le adresa și bărbaților, în vederea sensibilizării lor cu privire la drepturile femeilor și la impactul global pe care îl are asupra societății nerespectarea acestor drepturi; insistă asupra faptului că informațiile ar trebui să ajungă și în zonele rurale și în cele izolate de restul țării;

| 29. | salută legislația recent adoptată care permite elevelor saudite din școlile private să practice sportul, regretând faptul că elevele din școlile publice nu beneficiază de acest drept; salută numărul mare de absolvente de universitate care în prezent depășește numărul de absolvenți și încurajează guvernul să-și intensifice eforturile de a investi în educația femeilor; subliniază, totuși, faptul că, în timp ce femeile saudite reprezintă 57 % din numărul absolvenților de studii superioare din acest stat, numai 18 % dintre femeile saudite cu vârsta peste 15 ani au un loc de muncă – una dintre cele mai scăzute rate pe plan mondial; invită, astfel, guvernul saudit să revizuiască și să reformeze educația acordată femeilor, cu scopul de a crește participarea acestora la economie, de a pune mai mult accentul pe consolidarea competențelor antreprenoriale și de a aborda, în cadrul de reglementare, provocările specifice din perspectiva egalității de gen, în vederea îmbunătățirii accesului femeilor la serviciile guvernamentale de autorizare a întreprinderilor; salută programul de formare instituit împreună cu Organizația Națională pentru Formare Comună, al cărui scop este pregătirea fetelor în vederea integrării pe piața muncii, și subliniază eforturile depuse de autoritățile saudite în scopul îmbunătățirii statutului fetelor în contextul formării și în vederea lărgirii orizontului de oportunități ale acestora la noile sectoare rezervate, de obicei, bărbaților; |
| --- | --- |

29.

salută legislația recent adoptată care permite elevelor saudite din școlile private să practice sportul, regretând faptul că elevele din școlile publice nu beneficiază de acest drept; salută numărul mare de absolvente de universitate care în prezent depășește numărul de absolvenți și încurajează guvernul să-și intensifice eforturile de a investi în educația femeilor; subliniază, totuși, faptul că, în timp ce femeile saudite reprezintă 57 % din numărul absolvenților de studii superioare din acest stat, numai 18 % dintre femeile saudite cu vârsta peste 15 ani au un loc de muncă – una dintre cele mai scăzute rate pe plan mondial; invită, astfel, guvernul saudit să revizuiască și să reformeze educația acordată femeilor, cu scopul de a crește participarea acestora la economie, de a pune mai mult accentul pe consolidarea competențelor antreprenoriale și de a aborda, în cadrul de reglementare, provocările specifice din perspectiva egalității de gen, în vederea îmbunătățirii accesului femeilor la serviciile guvernamentale de autorizare a întreprinderilor; salută programul de formare instituit împreună cu Organizația Națională pentru Formare Comună, al cărui scop este pregătirea fetelor în vederea integrării pe piața muncii, și subliniază eforturile depuse de autoritățile saudite în scopul îmbunătățirii statutului fetelor în contextul formării și în vederea lărgirii orizontului de oportunități ale acestora la noile sectoare rezervate, de obicei, bărbaților;

| 30. | încurajează eforturile RAS de a promova învățământul superior pentru femei, care generează noi tendințe educaționale în Regat; ia act de faptul că, în 2011, numărul femeilor înmatriculate în instituții de învățământ superior se ridica la 473 725 (429 842 de bărbați), în timp ce în 1961 numai patru femei erau înmatriculate, iar numărul de femei care absolvă aceste instituții s-a ridicat la 59 948 (55 842 de bărbați); observă, de asemenea, că proporția de studente la toate nivelurile școlare a crescut de la 33 % în 1974-1975, la 81 % în 2013; salută programul de burse internaționale care a permis ca numărul de studente cu burse în străinătate să fie de 24 581; |
| --- | --- |

30.

încurajează eforturile RAS de a promova învățământul superior pentru femei, care generează noi tendințe educaționale în Regat; ia act de faptul că, în 2011, numărul femeilor înmatriculate în instituții de învățământ superior se ridica la 473 725 (429 842 de bărbați), în timp ce în 1961 numai patru femei erau înmatriculate, iar numărul de femei care absolvă aceste instituții s-a ridicat la 59 948 (55 842 de bărbați); observă, de asemenea, că proporția de studente la toate nivelurile școlare a crescut de la 33 % în 1974-1975, la 81 % în 2013; salută programul de burse internaționale care a permis ca numărul de studente cu burse în străinătate să fie de 24 581;

| 31. | salută acordarea primelor autorizații avocatelor, însă regretă faptul că sistemul juridic este în mâinile judecătorilor de sex masculin formați într-un cadru religios; ia act de codificarea treptată a Shariei și solicită ca aceasta să fie accelerată, deoarece lipsa codificării și tradiția precedentului judiciar duc adesea la o insecuritate considerabilă în domeniul de aplicare și în conținutul legislației țării, precum și la erori judiciare; afirmă importanța crucială a asigurării independenței judiciare și a pregătirii juridice corespunzătoare pentru judecători; |
| --- | --- |

31.

salută acordarea primelor autorizații avocatelor, însă regretă faptul că sistemul juridic este în mâinile judecătorilor de sex masculin formați într-un cadru religios; ia act de codificarea treptată a Shariei și solicită ca aceasta să fie accelerată, deoarece lipsa codificării și tradiția precedentului judiciar duc adesea la o insecuritate considerabilă în domeniul de aplicare și în conținutul legislației țării, precum și la erori judiciare; afirmă importanța crucială a asigurării independenței judiciare și a pregătirii juridice corespunzătoare pentru judecători;

| 32. | salută ratificarea de către RAS a patru tratate ale ONU privind drepturile omului, și anume: Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW, ratificată în 2000), Convenția împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (CAT, 1997), Convenția cu privire la drepturile copilului (1996) și Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1997); |
| --- | --- |

32.

salută ratificarea de către RAS a patru tratate ale ONU privind drepturile omului, și anume: Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW, ratificată în 2000), Convenția împotriva torturii și a altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante (CAT, 1997), Convenția cu privire la drepturile copilului (1996) și Convenția internațională privind eliminarea tuturor formelor de discriminare rasială (1997);

| 33. | subliniază importanța dezbaterii deschise la nivelul specialistelor în studii islamice în vederea interpretării textelor religioase din perspectiva drepturilor femeilor și a egalității de gen; |
| --- | --- |

33.

subliniază importanța dezbaterii deschise la nivelul specialistelor în studii islamice în vederea interpretării textelor religioase din perspectiva drepturilor femeilor și a egalității de gen;

| 34. | subliniază faptul că orice negociere privind un acord de liber schimb între UE și Arabia Saudită trebuie, înainte de toate, să prevadă obligații stricte care să garanteze protecția femeilor și a fetelor; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că orice negociere privind un acord de liber schimb între UE și Arabia Saudită trebuie, înainte de toate, să prevadă obligații stricte care să garanteze protecția femeilor și a fetelor;

| 35. | salută decizia recentă a Ministerului Muncii de a accelera recrutarea femeilor în diverse domenii din sectorul privat, ceea ce a dus la o creștere a numărului de femei saudite care lucrează în sectorul privat de la 55 600 în 2010, la aproximativ 100 000 în 2011 și la 215 840 la sfârșitul anului 2012; salută decizia Ministerului Muncii, împreună cu Fondul de dezvoltare a resurselor umane, de a introduce programe de promovare a ocupării forței de muncă în rândul femeilor |
| --- | --- |

35.

salută decizia recentă a Ministerului Muncii de a accelera recrutarea femeilor în diverse domenii din sectorul privat, ceea ce a dus la o creștere a numărului de femei saudite care lucrează în sectorul privat de la 55 600 în 2010, la aproximativ 100 000 în 2011 și la 215 840 la sfârșitul anului 2012; salută decizia Ministerului Muncii, împreună cu Fondul de dezvoltare a resurselor umane, de a introduce programe de promovare a ocupării forței de muncă în rândul femeilor

| 36. | invită autoritățile să amelioreze condițiile de muncă și tratamentul lucrătorilor imigranți, acordând o atenție deosebită situației femeilor care lucrează ca ajutoare casnice, care sunt expuse în special riscului de violență sexuală și care se regăsesc de multe ori în condiții de sclavie efectivă; încurajează guvernul saudit să continue reformele legislației muncii și, în special, să abroge în totalitate sistemul de sponsorizare („Kafala”) și salută apelul recent al Societății Naționale pentru Drepturile Omului adresat guvernului de a recruta în schimb lucrători străini în cadrul unei agenții a Ministerului Muncii; salută recentele eforturi de a adopta o legislație națională în materie de ocupare a forței de muncă pentru a oferi o protecție standardizată lucrătorilor casnici și a asigura urmărirea penală a angajatorilor responsabili pentru abuzuri sexuale, fizice și de muncă; |
| --- | --- |

36.

invită autoritățile să amelioreze condițiile de muncă și tratamentul lucrătorilor imigranți, acordând o atenție deosebită situației femeilor care lucrează ca ajutoare casnice, care sunt expuse în special riscului de violență sexuală și care se regăsesc de multe ori în condiții de sclavie efectivă; încurajează guvernul saudit să continue reformele legislației muncii și, în special, să abroge în totalitate sistemul de sponsorizare („Kafala”) și salută apelul recent al Societății Naționale pentru Drepturile Omului adresat guvernului de a recruta în schimb lucrători străini în cadrul unei agenții a Ministerului Muncii; salută recentele eforturi de a adopta o legislație națională în materie de ocupare a forței de muncă pentru a oferi o protecție standardizată lucrătorilor casnici și a asigura urmărirea penală a angajatorilor responsabili pentru abuzuri sexuale, fizice și de muncă;

| 37. | invită autoritățile saudite să pună capăt recentelor atacuri violente împotriva lucrătorilor migranți și să elibereze miile de lucrători care au fost arestați și sunt ținuți în centre improvizate, adesea, se pare, fără un adăpost adecvat sau fără asistență medicală adecvată; îndeamnă țările de origine să coopereze cu autoritățile saudite pentru a organiza întoarcerea acasă a lucrătorilor în condiții cât mai umane posibil; regretă faptul că punerea în aplicare a legislației muncii adesea nu este realizată în conformitate cu standardele internaționale și că este folosită o violență nejustificată împotriva migranților în situație neregulamentară, cum ar fi în cazul represiunii din noiembrie 2013 care s-a încheiat cu uciderea a trei cetățeni etiopieni, cu detenția a 33 000 de persoane și cu deportarea a aproximativ 200 000 de migranți aflați în situație neregulamentară; |
| --- | --- |

37.

invită autoritățile saudite să pună capăt recentelor atacuri violente împotriva lucrătorilor migranți și să elibereze miile de lucrători care au fost arestați și sunt ținuți în centre improvizate, adesea, se pare, fără un adăpost adecvat sau fără asistență medicală adecvată; îndeamnă țările de origine să coopereze cu autoritățile saudite pentru a organiza întoarcerea acasă a lucrătorilor în condiții cât mai umane posibil; regretă faptul că punerea în aplicare a legislației muncii adesea nu este realizată în conformitate cu standardele internaționale și că este folosită o violență nejustificată împotriva migranților în situație neregulamentară, cum ar fi în cazul represiunii din noiembrie 2013 care s-a încheiat cu uciderea a trei cetățeni etiopieni, cu detenția a 33 000 de persoane și cu deportarea a aproximativ 200 000 de migranți aflați în situație neregulamentară;

| 38. | salută ratificarea de către RAS a unora dintre principalele convenții ale OIM, și anume Convenția nr. 182 privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor; salută aderarea sa la Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii (Protocolul de la Palermo); se așteaptă să fie puse în aplicare reforme juridice și politice astfel încât să se asigure punerea în aplicare a tuturor tratatelor internaționale respective; |
| --- | --- |

38.

salută ratificarea de către RAS a unora dintre principalele convenții ale OIM, și anume Convenția nr. 182 privind interzicerea celor mai grave forme ale muncii copiilor; salută aderarea sa la Protocolul privind prevenirea, reprimarea și pedepsirea traficului de persoane, în special de femei și copii (Protocolul de la Palermo); se așteaptă să fie puse în aplicare reforme juridice și politice astfel încât să se asigure punerea în aplicare a tuturor tratatelor internaționale respective;

| 39. | ia act de faptul că RAS a respins recent un mandat temporar în cadrul Consiliului de Securitate al ONU; |
| --- | --- |

39.

ia act de faptul că RAS a respins recent un mandat temporar în cadrul Consiliului de Securitate al ONU;

| 40. | consideră că soluția la escaladarea problemelor de securitate din regiune constă în crearea unui cadru de securitate comun, de la care nicio țară să nu fie exclusă și în care interesele legitime de securitate ale tuturor țărilor să fie luate în considerare; |
| --- | --- |

40.

consideră că soluția la escaladarea problemelor de securitate din regiune constă în crearea unui cadru de securitate comun, de la care nicio țară să nu fie exclusă și în care interesele legitime de securitate ale tuturor țărilor să fie luate în considerare;

| 41. | subliniază importanța critică pe care cooperarea UE-RAS ar putea să o aibă în combaterea terorismului și a extremismului violent, și evidențiază faptul că pentru ca aceasta să fie eficace, trebuie să respecte drepturile fundamentale ale omului și libertățile civile; solicită autorităților din RAS să îmbunătățească controlul asupra finanțării grupărilor militare radicaliste din străinătate de către cetățeni saudiți și de către organizații de caritate saudite; salută acordul de contribuție la lansarea Centrului Organizației Națiunilor Unite de combatere a terorismului semnat de Organizația Națiunilor Unite și RAS la 19 septembrie 2011, precum și decizia RAS de a-l finanța timp de trei ani; |
| --- | --- |

41.

subliniază importanța critică pe care cooperarea UE-RAS ar putea să o aibă în combaterea terorismului și a extremismului violent, și evidențiază faptul că pentru ca aceasta să fie eficace, trebuie să respecte drepturile fundamentale ale omului și libertățile civile; solicită autorităților din RAS să îmbunătățească controlul asupra finanțării grupărilor militare radicaliste din străinătate de către cetățeni saudiți și de către organizații de caritate saudite; salută acordul de contribuție la lansarea Centrului Organizației Națiunilor Unite de combatere a terorismului semnat de Organizația Națiunilor Unite și RAS la 19 septembrie 2011, precum și decizia RAS de a-l finanța timp de trei ani;

| 42. | este preocupat de faptul că sprijinul financiar și politic asigurat de anumiți cetățeni și organizații ai RAS pentru unele grupuri religioase și politice îndeosebi din Africa de Nord, din Orientul Mijlociu, din Asia și, în special, din Asia de Sud (și anume Pakistan și Afganistan), Cecenia și Daghestan poate duce la consolidarea forțelor fundamentaliste și obscurantiste care subminează eforturile vizând promovarea unei guvernări democratice și se opun participării femeilor la viața publică; |
| --- | --- |

42.

este preocupat de faptul că sprijinul financiar și politic asigurat de anumiți cetățeni și organizații ai RAS pentru unele grupuri religioase și politice îndeosebi din Africa de Nord, din Orientul Mijlociu, din Asia și, în special, din Asia de Sud (și anume Pakistan și Afganistan), Cecenia și Daghestan poate duce la consolidarea forțelor fundamentaliste și obscurantiste care subminează eforturile vizând promovarea unei guvernări democratice și se opun participării femeilor la viața publică;

| 43. | invită autoritățile RAS să colaboreze cu UE și la nivel internațional pentru a pune capăt activităților mișcărilor salafiste care sprijină activitățile antistatale ale forțelor militare rebele din Mali, ale căror activități duc la destabilizarea întregii regiuni; |
| --- | --- |

43.

invită autoritățile RAS să colaboreze cu UE și la nivel internațional pentru a pune capăt activităților mișcărilor salafiste care sprijină activitățile antistatale ale forțelor militare rebele din Mali, ale căror activități duc la destabilizarea întregii regiuni;

| 44. | subliniază că RAS este un membru-cheie al „Grupului de prieteni ai Siriei”; invită RAS să contribuie la o soluție pașnică, favorabilă includerii, la conflictul sirian, în special prin sprijinirea rundei de convorbiri Geneva II, fără condiții prealabile; solicită, de asemenea, un sprijin activ și acordarea întregii asistențe umanitare posibile populației siriene afectate de războiul civil din țară; solicită RAS să pună capăt sprijinului financiar, militar și politic acordat grupărilor extremiste și să încurajeze alte țări să procedeze la fel; |
| --- | --- |

44.

subliniază că RAS este un membru-cheie al „Grupului de prieteni ai Siriei”; invită RAS să contribuie la o soluție pașnică, favorabilă includerii, la conflictul sirian, în special prin sprijinirea rundei de convorbiri Geneva II, fără condiții prealabile; solicită, de asemenea, un sprijin activ și acordarea întregii asistențe umanitare posibile populației siriene afectate de războiul civil din țară; solicită RAS să pună capăt sprijinului financiar, militar și politic acordat grupărilor extremiste și să încurajeze alte țări să procedeze la fel;

| 45. | reiterează apelul său adresat RAS de a contribui în mod constructiv și de a media în interesele reformelor pașnice și a dialogului național în Bahrein; |
| --- | --- |

45.

reiterează apelul său adresat RAS de a contribui în mod constructiv și de a media în interesele reformelor pașnice și a dialogului național în Bahrein;

| 46. | invită autoritățile RAS să inițieze un dialog pașnic cu Iranul pe tema relațiilor bilaterale și a viitorului regiunii; salută în continuare declarația de la 24 noiembrie 2013 a Guvernului RAS privind rezultatul Acordului de la Geneva cu Iranul; |
| --- | --- |

46.

invită autoritățile RAS să inițieze un dialog pașnic cu Iranul pe tema relațiilor bilaterale și a viitorului regiunii; salută în continuare declarația de la 24 noiembrie 2013 a Guvernului RAS privind rezultatul Acordului de la Geneva cu Iranul;

| 47. | îndeamnă UE și RAS să colaboreze în mod eficace în vederea obținerii unui rezultat just și sustenabil pentru a se pune capăt conflictului israelo-palestinian; |
| --- | --- |

47.

îndeamnă UE și RAS să colaboreze în mod eficace în vederea obținerii unui rezultat just și sustenabil pentru a se pune capăt conflictului israelo-palestinian;

| 48. | îndeamnă instituțiile UE să își intensifice prezența în regiune și să consolideze relațiile de colaborare cu RAS, prin creșterea resurselor Delegației la Riad și prin planificarea de vizite regulate în RAS, și anume, prin intermediul Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate; |
| --- | --- |

48.

îndeamnă instituțiile UE să își intensifice prezența în regiune și să consolideze relațiile de colaborare cu RAS, prin creșterea resurselor Delegației la Riad și prin planificarea de vizite regulate în RAS, și anume, prin intermediul Înaltului Reprezentant pentru afaceri externe și politica de securitate;

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei Europene, Serviciului European de Acțiune Externă, Secretarului General al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Majestății Sale, Regele Abdullah Ibn Abdul Aziz, Guvernului Regatului Arabiei Saudite și Secretarului General al Centrului pentru dialog național al Regatului Arabiei Saudite. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședintelui Comisiei Europene, Serviciului European de Acțiune Externă, Secretarului General al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Majestății Sale, Regele Abdullah Ibn Abdul Aziz, Guvernului Regatului Arabiei Saudite și Secretarului General al Centrului pentru dialog național al Regatului Arabiei Saudite.

---

(1)  JO C 231, 17.9.1990, p. 216.

(2)  JO C 032, 5.2.1996, p. 98.

(3)  JO C 320 E, 15.12.2005, p. 281.

(4)  JO C 303 E, 13.12.2006, p. 879.

(5)  JO C 76 E, 27.3.2008, p. 100.

(6)  JO C 323 E, 18.12.2008, p. 529.

(7)  JO C 161 E, 31.5.2011, p. 126.

(8)  JO C 247 E, 17.8.2012, p. 1.

(9)  JO C 296 E, 2.10.2012, p.81.

(10)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 158.

(11)  JO C 51 E, 22.2.2013, p. 118.

(12)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 125.

(13)  http://wbl.worldbank.org/~/media/FPDKM/WBL/Documents/Reports/2014/Women-Business-and-the-Law-2014-Key-Findings.pdf

---

Miercuri, 12 martie 2014

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/73 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/73

---

P7_TA(2014)0208

Rolul regional al Pakistanului și relațiile sale politice cu UE

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la rolul regional al Pakistanului și relațiile sale politice cu UE (2013/2168(INI))

(2017/C 378/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 21 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Planul de angajament pe 5 ani UE-Pakistan, din februarie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de angajament pe 5 ani UE-Pakistan, din februarie 2012 (1),

| — | având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (11855/2012), adoptat de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația (11855/2012), adoptat de Consiliul Afaceri Externe la 25 iunie 2012 (2),

| — | având în vedere strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11-12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategia europeană de securitate intitulată „O Europă mai sigură într-o lume mai bună”, adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, și raportul privind punerea în aplicare a acesteia, intitulat „Asigurarea securității într-o lume în schimbare”, aprobat de Consiliul European la 11-12 decembrie 2008,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (3), ce prevede în special, regimul special de încurajare pentru „dezvoltare durabilă și bună guvernare” (GSP +), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 978/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 de aplicare a unui sistem de preferințe tarifare generalizate (3), ce prevede în special, regimul special de încurajare pentru „dezvoltare durabilă și bună guvernare” (GSP +),

| — | având în vedere anexa VIII la regulamentul de mai sus care face referire la Convențiile ONU/OIM privind drepturile fundamentale ale omului și drepturile lucrătorilor, precum și cele legate de mediu și de principiile guvernanței, pe care Pakistan le-a ratificat și a convenit să le pună efectiv în aplicare, |
| --- | --- |

—

având în vedere anexa VIII la regulamentul de mai sus care face referire la Convențiile ONU/OIM privind drepturile fundamentale ale omului și drepturile lucrătorilor, precum și cele legate de mediu și de principiile guvernanței, pe care Pakistan le-a ratificat și a convenit să le pună efectiv în aplicare,

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe referitoare la Pakistan din 11 martie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe referitoare la Pakistan din 11 martie 2013,

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la recentele atacuri asupra personalului medical auxiliar din Pakistan (4), poziția sa din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan (5) și rezoluția sa din 15 decembrie 2011 cu privire la situația femeilor în Afganistan și Pakistan (6), precum și vizita delegației din partea Subcomitetului pentru drepturile omului în Pakistan din august 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 februarie 2013 referitoare la recentele atacuri asupra personalului medical auxiliar din Pakistan (4), poziția sa din 13 septembrie 2012 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de introducere a unor preferințe comerciale autonome de urgență pentru Pakistan (5) și rezoluția sa din 15 decembrie 2011 cu privire la situația femeilor în Afganistan și Pakistan (6), precum și vizita delegației din partea Subcomitetului pentru drepturile omului în Pakistan din august 2013,

| — | având în vedere raportul Raportorului special al ONU, Ben Emmerson, privind promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în lupta împotriva terorismului din 18 septembrie 2013 și raportul Raportorului special al ONU, Christof Heyns, privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare din 13 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Raportorului special al ONU, Ben Emmerson, privind promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în lupta împotriva terorismului din 18 septembrie 2013 și raportul Raportorului special al ONU, Christof Heyns, privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare din 13 septembrie 2013,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 68/178 din 18 decembrie 2013 privind protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în lupta împotriva terorismului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU 68/178 din 18 decembrie 2013 privind protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în lupta împotriva terorismului,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0117/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0117/2014),

| A. | întrucât rolul strategic al Pakistanului în regiune, relațiile cu vecinii și relațiile UE-Pakistan au importanță majoră și din ce în ce mai pronunțată pentru interesele UE, datorită poziției geografice centrale într-o regiune instabilă, caracterului esențial al securității și dezvoltării sale în Asia Centrală și de Sud, precum și rolului său esențial în combaterea terorismului, neproliferarea armelor, migrația ilegală, traficul de droguri, traficul de ființe umane și alte amenințări transnaționale, toate aceste aspecte afectând securitatea și bunăstarea cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

A.

întrucât rolul strategic al Pakistanului în regiune, relațiile cu vecinii și relațiile UE-Pakistan au importanță majoră și din ce în ce mai pronunțată pentru interesele UE, datorită poziției geografice centrale într-o regiune instabilă, caracterului esențial al securității și dezvoltării sale în Asia Centrală și de Sud, precum și rolului său esențial în combaterea terorismului, neproliferarea armelor, migrația ilegală, traficul de droguri, traficul de ființe umane și alte amenințări transnaționale, toate aceste aspecte afectând securitatea și bunăstarea cetățenilor europeni;

| B. | întrucât alegerile parlamentare din mai 2013 au marcat primul transfer de putere între două guverne civile alese în istoria modernă a Pakistanului; întrucât procesul democratic din Pakistan se bazează pe schimbări mai ample la nivelul societății, inclusiv pe o clasă de mijloc urbană în creștere și o societate civilă din ce în ce mai vibrantă și o mass-media din ce în ce mai independentă; |
| --- | --- |

B.

întrucât alegerile parlamentare din mai 2013 au marcat primul transfer de putere între două guverne civile alese în istoria modernă a Pakistanului; întrucât procesul democratic din Pakistan se bazează pe schimbări mai ample la nivelul societății, inclusiv pe o clasă de mijloc urbană în creștere și o societate civilă din ce în ce mai vibrantă și o mass-media din ce în ce mai independentă;

| C. | întrucât progresul politic și economic al țării este obstrucționat de persistente probleme interne și regionale de securitate, cum ar fi extremismul, conflicte între secte, sinucideri și execuții selective, zonele tribale aflate în afara legii, agravate de slăbiciunea instituțiilor de aplicare a legii și sistemul de justiție penală; |
| --- | --- |

C.

întrucât progresul politic și economic al țării este obstrucționat de persistente probleme interne și regionale de securitate, cum ar fi extremismul, conflicte între secte, sinucideri și execuții selective, zonele tribale aflate în afara legii, agravate de slăbiciunea instituțiilor de aplicare a legii și sistemul de justiție penală;

| D. | întrucât Pakistanul are una dintre cele mai numeroase populații neșcolarizate din lume, cu un număr estimativ de 12 milioane de copii care nu urmează nicio școală, aproximativ două treimi dintre femeile pakistaneze și jumătate dintre bărbații pakistanezi fiind analfabeți; întrucât țara încă se plasează pe locul 134 din 135 de țări analizate în cadrul raportului Forumului Economic Mondial privind disparitățile de gen; |
| --- | --- |

D.

întrucât Pakistanul are una dintre cele mai numeroase populații neșcolarizate din lume, cu un număr estimativ de 12 milioane de copii care nu urmează nicio școală, aproximativ două treimi dintre femeile pakistaneze și jumătate dintre bărbații pakistanezi fiind analfabeți; întrucât țara încă se plasează pe locul 134 din 135 de țări analizate în cadrul raportului Forumului Economic Mondial privind disparitățile de gen;

| E. | întrucât, potrivit Indicelui global de risc climatic, Pakistan se numără printre cele 12 țări cel mai grav afectate de schimbările climatice în ultimii 20 de ani, fiind victima unor inundații severe și al unei penurii de apă și direct afectat de retragerea ghețarilor din lanțurile muntoase Himalaya și Karakorum; |
| --- | --- |

E.

întrucât, potrivit Indicelui global de risc climatic, Pakistan se numără printre cele 12 țări cel mai grav afectate de schimbările climatice în ultimii 20 de ani, fiind victima unor inundații severe și al unei penurii de apă și direct afectat de retragerea ghețarilor din lanțurile muntoase Himalaya și Karakorum;

| F. | întrucât Pakistanul este o țară semiindustrializată, cu venituri medii reduse, aproximativ o treime din populația sa trăind sub pragul sărăciei; întrucât, în 2012, Pakistanul s-a clasat pe locul 146 din 187 în clasamentul țărilor în funcție de indicele dezvoltării umane (IDU), după ce în 2011 ocupa poziția 145; întrucât situația economică din Pakistan a fost afectată de dezastre naturale succesive și întrucât gradul ridicat de insecuritate, instabilitatea și corupția larg răspândită din această țară reduc creșterea economică și limitează capacitatea guvernului de a dezvolta statul; |
| --- | --- |

F.

întrucât Pakistanul este o țară semiindustrializată, cu venituri medii reduse, aproximativ o treime din populația sa trăind sub pragul sărăciei; întrucât, în 2012, Pakistanul s-a clasat pe locul 146 din 187 în clasamentul țărilor în funcție de indicele dezvoltării umane (IDU), după ce în 2011 ocupa poziția 145; întrucât situația economică din Pakistan a fost afectată de dezastre naturale succesive și întrucât gradul ridicat de insecuritate, instabilitatea și corupția larg răspândită din această țară reduc creșterea economică și limitează capacitatea guvernului de a dezvolta statul;

| G. | întrucât Pakistanul este vulnerabil în fața a numeroase pericole, îndeosebi inundații și cutremure; întrucât situația instabilă a securității, împreună cu provocările sociale din Pakistan, acționează ca un catalizator, mărindu-i vulnerabilitățile; Întrucât multiplele dezastre au condus la o epuizare a strategiilor de adaptare ale comunităților deja sărăcite și le-au redus considerabil rezistența în fața dezastrelor viitoare; |
| --- | --- |

G.

întrucât Pakistanul este vulnerabil în fața a numeroase pericole, îndeosebi inundații și cutremure; întrucât situația instabilă a securității, împreună cu provocările sociale din Pakistan, acționează ca un catalizator, mărindu-i vulnerabilitățile; Întrucât multiplele dezastre au condus la o epuizare a strategiilor de adaptare ale comunităților deja sărăcite și le-au redus considerabil rezistența în fața dezastrelor viitoare;

| H. | întrucât contribuția constructivă a Pakistanului este vitală pentru realizarea reconcilierii, a păcii și a stabilității politice în vecinătate și, îndeosebi, în Afganistan, în special în contextul retragerii planificate a trupelor combatante ale NATO în 2014; |
| --- | --- |

H.

întrucât contribuția constructivă a Pakistanului este vitală pentru realizarea reconcilierii, a păcii și a stabilității politice în vecinătate și, îndeosebi, în Afganistan, în special în contextul retragerii planificate a trupelor combatante ale NATO în 2014;

| I. | întrucât Pakistan este unul dintre cei mai mari destinatari ai asistenței umanitare și pentru dezvoltare a UE și întrucât UE reprezintă cea mai mare piață de export pentru Pakistan; |
| --- | --- |

I.

întrucât Pakistan este unul dintre cei mai mari destinatari ai asistenței umanitare și pentru dezvoltare a UE și întrucât UE reprezintă cea mai mare piață de export pentru Pakistan;

| J. | întrucât Pakistan este un partener tot mai important pentru UE în ceea ce privește combaterea terorismului, proliferarea nucleară, traficul de droguri și ființe umane, criminalitatea organizată, precum și în vederea asigurării stabilității în regiune; |
| --- | --- |

J.

întrucât Pakistan este un partener tot mai important pentru UE în ceea ce privește combaterea terorismului, proliferarea nucleară, traficul de droguri și ființe umane, criminalitatea organizată, precum și în vederea asigurării stabilității în regiune;

| K. | întrucât UE și Pakistan au ales recent să aprofundeze și să extindă relațiile bilaterale, astfel cum se arată în planul de angajament pe cinci ani, lansat în februarie 2012, și în primul dialog strategic UE-Pakistan, desfășurat în iunie 2012; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE și Pakistan au ales recent să aprofundeze și să extindă relațiile bilaterale, astfel cum se arată în planul de angajament pe cinci ani, lansat în februarie 2012, și în primul dialog strategic UE-Pakistan, desfășurat în iunie 2012;

| L. | întrucât obiectivul Planului de angajament UE-Pakistan din 2012, încheiat pe o perioadă de 5 ani, este de a crea o relație strategică și de a încheia un parteneriat pentru pace și dezvoltare bazat pe valori și principii comune; |
| --- | --- |

L.

întrucât obiectivul Planului de angajament UE-Pakistan din 2012, încheiat pe o perioadă de 5 ani, este de a crea o relație strategică și de a încheia un parteneriat pentru pace și dezvoltare bazat pe valori și principii comune;

| M. | întrucât, începând cu 1 ianuarie 2014, Pakistan este integrat în sistemul generalizat special de preferințe comerciale (GSP+) al UE; |
| --- | --- |

M.

întrucât, începând cu 1 ianuarie 2014, Pakistan este integrat în sistemul generalizat special de preferințe comerciale (GSP+) al UE;

| N. | întrucât, în septembrie 2012, fabrica Ali Enterprises în Karachi, care produce blugi pentru piața europeană, a fost devastată de un incendiu, ducând la moartea a 286 de muncitori blocați; întrucât integrarea Pakistan în sistemul GSP+ ar putea stimula producția în sectorul textil și făcând din ce în ce mai importantă îmbunătățirea drepturilor de muncă și condițiile de producție, |
| --- | --- |

N.

întrucât, în septembrie 2012, fabrica Ali Enterprises în Karachi, care produce blugi pentru piața europeană, a fost devastată de un incendiu, ducând la moartea a 286 de muncitori blocați; întrucât integrarea Pakistan în sistemul GSP+ ar putea stimula producția în sectorul textil și făcând din ce în ce mai importantă îmbunătățirea drepturilor de muncă și condițiile de producție,

| 1. | subliniază importanța alegerilor din mai 2013 pentru consolidarea democrației și a conducerii civile în Pakistan; încurajează elitele politice pakistaneze să utilizeze acest impuls pentru a consolida instituțiile democratice, statul de drept, controlul civil în toate domeniile administrației publice, în special forțele de securitate și domeniul judiciar, pentru a promova securitatea internă și regională, pentru a pune în practică reformele în materie de guvernare menite să revigoreze creșterea economică, să consolideze transparența și să încurajeze lupta împotriva criminalității organizate, precum și să atenueze nedreptățile sociale și să combată și să remedieze toate încălcările drepturilor omului; |
| --- | --- |

1.

subliniază importanța alegerilor din mai 2013 pentru consolidarea democrației și a conducerii civile în Pakistan; încurajează elitele politice pakistaneze să utilizeze acest impuls pentru a consolida instituțiile democratice, statul de drept, controlul civil în toate domeniile administrației publice, în special forțele de securitate și domeniul judiciar, pentru a promova securitatea internă și regională, pentru a pune în practică reformele în materie de guvernare menite să revigoreze creșterea economică, să consolideze transparența și să încurajeze lupta împotriva criminalității organizate, precum și să atenueze nedreptățile sociale și să combată și să remedieze toate încălcările drepturilor omului;

| 2. | este de opinie, totuși că construcția unei democrații sustenabile și a unei societăți pluraliste, precum și realizarea unei justiții sociale mai ample, eradicarea sărăciei profunde și a malnutriției în unele părți ale țării, creșterea nivelului de educație de bază, pregătirea țării pentru efectele schimbărilor climatice, toate acestea implică reforme politice și socioeconomice profunde și dificile în Pakistan, o țară caracterizată prin structuri feudale de proprietate asupra terenurilor și de loialități politice, dezechilibre de priorități între cheltuielile militare și cele pentru protecția socială, precum și printr-un sistem nefuncțional de colectare a veniturilor care subminează în mod sistematic capacitatea statului de a furniza bunuri publice; |
| --- | --- |

2.

este de opinie, totuși că construcția unei democrații sustenabile și a unei societăți pluraliste, precum și realizarea unei justiții sociale mai ample, eradicarea sărăciei profunde și a malnutriției în unele părți ale țării, creșterea nivelului de educație de bază, pregătirea țării pentru efectele schimbărilor climatice, toate acestea implică reforme politice și socioeconomice profunde și dificile în Pakistan, o țară caracterizată prin structuri feudale de proprietate asupra terenurilor și de loialități politice, dezechilibre de priorități între cheltuielile militare și cele pentru protecția socială, precum și printr-un sistem nefuncțional de colectare a veniturilor care subminează în mod sistematic capacitatea statului de a furniza bunuri publice;

| 3. | sprijină și încurajează eforturile guvernului pakistanez să dezvolte mijloace efective de prevenire și monitorizare a posibilității apariției unor dezastre naturale în viitor, precum și pentru o coordonare și cooperare mai eficiente cu actorii locali din domeniul asistenței umanitare, cu ONG-urile internaționale și colectorii de fonduri; |
| --- | --- |

3.

sprijină și încurajează eforturile guvernului pakistanez să dezvolte mijloace efective de prevenire și monitorizare a posibilității apariției unor dezastre naturale în viitor, precum și pentru o coordonare și cooperare mai eficiente cu actorii locali din domeniul asistenței umanitare, cu ONG-urile internaționale și colectorii de fonduri;

| 4. | reiterează faptul că cele mai importante elemente pentru abordarea legăturii dintre dezvoltare și securitate în Pakistan sunt buna guvernanță, instituțiile responsabile și favorabile incluziunii, separarea puterilor și respectul pentru drepturile fundamentale; consideră, de asemenea, că guvernele civile alese, care au legitimitate democratică, cedarea puterii la nivelul provinciilor și administrarea locală eficientă sunt cel mai bine poziționate pentru a limita fluxul de violență și extremism, pentru a restaura autoritatea statului în zonele FATA și pentru a asigura suveranitatea și integritatea teritorială a Pakistanului; |
| --- | --- |

4.

reiterează faptul că cele mai importante elemente pentru abordarea legăturii dintre dezvoltare și securitate în Pakistan sunt buna guvernanță, instituțiile responsabile și favorabile incluziunii, separarea puterilor și respectul pentru drepturile fundamentale; consideră, de asemenea, că guvernele civile alese, care au legitimitate democratică, cedarea puterii la nivelul provinciilor și administrarea locală eficientă sunt cel mai bine poziționate pentru a limita fluxul de violență și extremism, pentru a restaura autoritatea statului în zonele FATA și pentru a asigura suveranitatea și integritatea teritorială a Pakistanului;

| 5. | sprijină, în acest sens, intenția guvernului pakistanez de a purta un dialog de pace cu Pakistanul Tehreek-e-Taliban (TTP), cu condiția ca acest lucru să deschidă calea pentru o soluție politică și de durată în cazul insurgenței și pentru o ordine democratică stabilă, care să respecte drepturile omului; face apel însă, la negociatori să ia în considerare faptul că nivelul educațional – în special în rândul femeilor – este un element absolut decisiv pentru progresul societăților și să acorde o atenție deosebită școlarizării fetelor în cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

5.

sprijină, în acest sens, intenția guvernului pakistanez de a purta un dialog de pace cu Pakistanul Tehreek-e-Taliban (TTP), cu condiția ca acest lucru să deschidă calea pentru o soluție politică și de durată în cazul insurgenței și pentru o ordine democratică stabilă, care să respecte drepturile omului; face apel însă, la negociatori să ia în considerare faptul că nivelul educațional – în special în rândul femeilor – este un element absolut decisiv pentru progresul societăților și să acorde o atenție deosebită școlarizării fetelor în cadrul negocierilor;

| 6. | apreciază angajamentul continuu al Pakistanului de a lupta împotriva terorismului pe ambele părți ale frontierei sale și încurajează autoritățile să ia măsuri mai ferme vizând limitarea și mai mare a posibilităților de recrutare și instruire a teroriștilor pe teritoriul pakistanez, care constituie un fenomen care transformă anumite zone din Pakistan în zone sigure pentru organizațiile teroriste al căror scop este destabilizarea țării și a regiunii, cel mai important a Afganistanului; |
| --- | --- |

6.

apreciază angajamentul continuu al Pakistanului de a lupta împotriva terorismului pe ambele părți ale frontierei sale și încurajează autoritățile să ia măsuri mai ferme vizând limitarea și mai mare a posibilităților de recrutare și instruire a teroriștilor pe teritoriul pakistanez, care constituie un fenomen care transformă anumite zone din Pakistan în zone sigure pentru organizațiile teroriste al căror scop este destabilizarea țării și a regiunii, cel mai important a Afganistanului;

| 7. | remarcă faptul că liderul pakistanez taliban Hakimullah Mehsud a fost ucis de o dronă operată de SUA la 1 noiembrie 2013 și că parlamentul pakistanez și noul guvern s-au opus în mod oficial unor astfel de intervenții, iar limitele utilizării de atacuri cu drone ar trebui să fie mai clar precizate în legislația internațională; |
| --- | --- |

7.

remarcă faptul că liderul pakistanez taliban Hakimullah Mehsud a fost ucis de o dronă operată de SUA la 1 noiembrie 2013 și că parlamentul pakistanez și noul guvern s-au opus în mod oficial unor astfel de intervenții, iar limitele utilizării de atacuri cu drone ar trebui să fie mai clar precizate în legislația internațională;

| 8. | invită guvernul pakistanez să își îndeplinească obligațiile și responsabilitățile de securitate, angajându-se în continuare în lupta împotriva extremismului, terorismului și radicalizării, cu implementarea unor măsuri de securitate stricte și intransigente și aplicarea legii, precum și prin abordarea inegalităților și a aspectelor socio-economice care pot contribui la radicalizarea tineretului pakistanez; |
| --- | --- |

8.

invită guvernul pakistanez să își îndeplinească obligațiile și responsabilitățile de securitate, angajându-se în continuare în lupta împotriva extremismului, terorismului și radicalizării, cu implementarea unor măsuri de securitate stricte și intransigente și aplicarea legii, precum și prin abordarea inegalităților și a aspectelor socio-economice care pot contribui la radicalizarea tineretului pakistanez;

| 9. | observă că guvernul pakistanez și-a exprimat în mod clar opoziția față de atacurile cu drone efectuate de SUA pe teritoriul său; salută rezoluția Adunării generale a ONU care solicită o clarificare suplimentară a cadrului juridic aplicabil utilizării dronelor armate; |
| --- | --- |

9.

observă că guvernul pakistanez și-a exprimat în mod clar opoziția față de atacurile cu drone efectuate de SUA pe teritoriul său; salută rezoluția Adunării generale a ONU care solicită o clarificare suplimentară a cadrului juridic aplicabil utilizării dronelor armate;

| 10. | salută contribuția Pakistanului la procesele de construcție statală și de reconciliere din Afganistan, inclusiv asistența pentru facilitarea reluării negocierilor de pace; speră că Pakistanul va continua să adopte o atitudine pozitivă în perioada premergătoare alegerilor prezidențiale din Afganistan, precum și după aceea; își exprimă îngrijorarea cu privire la competiția geopolitică dintre puterile vecine în ceea ce privește Afganistanul după retragerea trupelor combatante NATO; |
| --- | --- |

10.

salută contribuția Pakistanului la procesele de construcție statală și de reconciliere din Afganistan, inclusiv asistența pentru facilitarea reluării negocierilor de pace; speră că Pakistanul va continua să adopte o atitudine pozitivă în perioada premergătoare alegerilor prezidențiale din Afganistan, precum și după aceea; își exprimă îngrijorarea cu privire la competiția geopolitică dintre puterile vecine în ceea ce privește Afganistanul după retragerea trupelor combatante NATO;

| 11. | își pune speranțele în rolul constructiv al Pakistanului în promovarea stabilității regionale, inclusiv cu privire la prezența NATO și a statelor membre ale UE în Afganistan după 2014, prin promovarea în continuare a angajamentului sub forma unui trilog în Afganistan cu India, Turcia, China, Rusia și Regatul Unit, precum și prin promovarea cooperării regionale în combaterea traficului de persoane, de droguri și de bunuri; |
| --- | --- |

11.

își pune speranțele în rolul constructiv al Pakistanului în promovarea stabilității regionale, inclusiv cu privire la prezența NATO și a statelor membre ale UE în Afganistan după 2014, prin promovarea în continuare a angajamentului sub forma unui trilog în Afganistan cu India, Turcia, China, Rusia și Regatul Unit, precum și prin promovarea cooperării regionale în combaterea traficului de persoane, de droguri și de bunuri;

| 12. | este încurajat de progresele concrete înregistrate recent în dialogul dintre Pakistan și India, în special în ceea ce privește comerțul și contactele directe între oameni, posibile prin atitudinea constructivă a ambelor părți; regretă că realizările în urma dialogului rămân vulnerabile la evenimente neprevăzute, cum ar fi actualele incidentele pe linia de control care separă zonele ocupate în Kașmir de Pakistan și India; solicită ambelor guverne să asigure lanțuri adecvate de comandă, responsabilitatea cadrelor militare, precum și dialogul între militari, pentru a evita incidente similare în viitor; |
| --- | --- |

12.

este încurajat de progresele concrete înregistrate recent în dialogul dintre Pakistan și India, în special în ceea ce privește comerțul și contactele directe între oameni, posibile prin atitudinea constructivă a ambelor părți; regretă că realizările în urma dialogului rămân vulnerabile la evenimente neprevăzute, cum ar fi actualele incidentele pe linia de control care separă zonele ocupate în Kașmir de Pakistan și India; solicită ambelor guverne să asigure lanțuri adecvate de comandă, responsabilitatea cadrelor militare, precum și dialogul între militari, pentru a evita incidente similare în viitor;

| 13. | recunoaște interesul legitim al Pakistanului în construirea relațiilor strategice, economice și energetice cu China; consideră că este important ca relațiile strânse între Pakistan și China să consolideze stabilitatea geopolitică în Asia de Sud, și nu să o submineze; |
| --- | --- |

13.

recunoaște interesul legitim al Pakistanului în construirea relațiilor strategice, economice și energetice cu China; consideră că este important ca relațiile strânse între Pakistan și China să consolideze stabilitatea geopolitică în Asia de Sud, și nu să o submineze;

| 14. | observă faptul că Pakistan urmărește să devină membru deplin al Organizației pentru Cooperare de la Shanghai (OCS) ca semn favorabil al ambiției țării de a se implica mai mult în inițiativele multilaterale; constată totuși absența vreunui mecanism oficial de cooperare între OCS și UE și subliniază divergențele dintre bazele normative ale acestora și perspectivele lor asupra chestiunilor globale; |
| --- | --- |

14.

observă faptul că Pakistan urmărește să devină membru deplin al Organizației pentru Cooperare de la Shanghai (OCS) ca semn favorabil al ambiției țării de a se implica mai mult în inițiativele multilaterale; constată totuși absența vreunui mecanism oficial de cooperare între OCS și UE și subliniază divergențele dintre bazele normative ale acestora și perspectivele lor asupra chestiunilor globale;

| 15. | este preocupat de relatările conform cărora Pakistanul intenționează să exporte arme nucleare în țările terțe; speră ca UE și statele sale membre, în pofida dezmințirilor oficiale, să transmită un mesaj clar Pakistanului că exportul de arme nucleare este inacceptabil; invită Pakistanul, ca un stat care are arme nucleare, să interzică exporturile tuturor materialelor legate de armele nucleare sau de know-how și să contribuie în mod activ la eforturile internaționale de neproliferare; consideră că semnarea și ratificarea Tratatului de neproliferare (TNP) de către Pakistan – precum India – ar demonstra un angajament puternic pentru coexistența pașnică în regiune și ar contribui enorm la securitatea întregii regiuni; |
| --- | --- |

15.

este preocupat de relatările conform cărora Pakistanul intenționează să exporte arme nucleare în țările terțe; speră ca UE și statele sale membre, în pofida dezmințirilor oficiale, să transmită un mesaj clar Pakistanului că exportul de arme nucleare este inacceptabil; invită Pakistanul, ca un stat care are arme nucleare, să interzică exporturile tuturor materialelor legate de armele nucleare sau de know-how și să contribuie în mod activ la eforturile internaționale de neproliferare; consideră că semnarea și ratificarea Tratatului de neproliferare (TNP) de către Pakistan – precum India – ar demonstra un angajament puternic pentru coexistența pașnică în regiune și ar contribui enorm la securitatea întregii regiuni;

| 16. | consideră că lupta împotriva extremismului și a radicalismului este direct legată de un proces democratic mai solid și reafirmă interesul puternic al UE, precum și sprijinul continuu pentru un Pakistan democratic, sigur și bine guvernat, cu un sistem judiciar independent și bazat pe buna guvernanță, care sprijină statul de drept și drepturile omului, se bucură de relații de prietenie cu vecinii și proiectează o influență stabilizatoare în regiune; |
| --- | --- |

16.

consideră că lupta împotriva extremismului și a radicalismului este direct legată de un proces democratic mai solid și reafirmă interesul puternic al UE, precum și sprijinul continuu pentru un Pakistan democratic, sigur și bine guvernat, cu un sistem judiciar independent și bazat pe buna guvernanță, care sprijină statul de drept și drepturile omului, se bucură de relații de prietenie cu vecinii și proiectează o influență stabilizatoare în regiune;

| 17. | reamintește că relațiile UE-Pakistan s-au dezvoltat în mod tradițional în interiorul unui cadru axat pe dezvoltare și comerț; apreciază contribuția semnificativă și durabilă a UE pentru dezvoltare și pentru cooperarea umanitară și salută decizia ca Pakistanul să beneficieze de regimul GSP+ Plus al UE începând cu 2014; invită Pakistanul să respecte pe deplin condițiile relevante anexate și invită Comisia să garanteze că se aplică o monitorizare strictă, după cum este prevăzut în noul Regulament GSP+ și subliniază faptul că această cooperare, în special în ceea ce privește educația, construirea democrației și sectoarele vizând adaptarea la schimbările climatice, ar trebui să continue să primească o atenție deosebită; |
| --- | --- |

17.

reamintește că relațiile UE-Pakistan s-au dezvoltat în mod tradițional în interiorul unui cadru axat pe dezvoltare și comerț; apreciază contribuția semnificativă și durabilă a UE pentru dezvoltare și pentru cooperarea umanitară și salută decizia ca Pakistanul să beneficieze de regimul GSP+ Plus al UE începând cu 2014; invită Pakistanul să respecte pe deplin condițiile relevante anexate și invită Comisia să garanteze că se aplică o monitorizare strictă, după cum este prevăzut în noul Regulament GSP+ și subliniază faptul că această cooperare, în special în ceea ce privește educația, construirea democrației și sectoarele vizând adaptarea la schimbările climatice, ar trebui să continue să primească o atenție deosebită;

| 18. | este convins că relațiile dintre UE și Pakistan trebuie să devină mai aprofundate și mai ample prin dezvoltarea unui dialog politic, menținând astfel o relație de interes reciproc în rândul unor parteneri egali; salută, în acest context, adoptarea Planului de angajament pe cinci ani și începerea dialogului strategic UE-Pakistan, ceea ce reflectă ponderea crescută a cooperării politice și în domeniul securității, inclusiv cu privire la politicile privind combaterea terorismului, dezarmarea și neproliferarea, precum și migrația, educația și cultura; speră însă că se vor realiza mai multe progrese în toate domeniile planului de angajament; |
| --- | --- |

18.

este convins că relațiile dintre UE și Pakistan trebuie să devină mai aprofundate și mai ample prin dezvoltarea unui dialog politic, menținând astfel o relație de interes reciproc în rândul unor parteneri egali; salută, în acest context, adoptarea Planului de angajament pe cinci ani și începerea dialogului strategic UE-Pakistan, ceea ce reflectă ponderea crescută a cooperării politice și în domeniul securității, inclusiv cu privire la politicile privind combaterea terorismului, dezarmarea și neproliferarea, precum și migrația, educația și cultura; speră însă că se vor realiza mai multe progrese în toate domeniile planului de angajament;

| 19. | încurajează atât UE, cât și Pakistanul să coopereze în cadrul procesului de implementare și să monitorizeze periodic a progresele, prin consolidarea pe termen lung a dialogului dintre cele două părți; |
| --- | --- |

19.

încurajează atât UE, cât și Pakistanul să coopereze în cadrul procesului de implementare și să monitorizeze periodic a progresele, prin consolidarea pe termen lung a dialogului dintre cele două părți;

| 20. | consideră că tranziția democratică a Pakistanului a generat o oportunitate pentru UE de a urma o abordare politică mai explicită în relațiile bilaterale și în furnizarea de asistență; consideră că sprijinul UE pentru Pakistan ar trebui să aibă ca prioritate consolidarea instituțiilor democratice la toate nivelurile, consolidarea capacității statului și a bunei guvernări, instituirea unor structuri eficiente de aplicare a legii și de combatere a terorismului civil, inclusiv a unui sistem judiciar independent, precum și autonomizarea societății civile și mijloacele media libere; |
| --- | --- |

20.

consideră că tranziția democratică a Pakistanului a generat o oportunitate pentru UE de a urma o abordare politică mai explicită în relațiile bilaterale și în furnizarea de asistență; consideră că sprijinul UE pentru Pakistan ar trebui să aibă ca prioritate consolidarea instituțiilor democratice la toate nivelurile, consolidarea capacității statului și a bunei guvernări, instituirea unor structuri eficiente de aplicare a legii și de combatere a terorismului civil, inclusiv a unui sistem judiciar independent, precum și autonomizarea societății civile și mijloacele media libere;

| 21. | salută, în această privință, programele existente cuprinzătoare de sprijin pentru democrație, legate de punerea în aplicare a recomandărilor din 2008 și 2013 ale misiunilor UE de observare a alegerilor; |
| --- | --- |

21.

salută, în această privință, programele existente cuprinzătoare de sprijin pentru democrație, legate de punerea în aplicare a recomandărilor din 2008 și 2013 ale misiunilor UE de observare a alegerilor;

| 22. | invită SEAE și Comisia să urmărească o politică nuanțată și multidimensională față de Pakistan care să creeze sinergie între toate instrumentele relevante aflate la dispoziția UE, cum ar fi dialogul politic, cooperarea în domeniul securității, comerțului și asistenței, în conformitate cu abordarea globală a UE privind acțiunea externă și în contextul pregătirilor pentru următorul summit UE-Pakistan; |
| --- | --- |

22.

invită SEAE și Comisia să urmărească o politică nuanțată și multidimensională față de Pakistan care să creeze sinergie între toate instrumentele relevante aflate la dispoziția UE, cum ar fi dialogul politic, cooperarea în domeniul securității, comerțului și asistenței, în conformitate cu abordarea globală a UE privind acțiunea externă și în contextul pregătirilor pentru următorul summit UE-Pakistan;

| 23. | solicită SEAE, Comisiei și Consiliului să se asigure că politica UE față de Pakistan este contextualizată și integrată într-o strategie mai largă pentru această regiune, consolidând astfel interesele UE în Asia de Sud și Asia Centrală; consideră important ca relațiile bilaterale ale UE cu Pakistan și țările vecine, în special India, China și Iran, să servească, de asemenea, la discutarea și coordonarea politicilor privind situația din Afganistan, pentru a sigura o abordare specifică; subliniază, în acest sens, necesitatea unei mai mari coordonări a politicii UE-SUA și a dialogului pe teme regionale; |
| --- | --- |

23.

solicită SEAE, Comisiei și Consiliului să se asigure că politica UE față de Pakistan este contextualizată și integrată într-o strategie mai largă pentru această regiune, consolidând astfel interesele UE în Asia de Sud și Asia Centrală; consideră important ca relațiile bilaterale ale UE cu Pakistan și țările vecine, în special India, China și Iran, să servească, de asemenea, la discutarea și coordonarea politicilor privind situația din Afganistan, pentru a sigura o abordare specifică; subliniază, în acest sens, necesitatea unei mai mari coordonări a politicii UE-SUA și a dialogului pe teme regionale;

| 24. | consideră că viitorul relațiilor UE-Pakistan ar trebui să fie, de asemenea, luat în considerare în contextul evoluției setului de instrumente instituționale al UE pentru angajamentul cu țările terțe, în special prin formatul oferit de parteneriatele strategice; își reiterează apelul pentru o mai bună definire conceptuală a formatului și pentru adoptarea unor criterii de referință mai clare și mai coerente pentru a putea evalua, printre altele, dacă, și în ce condiții, Pakistanul ar deveni un partener strategic al UE la un moment dat în viitor; |
| --- | --- |

24.

consideră că viitorul relațiilor UE-Pakistan ar trebui să fie, de asemenea, luat în considerare în contextul evoluției setului de instrumente instituționale al UE pentru angajamentul cu țările terțe, în special prin formatul oferit de parteneriatele strategice; își reiterează apelul pentru o mai bună definire conceptuală a formatului și pentru adoptarea unor criterii de referință mai clare și mai coerente pentru a putea evalua, printre altele, dacă, și în ce condiții, Pakistanul ar deveni un partener strategic al UE la un moment dat în viitor;

| 25. | reiterează în final faptul că progresul în relațiile bilaterale este legat de îmbunătățirea situației drepturilor omului în Pakistan, în special în ceea ce privește eradicarea sclaviei moderne, a muncii copiilor și a traficului de ființe umane, reducerea violenței de gen, consolidarea drepturilor femeilor, inclusiv accesul la educație, promovarea toleranței și a protecției creștinilor și a minorităților religioase vulnerabile prin combaterea eficientă a tuturor formelor de discriminare; recunoaște că acest fapt necesită eliminarea culturii impunității și dezvoltarea unui sistem judiciar și juridic fiabil la toate nivelurile, care să fie accesibil tuturor; |
| --- | --- |

25.

reiterează în final faptul că progresul în relațiile bilaterale este legat de îmbunătățirea situației drepturilor omului în Pakistan, în special în ceea ce privește eradicarea sclaviei moderne, a muncii copiilor și a traficului de ființe umane, reducerea violenței de gen, consolidarea drepturilor femeilor, inclusiv accesul la educație, promovarea toleranței și a protecției creștinilor și a minorităților religioase vulnerabile prin combaterea eficientă a tuturor formelor de discriminare; recunoaște că acest fapt necesită eliminarea culturii impunității și dezvoltarea unui sistem judiciar și juridic fiabil la toate nivelurile, care să fie accesibil tuturor;

| 26. | rămâne profund îngrijorat de calitatea educației și, în legătură cu aceasta, de situația alarmantă a femeilor din numeroase zone ale Pakistanului; solicită adoptarea unor măsuri concrete și vizibile pentru a pune în aplicare drepturile fundamentale ale femeilor în societate, inclusiv aplicarea legislației împotriva violenței domestice și luarea de măsuri menite să îmbunătățească cercetările și urmărirea penală în cazul crimelor de onoare și a atacurilor cu acid, precum și revizuirea legislației care permite impunitatea; subliniază nevoia de a asigura un acces mai bun la educație și o integrare mai bună a femeilor pe piața muncii, precum și nevoia de a îmbunătăți asistența medicală maternală; |
| --- | --- |

26.

rămâne profund îngrijorat de calitatea educației și, în legătură cu aceasta, de situația alarmantă a femeilor din numeroase zone ale Pakistanului; solicită adoptarea unor măsuri concrete și vizibile pentru a pune în aplicare drepturile fundamentale ale femeilor în societate, inclusiv aplicarea legislației împotriva violenței domestice și luarea de măsuri menite să îmbunătățească cercetările și urmărirea penală în cazul crimelor de onoare și a atacurilor cu acid, precum și revizuirea legislației care permite impunitatea; subliniază nevoia de a asigura un acces mai bun la educație și o integrare mai bună a femeilor pe piața muncii, precum și nevoia de a îmbunătăți asistența medicală maternală;

| 27. | își exprimă din nou profunda îngrijorare cu privire la faptul că legile privind blasfemia, faptă care poate atrage pedeapsa cu moartea în Pakistan, care sunt adesea utilizate pentru a justifica cenzura, inculparea, persecutarea și, în anumite cazuri, uciderea membrilor minorităților politice și religioase, pot avea ca rezultat abuzuri care afectează locuitorii de toate religiile din Pakistan; subliniază că refuzul de a reforma sau a abroga legile privind blasfemia mențin comunitățile minoritare într-o situație de vulnerabilitate permanentă; invită guvernul Pakistanului să instituie un moratoriu privind aplicarea acestor legi, ca un prim pas spre revizuirea sau revocarea lor și, de asemenea, să cerceteze și să urmărească penal în mod corespunzător campaniile de intimidare, amenințările și violența împotriva creștinilor, ahmazilor și a altor grupuri vulnerabile; |
| --- | --- |

27.

își exprimă din nou profunda îngrijorare cu privire la faptul că legile privind blasfemia, faptă care poate atrage pedeapsa cu moartea în Pakistan, care sunt adesea utilizate pentru a justifica cenzura, inculparea, persecutarea și, în anumite cazuri, uciderea membrilor minorităților politice și religioase, pot avea ca rezultat abuzuri care afectează locuitorii de toate religiile din Pakistan; subliniază că refuzul de a reforma sau a abroga legile privind blasfemia mențin comunitățile minoritare într-o situație de vulnerabilitate permanentă; invită guvernul Pakistanului să instituie un moratoriu privind aplicarea acestor legi, ca un prim pas spre revizuirea sau revocarea lor și, de asemenea, să cerceteze și să urmărească penal în mod corespunzător campaniile de intimidare, amenințările și violența împotriva creștinilor, ahmazilor și a altor grupuri vulnerabile;

| 28. | solicită îndeosebi autorităților pakistaneze: să îi aresteze și să îi urmărească în justiție pe cei care incită la violență sau care sunt responsabili pentru atacurile violente asupra școlilor sau grupurilor minoritare șiite, inclusiv asupra comunităților Hazara, Ahmadiyya și de creștini, precum și să formeze forțele de securitate să protejeze în mod activ persoanele care se confruntă cu atacuri din partea grupurilor extremiste; să pună în aplicare legi împotriva violenței domestice; să pună capăt disparițiilor forțate, execuțiilor extrajudiciare și detențiilor arbitrare, în special în Balochistan; |
| --- | --- |

28.

solicită îndeosebi autorităților pakistaneze: să îi aresteze și să îi urmărească în justiție pe cei care incită la violență sau care sunt responsabili pentru atacurile violente asupra școlilor sau grupurilor minoritare șiite, inclusiv asupra comunităților Hazara, Ahmadiyya și de creștini, precum și să formeze forțele de securitate să protejeze în mod activ persoanele care se confruntă cu atacuri din partea grupurilor extremiste; să pună în aplicare legi împotriva violenței domestice; să pună capăt disparițiilor forțate, execuțiilor extrajudiciare și detențiilor arbitrare, în special în Balochistan;

| 29. | condamnă toate atacurile comise împotriva creștinilor și a altor minorități religioase din Pakistan și se așteaptă ca Pakistan să își intensifice eforturile de menținere a libertății religiei și a credințelor, inclusiv prin îmblânzirea legislației stricte împotriva blasfemiei și prin progrese în direcția abolirii pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

29.

condamnă toate atacurile comise împotriva creștinilor și a altor minorități religioase din Pakistan și se așteaptă ca Pakistan să își intensifice eforturile de menținere a libertății religiei și a credințelor, inclusiv prin îmblânzirea legislației stricte împotriva blasfemiei și prin progrese în direcția abolirii pedepsei cu moartea;

| 30. | salută adoptarea legii menite să prevadă înființarea unei Comisii naționale pentru drepturile omului în 2012 și îndeamnă guvernul să creez comisia pentru ca aceasta să poată începe să funcționeze; |
| --- | --- |

30.

salută adoptarea legii menite să prevadă înființarea unei Comisii naționale pentru drepturile omului în 2012 și îndeamnă guvernul să creez comisia pentru ca aceasta să poată începe să funcționeze;

| 31. | observă că UE este principalul partener de export pentru bunurile pakistaneze (22,6 % în 2012); consideră că sprijinul comercial acordat de UE Pakistanului ar trebui să contribuie la promovarea diversificării și dezvoltării modurilor de producție, inclusiv prelucrarea, să sprijine integrarea regională și transferurile de tehnologie, să favorizeze construirea sau dezvoltarea de capacități de producție interne și să contribuie la reducerea inegalităților în materie de venituri; |
| --- | --- |

31.

observă că UE este principalul partener de export pentru bunurile pakistaneze (22,6 % în 2012); consideră că sprijinul comercial acordat de UE Pakistanului ar trebui să contribuie la promovarea diversificării și dezvoltării modurilor de producție, inclusiv prelucrarea, să sprijine integrarea regională și transferurile de tehnologie, să favorizeze construirea sau dezvoltarea de capacități de producție interne și să contribuie la reducerea inegalităților în materie de venituri;

| 32. | reamintește faptul că GSP+ al UE de care beneficiază Pakistanul începând cu 2014 este acordat numai țărilor care au convenit în mod obligatoriu să pună în aplicare drepturile internaționale ale omului, drepturile lucrătorilor și convențiile privind mediul și buna guvernanță; subliniază în special obligațiile Pakistanului asumate în temeiul convențiilor din anexa VIII și reamintește Comisiei obligația sa de a monitoriza punerea eficientă în aplicare a acestora; reamintește în plus faptul că, în cazul în care o țară „nu respectă obligațiile asumate”, GSP+ Plus se suspendă temporar; |
| --- | --- |

32.

reamintește faptul că GSP+ al UE de care beneficiază Pakistanul începând cu 2014 este acordat numai țărilor care au convenit în mod obligatoriu să pună în aplicare drepturile internaționale ale omului, drepturile lucrătorilor și convențiile privind mediul și buna guvernanță; subliniază în special obligațiile Pakistanului asumate în temeiul convențiilor din anexa VIII și reamintește Comisiei obligația sa de a monitoriza punerea eficientă în aplicare a acestora; reamintește în plus faptul că, în cazul în care o țară „nu respectă obligațiile asumate”, GSP+ Plus se suspendă temporar;

| 33. | invită autoritățile pakistaneze să adopte măsuri concrete în direcția punerii în aplicare a celor 36 de convenții ale Organizației Internaționale a Muncii ratificate de Pakistan, în special pentru a permite funcționarea sindicatelor, pentru a îmbunătăți condițiile de muncă și standardele de siguranță, pentru a eradica munca copiilor și pentru a combate cele mai grave forme de exploatare a celor trei milioane de lucrătoare domestice; |
| --- | --- |

33.

invită autoritățile pakistaneze să adopte măsuri concrete în direcția punerii în aplicare a celor 36 de convenții ale Organizației Internaționale a Muncii ratificate de Pakistan, în special pentru a permite funcționarea sindicatelor, pentru a îmbunătăți condițiile de muncă și standardele de siguranță, pentru a eradica munca copiilor și pentru a combate cele mai grave forme de exploatare a celor trei milioane de lucrătoare domestice;

| 34. | solicită guvernului pakistanez să participe la programul „Muncă mai bună” („Better Work”) derulat de OIM/SFI, potrivit promisiunilor făcute, pentru a stimula îmbunătățirea standardelor de sănătate și siguranță pentru lucrători; solicită celor care sunt direct sau indirect responsabili de incendiul de la fabrica de confecții Ali Enterprises, inclusiv societății de audit al responsabilității sociale implicate și distribuitorilor europeni să plătească în final supraviețuitorilor incendiului compensații integrale, pe termen lung și echitabile; |
| --- | --- |

34.

solicită guvernului pakistanez să participe la programul „Muncă mai bună” („Better Work”) derulat de OIM/SFI, potrivit promisiunilor făcute, pentru a stimula îmbunătățirea standardelor de sănătate și siguranță pentru lucrători; solicită celor care sunt direct sau indirect responsabili de incendiul de la fabrica de confecții Ali Enterprises, inclusiv societății de audit al responsabilității sociale implicate și distribuitorilor europeni să plătească în final supraviețuitorilor incendiului compensații integrale, pe termen lung și echitabile;

| 35. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Guvernului și Adunării Naționale a Pakistanului, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului și guvernelor statelor membre. |
| --- | --- |

35.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Guvernului și Adunării Naționale a Pakistanului, Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului Special al UE pentru drepturile omului și guvernelor statelor membre.

---

(1)  http://eeas.europa.eu/pakistan/docs/2012_feb_eu_pakistan_5_year_engagement_plan_en.pdf

(2)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/131181.pdf

(3)  JO L 303, 31.10.2012, p. 1.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0060.

(5)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 323.

(6)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 119.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/79 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/79

---

P7_TA(2014)0209

Un scut antirachetă pentru Europa

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la un scut antirachetă pentru Europa și la implicațiile sale politice și strategice (2013/2170(INI))

(2017/C 378/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 42 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 222 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 42 alineatul (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolul 222 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 24 și articolul 42 alineatul (2) din TUE, articolele 122 și 196 din TFUE și Declarația nr. 37 privind articolul 222 din TFUE, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 24 și articolul 42 alineatul (2) din TUE, articolele 122 și 196 din TFUE și Declarația nr. 37 privind articolul 222 din TFUE,

| — | având în vedere Strategia europeană de securitate adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea sa în aplicare aprobat de Consiliul European din 11 și 12 decembrie 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia europeană de securitate adoptată de Consiliul European la 12 decembrie 2003, precum și raportul privind punerea sa în aplicare aprobat de Consiliul European din 11 și 12 decembrie 2008,

| — | având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene adoptată de Consiliul European din 25 și 26 martie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia de securitate internă a Uniunii Europene adoptată de Consiliul European din 25 și 26 martie 2010,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului European din 19 decembrie 2013 privind politica comună de securitate și apărare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului European din 19 decembrie 2013 privind politica comună de securitate și apărare,

| — | având în vedere Conceptul strategic privind apărarea și securitatea membrilor Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, adoptat la Summitul NATO de la Lisabona din 19 și 20 noiembrie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Conceptul strategic privind apărarea și securitatea membrilor Organizației Tratatului Atlanticului de Nord, adoptat la Summitul NATO de la Lisabona din 19 și 20 noiembrie 2010,

| — | având în vedere Declarația Summitului de la Chicago prezentată de șefii de stat și de guvern care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Chicago din 20 mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Summitului de la Chicago prezentată de șefii de stat și de guvern care au luat parte la reuniunea Consiliului Atlanticului de Nord de la Chicago din 20 mai 2012,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0109/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0109/2014),

| A. | întrucât problema apărării împotriva rachetelor balistice (BMD) a fost deja ridicată în trecut, dar a devenit mai de actualitate în ultimii ani din cauza înmulțirii amenințărilor în urma proliferării armelor nucleare și a altor arme de distrugere în masă și a proliferării rachetelor balistice căreia NATO și aliații săi europeni trebuie să îi poată răspunde în mod eficace; |
| --- | --- |

A.

întrucât problema apărării împotriva rachetelor balistice (BMD) a fost deja ridicată în trecut, dar a devenit mai de actualitate în ultimii ani din cauza înmulțirii amenințărilor în urma proliferării armelor nucleare și a altor arme de distrugere în masă și a proliferării rachetelor balistice căreia NATO și aliații săi europeni trebuie să îi poată răspunde în mod eficace;

| B. | întrucât apărarea împotriva atacurilor cu rachete balistice și de alt tip poate constitui o evoluție pozitivă a securității europene în contextul unei dinamici rapide observate la nivelul securității internaționale, mai mulți actori statali și nestatali dezvoltând tehnologii aferente rachetelor și diverse capabilități de apărare chimică, biologică, radiologică și nucleară (CBRN) care au potențialul de a atinge teritoriul european; |
| --- | --- |

B.

întrucât apărarea împotriva atacurilor cu rachete balistice și de alt tip poate constitui o evoluție pozitivă a securității europene în contextul unei dinamici rapide observate la nivelul securității internaționale, mai mulți actori statali și nestatali dezvoltând tehnologii aferente rachetelor și diverse capabilități de apărare chimică, biologică, radiologică și nucleară (CBRN) care au potențialul de a atinge teritoriul european;

| C. | întrucât NATO elaborează un sistem de apărare împotriva rachetelor balistice pentru a-și îndeplini sarcina de bază de apărare colectivă, vizând să asigure acoperire și protecție deplină pentru toate populațiile, teritoriile și forțele europene membre ale NATO împotriva amenințărilor tot mai intense prezentate de proliferarea rachetelor balistice; |
| --- | --- |

C.

întrucât NATO elaborează un sistem de apărare împotriva rachetelor balistice pentru a-și îndeplini sarcina de bază de apărare colectivă, vizând să asigure acoperire și protecție deplină pentru toate populațiile, teritoriile și forțele europene membre ale NATO împotriva amenințărilor tot mai intense prezentate de proliferarea rachetelor balistice;

| D. | întrucât contribuția principală a SUA la apărarea împotriva rachetelor balistice o reprezintă confirmarea angajamentului său față de NATO și față de securitatea Europei și a aliaților acesteia și întrucât trebuie subliniată importanța legăturii transatlantice, în România fiind plasate deja instalații, urmând să fie plasate în viitorul apropiat instalații și în Polonia; |
| --- | --- |

D.

întrucât contribuția principală a SUA la apărarea împotriva rachetelor balistice o reprezintă confirmarea angajamentului său față de NATO și față de securitatea Europei și a aliaților acesteia și întrucât trebuie subliniată importanța legăturii transatlantice, în România fiind plasate deja instalații, urmând să fie plasate în viitorul apropiat instalații și în Polonia;

| E. | întrucât politica de securitate și apărare comună se va dezvolta în deplină complementaritate cu NATO, în cadrul de parteneriat strategic convenit între UE și NATO și confirmat de Consiliul European la 19 decembrie 2013, |
| --- | --- |

E.

întrucât politica de securitate și apărare comună se va dezvolta în deplină complementaritate cu NATO, în cadrul de parteneriat strategic convenit între UE și NATO și confirmat de Consiliul European la 19 decembrie 2013,

| 1. | susține că, odată cu dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de apărare împotriva rachetelor balistice, o nouă dinamică ia naștere în aria securității europene, ceea ce obligă statele membre să țină seama de implicațiile pentru securitatea lor a apărării împotriva rachetelor balistice; |
| --- | --- |

1.

susține că, odată cu dezvoltarea și implementarea tehnologiilor de apărare împotriva rachetelor balistice, o nouă dinamică ia naștere în aria securității europene, ceea ce obligă statele membre să țină seama de implicațiile pentru securitatea lor a apărării împotriva rachetelor balistice;

| 2. | reamintește că măsurile de apărare împotriva rachetelor balistice adoptate de NATO sunt elaborate și întocmite astfel încât să apere statele membre ale organizației de eventuale atacuri cu rachete balistice; solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să urmărească un parteneriat strategic cu NATO, ținând seama de problema apărării împotriva rachetelor balistice, ceea ce ar trebui să aibă ca rezultat acoperirea integrală și protecția tuturor statelor membre ale UE, evitându-se astfel situația în care acestora li s-ar conferi grade diferite de securitate, sub orice aspect; |
| --- | --- |

2.

reamintește că măsurile de apărare împotriva rachetelor balistice adoptate de NATO sunt elaborate și întocmite astfel încât să apere statele membre ale organizației de eventuale atacuri cu rachete balistice; solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să urmărească un parteneriat strategic cu NATO, ținând seama de problema apărării împotriva rachetelor balistice, ceea ce ar trebui să aibă ca rezultat acoperirea integrală și protecția tuturor statelor membre ale UE, evitându-se astfel situația în care acestora li s-ar conferi grade diferite de securitate, sub orice aspect;

| 3. | salută realizarea capacității intermediare a NATO de protecție împotriva rachetelor balistice, care va asigura acoperire maximă în limita mijloacelor disponibile pentru apărarea împotriva atacurilor cu rachete balistice a populațiilor, teritoriilor și a forțelor din statele membre ale NATO situate în partea de sud a Europei; salută, de asemenea, obiectivul de a asigura până la sfârșitul deceniului acoperire și protecție depline pentru statele membre ale NATO din Europa; |
| --- | --- |

3.

salută realizarea capacității intermediare a NATO de protecție împotriva rachetelor balistice, care va asigura acoperire maximă în limita mijloacelor disponibile pentru apărarea împotriva atacurilor cu rachete balistice a populațiilor, teritoriilor și a forțelor din statele membre ale NATO situate în partea de sud a Europei; salută, de asemenea, obiectivul de a asigura până la sfârșitul deceniului acoperire și protecție depline pentru statele membre ale NATO din Europa;

| 4. | subliniază faptul că inițiativele UE, precum punerea în comun și partajarea, pot contribui la consolidarea cooperării statelor membre în sfera apărării împotriva rachetelor balistice, precum și la desfășurarea de lucrări comune de cercetare și dezvoltare; observă că, pe termen lung, această cooperare ar putea duce la o consolidare și mai puternică a industriei europene de apărare; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că inițiativele UE, precum punerea în comun și partajarea, pot contribui la consolidarea cooperării statelor membre în sfera apărării împotriva rachetelor balistice, precum și la desfășurarea de lucrări comune de cercetare și dezvoltare; observă că, pe termen lung, această cooperare ar putea duce la o consolidare și mai puternică a industriei europene de apărare;

| 5. | solicită Serviciului European de Acțiune Externă, Comisiei, Agenției Europene de Apărare și Consiliului să includă aspecte legate de apărarea împotriva rachetelor balistice în viitoarele strategii, studii și cărți albe din domeniul securității; |
| --- | --- |

5.

solicită Serviciului European de Acțiune Externă, Comisiei, Agenției Europene de Apărare și Consiliului să includă aspecte legate de apărarea împotriva rachetelor balistice în viitoarele strategii, studii și cărți albe din domeniul securității;

| 6. | subliniază faptul că, din cauza crizei financiare și a reducerilor bugetare, nu sunt folosite destule resurse pentru a menține capabilități de apărare suficiente, ceea ce conduce la reducerea capabilităților și a capacității industriale militare ale UE; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că, din cauza crizei financiare și a reducerilor bugetare, nu sunt folosite destule resurse pentru a menține capabilități de apărare suficiente, ceea ce conduce la reducerea capabilităților și a capacității industriale militare ale UE;

| 7. | subliniază că planul NATO de apărare împotriva rachetelor balistice nu este în niciun caz îndreptat împotriva Rusiei și că NATO este dispusă să coopereze cu Rusia pe baza principiului cooperării între două sisteme independente de apărare împotriva rachetelor – sistemul BMD al NATO și sistemul Rusiei; subliniază faptul că, deși o colaborare efectivă cu Rusia poate aduce beneficii reale, aceasta trebuie urmărită pe baza unei reciprocități și a unei transparențe depline, întrucât întărirea încrederii reciproce este esențială pentru dezvoltarea treptată a acestei colaborări; observă în acest sens că deplasarea rachetelor rusești mai aproape de frontierele NATO și ale UE este o măsură contraproductivă; |
| --- | --- |

7.

subliniază că planul NATO de apărare împotriva rachetelor balistice nu este în niciun caz îndreptat împotriva Rusiei și că NATO este dispusă să coopereze cu Rusia pe baza principiului cooperării între două sisteme independente de apărare împotriva rachetelor – sistemul BMD al NATO și sistemul Rusiei; subliniază faptul că, deși o colaborare efectivă cu Rusia poate aduce beneficii reale, aceasta trebuie urmărită pe baza unei reciprocități și a unei transparențe depline, întrucât întărirea încrederii reciproce este esențială pentru dezvoltarea treptată a acestei colaborări; observă în acest sens că deplasarea rachetelor rusești mai aproape de frontierele NATO și ale UE este o măsură contraproductivă;

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO. |
| --- | --- |

8.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Președintelui Consiliului European, vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe si politica de securitate, Consiliului, Comisiei, parlamentelor statelor membre, Adunării Parlamentare a NATO și Secretarului General al NATO.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/81 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/81

---

P7_TA(2014)0210

Sectorul european al pescuitului și Acordul de liber schimb UE-Thailanda

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la situația actuală și perspectivele de viitor ale sectorului european al pescuitului în contextul Acordului de liber schimb între UE și Thailanda (2013/2179(INI))

(2017/C 378/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană referitor la relațiile UE cu restul comunității internaționale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 alineatul (5) din Tratatul privind Uniunea Europeană referitor la relațiile UE cu restul comunității internaționale,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (1) (Regulamentul privind pescuitul INN), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1005/2008 al Consiliului din 29 septembrie 2008 de instituire a unui sistem comunitar pentru prevenirea, descurajarea și eliminarea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat (1) (Regulamentul privind pescuitul INN),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011, intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 25 octombrie 2011, intitulată „O nouă strategie a UE (2011-2014) pentru responsabilitatea socială a întreprinderilor” (COM(2011)0681),

| — | având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns scris E-000618/2013 din 22 ianuarie 2013 privind abuzurile în lanțurile comerciale de aprovizionare cu amănuntul și E-002894/2013 din 13 martie 2013 privind Acordul de liber schimb cu Thailanda și munca copiilor în industria conservelor, precum și răspunsurile Comisiei la acestea, |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările cu solicitare de răspuns scris E-000618/2013 din 22 ianuarie 2013 privind abuzurile în lanțurile comerciale de aprovizionare cu amănuntul și E-002894/2013 din 13 martie 2013 privind Acordul de liber schimb cu Thailanda și munca copiilor în industria conservelor, precum și răspunsurile Comisiei la acestea,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2012 referitoare la dimensiunea externă a politicii comune în domeniul pescuitului (2),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0130/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru pescuit și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0130/2014),

| A. | întrucât sectorul european al pescuitului se redresează după o perioadă de criză care a afectat sectoarele extractive, al prelucrării și al acvaculturii, situație care a fragilizat în mod dramatic poziția sa competitivă, în special într-un moment în care piața mondială se liberalizează, iar unele state în curs de dezvoltare care dispun de resurse marine semnificative devin treptat noi puteri în domeniul pescuitului; |
| --- | --- |

A.

întrucât sectorul european al pescuitului se redresează după o perioadă de criză care a afectat sectoarele extractive, al prelucrării și al acvaculturii, situație care a fragilizat în mod dramatic poziția sa competitivă, în special într-un moment în care piața mondială se liberalizează, iar unele state în curs de dezvoltare care dispun de resurse marine semnificative devin treptat noi puteri în domeniul pescuitului;

| B. | întrucât industria europeană a pescuitului și industria de prelucrare sunt esențiale pentru aprovizionarea cu alimente a cetățenilor europeni și pentru sprijinirea vieții în zonele de coastă care depind foarte mult de aceste activități; întrucât supraviețuirea sectorului va fi periclitată în cazul în care UE liberalizează comerțul cu produse de pescuit cu țările în curs de dezvoltare care doresc să-și exporte produsele pe piața esențială a Uniunii, îndeosebi dacă li se vor oferi tarife vamale zero; |
| --- | --- |

B.

întrucât industria europeană a pescuitului și industria de prelucrare sunt esențiale pentru aprovizionarea cu alimente a cetățenilor europeni și pentru sprijinirea vieții în zonele de coastă care depind foarte mult de aceste activități; întrucât supraviețuirea sectorului va fi periclitată în cazul în care UE liberalizează comerțul cu produse de pescuit cu țările în curs de dezvoltare care doresc să-și exporte produsele pe piața esențială a Uniunii, îndeosebi dacă li se vor oferi tarife vamale zero;

| C. | întrucât UE este cel mai important importator la nivel mondial de produse de pescuit; întrucât, ca urmare a dependenței de importuri, piața comunitară este foarte atractivă pentru exportatori, cu atât mai mult cu cât cererea de produse de pescuit în UE crește anual cu 1,5 %; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE este cel mai important importator la nivel mondial de produse de pescuit; întrucât, ca urmare a dependenței de importuri, piața comunitară este foarte atractivă pentru exportatori, cu atât mai mult cu cât cererea de produse de pescuit în UE crește anual cu 1,5 %;

| D. | întrucât Thailanda este principala țară producătoare de conserve de ton din lume, deținând aproximativ 46 % din producția mondială, și exporturile sale de conserve de ton în UE depășesc 90 000 de tone pe an și reprezintă aproape 20 % din totalul importurilor Uniunii din țări terțe, UE, SUA și Japonia fiind principalele piețe de destinație ale exporturilor de produse de pescuit thailandeze; |
| --- | --- |

D.

întrucât Thailanda este principala țară producătoare de conserve de ton din lume, deținând aproximativ 46 % din producția mondială, și exporturile sale de conserve de ton în UE depășesc 90 000 de tone pe an și reprezintă aproape 20 % din totalul importurilor Uniunii din țări terțe, UE, SUA și Japonia fiind principalele piețe de destinație ale exporturilor de produse de pescuit thailandeze;

| E. | întrucât Thailanda este principalul importator mondial de ton proaspăt, refrigerat și congelat destinat industriei conservelor din această țară; |
| --- | --- |

E.

întrucât Thailanda este principalul importator mondial de ton proaspăt, refrigerat și congelat destinat industriei conservelor din această țară;

| F. | întrucât 80 % din ton se consumă la conservă și, potrivit celor mai recente date disponibile în baza de date FISHSTAT a Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO), 21 % din producția mondială de conserve și preparate din ton este produsă în UE, în timp ce restul de 79 % este fabricată în țări terțe, dintre care majoritatea sunt în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

F.

întrucât 80 % din ton se consumă la conservă și, potrivit celor mai recente date disponibile în baza de date FISHSTAT a Organizației pentru Alimentație și Agricultură (FAO), 21 % din producția mondială de conserve și preparate din ton este produsă în UE, în timp ce restul de 79 % este fabricată în țări terțe, dintre care majoritatea sunt în curs de dezvoltare;

| G. | ținând cont de importanța comercială, economică și strategică a Thailandei pentru UE și beneficiile considerabile ale Acordului de liber schimb (ALS) dintre UE și Thailanda pentru economia UE în ansamblu; |
| --- | --- |

G.

ținând cont de importanța comercială, economică și strategică a Thailandei pentru UE și beneficiile considerabile ale Acordului de liber schimb (ALS) dintre UE și Thailanda pentru economia UE în ansamblu;

| H. | întrucât UE sprijină integrarea regională în cadrul ASEAN (Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est); întrucât Acordul de liber schimb cu Thailanda constituie un pilon esențial în cadrul acestui proces de integrare, obiectivul final fiind încheierea în viitor a unui acord de liber schimb interregional; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE sprijină integrarea regională în cadrul ASEAN (Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est); întrucât Acordul de liber schimb cu Thailanda constituie un pilon esențial în cadrul acestui proces de integrare, obiectivul final fiind încheierea în viitor a unui acord de liber schimb interregional;

| I. | întrucât încheierea unui acord de liber schimb UE-ASEAN a fost un obiectiv prioritar pentru UE încă din 2007, în speranța de a include Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore, Thailanda, Brunei și Vietnam; întrucât, lipsa progreselor în negocierile acordului regional în cauză, a dus la demararea negocierilor bilaterale cu țări membre ale ASEAN, printre care se numără și Thailanda, existând un angajament politic privind încheierea ALS în termen de doi ani; |
| --- | --- |

I.

întrucât încheierea unui acord de liber schimb UE-ASEAN a fost un obiectiv prioritar pentru UE încă din 2007, în speranța de a include Indonezia, Malaysia, Filipine, Singapore, Thailanda, Brunei și Vietnam; întrucât, lipsa progreselor în negocierile acordului regional în cauză, a dus la demararea negocierilor bilaterale cu țări membre ale ASEAN, printre care se numără și Thailanda, existând un angajament politic privind încheierea ALS în termen de doi ani;

| J. | întrucât, considerând Thailanda, Indonezia și Filipine ca făcând parte din regiunea Pacificului Central și de Vest, producția de conserve de ton din regiune reprezintă aproape jumătate din producția mondială; |
| --- | --- |

J.

întrucât, considerând Thailanda, Indonezia și Filipine ca făcând parte din regiunea Pacificului Central și de Vest, producția de conserve de ton din regiune reprezintă aproape jumătate din producția mondială;

| K. | întrucât modificările în ceea ce privește producătorii de conserve de ton și producția de file de ton sunt strâns legate de tendința la nivel mondial de a asigura aprovizionarea către țări prelucrătoare cu costuri de producție reduse situate în apropierea materiei prime (de exemplu, Thailanda, Filipine, Indonezia, Papua Noua Guinee și Ecuador) și întrucât numărul de țări implicate în producția și exportarea conservelor de ton este în creștere; |
| --- | --- |

K.

întrucât modificările în ceea ce privește producătorii de conserve de ton și producția de file de ton sunt strâns legate de tendința la nivel mondial de a asigura aprovizionarea către țări prelucrătoare cu costuri de producție reduse situate în apropierea materiei prime (de exemplu, Thailanda, Filipine, Indonezia, Papua Noua Guinee și Ecuador) și întrucât numărul de țări implicate în producția și exportarea conservelor de ton este în creștere;

| L. | întrucât Thailanda și Filipine sunt principalele țări exportatoare de preparate și conserve de ton din UE, iar importurile din Thailanda au crescut cu 20 %, iar cele din Filipine au scăzut cu 5 %; |
| --- | --- |

L.

întrucât Thailanda și Filipine sunt principalele țări exportatoare de preparate și conserve de ton din UE, iar importurile din Thailanda au crescut cu 20 %, iar cele din Filipine au scăzut cu 5 %;

| M. | întrucât orice reducere a taxelor vamale pentru conservele și preparatele din ton ar putea avea un impact asupra preferințelor de care se bucură grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și beneficiarii sistemului generalizat de preferințe (SGP+), în temeiul cărora țările terțe beneficiare se angajează, în schimbul obținerii de preferințe în ceea ce privește tarifele vamale, să ducă la bun sfârșit anumite politici, cum ar fi cele legate de drepturile omului, dreptul muncii, politici în domeniul mediului și politici ce vizează buna guvernanță; |
| --- | --- |

M.

întrucât orice reducere a taxelor vamale pentru conservele și preparatele din ton ar putea avea un impact asupra preferințelor de care se bucură grupul statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific (ACP) și beneficiarii sistemului generalizat de preferințe (SGP+), în temeiul cărora țările terțe beneficiare se angajează, în schimbul obținerii de preferințe în ceea ce privește tarifele vamale, să ducă la bun sfârșit anumite politici, cum ar fi cele legate de drepturile omului, dreptul muncii, politici în domeniul mediului și politici ce vizează buna guvernanță;

| N. | întrucât reducerea taxelor vamale ar duce la denaturarea pieței europene, având în vedere faptul că cea mai mare parte a industriei conservelor de ton din UE se situează în regiuni care depind într-o foarte mare măsură de activitățile de pescuit, cum ar fi Galicia, Bretania Franceză, Insulele Azore (o regiune ultraperiferică, Țara Bascilor și Sardinia; întrucât industria tonului din UE este al doilea producător de conserve de ton la nivel mondial, iar tradiționala sa activitate este esențială în ceea ce privește crearea de valoare adăugată și crearea de locuri de muncă pe teritoriul UE, unde sunt garantate cele mai înalte standarde sociale și de mediu, precum și de protecție a igienei și sănătății; |
| --- | --- |

N.

întrucât reducerea taxelor vamale ar duce la denaturarea pieței europene, având în vedere faptul că cea mai mare parte a industriei conservelor de ton din UE se situează în regiuni care depind într-o foarte mare măsură de activitățile de pescuit, cum ar fi Galicia, Bretania Franceză, Insulele Azore (o regiune ultraperiferică, Țara Bascilor și Sardinia; întrucât industria tonului din UE este al doilea producător de conserve de ton la nivel mondial, iar tradiționala sa activitate este esențială în ceea ce privește crearea de valoare adăugată și crearea de locuri de muncă pe teritoriul UE, unde sunt garantate cele mai înalte standarde sociale și de mediu, precum și de protecție a igienei și sănătății;

| O. | întrucât regulile de origine preferențiale au ca principal obiectiv stabilirea existenței unei legături economice suficiente între produsele importate în UE și țările care beneficiază de regimul preferențial acordat de aceasta din urmă, pentru a garanta că aceste facilități nu sunt îndreptate în mod injust în beneficiul unor țări cărora nu le sunt destinate; |
| --- | --- |

O.

întrucât regulile de origine preferențiale au ca principal obiectiv stabilirea existenței unei legături economice suficiente între produsele importate în UE și țările care beneficiază de regimul preferențial acordat de aceasta din urmă, pentru a garanta că aceste facilități nu sunt îndreptate în mod injust în beneficiul unor țări cărora nu le sunt destinate;

| P. | întrucât o dezbatere privind comerțul cu produse piscicole are ca obiect comerțul cu o resursă naturală a cărei sustenabilitate este influențată de o serie de factori diferiți, inclusiv buna gestiune și exploatarea sustenabilă a resurselor halieutice, controlul pescuitului ilegal, poluarea, schimbările climatice și cererea de pe piață; întrucât toți acești factori externi afectează comerțul internațional cu produse de pescuit, prin urmare, produsele de pescuit trebuie considerate produse sensibile, care pot face obiectul unei protecții speciale; |
| --- | --- |

P.

întrucât o dezbatere privind comerțul cu produse piscicole are ca obiect comerțul cu o resursă naturală a cărei sustenabilitate este influențată de o serie de factori diferiți, inclusiv buna gestiune și exploatarea sustenabilă a resurselor halieutice, controlul pescuitului ilegal, poluarea, schimbările climatice și cererea de pe piață; întrucât toți acești factori externi afectează comerțul internațional cu produse de pescuit, prin urmare, produsele de pescuit trebuie considerate produse sensibile, care pot face obiectul unei protecții speciale;

| Q. | întrucât aprovizionarea permanentă cu materii prime suficiente este esențială pentru ca întreprinderile de prelucrare a tonului din UE să continue să existe și să se dezvolte din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

Q.

întrucât aprovizionarea permanentă cu materii prime suficiente este esențială pentru ca întreprinderile de prelucrare a tonului din UE să continue să existe și să se dezvolte din punct de vedere economic;

| R. | întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), comerțul liber este un instrument de dezvoltare care are drept obiectiv dezvoltarea durabilă la nivel social și economic și la nivelul mediului; |
| --- | --- |

R.

întrucât, potrivit Organizației Mondiale a Comerțului (OMC), comerțul liber este un instrument de dezvoltare care are drept obiectiv dezvoltarea durabilă la nivel social și economic și la nivelul mediului;

| S. | întrucât, în acest sens, normele comerciale sunt un instrument de bază, esențial atât pentru asigurarea caracterului avantajos al comerțului, cât și pentru realizarea obiectivelor în materie de protecție a sănătății și a mediului, asigurând o gestionare adecvată a resurselor naturale; |
| --- | --- |

S.

întrucât, în acest sens, normele comerciale sunt un instrument de bază, esențial atât pentru asigurarea caracterului avantajos al comerțului, cât și pentru realizarea obiectivelor în materie de protecție a sănătății și a mediului, asigurând o gestionare adecvată a resurselor naturale;

| T. | întrucât globalizarea a dus la creșterea semnificativă a cantității de produse de pescuit comercializate la nivel internațional, ceea ce a generat preocupări la nivel larg cu privire la posibilitatea ca multe dintre țările producătoare să nu dispună de mijloace suficiente pentru a gestiona și/sau exploata stocurile de pește în mod durabil, a asigura un nivel adecvat de protecție a igienei și a sănătății, a atenua impactul activităților de pescuit și al acvaculturii asupra mediului și a garanta respectarea drepturilor omului în general, precum și a promova, în special, drepturile în materie de muncă și condițiile sociale; |
| --- | --- |

T.

întrucât globalizarea a dus la creșterea semnificativă a cantității de produse de pescuit comercializate la nivel internațional, ceea ce a generat preocupări la nivel larg cu privire la posibilitatea ca multe dintre țările producătoare să nu dispună de mijloace suficiente pentru a gestiona și/sau exploata stocurile de pește în mod durabil, a asigura un nivel adecvat de protecție a igienei și a sănătății, a atenua impactul activităților de pescuit și al acvaculturii asupra mediului și a garanta respectarea drepturilor omului în general, precum și a promova, în special, drepturile în materie de muncă și condițiile sociale;

| U. | întrucât s-a dovedit că unii dintre partenerii comerciali ai UE au deficiențe în ceea ce privește dezvoltarea durabilă a pescuitului la nivel social, economic și la nivelul mediului; |
| --- | --- |

U.

întrucât s-a dovedit că unii dintre partenerii comerciali ai UE au deficiențe în ceea ce privește dezvoltarea durabilă a pescuitului la nivel social, economic și la nivelul mediului;

| V. | întrucât gestionarea sustenabilă a stocurilor de ton este garantată de cinci organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) de ton; întrucât colaborarea internațională între state și între state și ORGP este esențială pentru asigurarea sustenabilității stocurilor de ton; |
| --- | --- |

V.

întrucât gestionarea sustenabilă a stocurilor de ton este garantată de cinci organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) de ton; întrucât colaborarea internațională între state și între state și ORGP este esențială pentru asigurarea sustenabilității stocurilor de ton;

| W. | întrucât, recent, atât OIM, cât și diferite ONG-uri au scos la iveală deficiențe grave în ceea ce privește condițiile sociale și de muncă și respectarea drepturilor omului în cadrul industriei thailandeze a pescuitului; întrucât, potrivit mass mediei, anumite sectoare ale industriei pescuitului din Thailanda utilizează munca forțată a imigranților, victime ale traficului de persoane, în timp ce două companii multinaționale din Thailanda producătoare de conserve de ton folosesc munca copiilor, lucruri confirmate de Guvernul Thailandei; |
| --- | --- |

W.

întrucât, recent, atât OIM, cât și diferite ONG-uri au scos la iveală deficiențe grave în ceea ce privește condițiile sociale și de muncă și respectarea drepturilor omului în cadrul industriei thailandeze a pescuitului; întrucât, potrivit mass mediei, anumite sectoare ale industriei pescuitului din Thailanda utilizează munca forțată a imigranților, victime ale traficului de persoane, în timp ce două companii multinaționale din Thailanda producătoare de conserve de ton folosesc munca copiilor, lucruri confirmate de Guvernul Thailandei;

| X. | întrucât, potrivit FAO, de multe ori navele de pescuit thailandeze au fost confiscate de statele de coastă vecine, iar căpitanii au fost acuzați că au desfășurat activități de pescuit ilegale sau au pătruns ilegal în zona lor economică exclusivă; |
| --- | --- |

X.

întrucât, potrivit FAO, de multe ori navele de pescuit thailandeze au fost confiscate de statele de coastă vecine, iar căpitanii au fost acuzați că au desfășurat activități de pescuit ilegale sau au pătruns ilegal în zona lor economică exclusivă;

| Y. | întrucât, în 2013, autoritățile spaniole au refuzat debarcarea și comercializarea produselor din ton ce provin de la tonierele ce arborează pavilion ghanez, ca urmare a implicării acestora în activități de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și a nerespectării măsurilor de gestionare prevăzute de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic și întrucât cea mai mare parte a acestor nave de pescuit ton colaborau cu întreprinderi private din Thailanda; |
| --- | --- |

Y.

întrucât, în 2013, autoritățile spaniole au refuzat debarcarea și comercializarea produselor din ton ce provin de la tonierele ce arborează pavilion ghanez, ca urmare a implicării acestora în activități de pescuit ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN) și a nerespectării măsurilor de gestionare prevăzute de Comisia Internațională pentru Conservarea Tonului din Oceanul Atlantic și întrucât cea mai mare parte a acestor nave de pescuit ton colaborau cu întreprinderi private din Thailanda;

| Z. | întrucât, în ultimele luni, în UE au fost refuzate numeroase loturi de conserve de ton importate din Thailanda, ca urmare a tratării la temperaturi neadecvate, ceea ce este esențial pentru neutralizarea unor microorganisme care, în alte condiții, presupun riscuri pentru sănătatea umană, |
| --- | --- |

Z.

întrucât, în ultimele luni, în UE au fost refuzate numeroase loturi de conserve de ton importate din Thailanda, ca urmare a tratării la temperaturi neadecvate, ceea ce este esențial pentru neutralizarea unor microorganisme care, în alte condiții, presupun riscuri pentru sănătatea umană,

| 1. | solicită ca produsele pescărești cum ar fi conservele de ton importate din Thailanda, care prezintă riscul de a perturba producția din UE și piața pentru astfel de produse, să fie considerate produse sensibile; în plus, consideră că orice decizie privind lărgirea accesului la piața UE a conservelor de ton și a tonului prelucrat din Thailanda ar trebui luată numai în urma unor evaluări riguroase ale impactului și în strânsă colaborare cu industria pentru a analiza și evalua impactul pe care lărgirea accesului îl pot avea asupra industriei de prelucrare și comercializare a produselor piscicole în UE; |
| --- | --- |

1.

solicită ca produsele pescărești cum ar fi conservele de ton importate din Thailanda, care prezintă riscul de a perturba producția din UE și piața pentru astfel de produse, să fie considerate produse sensibile; în plus, consideră că orice decizie privind lărgirea accesului la piața UE a conservelor de ton și a tonului prelucrat din Thailanda ar trebui luată numai în urma unor evaluări riguroase ale impactului și în strânsă colaborare cu industria pentru a analiza și evalua impactul pe care lărgirea accesului îl pot avea asupra industriei de prelucrare și comercializare a produselor piscicole în UE;

| 2. | solicită menținerea tarifelor vamale actuale în ceea ce privește accesul la piața UE al conservelor și preparatelor din pește și fructe de mare din Thailanda și, prin urmare, excluderea produselor în cauză de la reducerea tarifelor; dacă se are în vedere reducerea taxelor vamale, recomandă stabilirea de perioade de tranziție lungi și angajamente de liberalizare parțială, inclusiv impunerea de cote pentru preparatele și conservele de pește și fructe de mare, cu scopul de a proteja competitivitatea industriei europene a tonului și a menține activitatea semnificativă desfășurată de sector și dimensiunea sa socială (25 000 de locuri de muncă directe și 54 000 indirecte) pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

2.

solicită menținerea tarifelor vamale actuale în ceea ce privește accesul la piața UE al conservelor și preparatelor din pește și fructe de mare din Thailanda și, prin urmare, excluderea produselor în cauză de la reducerea tarifelor; dacă se are în vedere reducerea taxelor vamale, recomandă stabilirea de perioade de tranziție lungi și angajamente de liberalizare parțială, inclusiv impunerea de cote pentru preparatele și conservele de pește și fructe de mare, cu scopul de a proteja competitivitatea industriei europene a tonului și a menține activitatea semnificativă desfășurată de sector și dimensiunea sa socială (25 000 de locuri de muncă directe și 54 000 indirecte) pe teritoriul UE;

| 3. | solicită ca, după caz, înainte de aplicarea oricăror concesiuni la nivelul tarifelor sau a oricărei alte norme, să fie realizate evaluări riguroase ale impactului pentru a analiza și evalua consecințele acestora asupra industriei de prelucrare și comercializare a produselor de pescuit în UE; |
| --- | --- |

3.

solicită ca, după caz, înainte de aplicarea oricăror concesiuni la nivelul tarifelor sau a oricărei alte norme, să fie realizate evaluări riguroase ale impactului pentru a analiza și evalua consecințele acestora asupra industriei de prelucrare și comercializare a produselor de pescuit în UE;

| 4. | solicită asigurarea fără excepție a respectării depline a regulilor de origine ferme, coerente și stricte în cazul produselor sensibile și limitarea riguroasă a cumulării la produsele pentru care Thailanda este în primul rând o țară de prelucrare și nu o țară de pescuit; |
| --- | --- |

4.

solicită asigurarea fără excepție a respectării depline a regulilor de origine ferme, coerente și stricte în cazul produselor sensibile și limitarea riguroasă a cumulării la produsele pentru care Thailanda este în primul rând o țară de prelucrare și nu o țară de pescuit;

| 5. | solicită ca importurile de conserve de ton și de alte produse pescărești din Thailanda să fie supuse, în măsura posibilului, acelorași condiții de concurență ca produsele pescărești din UE; consideră că aceasta înseamnă, în special, că ALS trebuie să cuprindă un capitol ambițios privind comerțul și dezvoltarea durabilă, prin care Thailanda să se angajeze să respecte, să promoveze și să aplice standarde de muncă recunoscute la nivel internațional, consacrate în convențiile fundamentale ale OIM, inclusiv cele privind munca forțată și munca copiilor; de asemenea, consideră ar trebui garantate în mod strict respectarea drepturilor omului, protecția mediului, conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor naturale, combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat și respectarea normelor sanitare și fitosanitare ale UE; în acest sens, consideră că Comisia ar trebui să informeze în mod regulat Parlamentul cu privire la respectarea de către Thailanda a obligațiilor menționate anterior; |
| --- | --- |

5.

solicită ca importurile de conserve de ton și de alte produse pescărești din Thailanda să fie supuse, în măsura posibilului, acelorași condiții de concurență ca produsele pescărești din UE; consideră că aceasta înseamnă, în special, că ALS trebuie să cuprindă un capitol ambițios privind comerțul și dezvoltarea durabilă, prin care Thailanda să se angajeze să respecte, să promoveze și să aplice standarde de muncă recunoscute la nivel internațional, consacrate în convențiile fundamentale ale OIM, inclusiv cele privind munca forțată și munca copiilor; de asemenea, consideră ar trebui garantate în mod strict respectarea drepturilor omului, protecția mediului, conservarea și exploatarea sustenabilă a resurselor naturale, combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat și respectarea normelor sanitare și fitosanitare ale UE; în acest sens, consideră că Comisia ar trebui să informeze în mod regulat Parlamentul cu privire la respectarea de către Thailanda a obligațiilor menționate anterior;

| 6. | invită Comisia să se asigure că Regulamentul INN este aplicat efectiv și că negocierile pentru acordul de liber schimb vor avea drept rezultat menționarea explicită a Regulamentului INN în textul acordului; |
| --- | --- |

6.

invită Comisia să se asigure că Regulamentul INN este aplicat efectiv și că negocierile pentru acordul de liber schimb vor avea drept rezultat menționarea explicită a Regulamentului INN în textul acordului;

| 7. | consideră că modul optim de a asigura cooperarea deplină a Thailandei în combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat este de a include în textul ALS o referire explicită la Regulamentul INN; |
| --- | --- |

7.

consideră că modul optim de a asigura cooperarea deplină a Thailandei în combaterea pescuitului ilegal, nedeclarat și nereglementat este de a include în textul ALS o referire explicită la Regulamentul INN;

| 8. | solicită includerea în ALS a obligației de a respecta convențiile Organizației Internaționale a Muncii, precum și sporirea transparenței, controlului, supravegherii și trasabilității în sectorul pescuitului din Thailanda, astfel încât să fie posibilă supravegherea activităților de pescuit; |
| --- | --- |

8.

solicită includerea în ALS a obligației de a respecta convențiile Organizației Internaționale a Muncii, precum și sporirea transparenței, controlului, supravegherii și trasabilității în sectorul pescuitului din Thailanda, astfel încât să fie posibilă supravegherea activităților de pescuit;

| 9. | solicită insistent să se asigure trasabilitatea produselor, acesta reprezentând nu numai un element esențial al protecției sănătății umane și a mediului înconjurător, ci și un factor fundamental și un instrument de bază pentru controlul pescuitului ilegal; |
| --- | --- |

9.

solicită insistent să se asigure trasabilitatea produselor, acesta reprezentând nu numai un element esențial al protecției sănătății umane și a mediului înconjurător, ci și un factor fundamental și un instrument de bază pentru controlul pescuitului ilegal;

| 10. | solicită ca ALS să continue să fie consecvent cu celelalte politici comunitare, și totodată să promoveze strategii de responsabilitate socială a întreprinderilor; solicită stabilirea unor clauze de salvgardare; |
| --- | --- |

10.

solicită ca ALS să continue să fie consecvent cu celelalte politici comunitare, și totodată să promoveze strategii de responsabilitate socială a întreprinderilor; solicită stabilirea unor clauze de salvgardare;

| 11. | subliniază faptul că decizia Parlamentului de a aproba ALS va ține seama de rezultatul general al negocierilor, inclusiv în ceea ce privește sectorul pescuitului; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că decizia Parlamentului de a aproba ALS va ține seama de rezultatul general al negocierilor, inclusiv în ceea ce privește sectorul pescuitului;

| 12. | solicită reciprocitate în ceea ce privește accesul la piețe și eliminarea tuturor cazurilor de discriminare în domeniul serviciilor; |
| --- | --- |

12.

solicită reciprocitate în ceea ce privește accesul la piețe și eliminarea tuturor cazurilor de discriminare în domeniul serviciilor;

| 13. | speră ca Thailanda, în calitatea sa de cel mai mare exportator major de conserve de ton la nivel mondial, să colaboreze cu cele trei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) de ton din regiune și să participe la lucrările acestora, și anume: Comisia interamericană pentru tonul tropical, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului și cu ORGP de ton în Oceanul Indian, din care face parte; |
| --- | --- |

13.

speră ca Thailanda, în calitatea sa de cel mai mare exportator major de conserve de ton la nivel mondial, să colaboreze cu cele trei organizații regionale de gestionare a pescuitului (ORGP) de ton din regiune și să participe la lucrările acestora, și anume: Comisia interamericană pentru tonul tropical, Comisia pentru pescuitul în Oceanul Pacific de Vest și Central și Organizația regională pentru gestionarea pescuitului în sudul Pacificului și cu ORGP de ton în Oceanul Indian, din care face parte;

| 14. | sprijină elaborarea unei politici de conservare și gestionare sustenabilă a resurselor de pescuit; |
| --- | --- |

14.

sprijină elaborarea unei politici de conservare și gestionare sustenabilă a resurselor de pescuit;

| 15. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

15.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 286, 29.10.2008, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0461.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/85 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/85

---

P7_TA(2014)0211

Patrimoniul gastronomic european

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la patrimoniul gastronomic european: aspecte culturale și educative (2013/2181(INI))

(2017/C 378/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul Comisiei sale pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentarăprivind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (COM(2008)0040), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei sale pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentarăprivind propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor referitoare la produsele alimentare (COM(2008)0040),

| — | având în vedere raportul din 2002 privind nutriția al Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2002 privind nutriția al Organizației Națiunilor Unite pentru Educație, Știință și Cultură (UNESCO),

| — | având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) intitulat „Politica în materie de alimentație și nutriție în școli”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) intitulat „Politica în materie de alimentație și nutriție în școli”,

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 30 mai 2007 intitulată „Strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate” (COM(2007)0279), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 30 mai 2007 intitulată „Strategie pentru Europa privind problemele de sănătate legate de alimentație, excesul de greutate și obezitate” (COM(2007)0279),

| — | având în vedere concluziile Conferinței ministeriale europene a OMS privind nutriția și bolile netransmisibile în contextul politicii Sănătatea 2020, care a avut loc în Viena la 4-5 iulie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Conferinței ministeriale europene a OMS privind nutriția și bolile netransmisibile în contextul politicii Sănătatea 2020, care a avut loc în Viena la 4-5 iulie 2013,

| — | având în vedere Convenția UNESCO din 17 octombrie 2003 pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO din 17 octombrie 2003 pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial,

| — | având în vedere înscrierea regimului alimentar mediteraneean pe lista reprezentativă UNESCO a patrimoniului cultural imaterial al umanității, din 16 noiembrie 2010 și din 4 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere înscrierea regimului alimentar mediteraneean pe lista reprezentativă UNESCO a patrimoniului cultural imaterial al umanității, din 16 noiembrie 2010 și din 4 decembrie 2013,

| — | având în vedere înscrierea bucătăriei gastronomice franțuzești pe lista reprezentativă UNESCO a patrimoniului cultural imaterial al umanității (decizia 5.COM 6.14), |
| --- | --- |

—

având în vedere înscrierea bucătăriei gastronomice franțuzești pe lista reprezentativă UNESCO a patrimoniului cultural imaterial al umanității (decizia 5.COM 6.14),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0127/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație (A7-0127/2014),

Aspecte educative

| A. | întrucât starea de sănătate și bunăstarea populației, atât cele prezente, cât și cele viitoare, sunt strâns condiționate de tipul de alimentație și de mediul înconjurător și, prin urmare, de metodele practicate în agricultură, pescuit și creșterea animalelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât starea de sănătate și bunăstarea populației, atât cele prezente, cât și cele viitoare, sunt strâns condiționate de tipul de alimentație și de mediul înconjurător și, prin urmare, de metodele practicate în agricultură, pescuit și creșterea animalelor;

| B. | întrucât OMS, în cadrul inițiativei sale mondiale privind sănătatea în școli, consideră că instituțiile de învățământ reprezintă un spațiu important pentru achiziționarea de cunoștințe teoretice și practice cu privire la sănătate, nutriție, alimentație și gastronomie; |
| --- | --- |

B.

întrucât OMS, în cadrul inițiativei sale mondiale privind sănătatea în școli, consideră că instituțiile de învățământ reprezintă un spațiu important pentru achiziționarea de cunoștințe teoretice și practice cu privire la sănătate, nutriție, alimentație și gastronomie;

| C. | întrucât alimentația necorespunzătoare poate avea consecințe dramatice; întrucât, cu ocazia Conferinței ministeriale europene a OMS din iulie 2013, miniștrii europeni ai sănătății au făcut apel la o mobilizare largă „pentru a lupta împotriva obezității și a alimentației necorespunzătoare”, cauzele unei epidemii de boli netransmisibile precum afecțiunile cardiovasculare, diabetul și cancerul; |
| --- | --- |

C.

întrucât alimentația necorespunzătoare poate avea consecințe dramatice; întrucât, cu ocazia Conferinței ministeriale europene a OMS din iulie 2013, miniștrii europeni ai sănătății au făcut apel la o mobilizare largă „pentru a lupta împotriva obezității și a alimentației necorespunzătoare”, cauzele unei epidemii de boli netransmisibile precum afecțiunile cardiovasculare, diabetul și cancerul;

| D. | întrucât stereotipurile predominante în societate legate de imaginea corpului și hrană pot determina tulburări majore de alimentație și de ordin psihologic precum anorexia și bulimia; întrucât, de acum înainte, este important să se abordeze aceste probleme, în special în rândul adolescenților; |
| --- | --- |

D.

întrucât stereotipurile predominante în societate legate de imaginea corpului și hrană pot determina tulburări majore de alimentație și de ordin psihologic precum anorexia și bulimia; întrucât, de acum înainte, este important să se abordeze aceste probleme, în special în rândul adolescenților;

| E. | întrucât, conform Consiliului european de informare alimentară, în 2006 circa 33 de milioane de persoane din Europa erau supuse unor riscuri de malnutriție; întrucât situația s-a agravat de la începutul crizei; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform Consiliului european de informare alimentară, în 2006 circa 33 de milioane de persoane din Europa erau supuse unor riscuri de malnutriție; întrucât situația s-a agravat de la începutul crizei;

| F. | întrucât copilăria reprezintă o perioadă determinantă pentru inculcarea comportamentelor sănătoase și a cunoștințelor pentru a adopta un stil de viață sănătos și întrucât școala reprezintă unul dintre locurile în care se pot întreprinde acțiuni eficace pentru a modela pe termen lung comportamentele sănătoase pentru noile generații; |
| --- | --- |

F.

întrucât copilăria reprezintă o perioadă determinantă pentru inculcarea comportamentelor sănătoase și a cunoștințelor pentru a adopta un stil de viață sănătos și întrucât școala reprezintă unul dintre locurile în care se pot întreprinde acțiuni eficace pentru a modela pe termen lung comportamentele sănătoase pentru noile generații;

| G. | întrucât centrele școlare dispun de spații și de instrumente care pot promova cunoașterea și folosirea alimentelor, precum și crearea de comportamente alimentare care, alături de realizarea unei activități fizice moderate și regulate, constituie un stil de viață sănătos; |
| --- | --- |

G.

întrucât centrele școlare dispun de spații și de instrumente care pot promova cunoașterea și folosirea alimentelor, precum și crearea de comportamente alimentare care, alături de realizarea unei activități fizice moderate și regulate, constituie un stil de viață sănătos;

| H. | întrucât informarea, educația și sensibilizarea fac parte din strategia Uniunii Europene de sprijinire a statelor membre în reducerea efectelor nocive asociate consumului de alcool (COM(2006)0625) și întrucât această strategie identifică modelele de consum adecvate; întrucât, la 5 iunie 2001, Consiliul a emis o recomandare privind consumul de alcool de către tineri și, în special, de către copii și adolescenți, în care este menționată promovarea educației prin intermediul unei abordări multisectoriale; |
| --- | --- |

H.

întrucât informarea, educația și sensibilizarea fac parte din strategia Uniunii Europene de sprijinire a statelor membre în reducerea efectelor nocive asociate consumului de alcool (COM(2006)0625) și întrucât această strategie identifică modelele de consum adecvate; întrucât, la 5 iunie 2001, Consiliul a emis o recomandare privind consumul de alcool de către tineri și, în special, de către copii și adolescenți, în care este menționată promovarea educației prin intermediul unei abordări multisectoriale;

| I. | întrucât, la reuniunea rețelei europene a fundațiilor care se ocupă de nutriție (European Nutrition Foundations Network, ENF), reuniune cu tema „Alimentația în școlile din Europa: rolul fundațiilor”, s-a constatat că este necesar să se introducă alimentația în programa școlară, atât în ceea ce privește nutriția, cât și gastronomia, și s-a hotărât, în unanimitate, ca această problemă să fie adusă în atenția unor organisme ca Parlamentul European și Comisia; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la reuniunea rețelei europene a fundațiilor care se ocupă de nutriție (European Nutrition Foundations Network, ENF), reuniune cu tema „Alimentația în școlile din Europa: rolul fundațiilor”, s-a constatat că este necesar să se introducă alimentația în programa școlară, atât în ceea ce privește nutriția, cât și gastronomia, și s-a hotărât, în unanimitate, ca această problemă să fie adusă în atenția unor organisme ca Parlamentul European și Comisia;

| J. | întrucât diferite țări au promovat, prin intermediul a diverse instituții interne, recunoașterea regimului alimentar mediteraneean ca făcând parte din patrimoniul cultural imaterial al umanității UNESCO, ceea ce înseamnă promovarea și stabilirea unor modele de comportament care să garanteze un stil de viață sănătos, dintr-o perspectivă globală, ținând seama de aspectele educative, alimentare, școlare, familiale, nutriționale, teritoriale, peisagistice etc.; |
| --- | --- |

J.

întrucât diferite țări au promovat, prin intermediul a diverse instituții interne, recunoașterea regimului alimentar mediteraneean ca făcând parte din patrimoniul cultural imaterial al umanității UNESCO, ceea ce înseamnă promovarea și stabilirea unor modele de comportament care să garanteze un stil de viață sănătos, dintr-o perspectivă globală, ținând seama de aspectele educative, alimentare, școlare, familiale, nutriționale, teritoriale, peisagistice etc.;

| K. | întrucât regimul alimentar mediteraneean este un model alimentar și un stil de viață echilibrat și sănătos, care are legătură directă cu prevenirea bolilor cronice și cu promovarea sănătății, atât la nivelul școlii, cât și al familiei; |
| --- | --- |

K.

întrucât regimul alimentar mediteraneean este un model alimentar și un stil de viață echilibrat și sănătos, care are legătură directă cu prevenirea bolilor cronice și cu promovarea sănătății, atât la nivelul școlii, cât și al familiei;

| L. | întrucât programele europene „Alimentație în școli” încearcă să se asigure că mâncarea servită în cantinele școlare conține toate elementele necesare pentru o alimentație de calitate și echilibrată; întrucât educația, în sensul cel mai amplu al cuvântului, incluzând domeniul alimentar, servește la consolidarea, în rândul școlarilor, a conceptului de stil de viață sănătos, bazat pe un regim alimentar echilibrat; |
| --- | --- |

L.

întrucât programele europene „Alimentație în școli” încearcă să se asigure că mâncarea servită în cantinele școlare conține toate elementele necesare pentru o alimentație de calitate și echilibrată; întrucât educația, în sensul cel mai amplu al cuvântului, incluzând domeniul alimentar, servește la consolidarea, în rândul școlarilor, a conceptului de stil de viață sănătos, bazat pe un regim alimentar echilibrat;

| M. | întrucât o educație nutrițională serioasă informează cetățenii despre aspecte precum corelația dintre alimente, durabilitatea alimentară și starea de sănătate a planetei; |
| --- | --- |

M.

întrucât o educație nutrițională serioasă informează cetățenii despre aspecte precum corelația dintre alimente, durabilitatea alimentară și starea de sănătate a planetei;

| N. | întrucât creșterea prețurilor la cantinele școlare și la alimente în general împiedică un număr mare de familii, în special pe copii, să aibă acces la o hrană echilibrată și de calitate; |
| --- | --- |

N.

întrucât creșterea prețurilor la cantinele școlare și la alimente în general împiedică un număr mare de familii, în special pe copii, să aibă acces la o hrană echilibrată și de calitate;

| O. | întrucât mass-media și publicitatea influențează tiparele de consum ale cetățenilor; |
| --- | --- |

O.

întrucât mass-media și publicitatea influențează tiparele de consum ale cetățenilor;

| P. | întrucât, dacă oamenii își doresc să aibă șansa de a cunoaște în detaliu produsele utilizate și calitățile lor intrinseci și gustative, este primordială dezvoltarea unor sisteme de etichetare adecvată și clară pentru orice consumator cu privire la compoziția produselor și la proveniența lor; |
| --- | --- |

P.

întrucât, dacă oamenii își doresc să aibă șansa de a cunoaște în detaliu produsele utilizate și calitățile lor intrinseci și gustative, este primordială dezvoltarea unor sisteme de etichetare adecvată și clară pentru orice consumator cu privire la compoziția produselor și la proveniența lor;

| Q. | întrucât formarea lucrătorilor din sectorul gastronomiei contribuie la transmiterea, valorificarea, durabilitatea și dezvoltarea gastronomiei europene; |
| --- | --- |

Q.

întrucât formarea lucrătorilor din sectorul gastronomiei contribuie la transmiterea, valorificarea, durabilitatea și dezvoltarea gastronomiei europene;

Aspecte culturale

| R. | întrucât gastronomia reprezintă totalul cunoștințelor, experiențelor, artelor și meseriilor care permit oamenilor să mănânce în mod sănătos și plăcut; |
| --- | --- |

R.

întrucât gastronomia reprezintă totalul cunoștințelor, experiențelor, artelor și meseriilor care permit oamenilor să mănânce în mod sănătos și plăcut;

| S. | întrucât gastronomia face parte din identitatea noastră și este un element esențial al patrimoniului cultural european și o parte esențială a patrimoniului cultural al statelor membre; |
| --- | --- |

S.

întrucât gastronomia face parte din identitatea noastră și este un element esențial al patrimoniului cultural european și o parte esențială a patrimoniului cultural al statelor membre;

| T. | întrucât UE a promovat identificarea, apărarea și protecția internațională a indicațiilor geografice, a denumirilor de origine și a specialităților tradiționale ale produselor agroalimentare; |
| --- | --- |

T.

întrucât UE a promovat identificarea, apărarea și protecția internațională a indicațiilor geografice, a denumirilor de origine și a specialităților tradiționale ale produselor agroalimentare;

| U. | întrucât gastronomia nu este numai o artă de elită bazată pe prepararea atentă a hranei, ci și un mod de a recunoaște valoarea materiilor prime pe care le folosește, calitatea lor și necesitatea excelenței în toate etapele de prelucrare a alimentelor, concept care include respectul pentru animale și pentru natură; |
| --- | --- |

U.

întrucât gastronomia nu este numai o artă de elită bazată pe prepararea atentă a hranei, ci și un mod de a recunoaște valoarea materiilor prime pe care le folosește, calitatea lor și necesitatea excelenței în toate etapele de prelucrare a alimentelor, concept care include respectul pentru animale și pentru natură;

| V. | întrucât gastronomia este strâns legată de agricultura practicată în diverse regiuni europene și de produsele locale; |
| --- | --- |

V.

întrucât gastronomia este strâns legată de agricultura practicată în diverse regiuni europene și de produsele locale;

| W. | întrucât este important să se păstreze ritualurile și obiceiurile care au legătură cu gastronomia locală și regională, de exemplu, și să se încurajeze dezvoltarea gastronomiei europene; |
| --- | --- |

W.

întrucât este important să se păstreze ritualurile și obiceiurile care au legătură cu gastronomia locală și regională, de exemplu, și să se încurajeze dezvoltarea gastronomiei europene;

| X. | întrucât gastronomia este una dintre manifestările culturale cele mai importante ale ființei umane și întrucât prin acest termen nu trebuie să se înțeleagă numai așa-numita „haute cuisine” (bucătăria de lux), ci și toate expresiile culinare ale diverselor regiuni și pături sociale, inclusiv cele care au legătură cu bucătăria autohtonă; |
| --- | --- |

X.

întrucât gastronomia este una dintre manifestările culturale cele mai importante ale ființei umane și întrucât prin acest termen nu trebuie să se înțeleagă numai așa-numita „haute cuisine” (bucătăria de lux), ci și toate expresiile culinare ale diverselor regiuni și pături sociale, inclusiv cele care au legătură cu bucătăria autohtonă;

| Y. | întrucât supraviețuirea bucătăriei tipice care face parte din patrimoniul nostru culinar și cultural este pusă deseori în pericol de invazia alimentelor standardizate; |
| --- | --- |

Y.

întrucât supraviețuirea bucătăriei tipice care face parte din patrimoniul nostru culinar și cultural este pusă deseori în pericol de invazia alimentelor standardizate;

| Z. | întrucât calitatea, reputația și diversitatea gastronomiei europene necesită o producție alimentară europeană de calitate și în cantitate suficientă; |
| --- | --- |

Z.

întrucât calitatea, reputația și diversitatea gastronomiei europene necesită o producție alimentară europeană de calitate și în cantitate suficientă;

| AA. | întrucât gastronomia se identifică cu diferitele aspecte ale alimentației și întrucât cei trei piloni fundamentali ai săi sunt sănătatea, obiceiurile alimentare și plăcerea; întrucât artele culinare reprezintă, în numeroase țări, un vector de convivialitate și un monument important de sociabilitate; întrucât experimentarea diverselor culturi gastronomice este o formă de schimb cultural; întrucât gastronomia are, de asemenea, un impact pozitiv asupra relațiilor sociale și de familie; |
| --- | --- |

AA.

întrucât gastronomia se identifică cu diferitele aspecte ale alimentației și întrucât cei trei piloni fundamentali ai săi sunt sănătatea, obiceiurile alimentare și plăcerea; întrucât artele culinare reprezintă, în numeroase țări, un vector de convivialitate și un monument important de sociabilitate; întrucât experimentarea diverselor culturi gastronomice este o formă de schimb cultural; întrucât gastronomia are, de asemenea, un impact pozitiv asupra relațiilor sociale și de familie;

| AB. | întrucât recunoașterea de către UNESCO a regimului alimentar mediteraneean ca parte din patrimoniul cultural imaterial este importantă deoarece se consideră că acest regim reprezintă un ansamblu de cunoștințe, competențe, practici, ritualuri, tradiții și simboluri asociate cu culturi și recolte agricole, cu pescuitul și creșterea animalelor și, de asemenea, cu forma de conservare, prelucrare, preparare, distribuție și consum de alimente; |
| --- | --- |

AB.

întrucât recunoașterea de către UNESCO a regimului alimentar mediteraneean ca parte din patrimoniul cultural imaterial este importantă deoarece se consideră că acest regim reprezintă un ansamblu de cunoștințe, competențe, practici, ritualuri, tradiții și simboluri asociate cu culturi și recolte agricole, cu pescuitul și creșterea animalelor și, de asemenea, cu forma de conservare, prelucrare, preparare, distribuție și consum de alimente;

| AC. | întrucât obiceiurile alimentare ale popoarelor europene sunt o moștenire socioculturală bogată pe care avem obligația de a o transmite din generație în generație; întrucât școlile, împreună cu familiile, sunt locul potrivit pentru dobândirea acestor cunoștințe; |
| --- | --- |

AC.

întrucât obiceiurile alimentare ale popoarelor europene sunt o moștenire socioculturală bogată pe care avem obligația de a o transmite din generație în generație; întrucât școlile, împreună cu familiile, sunt locul potrivit pentru dobândirea acestor cunoștințe;

| AD. | întrucât gastronomia devine una dintre principalele reclame în materie de turism și întrucât interacțiunea dintre turism, gastronomie și nutriție are un efect foarte benefic asupra promovării turismului; |
| --- | --- |

AD.

întrucât gastronomia devine una dintre principalele reclame în materie de turism și întrucât interacțiunea dintre turism, gastronomie și nutriție are un efect foarte benefic asupra promovării turismului;

| AE. | întrucât este important să se transmită generațiilor viitoare bogățiile gastronomiei din regiunea lor și, în general, ale gastronomiei europene; |
| --- | --- |

AE.

întrucât este important să se transmită generațiilor viitoare bogățiile gastronomiei din regiunea lor și, în general, ale gastronomiei europene;

| AF. | întrucât gastronomia contribuie la promovarea patrimoniului regional; |
| --- | --- |

AF.

întrucât gastronomia contribuie la promovarea patrimoniului regional;

| AG. | întrucât este esențial să se promoveze produsele locale și regionale în vederea conservării patrimoniului nostru gastronomic, pe de o parte, și a garantării unei remunerări echitabile a producătorilor și a accesibilității cât mai mari a acestor produse, pe de altă parte; |
| --- | --- |

AG.

întrucât este esențial să se promoveze produsele locale și regionale în vederea conservării patrimoniului nostru gastronomic, pe de o parte, și a garantării unei remunerări echitabile a producătorilor și a accesibilității cât mai mari a acestor produse, pe de altă parte;

| AH. | întrucât gastronomia este o sursă de bogății culturale, dar și economice pentru regiunile UE; |
| --- | --- |

AH.

întrucât gastronomia este o sursă de bogății culturale, dar și economice pentru regiunile UE;

| AI. | întrucât patrimoniul european este constituit dintr-o serie de elemente materiale și imateriale și, în cazul gastronomiei și al alimentației, acesta este constituit și din teritoriul și peisajul de unde provin produsele pentru consum; |
| --- | --- |

AI.

întrucât patrimoniul european este constituit dintr-o serie de elemente materiale și imateriale și, în cazul gastronomiei și al alimentației, acesta este constituit și din teritoriul și peisajul de unde provin produsele pentru consum;

| AJ. | întrucât perenitatea, diversitatea și bogăția culturală a gastronomiei europene se bazează pe o producție locală de calitate, |
| --- | --- |

AJ.

întrucât perenitatea, diversitatea și bogăția culturală a gastronomiei europene se bazează pe o producție locală de calitate,

Aspecte educative

| 1. | solicită statelor membre să includă în educația copiilor încă de la vârste fragede studiul și experiența senzorială a hranei și cunoștințe despre nutriția și obiceiurile alimentare sănătoase, incluzând aspecte istorice, geografice, culturale și empirice, ca mijloc de a contribui la îmbunătățirea stării de sănătate și a bunăstării populației; salută programele de educație gastronomică desfășurate în școli de anumite state membre, unele realizate în colaborare cu bucătari de renume; subliniază importanța de a combina educația în vederea unei alimentații sănătoase cu combaterea stereotipurilor care pot genera tulburări de alimentație și psihologice majore, precum anorexia și bulimia; |
| --- | --- |

1.

solicită statelor membre să includă în educația copiilor încă de la vârste fragede studiul și experiența senzorială a hranei și cunoștințe despre nutriția și obiceiurile alimentare sănătoase, incluzând aspecte istorice, geografice, culturale și empirice, ca mijloc de a contribui la îmbunătățirea stării de sănătate și a bunăstării populației; salută programele de educație gastronomică desfășurate în școli de anumite state membre, unele realizate în colaborare cu bucătari de renume; subliniază importanța de a combina educația în vederea unei alimentații sănătoase cu combaterea stereotipurilor care pot genera tulburări de alimentație și psihologice majore, precum anorexia și bulimia;

| 2. | subliniază, de asemenea, importanța de a pune în aplicare recomandările OMS privind lupta împotriva obezității și a alimentației necorespunzătoare; își exprimă îngrijorarea cu privire la problema malnutriției în Europa și a intensificării acesteia încă de la începutul crizei și insistă ca statele membre să permită tuturor o alimentație sănătoasă, în special asigurând cantine școlare sau municipale de calitate și accesibile tuturor; |
| --- | --- |

2.

subliniază, de asemenea, importanța de a pune în aplicare recomandările OMS privind lupta împotriva obezității și a alimentației necorespunzătoare; își exprimă îngrijorarea cu privire la problema malnutriției în Europa și a intensificării acesteia încă de la începutul crizei și insistă ca statele membre să permită tuturor o alimentație sănătoasă, în special asigurând cantine școlare sau municipale de calitate și accesibile tuturor;

| 3. | în plus, semnalează că este necesar ca programa școlară să fie îmbogățită cu informații despre cultura gastronomică, în special cea locală, procesul de preparare, producție, conservare și distribuire a alimentelor, influențele lor socioculturale și drepturile consumatorului; sugerează statelor membre să includă în programele lor pedagogice ateliere bazate pe dezvoltarea simțurilor, în special a gustului, care să combine informații privind beneficiile nutriționale ale alimentelor și privind patrimoniul gastronomic regional și național; |
| --- | --- |

3.

în plus, semnalează că este necesar ca programa școlară să fie îmbogățită cu informații despre cultura gastronomică, în special cea locală, procesul de preparare, producție, conservare și distribuire a alimentelor, influențele lor socioculturale și drepturile consumatorului; sugerează statelor membre să includă în programele lor pedagogice ateliere bazate pe dezvoltarea simțurilor, în special a gustului, care să combine informații privind beneficiile nutriționale ale alimentelor și privind patrimoniul gastronomic regional și național;

| 4. | reamintește faptul că, în unele țări, nutriția este introdusă deja ca materie în programa școlară, în timp ce în alte state membre nu este materie obligatorie ca atare, ci se predă prin mijloace diferite, cum ar fi programele autorităților locale sau ale entităților private; |
| --- | --- |

4.

reamintește faptul că, în unele țări, nutriția este introdusă deja ca materie în programa școlară, în timp ce în alte state membre nu este materie obligatorie ca atare, ci se predă prin mijloace diferite, cum ar fi programele autorităților locale sau ale entităților private;

| 5. | reamintește că este necesar ca în școli să se asigure educația referitoare la nutriție și la o alimentație corectă, sănătoasă și plăcută; |
| --- | --- |

5.

reamintește că este necesar ca în școli să se asigure educația referitoare la nutriție și la o alimentație corectă, sănătoasă și plăcută;

| 6. | subliniază că practicarea sportului și a activității fizice ar trebui promovată în școlile primare și gimnaziale din întreaga UE; |
| --- | --- |

6.

subliniază că practicarea sportului și a activității fizice ar trebui promovată în școlile primare și gimnaziale din întreaga UE;

| 7. | reamintește faptul că o alimentație corectă a copiilor le crește bunăstarea și le îmbunătățește capacitatea de învățare, le întărește sistemul imunitar și promovează o dezvoltare armonioasă; |
| --- | --- |

7.

reamintește faptul că o alimentație corectă a copiilor le crește bunăstarea și le îmbunătățește capacitatea de învățare, le întărește sistemul imunitar și promovează o dezvoltare armonioasă;

| 8. | subliniază faptul că obiceiurile alimentare dobândite în copilărie pot influența preferințele alimentare și alegerea alimentelor, precum și metodele de preparare și de consum al acestora la vârsta adultă; prin urmare, copilăria este un moment-cheie pentru educarea gustului, iar școala are un rol important în a-i face pe elevi să descopere diversitatea produselor și a gastronomiei; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că obiceiurile alimentare dobândite în copilărie pot influența preferințele alimentare și alegerea alimentelor, precum și metodele de preparare și de consum al acestora la vârsta adultă; prin urmare, copilăria este un moment-cheie pentru educarea gustului, iar școala are un rol important în a-i face pe elevi să descopere diversitatea produselor și a gastronomiei;

| 9. | reamintește că se recomandă elaborarea de programe de educație și sensibilizare cu privire la consecințele consumului inadecvat de băuturi alcoolice și de promovare a modelelor corecte de consum inteligent prin cunoașterea caracteristicilor speciale ale vinurilor, a indicațiilor geografice, a varietăților de struguri, a proceselor de producție și a semnificației mențiunilor tradiționale; |
| --- | --- |

9.

reamintește că se recomandă elaborarea de programe de educație și sensibilizare cu privire la consecințele consumului inadecvat de băuturi alcoolice și de promovare a modelelor corecte de consum inteligent prin cunoașterea caracteristicilor speciale ale vinurilor, a indicațiilor geografice, a varietăților de struguri, a proceselor de producție și a semnificației mențiunilor tradiționale;

| 10. | solicită Comisiei să încurajeze proiecte de schimb de informații și de practici în domeniul nutriției, alimentației și gastronomiei, de exemplu în cadrul liniei Comenius (educația școlară) a programului Erasmus+; în plus, solicită UE și statelor membre să promoveze schimburile interculturale dintre sectoarele legate de alimentația publică, alimentație și gastronomie, profitând de oportunitățile oferite de programul Erasmus+ în materie de formare de calitate, mobilitate și stagii pentru studenți și profesioniști; |
| --- | --- |

10.

solicită Comisiei să încurajeze proiecte de schimb de informații și de practici în domeniul nutriției, alimentației și gastronomiei, de exemplu în cadrul liniei Comenius (educația școlară) a programului Erasmus+; în plus, solicită UE și statelor membre să promoveze schimburile interculturale dintre sectoarele legate de alimentația publică, alimentație și gastronomie, profitând de oportunitățile oferite de programul Erasmus+ în materie de formare de calitate, mobilitate și stagii pentru studenți și profesioniști;

| 11. | remarcă faptul că pentru educația în materie de nutriție și de gastronomie, inclusiv în ceea ce privește respectul pentru natură și mediu, trebuie să se conteze pe participarea familiei, a profesorilor, a comunității educaționale, a canalelor de informare și a tuturor profesioniștilor implicați în educație; |
| --- | --- |

11.

remarcă faptul că pentru educația în materie de nutriție și de gastronomie, inclusiv în ceea ce privește respectul pentru natură și mediu, trebuie să se conteze pe participarea familiei, a profesorilor, a comunității educaționale, a canalelor de informare și a tuturor profesioniștilor implicați în educație;

| 12. | subliniază utilitatea tehnologiilor informației și comunicației (TIC) pentru învățare, drept un instrument pedagogic util; încurajează crearea unor platforme interactive care să vizeze facilitarea accesului la patrimoniul gastronomic european, național și regional și a răspândirii acestuia, pentru a promova conservarea și transmiterea cunoștințelor specifice tradiționale între profesioniști, artizani și cetățeni; |
| --- | --- |

12.

subliniază utilitatea tehnologiilor informației și comunicației (TIC) pentru învățare, drept un instrument pedagogic util; încurajează crearea unor platforme interactive care să vizeze facilitarea accesului la patrimoniul gastronomic european, național și regional și a răspândirii acestuia, pentru a promova conservarea și transmiterea cunoștințelor specifice tradiționale între profesioniști, artizani și cetățeni;

| 13. | solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să aibă în vedere un control mai strict al informațiilor și publicității despre produse alimentare, în special din perspectiva nutriției; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei, Consiliului și statelor membre să aibă în vedere un control mai strict al informațiilor și publicității despre produse alimentare, în special din perspectiva nutriției;

| 14. | reamintește statelor membre să asigure interzicerea în școli a oricărei publicități sau sponsorizări pentru produsele de tip junk food; |
| --- | --- |

14.

reamintește statelor membre să asigure interzicerea în școli a oricărei publicități sau sponsorizări pentru produsele de tip junk food;

| 15. | solicită statelor membre să asigure o formare adecvată a profesorilor, în colaborare cu nutriționiști și cu medici, pentru ca aceștia să poată preda corect în școli și universități științele alimentației; reamintește că nutriția și mediul sunt codependente și solicită, prin urmare, de asemenea, actualizarea cunoștințelor despre mediul natural; |
| --- | --- |

15.

solicită statelor membre să asigure o formare adecvată a profesorilor, în colaborare cu nutriționiști și cu medici, pentru ca aceștia să poată preda corect în școli și universități științele alimentației; reamintește că nutriția și mediul sunt codependente și solicită, prin urmare, de asemenea, actualizarea cunoștințelor despre mediul natural;

| 16. | invită Comisia și Consiliul să studieze sistemele de formare a profesioniștilor în domeniul gastronomiei; încurajează statele membre să promoveze aceste formări; subliniază că este important ca aceste acțiuni de formare să trateze gastronomia locală și europeană, diversitatea produselor, procesele de preparare, producere, conservare și distribuție a produselor alimentare; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia și Consiliul să studieze sistemele de formare a profesioniștilor în domeniul gastronomiei; încurajează statele membre să promoveze aceste formări; subliniază că este important ca aceste acțiuni de formare să trateze gastronomia locală și europeană, diversitatea produselor, procesele de preparare, producere, conservare și distribuție a produselor alimentare;

| 17. | insistă că este important ca acțiunile de formare a profesioniștilor în domeniul gastronomiei să pună accentul pe produsele „făcute în casă”, precum și pe o producție locală și variată; |
| --- | --- |

17.

insistă că este important ca acțiunile de formare a profesioniștilor în domeniul gastronomiei să pună accentul pe produsele „făcute în casă”, precum și pe o producție locală și variată;

| 18. | cere statelor membre să facă schimb de cunoștințe și de bune practici în materie de activități legate de gastronomie prin intermediul educației și să facă posibilă cunoașterea gastronomică în diferite regiuni; solicită, de asemenea, să se organizeze schimburi de bune practici sau să se acorde atenție scurtării lanțul alimentar, insistând asupra producției locale și de sezon; |
| --- | --- |

18.

cere statelor membre să facă schimb de cunoștințe și de bune practici în materie de activități legate de gastronomie prin intermediul educației și să facă posibilă cunoașterea gastronomică în diferite regiuni; solicită, de asemenea, să se organizeze schimburi de bune practici sau să se acorde atenție scurtării lanțul alimentar, insistând asupra producției locale și de sezon;

| 19. | atrage atenția asupra necesității de a promova o alimentație sănătoasă în școli, folosind programele de finanțare din cadrul politicii agricole comune pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

19.

atrage atenția asupra necesității de a promova o alimentație sănătoasă în școli, folosind programele de finanțare din cadrul politicii agricole comune pentru perioada 2014-2020;

| 20. | reamintește că recunoașterea regimului alimentar mediteraneean și a bucătăriei gastronomice franțuzești ca parte din patrimoniul cultural imaterial al umanității de către UNESCO a determinat înființarea de instituții și organisme care promovează cunoașterea, practicarea și educarea în spiritul valorilor și al obiceiurilor unui regim alimentar echilibrat și sănătos; |
| --- | --- |

20.

reamintește că recunoașterea regimului alimentar mediteraneean și a bucătăriei gastronomice franțuzești ca parte din patrimoniul cultural imaterial al umanității de către UNESCO a determinat înființarea de instituții și organisme care promovează cunoașterea, practicarea și educarea în spiritul valorilor și al obiceiurilor unui regim alimentar echilibrat și sănătos;

Aspecte culturale

| 21. | subliniază necesitatea de a răspândi informații privind varietatea și calitatea regiunilor, ale peisajelor și ale produselor care stau la baza gastronomiei europene, care face parte din patrimoniul nostru cultural și care constituie, de asemenea, un stil de viață unic, recunoscut la nivel internațional; subliniază că aceasta necesită uneori respectarea obiceiurilor locale; |
| --- | --- |

21.

subliniază necesitatea de a răspândi informații privind varietatea și calitatea regiunilor, ale peisajelor și ale produselor care stau la baza gastronomiei europene, care face parte din patrimoniul nostru cultural și care constituie, de asemenea, un stil de viață unic, recunoscut la nivel internațional; subliniază că aceasta necesită uneori respectarea obiceiurilor locale;

| 22. | subliniază faptul că gastronomia este un instrument care poate fi utilizat la dezvoltarea creșterii economice și a locurilor de muncă într-o gamă largă de sectoare economice, atât în industrie, cât și în alimentația publică, turism, sectorul agroalimentar și cercetare; ia act de faptul că gastronomia poate dezvolta, de asemenea, simțul protejării naturii și a mediului, care garantează că alimentele au un gust mai autentic și că sunt mai puțin procesate cu aditivi sau conservanți; |
| --- | --- |

22.

subliniază faptul că gastronomia este un instrument care poate fi utilizat la dezvoltarea creșterii economice și a locurilor de muncă într-o gamă largă de sectoare economice, atât în industrie, cât și în alimentația publică, turism, sectorul agroalimentar și cercetare; ia act de faptul că gastronomia poate dezvolta, de asemenea, simțul protejării naturii și a mediului, care garantează că alimentele au un gust mai autentic și că sunt mai puțin procesate cu aditivi sau conservanți;

| 23. | subliniază importanța gastronomiei în promovarea sectorului hotelier pe teritoriul Europei și viceversa; |
| --- | --- |

23.

subliniază importanța gastronomiei în promovarea sectorului hotelier pe teritoriul Europei și viceversa;

| 24. | recunoaște rolul pe care îl joacă bucătarii calificați și talentați în păstrarea și exportarea patrimoniului nostru gastronomic și importanța menținerii expertizei noastre culinare ca factor-cheie cu valoare adăugată atât din punct de vedere educațional, cât și economic; |
| --- | --- |

24.

recunoaște rolul pe care îl joacă bucătarii calificați și talentați în păstrarea și exportarea patrimoniului nostru gastronomic și importanța menținerii expertizei noastre culinare ca factor-cheie cu valoare adăugată atât din punct de vedere educațional, cât și economic;

| 25. | salută inițiativele destinate promovării patrimoniului gastronomic european, cum sunt târgurile și festivalurile gastronomice locale și regionale care consolidează conceptul de proximitate ca element de respectare a mediului înconjurător și care reprezintă o garanție pentru o mai mare încredere a consumatorului; încurajează aceste inițiative să includă o dimensiune europeană; |
| --- | --- |

25.

salută inițiativele destinate promovării patrimoniului gastronomic european, cum sunt târgurile și festivalurile gastronomice locale și regionale care consolidează conceptul de proximitate ca element de respectare a mediului înconjurător și care reprezintă o garanție pentru o mai mare încredere a consumatorului; încurajează aceste inițiative să includă o dimensiune europeană;

| 26. | salută cele trei sisteme ale UE de indicații geografice și specialități tradiționale, cunoscute ca denumire de origine protejată (DOP), indicație geografică protejată (IGP) și specialitate tradițională garantată (STG), care sporesc valoarea produselor agricole europene la nivelul UE și la nivel internațional; invită statele membre și regiunile să elaboreze etichete DOP comune, în special etichete DOP comune pentru produse de același tip provenite din zone geografice transfrontaliere; |
| --- | --- |

26.

salută cele trei sisteme ale UE de indicații geografice și specialități tradiționale, cunoscute ca denumire de origine protejată (DOP), indicație geografică protejată (IGP) și specialitate tradițională garantată (STG), care sporesc valoarea produselor agricole europene la nivelul UE și la nivel internațional; invită statele membre și regiunile să elaboreze etichete DOP comune, în special etichete DOP comune pentru produse de același tip provenite din zone geografice transfrontaliere;

| 27. | salută inițiative precum „Slow Food”, care permit tuturor persoanelor să învețe să aprecieze importanța socială și culturală a hranei, precum și inițiativa „Wine in moderation” care promovează un stil de viață și un consum moderat de băuturi alcoolice; |
| --- | --- |

27.

salută inițiative precum „Slow Food”, care permit tuturor persoanelor să învețe să aprecieze importanța socială și culturală a hranei, precum și inițiativa „Wine in moderation” care promovează un stil de viață și un consum moderat de băuturi alcoolice;

| 28. | subliniază, de asemenea, rolul pe care îl au academiile de gastronomie, Federația Europeană a Asociațiilor de Nutriție și Academia Internațională de Gastronomie, cu sediul în Paris, în studierea și răspândirea patrimoniului gastronomic; |
| --- | --- |

28.

subliniază, de asemenea, rolul pe care îl au academiile de gastronomie, Federația Europeană a Asociațiilor de Nutriție și Academia Internațională de Gastronomie, cu sediul în Paris, în studierea și răspândirea patrimoniului gastronomic;

| 29. | cere statelor membre să elaboreze și să pună în aplicare politici destinate îmbunătățirii calitative și cantitative a industriei gastronomice în sine și în relația sa cu oferta turistică, în cadrul dezvoltării culturale și economice a regiunilor; |
| --- | --- |

29.

cere statelor membre să elaboreze și să pună în aplicare politici destinate îmbunătățirii calitative și cantitative a industriei gastronomice în sine și în relația sa cu oferta turistică, în cadrul dezvoltării culturale și economice a regiunilor;

| 30. | subliniază că gastronomia este un bun cultural puternic de export pentru UE și statele membre; |
| --- | --- |

30.

subliniază că gastronomia este un bun cultural puternic de export pentru UE și statele membre;

| 31. | solicită statelor membre să sprijine inițiativele care au legătură cu agroturismul, care încurajează cunoașterea patrimoniului cultural și peisagistic și care oferă sprijin și promovează dezvoltarea rurală; |
| --- | --- |

31.

solicită statelor membre să sprijine inițiativele care au legătură cu agroturismul, care încurajează cunoașterea patrimoniului cultural și peisagistic și care oferă sprijin și promovează dezvoltarea rurală;

| 32. | solicită statelor membre și Comisiei să dezvolte aspectele culturale ale gastronomiei și să promoveze obiceiurile alimentare menite să păstreze sănătatea consumatorilor, să continue schimbul și împărtășirea valorilor culturale și a valorilor regionale, păstrând totodată plăcerea mâncatului, a convivialității și a sociabilității; |
| --- | --- |

32.

solicită statelor membre și Comisiei să dezvolte aspectele culturale ale gastronomiei și să promoveze obiceiurile alimentare menite să păstreze sănătatea consumatorilor, să continue schimbul și împărtășirea valorilor culturale și a valorilor regionale, păstrând totodată plăcerea mâncatului, a convivialității și a sociabilității;

| 33. | cere statelor membre să colaboreze între ele și să sprijine inițiativele destinate păstrării calității ridicate, diversității, eterogeneității și caracterului unic al produselor artizanale, locale, regionale și naționale pentru a lupta împotriva omogeneizării care, pe termen lung, va conduce la sărăcirea patrimoniului gastronomic european; |
| --- | --- |

33.

cere statelor membre să colaboreze între ele și să sprijine inițiativele destinate păstrării calității ridicate, diversității, eterogeneității și caracterului unic al produselor artizanale, locale, regionale și naționale pentru a lupta împotriva omogeneizării care, pe termen lung, va conduce la sărăcirea patrimoniului gastronomic european;

| 34. | încurajează Comisia, Consiliul și statele membre să includă în dezbaterile lor privind politicile alimentare importanța de a sprijini o producție alimentară europeană durabilă, variată, de înaltă calitate și în cantitate suficientă în vederea sprijinirii diversității culinare europene; |
| --- | --- |

34.

încurajează Comisia, Consiliul și statele membre să includă în dezbaterile lor privind politicile alimentare importanța de a sprijini o producție alimentară europeană durabilă, variată, de înaltă calitate și în cantitate suficientă în vederea sprijinirii diversității culinare europene;

| 35. | solicită Comisiei și statelor membre să consolideze măsurile privind recunoașterea și etichetarea produselor alimentare europene pentru a permite o valorificare a produselor respective, o mai bună informare a consumatorilor și o protecție a diversității gastronomiei europene; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei și statelor membre să consolideze măsurile privind recunoașterea și etichetarea produselor alimentare europene pentru a permite o valorificare a produselor respective, o mai bună informare a consumatorilor și o protecție a diversității gastronomiei europene;

| 36. | semnalează că este important să se recunoască și să se valorifice produsele gastronomice de calitate; invită Comisia, Consiliul și statele membre să aibă în vedere introducerea unei informări a consumatorilor de către specialiștii în alimentația publică cu privire la mâncărurile pregătite pe loc pe bază de produse brute; |
| --- | --- |

36.

semnalează că este important să se recunoască și să se valorifice produsele gastronomice de calitate; invită Comisia, Consiliul și statele membre să aibă în vedere introducerea unei informări a consumatorilor de către specialiștii în alimentația publică cu privire la mâncărurile pregătite pe loc pe bază de produse brute;

| 37. | încurajează Comisia, Consiliul și statele membre să studieze impactul actelor legislative pe care le adoptă asupra capacității, diversității și calității produselor alimentare din UE și să ia măsuri pentru a combate contrafacerea produselor; |
| --- | --- |

37.

încurajează Comisia, Consiliul și statele membre să studieze impactul actelor legislative pe care le adoptă asupra capacității, diversității și calității produselor alimentare din UE și să ia măsuri pentru a combate contrafacerea produselor;

| 38. | sprijină inițiativele statelor membre și ale regiunilor acestora de a promova și a păstra teritoriul, peisajul și seria de produse care alcătuiesc patrimoniul gastronomic local; invită regiunile să promoveze o gastronomie locală și dietetică în cantinele școlare și colective în asociere cu producătorii locali, pentru a păstra și a spori patrimoniul gastronomic regional, pentru a stimula agricultura locală și pentru a consolida circuitele scurte; |
| --- | --- |

38.

sprijină inițiativele statelor membre și ale regiunilor acestora de a promova și a păstra teritoriul, peisajul și seria de produse care alcătuiesc patrimoniul gastronomic local; invită regiunile să promoveze o gastronomie locală și dietetică în cantinele școlare și colective în asociere cu producătorii locali, pentru a păstra și a spori patrimoniul gastronomic regional, pentru a stimula agricultura locală și pentru a consolida circuitele scurte;

| 39. | solicită statelor membre să ia măsuri pentru păstrarea patrimoniului european asociat cu gastronomia, cum ar fi protejarea patrimoniului arhitectonic al piețelor tradiționale de produse alimentare, al cramelor sau al altor construcții și, de asemenea, al ustensilelor și al mașinilor asociate cu alimentația și gastronomia; |
| --- | --- |

39.

solicită statelor membre să ia măsuri pentru păstrarea patrimoniului european asociat cu gastronomia, cum ar fi protejarea patrimoniului arhitectonic al piețelor tradiționale de produse alimentare, al cramelor sau al altor construcții și, de asemenea, al ustensilelor și al mașinilor asociate cu alimentația și gastronomia;

| 40. | insistă asupra importanței de a identifica, a înregistra, a transmite și a răspândi bogăția culturală a gastronomiei europene; încurajează instituirea unui observator gastronomic european; |
| --- | --- |

40.

insistă asupra importanței de a identifica, a înregistra, a transmite și a răspândi bogăția culturală a gastronomiei europene; încurajează instituirea unui observator gastronomic european;

| 41. | sugerează Comisiei să includă gastronomia europeană în programele și inițiativele sale culturale; |
| --- | --- |

41.

sugerează Comisiei să includă gastronomia europeană în programele și inițiativele sale culturale;

| 42. | salută înscrierea pe lista UNESCO reprezentativă a patrimoniului cultural imaterial al umanității a bucătăriei gastronomice franțuzești, împreună cu regimul alimentar mediteraneean, turta dulce croată și bucătăria tradițională mexicană și încurajează statele membre să solicite introducerea tradițiilor și practicilor lor gastronomice în Convenția UNESCO pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, pentru a contribui la păstrarea acestora; |
| --- | --- |

42.

salută înscrierea pe lista UNESCO reprezentativă a patrimoniului cultural imaterial al umanității a bucătăriei gastronomice franțuzești, împreună cu regimul alimentar mediteraneean, turta dulce croată și bucătăria tradițională mexicană și încurajează statele membre să solicite introducerea tradițiilor și practicilor lor gastronomice în Convenția UNESCO pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, pentru a contribui la păstrarea acestora;

| 43. | sugerează orașelor europene să își depună candidatura pentru titlul de oraș gastronomic al UNESCO în cadrul rețelei orașelor creative; |
| --- | --- |

43.

sugerează orașelor europene să își depună candidatura pentru titlul de oraș gastronomic al UNESCO în cadrul rețelei orașelor creative;

o

o o

| 44. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

44.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/92 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/92

---

P7_TA(2014)0218

Informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare în ceea ce privește definiția „nanomaterialelor fabricate”

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Regulamentul delegat al Comisiei din 12 decembrie 2013 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare în ceea ce privește definiția „nanomaterialelor fabricate” (C(2013)08887 – 2013/2997(DEA))

(2017/C 378/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei C(2013)08887, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul delegat al Comisiei C(2013)08887,

| — | având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (1), în special articolul 2 alineatul (2) litera (t), articolul 18 alineatele (3) și (5), precum și articolul 51 alineatul (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare (1), în special articolul 2 alineatul (2) litera (t), articolul 18 alineatele (3) și (5), precum și articolul 51 alineatul (5),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi COM(2013)0894, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind alimentele noi COM(2013)0894,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind aditivii alimentari (2),

| — | având în vedere listele Uniunii stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 1129/2011 al Comisiei din 11 noiembrie 2011 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului prin stabilirea unei liste a Uniunii a aditivilor alimentari (3) și prin Regulamentul (UE) nr. 1130/2011 al Comisiei din 11 noiembrie 2011 de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari, prin stabilirea unei liste a Uniunii a aditivilor alimentari autorizați pentru utilizarea în aditivii alimentari, în enzimele alimentare, în aromele alimentare și în nutrienți (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere listele Uniunii stabilite prin Regulamentul (UE) nr. 1129/2011 al Comisiei din 11 noiembrie 2011 de modificare a anexei II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului prin stabilirea unei liste a Uniunii a aditivilor alimentari (3) și prin Regulamentul (UE) nr. 1130/2011 al Comisiei din 11 noiembrie 2011 de modificare a anexei III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari, prin stabilirea unei liste a Uniunii a aditivilor alimentari autorizați pentru utilizarea în aditivii alimentari, în enzimele alimentare, în aromele alimentare și în nutrienți (4),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 257/2010 al Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unui program de reevaluare a aditivilor alimentari autorizați în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 257/2010 al Comisiei din 25 martie 2010 de stabilire a unui program de reevaluare a aditivilor alimentari autorizați în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind aditivii alimentari (5),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 87a alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 87a alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare prevede că toate ingredientele alimentare prezente sub formă de nanomateriale fabricate trebuie specificate în mod clar în lista ingredientelor alimentare, pentru a asigura informarea consumatorilor; întrucât, în consecință, regulamentul respectiv prevede o definiție a „nanomaterialelor fabricate”; |
| --- | --- |

A.

întrucât articolul 18 alineatul (3) din Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare prevede că toate ingredientele alimentare prezente sub formă de nanomateriale fabricate trebuie specificate în mod clar în lista ingredientelor alimentare, pentru a asigura informarea consumatorilor; întrucât, în consecință, regulamentul respectiv prevede o definiție a „nanomaterialelor fabricate”;

| B. | întrucât articolul 18 alineatul (5) din regulamentul amintit mai sus împuternicește Comisia să ajusteze și să adapteze definiția „nanomaterialelor fabricate” menționată la articolul respectiv în funcție de progresele tehnice și științifice sau de definițiile convenite la nivel internațional, prin intermediul actelor delegate, în scopul atingerii obiectivelor regulamentului în cauză; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 18 alineatul (5) din regulamentul amintit mai sus împuternicește Comisia să ajusteze și să adapteze definiția „nanomaterialelor fabricate” menționată la articolul respectiv în funcție de progresele tehnice și științifice sau de definițiile convenite la nivel internațional, prin intermediul actelor delegate, în scopul atingerii obiectivelor regulamentului în cauză;

| C. | întrucât Recomandarea 2011/696/UE a Comisiei stabilește o definiție generală a nanomaterialelor; |
| --- | --- |

C.

întrucât Recomandarea 2011/696/UE a Comisiei stabilește o definiție generală a nanomaterialelor;

| D. | întrucât Regulamentele (UE) nr. 1129/2011 și (UE) nr. 1130/2011 ale Comisiei au stabilit liste ale Uniunii cuprinzătoare, precizând aditivii alimentari care au fost autorizați pentru utilizare înainte de intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1333/2008, după ce s-a examinat conformitatea acestora cu dispozițiile regulamentului menționat; |
| --- | --- |

D.

întrucât Regulamentele (UE) nr. 1129/2011 și (UE) nr. 1130/2011 ale Comisiei au stabilit liste ale Uniunii cuprinzătoare, precizând aditivii alimentari care au fost autorizați pentru utilizare înainte de intrarea în vigoare a Regulamentului (CE) nr. 1333/2008, după ce s-a examinat conformitatea acestora cu dispozițiile regulamentului menționat;

| E. | întrucât regulamentul delegat al Comisiei exclude toți aditivii alimentari incluși în listele Uniunii din noua definiție a „nanomaterialului fabricat” și sugerează, în schimb, ca necesitatea de a stabili cerințe de etichetare specifice legate de nanomateriale în ceea ce privește aditivii respectivi să fie abordată în contextul programului de reevaluare, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 257/2010 al Comisiei, prin modificarea, dacă este necesar, a condițiilor de utilizare din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 și a specificațiilor acestor aditivi alimentari, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei (6); |
| --- | --- |

E.

întrucât regulamentul delegat al Comisiei exclude toți aditivii alimentari incluși în listele Uniunii din noua definiție a „nanomaterialului fabricat” și sugerează, în schimb, ca necesitatea de a stabili cerințe de etichetare specifice legate de nanomateriale în ceea ce privește aditivii respectivi să fie abordată în contextul programului de reevaluare, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 257/2010 al Comisiei, prin modificarea, dacă este necesar, a condițiilor de utilizare din anexa II la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 și a specificațiilor acestor aditivi alimentari, prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei (6);

| F. | întrucât, în momentul de față, tocmai aditivii alimentari pot fi prezenți ca nanomateriale în produsele alimentare; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în momentul de față, tocmai aditivii alimentari pot fi prezenți ca nanomateriale în produsele alimentare;

| G. | întrucât această derogare generală anulează dispozițiile de etichetare pentru toți aditivii alimentari care sunt nanomateriale fabricate; întrucât acest lucru privează actul legislativ de principalul său efect util și contravine obiectivului fundamental al directivei de a urmări asigurarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății și intereselor consumatorilor, oferind consumatorilor finali o bază pentru a face o alegere în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

G.

întrucât această derogare generală anulează dispozițiile de etichetare pentru toți aditivii alimentari care sunt nanomateriale fabricate; întrucât acest lucru privează actul legislativ de principalul său efect util și contravine obiectivului fundamental al directivei de a urmări asigurarea unui nivel ridicat de protecție a sănătății și intereselor consumatorilor, oferind consumatorilor finali o bază pentru a face o alegere în cunoștință de cauză;

| H. | întrucât Comisia justifică această derogare generală pentru toți aditivii alimentari existenți afirmând că „indicarea unor astfel de aditivi alimentari în lista ingredientelor, urmați de cuvântul «nano» între paranteze, poate genera confuzie în rândul consumatorilor, deoarece s-ar putea înțelege că acești aditivi sunt noi, deși, în realitate, ei au fost utilizați de decenii în produse alimentare sub această formă”; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia justifică această derogare generală pentru toți aditivii alimentari existenți afirmând că „indicarea unor astfel de aditivi alimentari în lista ingredientelor, urmați de cuvântul «nano» între paranteze, poate genera confuzie în rândul consumatorilor, deoarece s-ar putea înțelege că acești aditivi sunt noi, deși, în realitate, ei au fost utilizați de decenii în produse alimentare sub această formă”;

| I. | întrucât această justificare este eronată și irelevantă, deoarece Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare nu prevede o distincție între nanomaterialele existente și cele noi, dar impune în mod explicit etichetarea tuturor ingredientelor prezente sub formă de nanomateriale fabricate; |
| --- | --- |

I.

întrucât această justificare este eronată și irelevantă, deoarece Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare nu prevede o distincție între nanomaterialele existente și cele noi, dar impune în mod explicit etichetarea tuturor ingredientelor prezente sub formă de nanomateriale fabricate;

| J. | întrucât intenția declarată a Comisiei de a aborda necesitatea unor cerințe de etichetare specifice legate de nanomateriale în ceea ce privește aditivii alimentari din listele Uniunii în contextul programului de reevaluare este inoportună, deoarece confundă aspecte legate de siguranță cu cerințe generale de etichetare pentru informarea consumatorilor; întrucât această intenție sugerează, de asemenea, că Comisia pune sub semnul întrebării necesitatea unor cerințe de etichetare specifice legate de nanomateriale, ceea ce încalcă dispozițiile articolului 18 alineatul (3) din Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare; întrucât fie un aditiv alimentar este un nanomaterial, fie nu, și astfel de cerințe de etichetare trebuie să fie puse în aplicare pentru toți aditivii alimentari autorizați care sunt nanomateriale, indiferent de condițiile de utilizare sau alte specificații; |
| --- | --- |

J.

întrucât intenția declarată a Comisiei de a aborda necesitatea unor cerințe de etichetare specifice legate de nanomateriale în ceea ce privește aditivii alimentari din listele Uniunii în contextul programului de reevaluare este inoportună, deoarece confundă aspecte legate de siguranță cu cerințe generale de etichetare pentru informarea consumatorilor; întrucât această intenție sugerează, de asemenea, că Comisia pune sub semnul întrebării necesitatea unor cerințe de etichetare specifice legate de nanomateriale, ceea ce încalcă dispozițiile articolului 18 alineatul (3) din Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare; întrucât fie un aditiv alimentar este un nanomaterial, fie nu, și astfel de cerințe de etichetare trebuie să fie puse în aplicare pentru toți aditivii alimentari autorizați care sunt nanomateriale, indiferent de condițiile de utilizare sau alte specificații;

| K. | întrucât, mai mult, este inacceptabil să se facă trimitere la un program de reevaluare fără legătură cu chestiunea, care exista deja atunci când legiuitorul a decis să introducă în mod explicit cerințe de etichetare în Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, în încercarea de a anula respectivele cerințe de etichetare trei ani mai târziu, |
| --- | --- |

K.

întrucât, mai mult, este inacceptabil să se facă trimitere la un program de reevaluare fără legătură cu chestiunea, care exista deja atunci când legiuitorul a decis să introducă în mod explicit cerințe de etichetare în Regulamentul privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, în încercarea de a anula respectivele cerințe de etichetare trei ani mai târziu,

| 1. | formulează obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei; |
| --- | --- |

1.

formulează obiecțiuni la Regulamentul delegat al Comisiei;

| 2. | consideră că regulamentul delegat al Comisiei nu este compatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 și că depășește competențele delegate conferite Comisiei în temeiul celui din urmă act; |
| --- | --- |

2.

consideră că regulamentul delegat al Comisiei nu este compatibil cu scopul și conținutul Regulamentului (UE) nr. 1169/2011 și că depășește competențele delegate conferite Comisiei în temeiul celui din urmă act;

| 3. | solicită Comisiei să prezinte un nou act delegat care să țină cont de poziția Parlamentului; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să prezinte un nou act delegat care să țină cont de poziția Parlamentului;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și de a-i notifica faptul că regulamentul delegat nu poate intra în vigoare; |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei și de a-i notifica faptul că regulamentul delegat nu poate intra în vigoare;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(2)  JO L 354, 31.12.2008, p. 16.

(3)  JO L 295, 12.11.2011, p. 1.

(4)  JO L 295, 12.11.2011, p. 178.

(5)  JO L 80, 26.3.2010, p. 19.

(6)  Regulamentul (UE) nr. 231/2012 al Comisiei din 9 martie 2012 de stabilire a specificațiilor pentru aditivii alimentari enumerați în anexele II și III la Regulamentul (CE) nr. 1333/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 83, 22.3.2012, p. 1).

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/95 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/95

---

P7_TA(2014)0229

Priorităţile pentru relaţiile UE cu ţările din Parteneriatul estic

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea și stabilirea priorităților pentru relațiile UE cu țările din Parteneriatul estic (2013/2149(INI))

(2017/C 378/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere lansarea Parteneriatului Estic la Praga, la 7 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea Parteneriatului Estic la Praga, la 7 mai 2009,

| — | având în vedere începerea activităților de către Adunarea Parlamentară Euronest la 3 mai 2011 în timpul celei de-a șaptea legislaturi a Parlamentului European, |
| --- | --- |

—

având în vedere începerea activităților de către Adunarea Parlamentară Euronest la 3 mai 2011 în timpul celei de-a șaptea legislaturi a Parlamentului European,

| — | având în vedere constituirea Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic și activitatea sa până în prezent, inclusiv recomandări și alte documente elaborate de cele cinci grupuri de lucru sau în cadrul reuniunilor sale anuale, care cuprind: Bruxelles, Belgia, 16-17 noiembrie 2009; Berlin, Germania, 18-19 noiembrie 2010; Poznań, Polonia, 28-30 noiembrie 2011, Stockholm, Suedia, 28- 30 noiembrie 2012 și Chișinău, Republica Moldova, 4-5 octombrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere constituirea Forumului societății civile din cadrul Parteneriatului estic și activitatea sa până în prezent, inclusiv recomandări și alte documente elaborate de cele cinci grupuri de lucru sau în cadrul reuniunilor sale anuale, care cuprind: Bruxelles, Belgia, 16-17 noiembrie 2009; Berlin, Germania, 18-19 noiembrie 2010; Poznań, Polonia, 28-30 noiembrie 2011, Stockholm, Suedia, 28- 30 noiembrie 2012 și Chișinău, Republica Moldova, 4-5 octombrie 2013,

| — | având în vedere stabilirea de către Comitetul Regiunilor a Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP), a cărei reuniune inaugurală a avut loc la 8 septembrie 2011, la Poznań, Polonia, precum și avizele elaborate de CORLEAP până în prezent, |
| --- | --- |

—

având în vedere stabilirea de către Comitetul Regiunilor a Conferinței autorităților locale și regionale din Parteneriatul estic (CORLEAP), a cărei reuniune inaugurală a avut loc la 8 septembrie 2011, la Poznań, Polonia, precum și avizele elaborate de CORLEAP până în prezent,

| — | având în vedere concluziile summit-ului de la Varșovia din 29-30 octombrie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summit-ului de la Varșovia din 29-30 octombrie 2011,

| — | având în vedere concluziile summit-ului de la Vilnius din 28-29 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile summit-ului de la Vilnius din 28-29 noiembrie 2013,

| — | având în vedere Comunicările Comisiei din 11 martie 2003 intitulată „Europa extinsă – Vecinătatea: un nou cadru pentru relațiile cu vecinii noștri din est și sud” (COM(2003)0104), din 12 mai 2004 intitulată „Politica europeană de vecinătate – document de strategie” (COM(2004)0373), din 4 decembrie 2006, intitulată „Consolidarea politicii europene de vecinătate” (COM(2006)0726), din 5 decembrie 2007, intitulată „Consolidarea politicii europene de vecinătate” (COM(2007)0774), din 3 decembrie 2008 intitulată „Parteneriatul estic” (COM(2008)0823), precum și cea din 12 mai 2010 intitulată „Bilanțul politicii europene de vecinătate” (COM(2010)0207), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicările Comisiei din 11 martie 2003 intitulată „Europa extinsă – Vecinătatea: un nou cadru pentru relațiile cu vecinii noștri din est și sud” (COM(2003)0104), din 12 mai 2004 intitulată „Politica europeană de vecinătate – document de strategie” (COM(2004)0373), din 4 decembrie 2006, intitulată „Consolidarea politicii europene de vecinătate” (COM(2006)0726), din 5 decembrie 2007, intitulată „Consolidarea politicii europene de vecinătate” (COM(2007)0774), din 3 decembrie 2008 intitulată „Parteneriatul estic” (COM(2008)0823), precum și cea din 12 mai 2010 intitulată „Bilanțul politicii europene de vecinătate” (COM(2010)0207),

| — | având în vedere comunicările comune ale Comisiei și ale Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 20 martie 2013 intitulate „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic” (JOIN(2013)0004) și din 25 mai 2011 intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”(COM(2011)0303), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicările comune ale Comisiei și ale Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 20 martie 2013 intitulate „Politica europeană de vecinătate: către un parteneriat mai puternic” (JOIN(2013)0004) și din 25 mai 2011 intitulată „Un răspuns nou în contextul schimbărilor din țările vecine”(COM(2011)0303),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 26 iulie 2010 și 20 iunie 2011 privind politica europeană de vecinătate (PEV) și din 18-19 noiembrie 2013, privind Parteneriatul Estic, precum și concluziile Consiliului Afaceri Externe (Comerț) din 26 septembrie 2011 și a Consiliului European din 07 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe din 26 iulie 2010 și 20 iunie 2011 privind politica europeană de vecinătate (PEV) și din 18-19 noiembrie 2013, privind Parteneriatul Estic, precum și concluziile Consiliului Afaceri Externe (Comerț) din 26 septembrie 2011 și a Consiliului European din 07 februarie 2013,

| — | având în vedere concluziile Consiliului European privind Parteneriatul estic din 19-20 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului European privind Parteneriatul estic din 19-20 decembrie 2013,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 mai 2012, intitulată „Parteneriatul Estic: o foaie de parcurs până la reuniunea la nivel înalt din toamna anului 2013 – JOIN(2012)0013 și cea din 20 martie 2013 intitulată „Realizarea unei noi politici europene de vecinătate” (JOIN(2012)14), precum și documentele de lucru comune însoțitoare ale serviciilor Comisiei („Rapoarte regionale”, SWD(2013)0085 și 0086), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 15 mai 2012, intitulată „Parteneriatul Estic: o foaie de parcurs până la reuniunea la nivel înalt din toamna anului 2013 – JOIN(2012)0013 și cea din 20 martie 2013 intitulată „Realizarea unei noi politici europene de vecinătate” (JOIN(2012)14), precum și documentele de lucru comune însoțitoare ale serviciilor Comisiei („Rapoarte regionale”, SWD(2013)0085 și 0086),

| — | având în vedere Comunicarea comună din 12 decembrie 2011 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale UE – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună din 12 decembrie 2011 a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și a Comisiei către Parlamentul European și Consiliu, intitulată „Drepturile omului și democrația în centrul acțiunilor externe ale UE – către o abordare mai eficientă” (COM(2011)0886),

| — | având în vedere regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Instrument european de vecinătate pentru 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere regulamentul Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui Instrument european de vecinătate pentru 2014-2020,

| — | având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 28 mai 2013, referitoare la securitatea energetică în legătură cu piața energiei și armonizarea dintre țările partenere din Europa de Est și statele membre ale UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Adunării Parlamentare Euronest din 28 mai 2013, referitoare la securitatea energetică în legătură cu piața energiei și armonizarea dintre țările partenere din Europa de Est și statele membre ale UE (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la Politica europeană de vecinătate, către un parteneriat mai puternic – Poziția PE referitoare la rapoartele 2012 privind progresele (2), rezoluția din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea Politicii europene de vecinătate (3) și cea din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea Politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la Politica europeană de vecinătate, către un parteneriat mai puternic – Poziția PE referitoare la rapoartele 2012 privind progresele (2), rezoluția din 14 decembrie 2011 referitoare la revizuirea Politicii europene de vecinătate (3) și cea din 7 aprilie 2011 referitoare la revizuirea Politicii europene de vecinătate – dimensiunea estică (4),

| — | având în vedere poziția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru acțiunea externă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a normelor și procedurilor comune pentru punerea în aplicare a instrumentelor Uniunii pentru acțiunea externă (5),

| — | având în vedere poziția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui instrument de finanțare pentru promovarea democrației și drepturilor omului la scară mondială (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2011 referitoare la politicile externe ale UE în favoarea democratizării (7),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anuale referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv, în special, cele mai recente rezoluții cu privire la evenimentele din vecinătatea sudică și estică a UE, și anume: Rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (8), Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (9), și Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la Raportul anual 2012 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anuale referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv, în special, cele mai recente rezoluții cu privire la evenimentele din vecinătatea sudică și estică a UE, și anume: Rezoluția sa din 18 aprilie 2012 referitoare la Raportul anual privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în domeniu, inclusiv implicațiile pentru politica strategică a UE în domeniul drepturilor omului (8), Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la Raportul anual 2011 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (9), și Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la Raportul anual 2012 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (10),

| — | având în vedere recomandarea sa din 29 martie 2012 adresată Consiliului referitoare la modalitățile de posibilă creare a unui Fond european pentru democrație (FED) (11) și crearea acestuia în 2012, precum și începerea activităților sale complete în 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea sa din 29 martie 2012 adresată Consiliului referitoare la modalitățile de posibilă creare a unui Fond european pentru democrație (FED) (11) și crearea acestuia în 2012, precum și începerea activităților sale complete în 2013,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la revizuirea strategiei UE privind drepturile omului (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2012 referitoare la revizuirea strategiei UE privind drepturile omului (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la „o strategie privind libertatea digitală în politica externă a UE” (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la libertatea presei și a mass-mediei în lume (14),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0157/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0157/2014),

| A. | întrucât Politica europeană de vecinătate (PEV), în special Parteneriatul estic (PaE), se bazează pe valori comune și pe un angajament comun pentru dreptul internațional și valorile fundamentale, precum și pentru principiile libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, a statului de drept, a economiei de piață, dezvoltării sustenabile și a bunei guvernări; întrucât PaE urmărește să extindă, împartă și să promoveze principiile fondatoare ale UE, mai ales pacea, prietenia solidaritatea și prosperitatea, pentru a contribui la construcția și consolidarea unor democrații sănătoase, urmărind o creștere economică sustenabilă și gestionarea legăturilor transfrontaliere, pentru a accelera asocierea politică a țărilor partenere și integrarea lor economică în UE; întrucât, cu ocazia summitului de la Vilnius al Parteneriatului estic, toți participanții și-au reconfirmat angajamentul lor față de implementarea acestor principii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Politica europeană de vecinătate (PEV), în special Parteneriatul estic (PaE), se bazează pe valori comune și pe un angajament comun pentru dreptul internațional și valorile fundamentale, precum și pentru principiile libertății, democrației, respectării drepturilor omului și a libertăților fundamentale, a statului de drept, a economiei de piață, dezvoltării sustenabile și a bunei guvernări; întrucât PaE urmărește să extindă, împartă și să promoveze principiile fondatoare ale UE, mai ales pacea, prietenia solidaritatea și prosperitatea, pentru a contribui la construcția și consolidarea unor democrații sănătoase, urmărind o creștere economică sustenabilă și gestionarea legăturilor transfrontaliere, pentru a accelera asocierea politică a țărilor partenere și integrarea lor economică în UE; întrucât, cu ocazia summitului de la Vilnius al Parteneriatului estic, toți participanții și-au reconfirmat angajamentul lor față de implementarea acestor principii;

| B. | întrucât extinderile succesive ale UE au adus Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Moldova, Ucraina și Belarus mai aproape de UE și prin urmare, securitatea, stabilitatea și prosperitatea acestora au un impact din ce în ce mai mare asupra celor din statele membre ale UE și invers; |
| --- | --- |

B.

întrucât extinderile succesive ale UE au adus Armenia, Azerbaidjan, Georgia, Moldova, Ucraina și Belarus mai aproape de UE și prin urmare, securitatea, stabilitatea și prosperitatea acestora au un impact din ce în ce mai mare asupra celor din statele membre ale UE și invers;

| C. | întrucât libertățile, valorile democratice și drepturile omului se pot dezvolta doar într-un mediu adecvat caracterizat de stabilitate economică și socială, precum și de securitate la nivel național și internațional, așa cum dovedește propria istorie a UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât libertățile, valorile democratice și drepturile omului se pot dezvolta doar într-un mediu adecvat caracterizat de stabilitate economică și socială, precum și de securitate la nivel național și internațional, așa cum dovedește propria istorie a UE;

| D. | întrucât, deși principiile fundamentale și obiectivele PEV se aplică tuturor partenerilor, relația UE cu fiecare dintre partenerii săi este unică, iar instrumentele PEV sunt adaptate pentru a putea fi folosite în oricare dintre aceste relații; |
| --- | --- |

D.

întrucât, deși principiile fundamentale și obiectivele PEV se aplică tuturor partenerilor, relația UE cu fiecare dintre partenerii săi este unică, iar instrumentele PEV sunt adaptate pentru a putea fi folosite în oricare dintre aceste relații;

| E. | întrucât summitul de la Vilnius al Parteneriatului estic a arătat nevoia de a reflecta la politicile UE privind partenerii din est; |
| --- | --- |

E.

întrucât summitul de la Vilnius al Parteneriatului estic a arătat nevoia de a reflecta la politicile UE privind partenerii din est;

| F. | întrucât Parteneriatul estic este conceput pentru țările est europene astfel cum este definit de articolele 8 și 49 din tratate; întrucât Parteneriatul estic ar trebui să sprijine tranzițiile democratice și procesele de reformă, fiind un răspuns al aspirațiilor europene ale societăților din țările partenere; |
| --- | --- |

F.

întrucât Parteneriatul estic este conceput pentru țările est europene astfel cum este definit de articolele 8 și 49 din tratate; întrucât Parteneriatul estic ar trebui să sprijine tranzițiile democratice și procesele de reformă, fiind un răspuns al aspirațiilor europene ale societăților din țările partenere;

| G. | întrucât țările din PaE au profund înrădăcinate aspirațiile europene și parcurg încă o tranziție dificilă către un sistem democratic bazat pe statul de drept și pe respectarea drepturilor omului și a libertăților civile, după decenii de apartenență la URSS; întrucât în unele țări din cadrul Parteneriatului estic există o lipsă de consens cu privire la problema de viitorul lor european; |
| --- | --- |

G.

întrucât țările din PaE au profund înrădăcinate aspirațiile europene și parcurg încă o tranziție dificilă către un sistem democratic bazat pe statul de drept și pe respectarea drepturilor omului și a libertăților civile, după decenii de apartenență la URSS; întrucât în unele țări din cadrul Parteneriatului estic există o lipsă de consens cu privire la problema de viitorul lor european;

| H. | întrucât atmosfera actuală din relațiile cu partenerii estici ar trebui folosită pentru a încuraja popoarele din țările Parteneriatului estic să depună eforturi pentru noi reforme democratice; întrucât procesul de asociere cu UE urmărește întocmai acest obiectiv și ar trebui continuat în ciuda piedicilor actuale din unele țări din cadrul PaE; |
| --- | --- |

H.

întrucât atmosfera actuală din relațiile cu partenerii estici ar trebui folosită pentru a încuraja popoarele din țările Parteneriatului estic să depună eforturi pentru noi reforme democratice; întrucât procesul de asociere cu UE urmărește întocmai acest obiectiv și ar trebui continuat în ciuda piedicilor actuale din unele țări din cadrul PaE;

| I. | întrucât Parteneriatului estic ar trebui să promoveze dimensiunile politice, economice, sociale și culturale ale cooperării, precum și securitatea geopolitică; |
| --- | --- |

I.

întrucât Parteneriatului estic ar trebui să promoveze dimensiunile politice, economice, sociale și culturale ale cooperării, precum și securitatea geopolitică;

| J. | întrucât Instrumentul european de vecinătate reprezintă principalul mijloc prin care UE acordă sprijin și asistență țărilor din Parteneriatul estic; întrucât acest instrument reflectă abordarea pe baza diferențierii și a principiului „mai mult pentru mai mult” și prevede stimulente financiare semnificative pentru țările vecine care întreprind reforme democratice; |
| --- | --- |

J.

întrucât Instrumentul european de vecinătate reprezintă principalul mijloc prin care UE acordă sprijin și asistență țărilor din Parteneriatul estic; întrucât acest instrument reflectă abordarea pe baza diferențierii și a principiului „mai mult pentru mai mult” și prevede stimulente financiare semnificative pentru țările vecine care întreprind reforme democratice;

| K. | întrucât țările Parteneriatului estic urmărește în continuare dezvoltarea politică și parteneriatul oferit de UE s-a bazat pe propria lor voință politică, însă nu s-a dovedit a fi un impuls suficient de puternic pentru schimbare și reforme, în pofida aspirațiilor europene clare ale populațiilor din țările din cadrul PaE, întrucât evoluțiile recente din țările Parteneriatului estic și concluziile summitului de la Vilnius subliniază necesitatea consolidării caracterului strategic al Parteneriatului estic și depunerea unor eforturi mai mari pentru a promova și de a crește gradul de conștientizare a beneficiilor reciproce ale acordurilor de asociere, demonstrând faptul că aceste țări sunt încă expuse la o presiune puternică și la șantaj de către țări terțe în deciziile lor suverane; întrucât țările Parteneriatului estic trebuie să fie libere și suverane pentru a-și exercita pe deplin dreptul de a-și determina propriul viitor, fără a fi supuse unor presiuni, amenințări sau intimidări externe nejustificate, întrucât fiecare țară are dreptul suveran de a se alătura oricărei organizații sau alianțe internaționale și să își definească propriul viitor fără nicio influență externă; |
| --- | --- |

K.

întrucât țările Parteneriatului estic urmărește în continuare dezvoltarea politică și parteneriatul oferit de UE s-a bazat pe propria lor voință politică, însă nu s-a dovedit a fi un impuls suficient de puternic pentru schimbare și reforme, în pofida aspirațiilor europene clare ale populațiilor din țările din cadrul PaE, întrucât evoluțiile recente din țările Parteneriatului estic și concluziile summitului de la Vilnius subliniază necesitatea consolidării caracterului strategic al Parteneriatului estic și depunerea unor eforturi mai mari pentru a promova și de a crește gradul de conștientizare a beneficiilor reciproce ale acordurilor de asociere, demonstrând faptul că aceste țări sunt încă expuse la o presiune puternică și la șantaj de către țări terțe în deciziile lor suverane; întrucât țările Parteneriatului estic trebuie să fie libere și suverane pentru a-și exercita pe deplin dreptul de a-și determina propriul viitor, fără a fi supuse unor presiuni, amenințări sau intimidări externe nejustificate, întrucât fiecare țară are dreptul suveran de a se alătura oricărei organizații sau alianțe internaționale și să își definească propriul viitor fără nicio influență externă;

| L. | întrucât evoluțiile recente au arătat că politica UE în cadrul PaE este considerată în mod greșit de către unii dintre jucătorii geopolitici ca fiind un joc cu sumă zero și, prin urmare, ar trebui luat în considerare rolul lor negativ; |
| --- | --- |

L.

întrucât evoluțiile recente au arătat că politica UE în cadrul PaE este considerată în mod greșit de către unii dintre jucătorii geopolitici ca fiind un joc cu sumă zero și, prin urmare, ar trebui luat în considerare rolul lor negativ;

| M. | întrucât Parteneriatul estic nu este nicidecum menit să afecteze sau să împiedice relațiile bilaterale cu Federația Rusă, ci dimpotrivă, este deschis dezvoltării sinergiilor cu Moscova în vederea creării condițiilor celor mai favorabile pentru o dezvoltare sustenabilă a vecinilor comuni, |
| --- | --- |

M.

întrucât Parteneriatul estic nu este nicidecum menit să afecteze sau să împiedice relațiile bilaterale cu Federația Rusă, ci dimpotrivă, este deschis dezvoltării sinergiilor cu Moscova în vederea creării condițiilor celor mai favorabile pentru o dezvoltare sustenabilă a vecinilor comuni,

| 1. | reamintește obiectivul Parteneriatului estic de consolidare a integrării europene din punct de vedere politic, economic și cultural a partenerilor estici, bazată pe interese reciproce și angajamente de respectare a dreptului internațional, a valorilor fundamentale, a bunei guvernări și a economiei de piață, precum și pe asumarea comună a responsabilităților; salută, în acest sens, crearea și eforturile depuse de părțile interesate din PaE – Adunarea Parlamentară Euronest Forumul Civil ale PaE și CORLEAP- precum și de alte platforme de cooperare, cum ar fi Congresul inițiativelor din Europa de Est; observă, totuși, că evoluțiile recente din unele țări din cadrul Parteneriatului estic au atras atenția asupra fragilității procesului de integrare politică, economică și socială; subliniază importanța implicării alături de societatea largă ca mijloc de transformare. încurajează o implicare mai frecventă și mai eficace cu autoritățile locale și regionale, precum și cu parlamentele, liderii în afaceri și societatea civilă pentru a construi centre focale de reformă care să poată influența procesul decizional național; |
| --- | --- |

1.

reamintește obiectivul Parteneriatului estic de consolidare a integrării europene din punct de vedere politic, economic și cultural a partenerilor estici, bazată pe interese reciproce și angajamente de respectare a dreptului internațional, a valorilor fundamentale, a bunei guvernări și a economiei de piață, precum și pe asumarea comună a responsabilităților; salută, în acest sens, crearea și eforturile depuse de părțile interesate din PaE – Adunarea Parlamentară Euronest Forumul Civil ale PaE și CORLEAP- precum și de alte platforme de cooperare, cum ar fi Congresul inițiativelor din Europa de Est; observă, totuși, că evoluțiile recente din unele țări din cadrul Parteneriatului estic au atras atenția asupra fragilității procesului de integrare politică, economică și socială; subliniază importanța implicării alături de societatea largă ca mijloc de transformare. încurajează o implicare mai frecventă și mai eficace cu autoritățile locale și regionale, precum și cu parlamentele, liderii în afaceri și societatea civilă pentru a construi centre focale de reformă care să poată influența procesul decizional național;

| 2. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că țările terțe au lansat recent provocări serioase la adresa întregului Parteneriat estic și solicită tuturor participanților interesați să-și mențină implicarea și angajamentul în proiect; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că țările terțe au lansat recent provocări serioase la adresa întregului Parteneriat estic și solicită tuturor participanților interesați să-și mențină implicarea și angajamentul în proiect;

| 3. | subliniază că o perspectivă europeană, inclusiv dreptul de a solicita aderarea la UE în temeiul articolului 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ar putea constitui un motor al reformelor în aceste țări și ar putea consolida și mai mult angajamentul acestor țări față de valorile și principiile comune, precum democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și buna guvernare; subliniază, de asemenea, că țările din PaE care sunt cel mai mult angajate în aprofundarea relațiilor cu UE și care doresc să inițieze și să aplice reformele necesare atât la nivel politic, cât și la nivel economic, ar trebui să fie luată în considerare și sprijinită în mod corespunzător, creând astfel un stimulent pentru continuarea integrării europene; |
| --- | --- |

3.

subliniază că o perspectivă europeană, inclusiv dreptul de a solicita aderarea la UE în temeiul articolului 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, ar putea constitui un motor al reformelor în aceste țări și ar putea consolida și mai mult angajamentul acestor țări față de valorile și principiile comune, precum democrația, statul de drept, respectarea drepturilor omului și buna guvernare; subliniază, de asemenea, că țările din PaE care sunt cel mai mult angajate în aprofundarea relațiilor cu UE și care doresc să inițieze și să aplice reformele necesare atât la nivel politic, cât și la nivel economic, ar trebui să fie luată în considerare și sprijinită în mod corespunzător, creând astfel un stimulent pentru continuarea integrării europene;

| 4. | recunoaște faptul că, acum mai mult ca niciodată, societățile din cadrul PaE care sunt în favoarea integrării în Uniunea Europeană au nevoie de sprijin puternic, proactiv și imediat din partea UE, care ar trebui acordat prin diferite metode și în diverse domenii ale politicilor, variind de la asistență financiară la regimuri de facilitare a vizelor; |
| --- | --- |

4.

recunoaște faptul că, acum mai mult ca niciodată, societățile din cadrul PaE care sunt în favoarea integrării în Uniunea Europeană au nevoie de sprijin puternic, proactiv și imediat din partea UE, care ar trebui acordat prin diferite metode și în diverse domenii ale politicilor, variind de la asistență financiară la regimuri de facilitare a vizelor;

| 5. | consideră că proiectul Parteneriatului estic necesită o analiză profundă a eficacității sale, inclusiv o evaluare precisă a succeselor și eșecurilor sale, și că are nevoie de mai multe reflecții, de un nou impuls și de o viziune clară pentru viitor, concentrându-se nu numai pe cooperarea politică, ci și pe consolidarea relațiilor și a cooperării între societățile din PaE ci și pe oferirea unei opțiuni europene pentru aceste societăți; îndeamnă, prin urmare, UE să se concentreze în special pe rezultate imediate pentru cetățeni, și, în acest context să instituie uni regim de liberalizare a vizelor, să sprijine tineretul și viitorii lideri, precum și să acorde o mai mare atenție capacitării societății civile; subliniază importanța sectorului energetic, a transporturilor și al cercetării pentru integrarea europeană a țărilor din PaE; |
| --- | --- |

5.

consideră că proiectul Parteneriatului estic necesită o analiză profundă a eficacității sale, inclusiv o evaluare precisă a succeselor și eșecurilor sale, și că are nevoie de mai multe reflecții, de un nou impuls și de o viziune clară pentru viitor, concentrându-se nu numai pe cooperarea politică, ci și pe consolidarea relațiilor și a cooperării între societățile din PaE ci și pe oferirea unei opțiuni europene pentru aceste societăți; îndeamnă, prin urmare, UE să se concentreze în special pe rezultate imediate pentru cetățeni, și, în acest context să instituie uni regim de liberalizare a vizelor, să sprijine tineretul și viitorii lideri, precum și să acorde o mai mare atenție capacitării societății civile; subliniază importanța sectorului energetic, a transporturilor și al cercetării pentru integrarea europeană a țărilor din PaE;

| 6. | consideră că concluziile summitului de la Vilnius subliniază nevoia de a consolida caracterul strategic al Parteneriatului estic; recomandă prin urmare, utilizarea flexibilă a instrumentelor aflate la dispoziția UE, precum asistența macroeconomică, facilitarea regimului de schimb, proiecte de consolidare a securității energetice și de modernizare economică, precum și aplicarea rapidă a liberalizării vizelor, în conformitate cu valorile și interesele europene; |
| --- | --- |

6.

consideră că concluziile summitului de la Vilnius subliniază nevoia de a consolida caracterul strategic al Parteneriatului estic; recomandă prin urmare, utilizarea flexibilă a instrumentelor aflate la dispoziția UE, precum asistența macroeconomică, facilitarea regimului de schimb, proiecte de consolidare a securității energetice și de modernizare economică, precum și aplicarea rapidă a liberalizării vizelor, în conformitate cu valorile și interesele europene;

| 7. | invită Comisia să elaboreze o carte verde privind viitorul Parteneriatului estic după summitul de la Vilnius; |
| --- | --- |

7.

invită Comisia să elaboreze o carte verde privind viitorul Parteneriatului estic după summitul de la Vilnius;

| 8. | invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să reflecte la învățămintele desprinse din recentele evoluții ale Parteneriatului estic în definirea priorităților bilaterale și multilaterale ale Uniunii, precum și în finanțarea în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV); |
| --- | --- |

8.

invită Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să reflecte la învățămintele desprinse din recentele evoluții ale Parteneriatului estic în definirea priorităților bilaterale și multilaterale ale Uniunii, precum și în finanțarea în cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV);

| 9. | consideră că procesele de tranziție democratică bazate pe statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale constituie elemente cheie pentru construirea unui parteneriat solid și durabil cu țările din PaE; |
| --- | --- |

9.

consideră că procesele de tranziție democratică bazate pe statul de drept, respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale constituie elemente cheie pentru construirea unui parteneriat solid și durabil cu țările din PaE;

| 10. | subliniază rolul important jucat de societatea civilă în tranziție și procesele de reformă și dialogul politic în țările din cadrul PaE; invită UE să consolideze cooperarea cu societatea civilă și să îi furnizeze suport printr-o serie de diferite instrumente de finanțare; |
| --- | --- |

10.

subliniază rolul important jucat de societatea civilă în tranziție și procesele de reformă și dialogul politic în țările din cadrul PaE; invită UE să consolideze cooperarea cu societatea civilă și să îi furnizeze suport printr-o serie de diferite instrumente de finanțare;

| 11. | salută alocările pentru anul 2013 în baza „Programului de integrare și cooperare al Parteneriatului estic” (EaPIC), din cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP), distribuite între Moldova, Georgia și Armenia, reprezentând finanțările suplimentare destinate țărilor din Parteneriatul estic care fac progrese în cadrul reformelor pentru o democrație solidă și drepturile omului; |
| --- | --- |

11.

salută alocările pentru anul 2013 în baza „Programului de integrare și cooperare al Parteneriatului estic” (EaPIC), din cadrul Instrumentului european de vecinătate și parteneriat (IEVP), distribuite între Moldova, Georgia și Armenia, reprezentând finanțările suplimentare destinate țărilor din Parteneriatul estic care fac progrese în cadrul reformelor pentru o democrație solidă și drepturile omului;

| 12. | salută propunerea Comisiei de a permite cetățenilor moldoveni să călătorească fără vize în zona Schengen; subliniază că liberalizarea vizelor ar trebui să fie o prioritate și solicită mai multe eforturi în acest domeniu; observă, în acest sens, că liberalizarea regimului vizelor este doar un element dintr-o serie de procese menite să apropie societățile și că sunt necesare mai multe eforturi în acest sens, în special cu privire la promovarea cooperării în domeniile educației, științei, culturii și al sportului; subliniază că propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, schimb de elevi, formare profesională remunerată și neremunerată, servicii de voluntariat și muncă au pair este un instrument care va avea un impact major în domeniul educației și al culturii; solicită o adoptare promptă a prezentei directive care oferă vize și permise de ședere pe termen lung pentru resortisanții țărilor terțe în scopurile menționate; |
| --- | --- |

12.

salută propunerea Comisiei de a permite cetățenilor moldoveni să călătorească fără vize în zona Schengen; subliniază că liberalizarea vizelor ar trebui să fie o prioritate și solicită mai multe eforturi în acest domeniu; observă, în acest sens, că liberalizarea regimului vizelor este doar un element dintr-o serie de procese menite să apropie societățile și că sunt necesare mai multe eforturi în acest sens, în special cu privire la promovarea cooperării în domeniile educației, științei, culturii și al sportului; subliniază că propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind condițiile de intrare și de ședere a resortisanților țărilor terțe pentru cercetare, studii, schimb de elevi, formare profesională remunerată și neremunerată, servicii de voluntariat și muncă au pair este un instrument care va avea un impact major în domeniul educației și al culturii; solicită o adoptare promptă a prezentei directive care oferă vize și permise de ședere pe termen lung pentru resortisanții țărilor terțe în scopurile menționate;

| 13. | subliniază importanța investițiilor în proiecte pentru tineri și viitorii lideri, folosind deplin oportunitățile de burse din cadrul programului „Erasmus +” pentru a stimula schimburile de studenți între țările Parteneriatului estic și statele membre ale UE, prin continuarea sprijinului financiar pentru Universitatea Europeană Umanistă aflată în exil, prin crearea unei Universități a Parteneriatului estic și a unui Colegiu European al Mării Negre, care ar oferi cursuri postuniversitare și ar urma să formeze viitori lideri din țările Parteneriatului estic și din statele membre ale UE, precum și prin continuarea promovării de proiecte academice și educaționale care s-au dovedit deja a fi valoroase în acest domeniu, cum ar fi Colegiul Europei; |
| --- | --- |

13.

subliniază importanța investițiilor în proiecte pentru tineri și viitorii lideri, folosind deplin oportunitățile de burse din cadrul programului „Erasmus +” pentru a stimula schimburile de studenți între țările Parteneriatului estic și statele membre ale UE, prin continuarea sprijinului financiar pentru Universitatea Europeană Umanistă aflată în exil, prin crearea unei Universități a Parteneriatului estic și a unui Colegiu European al Mării Negre, care ar oferi cursuri postuniversitare și ar urma să formeze viitori lideri din țările Parteneriatului estic și din statele membre ale UE, precum și prin continuarea promovării de proiecte academice și educaționale care s-au dovedit deja a fi valoroase în acest domeniu, cum ar fi Colegiul Europei;

| 14. | îndeamnă la organizarea de schimburi școlare între statele membre ale UE și țările Parteneriatului Estic și consideră că ar trebui să fie prevăzută o finanțare specială în acest scop; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă la organizarea de schimburi școlare între statele membre ale UE și țările Parteneriatului Estic și consideră că ar trebui să fie prevăzută o finanțare specială în acest scop;

| 15. | subliniază necesitatea de a consolida cooperarea în rândul tinerilor în cadrul programului „Ferestrei Parteneriatului estic pentru tineret”, consolidând astfel cetățenia activă a tinerilor, dezvoltarea solidarității și promovarea toleranței între tineri; salută în acest sens summitul Tineretului din Parteneriatul estic care a avut loc în octombrie 2013 și a facilitat dialogul politic și stabilirea de contacte cu factorii de decizie și tinerii din UE și din țările PaE; |
| --- | --- |

15.

subliniază necesitatea de a consolida cooperarea în rândul tinerilor în cadrul programului „Ferestrei Parteneriatului estic pentru tineret”, consolidând astfel cetățenia activă a tinerilor, dezvoltarea solidarității și promovarea toleranței între tineri; salută în acest sens summitul Tineretului din Parteneriatul estic care a avut loc în octombrie 2013 și a facilitat dialogul politic și stabilirea de contacte cu factorii de decizie și tinerii din UE și din țările PaE;

| 16. | consideră că dificultățile apărute în promovarea și implementarea Parteneriatului estic pot fi depășite prin reechilibrarea și reconsolidarea angajamentului UE care depășește cadrul dialogului politic, abordând și dezvoltând sectorul social, economic și cultural deopotrivă; invită UE să fie mai prezentă în țările partenere folosind mai multe mijloace audio-vizuale interactive și mijloace de comunicare în masă sociale în limba locală respectivă, pentru a transmite mesaje către întreaga societate; invită Comisia să pregătească o strategie clară de comunicare pentru societățile din țările Parteneriatului estic pentru a le explica beneficiile acordurilor de asociere, inclusiv ale zonelor de liber schimb complex și cuprinzător, ca instrumente de modernizare a sistemelor și a economiilor lor; |
| --- | --- |

16.

consideră că dificultățile apărute în promovarea și implementarea Parteneriatului estic pot fi depășite prin reechilibrarea și reconsolidarea angajamentului UE care depășește cadrul dialogului politic, abordând și dezvoltând sectorul social, economic și cultural deopotrivă; invită UE să fie mai prezentă în țările partenere folosind mai multe mijloace audio-vizuale interactive și mijloace de comunicare în masă sociale în limba locală respectivă, pentru a transmite mesaje către întreaga societate; invită Comisia să pregătească o strategie clară de comunicare pentru societățile din țările Parteneriatului estic pentru a le explica beneficiile acordurilor de asociere, inclusiv ale zonelor de liber schimb complex și cuprinzător, ca instrumente de modernizare a sistemelor și a economiilor lor;

| 17. | subliniază că UE și partenerii est-europeni se confruntă cu provocări politice comune în ceea ce privește asigurarea unei alimentări cu energie fiabile și sigure; reamintește că o cooperare în domeniul securității energetice este clar identificată ca fiind o prioritate în cadrul Parteneriatului estic și al politicii europene de vecinătate (PEV); reamintește că Tratatul de instituire a Comunității Energiei pune bazele pentru instituirea unei piețe regionale a energiei pe deplin integrate care favorizează creșterea, investițiile și un cadru de reglementare stabil; consideră că este esențial să se facă noi progrese în ceea ce privește integrarea rețelelor de gaz și energie electrică din regiune, inclusiv fluxurile inversate, în vederea realizării obiectivelor Comunității Energiei; subliniază că trebuie acordată mai multă atenție consolidării, îmbunătățirii și eficientizării sectorului energetic, ce reprezintă una dintre condițiile principale de modernizare a economiei, consolidării securității energetice și a concurenței, precum și dezvoltării de strategii energetice în conformitate cu obligațiile Comunității Energiei și cu obiectivele UE; solicită continuarea reformelor în domeniul gazului și al energiei electrice și constituirea unui procent corespunzător de energie din resurse regenerabile în conformitate cu politicile și standardele UE; recunoaște faptul că dependența energetică de Rusia a țărilor din Parteneriatul estic și diversificarea inadecvată a aprovizionării complică dinamica integrării europene; în această privinţă reaminteşte că proiecte precum South Stream măresc dependenţa UE faţă de gazul rusesc; invită Comisia și statele membre să accelereze proiectele care pot ajuta la atenuarea acestei situații; invită Comisia și Consiliul să transforme solidaritatea într-un principiu fundamental al Comunității Energiei, ce trebuie respectat integral de către toți jucătorii activi pe piața UE; |
| --- | --- |

17.

subliniază că UE și partenerii est-europeni se confruntă cu provocări politice comune în ceea ce privește asigurarea unei alimentări cu energie fiabile și sigure; reamintește că o cooperare în domeniul securității energetice este clar identificată ca fiind o prioritate în cadrul Parteneriatului estic și al politicii europene de vecinătate (PEV); reamintește că Tratatul de instituire a Comunității Energiei pune bazele pentru instituirea unei piețe regionale a energiei pe deplin integrate care favorizează creșterea, investițiile și un cadru de reglementare stabil; consideră că este esențial să se facă noi progrese în ceea ce privește integrarea rețelelor de gaz și energie electrică din regiune, inclusiv fluxurile inversate, în vederea realizării obiectivelor Comunității Energiei; subliniază că trebuie acordată mai multă atenție consolidării, îmbunătățirii și eficientizării sectorului energetic, ce reprezintă una dintre condițiile principale de modernizare a economiei, consolidării securității energetice și a concurenței, precum și dezvoltării de strategii energetice în conformitate cu obligațiile Comunității Energiei și cu obiectivele UE; solicită continuarea reformelor în domeniul gazului și al energiei electrice și constituirea unui procent corespunzător de energie din resurse regenerabile în conformitate cu politicile și standardele UE; recunoaște faptul că dependența energetică de Rusia a țărilor din Parteneriatul estic și diversificarea inadecvată a aprovizionării complică dinamica integrării europene; în această privinţă reaminteşte că proiecte precum South Stream măresc dependenţa UE faţă de gazul rusesc; invită Comisia și statele membre să accelereze proiectele care pot ajuta la atenuarea acestei situații; invită Comisia și Consiliul să transforme solidaritatea într-un principiu fundamental al Comunității Energiei, ce trebuie respectat integral de către toți jucătorii activi pe piața UE;

| 18. | solicită introducerea unei clauze de securitate energetică în fiecare acord cu țările din Parteneriatul estic, pentru a garanta respectarea deplină a legislației UE privind piața internă a energiei, precum și includerea unui mecanism de alertă timpurie în astfel de acorduri, pentru a garanta o evaluare timpurie a potențialelor riscuri și probleme legate de tranzitul și aprovizionarea cu energie din țări terțe, precum și stabilirea unui cadru comun de asistență reciprocă, solidaritate și soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

18.

solicită introducerea unei clauze de securitate energetică în fiecare acord cu țările din Parteneriatul estic, pentru a garanta respectarea deplină a legislației UE privind piața internă a energiei, precum și includerea unui mecanism de alertă timpurie în astfel de acorduri, pentru a garanta o evaluare timpurie a potențialelor riscuri și probleme legate de tranzitul și aprovizionarea cu energie din țări terțe, precum și stabilirea unui cadru comun de asistență reciprocă, solidaritate și soluționare a litigiilor;

| 19. | solicită o abordare mai adaptată a fiecărei țări partenere în parte, luând în considerare totodată, vulnerabilitățile lor specifice geopolitice, aplicând principiul diferențierii și principiul „mai mult pentru mai mult”, dar cu o coordonare generală; consideră cu tărie că importanța și amploarea relațiilor cu fiecare țară parteneră în parte ar trebui să reflecte ambiția europeană, angajamentul pentru valorile comune și progresele înregistrate de aceasta în alinierea la legislația UE, evaluată pe baza unor criterii de referință clare și pe propriile merite; este de părere că modul de organizare a Parteneriatului estic trebuie să fie orientat spre viitor și flexibil – din punct de vedere instituțional și conceptual – pentru a oferi stimulente pe termen lung pentru toți partenerii, inclusiv pentru cei care sunt cei mai avansați, pentru a continua astfel intensificarea relațiilor cu UE; consideră în continuare că Parteneriatul estic nu ar trebui să se concentreze numai pe obiective normative, ci și pe informarea cetățenilor prin abordări de jos în sus care să fixeze beneficiile unei asocieri viitoare în opinia publică; reamintește că realizarea parteneriatului va depinde de progresul și de eforturile substanțiale în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, reforma sistemului judiciar, reformele administrației publice, combaterea corupției și participarea mai mare a cetățenilor la procesul decizional public; |
| --- | --- |

19.

solicită o abordare mai adaptată a fiecărei țări partenere în parte, luând în considerare totodată, vulnerabilitățile lor specifice geopolitice, aplicând principiul diferențierii și principiul „mai mult pentru mai mult”, dar cu o coordonare generală; consideră cu tărie că importanța și amploarea relațiilor cu fiecare țară parteneră în parte ar trebui să reflecte ambiția europeană, angajamentul pentru valorile comune și progresele înregistrate de aceasta în alinierea la legislația UE, evaluată pe baza unor criterii de referință clare și pe propriile merite; este de părere că modul de organizare a Parteneriatului estic trebuie să fie orientat spre viitor și flexibil – din punct de vedere instituțional și conceptual – pentru a oferi stimulente pe termen lung pentru toți partenerii, inclusiv pentru cei care sunt cei mai avansați, pentru a continua astfel intensificarea relațiilor cu UE; consideră în continuare că Parteneriatul estic nu ar trebui să se concentreze numai pe obiective normative, ci și pe informarea cetățenilor prin abordări de jos în sus care să fixeze beneficiile unei asocieri viitoare în opinia publică; reamintește că realizarea parteneriatului va depinde de progresul și de eforturile substanțiale în ceea ce privește respectarea drepturilor omului, reforma sistemului judiciar, reformele administrației publice, combaterea corupției și participarea mai mare a cetățenilor la procesul decizional public;

| 20. | invită Comisia să analizeze noi posibilități de facilitare a obstacolelor comerciale, dacă este cazul, chiar și înainte de semnarea sau de implementarea DCFTA, pentru a permite societăților și întreprinderilor din țările respective din PaE să resimtă mai repede beneficiile economice ale unei cooperări mai strânse cu UE; |
| --- | --- |

20.

invită Comisia să analizeze noi posibilități de facilitare a obstacolelor comerciale, dacă este cazul, chiar și înainte de semnarea sau de implementarea DCFTA, pentru a permite societăților și întreprinderilor din țările respective din PaE să resimtă mai repede beneficiile economice ale unei cooperări mai strânse cu UE;

| 21. | recunoaște importanța incluziunii în evoluțiile Parteneriatului cu participarea tuturor șase parteneri; subliniază, așadar, necesitatea de a consolida în continuare dimensiunea multilaterală și încurajează organizarea de reuniuni periodice la nivel ministerial pentru întregul spectru de politici; |
| --- | --- |

21.

recunoaște importanța incluziunii în evoluțiile Parteneriatului cu participarea tuturor șase parteneri; subliniază, așadar, necesitatea de a consolida în continuare dimensiunea multilaterală și încurajează organizarea de reuniuni periodice la nivel ministerial pentru întregul spectru de politici;

| 22. | subliniază, în această privință, la fel ca în cazul Ucrainei, importanța adoptării de către Consiliu a unor măsuri imediate, inclusiv presiunea diplomatică crescută și introducerea de măsuri și sancțiuni individuale specifice privind călătoriile, înghețarea bunurilor și a proprietăților oficialilor, legislatorilor și sponsorilor întreprinderilor lor care sunt responsabili de încălcarea drepturilor omului, precum și importanța intensificării eforturilor lor, astfel încât să se pună capăt spălării banilor și evaziunii fiscale comise de societățile și oamenii de afaceri din țara în cauză, în bănci europene; |
| --- | --- |

22.

subliniază, în această privință, la fel ca în cazul Ucrainei, importanța adoptării de către Consiliu a unor măsuri imediate, inclusiv presiunea diplomatică crescută și introducerea de măsuri și sancțiuni individuale specifice privind călătoriile, înghețarea bunurilor și a proprietăților oficialilor, legislatorilor și sponsorilor întreprinderilor lor care sunt responsabili de încălcarea drepturilor omului, precum și importanța intensificării eforturilor lor, astfel încât să se pună capăt spălării banilor și evaziunii fiscale comise de societățile și oamenii de afaceri din țara în cauză, în bănci europene;

| 23. | își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa unei înțelegeri comune a esenței cooperării între UE și țările Parteneriatului estic; ia act cu îngrijorare de faptul că UE este văzută frecvent ca un donator iar țările partenere ca beneficiari, deși toate părțile ar trebui să aibă un dublu rol; avertizează în legătură cu faptul că acest tip de percepție publică poate da naștere la așteptări nerealiste în rândul societăților din Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

23.

își exprimă îngrijorarea cu privire la lipsa unei înțelegeri comune a esenței cooperării între UE și țările Parteneriatului estic; ia act cu îngrijorare de faptul că UE este văzută frecvent ca un donator iar țările partenere ca beneficiari, deși toate părțile ar trebui să aibă un dublu rol; avertizează în legătură cu faptul că acest tip de percepție publică poate da naștere la așteptări nerealiste în rândul societăților din Parteneriatul estic;

| 24. | regretă faptul că statele membre au adesea poziții divergente și nu iau o poziție comună în relațiile cu țările din Parteneriatul estic și în ceea ce privește evoluțiile lor; remarcă cu îngrijorare lipsa de înțelegere între statele membre cu privire la importanța strategică a cooperării și a unei poziții comune asupra unor chestiuni; solicită o analiză profundă a PEV, în special în ceea ce privește vecinătatea estică, în contextul evoluțiilor recente și, de asemenea, în termeni de măsuri concrete și tangibile în special față de cetățenii din PaE; |
| --- | --- |

24.

regretă faptul că statele membre au adesea poziții divergente și nu iau o poziție comună în relațiile cu țările din Parteneriatul estic și în ceea ce privește evoluțiile lor; remarcă cu îngrijorare lipsa de înțelegere între statele membre cu privire la importanța strategică a cooperării și a unei poziții comune asupra unor chestiuni; solicită o analiză profundă a PEV, în special în ceea ce privește vecinătatea estică, în contextul evoluțiilor recente și, de asemenea, în termeni de măsuri concrete și tangibile în special față de cetățenii din PaE;

| 25. | recomandă consolidarea în continuare a direcției multilaterale a Parteneriatului estic în vederea stimulării unui climat de cooperare și a unor relații de bună vecinătate, care vor sprijini obiectivele privind asocierea politică și, în special, integrarea economică și încurajarea inițiativelor multilaterale de cooperare și proiecte comune, precum și realizarea de progrese suplimentare în cooperarea transfrontalieră și regională, în special în domenii cum ar fi transportul, contactele personale directe, mediul, securitatea frontierelor și securitatea energetică, și reamintește importanța deosebită acordată de UE Adunării Parlamentare Euronest, în acest sens; ia act de faptul că cooperarea ar trebui totuși să continue, în cazurile în care acest lucru este posibil, pe baze bilaterale, între UE, pe de o parte, și țările partenere, pe de altă parte; |
| --- | --- |

25.

recomandă consolidarea în continuare a direcției multilaterale a Parteneriatului estic în vederea stimulării unui climat de cooperare și a unor relații de bună vecinătate, care vor sprijini obiectivele privind asocierea politică și, în special, integrarea economică și încurajarea inițiativelor multilaterale de cooperare și proiecte comune, precum și realizarea de progrese suplimentare în cooperarea transfrontalieră și regională, în special în domenii cum ar fi transportul, contactele personale directe, mediul, securitatea frontierelor și securitatea energetică, și reamintește importanța deosebită acordată de UE Adunării Parlamentare Euronest, în acest sens; ia act de faptul că cooperarea ar trebui totuși să continue, în cazurile în care acest lucru este posibil, pe baze bilaterale, între UE, pe de o parte, și țările partenere, pe de altă parte;

| 26. | subliniază faptul că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru împărtășirea experiențelor în ceea ce privește reformele democratice, folosind bogata experiență pe care țările europene o au în ceea ce privește procesul de instituire și apărare a regimurilor democratice bazate pe respectarea valorilor fundamentale și a statului de drept, în special de către statele membre, care ar putea folosi experiența lor de integrare în UE și relațiile lor strânse cu țările Parteneriatului estic, recunoscând în același timp caracterul specific al fiecărei țări în parte, subliniind beneficiile reciproce și realizând un echilibru între condiționalitate și solidaritate; sugerează analizarea posibilității unei învățări inter pares atât la nivel politic, cât și tehnic, ceea ce ar genera o mai bună conștientizare și cunoaștere a procesului de construire a democrației și a statului de drept; |
| --- | --- |

26.

subliniază faptul că ar trebui depuse mai multe eforturi pentru împărtășirea experiențelor în ceea ce privește reformele democratice, folosind bogata experiență pe care țările europene o au în ceea ce privește procesul de instituire și apărare a regimurilor democratice bazate pe respectarea valorilor fundamentale și a statului de drept, în special de către statele membre, care ar putea folosi experiența lor de integrare în UE și relațiile lor strânse cu țările Parteneriatului estic, recunoscând în același timp caracterul specific al fiecărei țări în parte, subliniind beneficiile reciproce și realizând un echilibru între condiționalitate și solidaritate; sugerează analizarea posibilității unei învățări inter pares atât la nivel politic, cât și tehnic, ceea ce ar genera o mai bună conștientizare și cunoaștere a procesului de construire a democrației și a statului de drept;

| 27. | este de părere că UE ar trebui să încurajeze mai activ țările partenere pentru a combate încălcările drepturilor omului; invită statele membre să aplice orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și a libertăților fundamentale, UE însăși poate, în conformitate cu tratatele, să ia în considerare introducerea unor măsuri restrictive sau sancțiuni în cadrul PESC, care să includă embargoul privind armele, interzicerea exporturilor de echipamente pentru represiune internă și restricțiile de acordare a vizei sau interdicțiile de călătorie pentru persoanele responsabile, direct sau indirect, de încălcarea gravă a drepturilor omului de sau represiunea societății civile și a opoziției democratice sau ale căror activități subminează altfel în mod grav democrația sau statul de drept, precum și înghețarea fondurilor și a resurselor lor financiare; subliniază necesitatea de a se asigura că sancțiunile sunt selective și specifice, pentru a evita, astfel, consecințe negative asupra cetățenilor obișnuiți; |
| --- | --- |

27.

este de părere că UE ar trebui să încurajeze mai activ țările partenere pentru a combate încălcările drepturilor omului; invită statele membre să aplice orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului și a libertăților fundamentale, UE însăși poate, în conformitate cu tratatele, să ia în considerare introducerea unor măsuri restrictive sau sancțiuni în cadrul PESC, care să includă embargoul privind armele, interzicerea exporturilor de echipamente pentru represiune internă și restricțiile de acordare a vizei sau interdicțiile de călătorie pentru persoanele responsabile, direct sau indirect, de încălcarea gravă a drepturilor omului de sau represiunea societății civile și a opoziției democratice sau ale căror activități subminează altfel în mod grav democrația sau statul de drept, precum și înghețarea fondurilor și a resurselor lor financiare; subliniază necesitatea de a se asigura că sancțiunile sunt selective și specifice, pentru a evita, astfel, consecințe negative asupra cetățenilor obișnuiți;

| 28. | salută, ca o concluzie pozitivă a summit-ului Vilnius, parafarea acordurilor de asociere, inclusiv o cele pentru o ZLSAC cu Republica Moldova și Georgia; regretă, cu toate acestea, că rezultatul summitului de la Vilnius nu a corespuns așteptărilor și îndeamnă ca acordurile de asociere să fie rapid semnat și implementate complet, rapid și eficient, dacă este cazul, cu țările partenere, pentru a sprijini procesul de modernizare și reformă în aceste țări, în special în domeniile legate de consolidarea bunei guvernări, a statului de drept, a protecției drepturilor omului și a combaterii corupției, precum și pentru a sprijini consolidarea și modernizarea economiilor societăților partenere și a unei legislații favorabile mediului de afaceri; solicită SEAE și Comisiei să identifice domeniile și sectoarele cooperării în cadrul agendei privind asocierea, în care s-ar putea deja demara implementarea pe termen scurt și mediu; |
| --- | --- |

28.

salută, ca o concluzie pozitivă a summit-ului Vilnius, parafarea acordurilor de asociere, inclusiv o cele pentru o ZLSAC cu Republica Moldova și Georgia; regretă, cu toate acestea, că rezultatul summitului de la Vilnius nu a corespuns așteptărilor și îndeamnă ca acordurile de asociere să fie rapid semnat și implementate complet, rapid și eficient, dacă este cazul, cu țările partenere, pentru a sprijini procesul de modernizare și reformă în aceste țări, în special în domeniile legate de consolidarea bunei guvernări, a statului de drept, a protecției drepturilor omului și a combaterii corupției, precum și pentru a sprijini consolidarea și modernizarea economiilor societăților partenere și a unei legislații favorabile mediului de afaceri; solicită SEAE și Comisiei să identifice domeniile și sectoarele cooperării în cadrul agendei privind asocierea, în care s-ar putea deja demara implementarea pe termen scurt și mediu;

| 29. | regretă presiunea continuă exercitată asupra țărilor din cadrul Parteneriatului estic, prin instrumente economice, politice și militare, de Rusia care percepe consolidarea relațiilor dintre UE și țările Parteneriatului estic ca acțiuni împotriva propriilor interese; subliniază nevoia de a aborda acest subiect în cadrul negocierilor cu Rusia, precum și nevoia unei discuții serioase între statele membre privind noi modalități de a angaja Rusia în mod constructiv în inițiative care să reflecte interesele comune în contextul unei vecinătăți europene sigură, stabile și prospere, care să depășească astfel modelul învechit și periculos bazat pe sfere de influență; invită UE să ia măsuri concrete, inclusiv vizând asistența economică, relaxarea regimurilor comerciale, proiectele de consolidare a securității energetice și modernizarea economică, pentru a sprijini țările Parteneriatului estic în aspirațiile lor europene, și să adopte o strategie comună față de Rusia; solicită, prin urmare, un dialog sincer și deschis cu țările terțe pentru a maximiza eforturile de dezvoltare a sinergiilor îndreptate către țările din PaE; |
| --- | --- |

29.

regretă presiunea continuă exercitată asupra țărilor din cadrul Parteneriatului estic, prin instrumente economice, politice și militare, de Rusia care percepe consolidarea relațiilor dintre UE și țările Parteneriatului estic ca acțiuni împotriva propriilor interese; subliniază nevoia de a aborda acest subiect în cadrul negocierilor cu Rusia, precum și nevoia unei discuții serioase între statele membre privind noi modalități de a angaja Rusia în mod constructiv în inițiative care să reflecte interesele comune în contextul unei vecinătăți europene sigură, stabile și prospere, care să depășească astfel modelul învechit și periculos bazat pe sfere de influență; invită UE să ia măsuri concrete, inclusiv vizând asistența economică, relaxarea regimurilor comerciale, proiectele de consolidare a securității energetice și modernizarea economică, pentru a sprijini țările Parteneriatului estic în aspirațiile lor europene, și să adopte o strategie comună față de Rusia; solicită, prin urmare, un dialog sincer și deschis cu țările terțe pentru a maximiza eforturile de dezvoltare a sinergiilor îndreptate către țările din PaE;

| 30. | reamintește că obiectivele cooperării cu țările Parteneriatului estic ar trebui să vizeze stabilirea unui parteneriat strategic mai strâns, consolidarea contactelor directe dintre UE și țările partenere, stabilirea de rețele de legături sociale, în vederea unei mai mari integrări și a sprijinirii modernizării și orientării proeuropene, dincolo de simpla stabilizare; |
| --- | --- |

30.

reamintește că obiectivele cooperării cu țările Parteneriatului estic ar trebui să vizeze stabilirea unui parteneriat strategic mai strâns, consolidarea contactelor directe dintre UE și țările partenere, stabilirea de rețele de legături sociale, în vederea unei mai mari integrări și a sprijinirii modernizării și orientării proeuropene, dincolo de simpla stabilizare;

| 31. | subliniază nevoia unei sensibilizări crescute a țărilor din PaE față de Uniunea Europeană; evidențiază faptul că delegațiile UE din țările PaE ar trebui să joace un rol esențial în sprijinirea campaniilor de vizibilitate a UE; |
| --- | --- |

31.

subliniază nevoia unei sensibilizări crescute a țărilor din PaE față de Uniunea Europeană; evidențiază faptul că delegațiile UE din țările PaE ar trebui să joace un rol esențial în sprijinirea campaniilor de vizibilitate a UE;

| 32. | încurajează dezvoltarea unor relații mai strânse între țările partenere și promovarea stabilității și consolidarea încrederii multilaterale; subliniază în această privință importanța dezvoltării unei veritabile dimensiuni multilaterale în cadrul Parteneriatului estic în vederea ameliorării relațiilor de bună vecinătate, a consolidării cooperării regionale și a depășirii controverselor bilaterale; |
| --- | --- |

32.

încurajează dezvoltarea unor relații mai strânse între țările partenere și promovarea stabilității și consolidarea încrederii multilaterale; subliniază în această privință importanța dezvoltării unei veritabile dimensiuni multilaterale în cadrul Parteneriatului estic în vederea ameliorării relațiilor de bună vecinătate, a consolidării cooperării regionale și a depășirii controverselor bilaterale;

| 33. | reiterează opinia că conflictele înghețate împiedică dezvoltarea plenară a Parteneriatului estic și exacerbează ura, animozitatea și tensiunile între popoarele din mai multe țări din cadrul Parteneriatului estic; subliniază importanța ajungerii la soluții echitabile și la o pace de lungă durată bazată pe principiile de drept internațional; în acest sens, solicită tuturor părților să creeze condiții favorabile pentru pace, abținându-se de la o retorică ce incită la ură și la război și aplicând măsuri de consolidare a încrederii pentru a rezolva problemele umanitare, economice și de altă natură de ambele părți ale liniilor actuale de diviziune; subliniază importanța inițiativelor de cooperare și de consolidare a încrederii între partide; subliniază importanța consolidării principiului referitor la bunele relații de vecinătate ca fiind un element esențial în soluționarea conflictelor; își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că eforturile și resursele alocate de UE au fost insuficiente pentru obținerea unor rezultate concrete până acum; invită Comisia să intensifice programele de construire a încrederii din zonele de conflict în vederea restaurării dialogului și a facilitării schimburilor interpersonale; invită VP/ÎR și SEAE să elaboreze măsuri și abordări inovatoare, inclusiv strategii de comunicare publică, luând în considerare inițiativele pragmatice și contacte și consultări informale, pentru a sprijini cultura civică și dialogul la nivelul comunității; |
| --- | --- |

33.

reiterează opinia că conflictele înghețate împiedică dezvoltarea plenară a Parteneriatului estic și exacerbează ura, animozitatea și tensiunile între popoarele din mai multe țări din cadrul Parteneriatului estic; subliniază importanța ajungerii la soluții echitabile și la o pace de lungă durată bazată pe principiile de drept internațional; în acest sens, solicită tuturor părților să creeze condiții favorabile pentru pace, abținându-se de la o retorică ce incită la ură și la război și aplicând măsuri de consolidare a încrederii pentru a rezolva problemele umanitare, economice și de altă natură de ambele părți ale liniilor actuale de diviziune; subliniază importanța inițiativelor de cooperare și de consolidare a încrederii între partide; subliniază importanța consolidării principiului referitor la bunele relații de vecinătate ca fiind un element esențial în soluționarea conflictelor; își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că eforturile și resursele alocate de UE au fost insuficiente pentru obținerea unor rezultate concrete până acum; invită Comisia să intensifice programele de construire a încrederii din zonele de conflict în vederea restaurării dialogului și a facilitării schimburilor interpersonale; invită VP/ÎR și SEAE să elaboreze măsuri și abordări inovatoare, inclusiv strategii de comunicare publică, luând în considerare inițiativele pragmatice și contacte și consultări informale, pentru a sprijini cultura civică și dialogul la nivelul comunității;

| 34. | este de părere că participarea și implicarea societății civile a UE și a țărilor partenere are o importanță semnificativă pentru promovarea politicilor privind PaE; subliniază faptul că participarea și contribuția activă a Forumului societății civile din cadrul PaE la toate nivelurile platformei multilaterale sunt mai mult decât binevenite și ar trebui consolidate în continuare; |
| --- | --- |

34.

este de părere că participarea și implicarea societății civile a UE și a țărilor partenere are o importanță semnificativă pentru promovarea politicilor privind PaE; subliniază faptul că participarea și contribuția activă a Forumului societății civile din cadrul PaE la toate nivelurile platformei multilaterale sunt mai mult decât binevenite și ar trebui consolidate în continuare;

| 35. | consideră că cooperarea între organizațiile societății civile (OSC-uri) reprezintă o bună platformă pentru contacte interpersonale veritabile care nu trebuie să se limiteze la frontierele statelor; recomandă o cooperare și o coordonare mai strânse între Forumul societății civile al Parteneriatului estic și Forumul UE-Rusia; |
| --- | --- |

35.

consideră că cooperarea între organizațiile societății civile (OSC-uri) reprezintă o bună platformă pentru contacte interpersonale veritabile care nu trebuie să se limiteze la frontierele statelor; recomandă o cooperare și o coordonare mai strânse între Forumul societății civile al Parteneriatului estic și Forumul UE-Rusia;

| 36. | consideră că instrumentele de cooperare ar trebui să clar definite, ținând cont de instrumentele și programele disponibile și concentrându-se în special, pe educație și pe schimburile academice; solicită furnizarea unor resurse financiare suplimentare pentru implementarea Parteneriatului estic și sprijinirea reformelor, a inițiativelor emblematice și a proiectelor; solicită participarea deplină a celor șase țări partenere din PaE la programele Uniunii; |
| --- | --- |

36.

consideră că instrumentele de cooperare ar trebui să clar definite, ținând cont de instrumentele și programele disponibile și concentrându-se în special, pe educație și pe schimburile academice; solicită furnizarea unor resurse financiare suplimentare pentru implementarea Parteneriatului estic și sprijinirea reformelor, a inițiativelor emblematice și a proiectelor; solicită participarea deplină a celor șase țări partenere din PaE la programele Uniunii;

| 37. | subliniază că respectarea statului de drept, inclusiv stabilirea unui sistem judiciar independent și eficient și descurajarea corupției atât în sectorul privat, cât și în sectorul public sunt esențiale pentru protejarea valorilor democratice; |
| --- | --- |

37.

subliniază că respectarea statului de drept, inclusiv stabilirea unui sistem judiciar independent și eficient și descurajarea corupției atât în sectorul privat, cât și în sectorul public sunt esențiale pentru protejarea valorilor democratice;

| 38. | subliniază faptul că corupția este încă larg răspândită în țările din Parteneriatul estic și că reprezintă o problemă importantă care trebuie soluționată; |
| --- | --- |

38.

subliniază faptul că corupția este încă larg răspândită în țările din Parteneriatul estic și că reprezintă o problemă importantă care trebuie soluționată;

| 39. | recunoaște efectele crizei economice asupra dezvoltării economice a țărilor din Parteneriatul estic; subliniază importanța promovării cooperării economice, pentru continuarea proiectului Parteneriatului estic, printre altele, prin creșterea gradului de conștientizare a complexității problemelor economice, promovarea bunei guvernări în sectorul financiar și a cooperării cu instituțiile financiare internaționale, adoptând o abordare sectorială, încurajarea legislației favorabilă dezvoltării sectorului IMM-urilor; subliniază necesitatea încheierii și aplicării provizorii de acorduri consolidate și globale privind zonele de liber schimb ca instrumente principale de modernizare a economiilor țărilor Parteneriatului estic și de redresare în urma crizei financiare; |
| --- | --- |

39.

recunoaște efectele crizei economice asupra dezvoltării economice a țărilor din Parteneriatul estic; subliniază importanța promovării cooperării economice, pentru continuarea proiectului Parteneriatului estic, printre altele, prin creșterea gradului de conștientizare a complexității problemelor economice, promovarea bunei guvernări în sectorul financiar și a cooperării cu instituțiile financiare internaționale, adoptând o abordare sectorială, încurajarea legislației favorabilă dezvoltării sectorului IMM-urilor; subliniază necesitatea încheierii și aplicării provizorii de acorduri consolidate și globale privind zonele de liber schimb ca instrumente principale de modernizare a economiilor țărilor Parteneriatului estic și de redresare în urma crizei financiare;

| 40. | solicită eforturi mai mari pentru consolidarea dimensiunii antreprenoriale a Parteneriatului estic, inclusiv prin îmbunătățirea mediului de afaceri din țările partenere în beneficiul IMM-urilor și întreprinderilor locale, regionale și europene și promovarea unor parteneriate de afaceri între UE și Parteneriatul estic; |
| --- | --- |

40.

solicită eforturi mai mari pentru consolidarea dimensiunii antreprenoriale a Parteneriatului estic, inclusiv prin îmbunătățirea mediului de afaceri din țările partenere în beneficiul IMM-urilor și întreprinderilor locale, regionale și europene și promovarea unor parteneriate de afaceri între UE și Parteneriatul estic;

| 41. | consideră, de asemenea, că promovarea activităților comune cu alți parteneri strategici și cooperarea în cadrul organizațiilor internaționale și europene sunt benefice pentru toate părțile interesate; |
| --- | --- |

41.

consideră, de asemenea, că promovarea activităților comune cu alți parteneri strategici și cooperarea în cadrul organizațiilor internaționale și europene sunt benefice pentru toate părțile interesate;

| 42. | subliniază necesitatea promovării legăturilor sociale și culturale, transpunând astfel în practică motto-ul UE „Uniți în diversitate”; |
| --- | --- |

42.

subliniază necesitatea promovării legăturilor sociale și culturale, transpunând astfel în practică motto-ul UE „Uniți în diversitate”;

| 43. | subliniază importanța schimburilor de informații și a schimburilor culturale dintre țările din PaE și UE pentru construirea unor societăți contemporane și bine informate și al promovării valorilor europene; |
| --- | --- |

43.

subliniază importanța schimburilor de informații și a schimburilor culturale dintre țările din PaE și UE pentru construirea unor societăți contemporane și bine informate și al promovării valorilor europene;

| 44. | subliniază faptul că Fondul european pentru democrație (FED) trebuie să joace un rol important în țările Parteneriatului estic prin consolidarea, într-un mod rapid, eficient și flexibil, a societății civile și promovarea statului de drept și a respectării drepturilor omului, și prin sprijinirea sau dezvoltarea mișcărilor pro-democratice în țările care nu au făcut încă tranziția spre democrație sau care se află încă în procesul de tranziție; invită Comisia, SEAE și statele membre să sprijine eforturile Fondului și să folosească din plin potențialul de cooperare și sinergii; îndeamnă, în acest sens, UE și statele sale membre să se asigure că activitățile FED dispun de o finanțare corespunzătoare și stabilă; |
| --- | --- |

44.

subliniază faptul că Fondul european pentru democrație (FED) trebuie să joace un rol important în țările Parteneriatului estic prin consolidarea, într-un mod rapid, eficient și flexibil, a societății civile și promovarea statului de drept și a respectării drepturilor omului, și prin sprijinirea sau dezvoltarea mișcărilor pro-democratice în țările care nu au făcut încă tranziția spre democrație sau care se află încă în procesul de tranziție; invită Comisia, SEAE și statele membre să sprijine eforturile Fondului și să folosească din plin potențialul de cooperare și sinergii; îndeamnă, în acest sens, UE și statele sale membre să se asigure că activitățile FED dispun de o finanțare corespunzătoare și stabilă;

| 45. | consideră că, pentru a îmbunătăți cooperarea între partenerii estici, UE ar trebui să se abțină de la a impune restricții lingvistice în proiecte comune și ar trebui să promoveze multilingvismul, în special în administrația locală, în inițiativele civice și educaționale; |
| --- | --- |

45.

consideră că, pentru a îmbunătăți cooperarea între partenerii estici, UE ar trebui să se abțină de la a impune restricții lingvistice în proiecte comune și ar trebui să promoveze multilingvismul, în special în administrația locală, în inițiativele civice și educaționale;

| 46. | subliniază importanța promovării și sprijinirii eforturilor comune în domeniul cercetării și inovării, inclusiv programele de schimburi de studenți, în proiecte multilingve virtuale, în dialogul între culturi, prin producții comune de film și resurse comune pentru traduceri literare, în studiile comune privind urmările nazismului și comunismului și ale regimurilor totalitare, precum și studiile privind istoria comună a Europei, printre altele și prin programul „Europa pentru cetățeni” și prin promovarea cooperării cu Platforma memoriei și a conștiinței europene; |
| --- | --- |

46.

subliniază importanța promovării și sprijinirii eforturilor comune în domeniul cercetării și inovării, inclusiv programele de schimburi de studenți, în proiecte multilingve virtuale, în dialogul între culturi, prin producții comune de film și resurse comune pentru traduceri literare, în studiile comune privind urmările nazismului și comunismului și ale regimurilor totalitare, precum și studiile privind istoria comună a Europei, printre altele și prin programul „Europa pentru cetățeni” și prin promovarea cooperării cu Platforma memoriei și a conștiinței europene;

| 47. | solicită o dezvoltare graduală a unui spațiu comun pentru cunoștințe și inovare pentru a comasa mai multe linii existente de cooperare în cercetare și inovare; |
| --- | --- |

47.

solicită o dezvoltare graduală a unui spațiu comun pentru cunoștințe și inovare pentru a comasa mai multe linii existente de cooperare în cercetare și inovare;

| 48. | încurajează alinierea mai mare a reglementărilor din toate domeniile transporturilor și în implementarea unor proiecte privind infrastructura de transport, în rețeaua de transport a Parteneriatului estic, prin programele și instrumentele existente ale UE, urmărind o implicare mai strânsă a instituțiilor financiare europene și internaționale și acordând prioritate proiectelor care îmbunătățesc conexiunile cu rețeaua centrală TEN-T; |
| --- | --- |

48.

încurajează alinierea mai mare a reglementărilor din toate domeniile transporturilor și în implementarea unor proiecte privind infrastructura de transport, în rețeaua de transport a Parteneriatului estic, prin programele și instrumentele existente ale UE, urmărind o implicare mai strânsă a instituțiilor financiare europene și internaționale și acordând prioritate proiectelor care îmbunătățesc conexiunile cu rețeaua centrală TEN-T;

| 49. | solicită înțelegerea faptului că Parteneriatul estic este un program ambițios, ale cărui rezultate căruia pot deveni mai clare într-o perspectivă pe termen lung; subliniază că, în timp ce Parteneriatul estic este larg criticat, succesul inițiativei depinde de implicarea și de voința politică atât ale UE, cât și ale vecinilor săi din est; remarcă, de asemenea, că este esențial ca orice critică adusă Parteneriatului estic să aibă un caracter constructiv și să fie orientată mai curând către îmbunătățirea sa, decât către discreditarea sa; |
| --- | --- |

49.

solicită înțelegerea faptului că Parteneriatul estic este un program ambițios, ale cărui rezultate căruia pot deveni mai clare într-o perspectivă pe termen lung; subliniază că, în timp ce Parteneriatul estic este larg criticat, succesul inițiativei depinde de implicarea și de voința politică atât ale UE, cât și ale vecinilor săi din est; remarcă, de asemenea, că este esențial ca orice critică adusă Parteneriatului estic să aibă un caracter constructiv și să fie orientată mai curând către îmbunătățirea sa, decât către discreditarea sa;

| 50. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintele Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate(VP/Î/), Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), Comitetului Regiunilor, guvernelor și parlamentelor naționale ale țărilor PaE, OSCE și Consiliului Europei. |
| --- | --- |

50.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintele Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate(VP/Î/), Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE), Comitetului Regiunilor, guvernelor și parlamentelor naționale ale țărilor PaE, OSCE și Consiliului Europei.

---

(1)  JO C 338, 19.11.2013, p. 3.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0446.

(3)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 26.

(4)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 105.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0565.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0570.

(7)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 165.

(8)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 8.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0503.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0575.

(11)  JO C 257 E, 6.9.2013, p. 13.

(12)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0504.

(13)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0470.

(14)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0274.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/104 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/104

---

P7_TA(2014)0230

Programul de supraveghere al Agenţiei Naţionale de Securitate (NSA) a SUA, organismele de supraveghere din diferite state membre şi impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetăţenilor UE

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate (NSA) a SUA, la organismele de supraveghere din diferite state membre și la impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE și asupra cooperării transatlantice în materie de justiție și de afaceri interne (2013/2188(INI))

(2017/C 378/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11 și 21, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), în special articolele 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10, 11 și 21,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 15, 16 și 218, precum și titlul V, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 15, 16 și 218, precum și titlul V,

| — | având în vedere Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în special articolul 10, precum și Declarația nr. 50 anexată la acest protocol, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în special articolul 10, precum și Declarația nr. 50 anexată la acest protocol,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 și 52, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special articolele 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 și 52,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, în special articolele 6, 8, 9, 10 și 13, precum și protocoalele aferente, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, în special articolele 6, 8, 9, 10 și 13, precum și protocoalele aferente,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, în special articolele 7, 8, 10, 11, 12 și 14 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, în special articolele 7, 8, 10, 11, 12 și 14 (1),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolele 14, 17, 18 și 19, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, în special articolele 14, 17, 18 și 19,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind protecția datelor (ETS nr. 108) și Protocolul adițional din 8 noiembrie 2001 la Convenția pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal, cu privire la autoritățile de control și fluxul transfrontalier al datelor (ETS nr. 181), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind protecția datelor (ETS nr. 108) și Protocolul adițional din 8 noiembrie 2001 la Convenția pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal, cu privire la autoritățile de control și fluxul transfrontalier al datelor (ETS nr. 181),

| — | având în vedere Convenția de la Viena privind relațiile diplomatice, în special articolele 24, 27 și 40, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Viena privind relațiile diplomatice, în special articolele 24, 27 și 40,

| — | având în vedere Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică (ETS nr. 185), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Consiliului Europei privind criminalitatea informatică (ETS nr. 185),

| — | având în vedere Raportul prezentat la 17 mai 2010 de raportorul special al ONU pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cadrul luptei împotriva terorismului (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul prezentat la 17 mai 2010 de raportorul special al ONU pentru promovarea și protecția drepturilor omului și a libertăților fundamentale în cadrul luptei împotriva terorismului (2),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Guvernanța și politica în domeniul internetului – Rolul Europei în modelarea viitorului guvernanței internetului”(COM(2014)0072); |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei intitulată „Guvernanța și politica în domeniul internetului – Rolul Europei în modelarea viitorului guvernanței internetului”(COM(2014)0072);

| — | având în vedere Raportul prezentat la 17 aprilie 2013 de raportorul special al ONU pentru promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul prezentat la 17 aprilie 2013 de raportorul special al ONU pentru promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare (3),

| — | având în vedere Orientările privind drepturile omului și lupta împotriva terorismului adoptate de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei la 11 iulie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările privind drepturile omului și lupta împotriva terorismului adoptate de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei la 11 iulie 2002,

| — | având în vedere Declarația de la Bruxelles, din 1 octombrie 2010, adoptată la Cea de a șasea conferință a comisiilor parlamentare pentru supravegherea serviciilor de informații și de securitate ale statelor membre ale Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bruxelles, din 1 octombrie 2010, adoptată la Cea de a șasea conferință a comisiilor parlamentare pentru supravegherea serviciilor de informații și de securitate ale statelor membre ale Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția nr. 1954/2013 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind securitatea națională și accesul la informații, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția nr. 1954/2013 a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei privind securitatea națională și accesul la informații,

| — | având în vedere Raportul referitor la supravegherea democratică a serviciilor de securitate, adoptat de Comisia de la Veneția la 11 iunie 2007 (4), și a cărui versiune actualizată este așteptată cu mare interes în primăvara anului 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul referitor la supravegherea democratică a serviciilor de securitate, adoptat de Comisia de la Veneția la 11 iunie 2007 (4), și a cărui versiune actualizată este așteptată cu mare interes în primăvara anului 2014,

| — | având în vedere declarațiile reprezentanților comisiilor de supraveghere a serviciilor de informații din Belgia, Țările de Jos, Danemarca și Norvegia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile reprezentanților comisiilor de supraveghere a serviciilor de informații din Belgia, Țările de Jos, Danemarca și Norvegia,

| — | având în vedere cauzele înaintate instanțelor din Franța (5), Polonia și Regatul Unit (6), precum și Curții Europene a Drepturilor Omului (7), în legătură cu sistemele de supraveghere în masă, |
| --- | --- |

—

având în vedere cauzele înaintate instanțelor din Franța (5), Polonia și Regatul Unit (6), precum și Curții Europene a Drepturilor Omului (7), în legătură cu sistemele de supraveghere în masă,

| — | având în vedere Convenția elaborată de Consiliu în conformitate cu articolul 34 din Tratatul privind Uniunea Europeană referitoare la asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene (8), în special titlul III, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția elaborată de Consiliu în conformitate cu articolul 34 din Tratatul privind Uniunea Europeană referitoare la asistența judiciară reciprocă în materie penală între statele membre ale Uniunii Europene (8), în special titlul III,

| — | având în vedere Decizia 2000/520/CE a Comisiei din 26 iulie 2000 privind caracterul adecvat al protecției oferite de principiile „sferei de siguranță” privind protecția vieții private și întrebările de bază aferente, publicate de Departamentul Comerțului al SUA, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2000/520/CE a Comisiei din 26 iulie 2000 privind caracterul adecvat al protecției oferite de principiile „sferei de siguranță” privind protecția vieții private și întrebările de bază aferente, publicate de Departamentul Comerțului al SUA,

| — | având în vedere Rapoartele de evaluare ale Comisiei privind punerea în aplicare a principiilor „sferei de siguranță” privind viața privată din 13 februarie 2002 (SEC(2002)0196) și din 20 octombrie 2004 (SEC(2004)1323), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rapoartele de evaluare ale Comisiei privind punerea în aplicare a principiilor „sferei de siguranță” privind viața privată din 13 februarie 2002 (SEC(2002)0196) și din 20 octombrie 2004 (SEC(2004)1323),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 noiembrie 2013 privind funcționarea sferei de siguranță din punctul de vedere al cetățenilor UE și al întreprinderilor stabilite în UE (COM(2013)0847) și Comunicarea Comisiei din 27 noiembrie 2013 privind restabilirea încrederii în fluxurile de date dintre UE și SUA (COM(2013)0846), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 noiembrie 2013 privind funcționarea sferei de siguranță din punctul de vedere al cetățenilor UE și al întreprinderilor stabilite în UE (COM(2013)0847) și Comunicarea Comisiei din 27 noiembrie 2013 privind restabilirea încrederii în fluxurile de date dintre UE și SUA (COM(2013)0846),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2000 referitoare la proiectul de decizie a Comisiei privind caracterul adecvat al protecției oferite de principiile „sferei de siguranță” privind protecția vieții private și întrebările de bază aferente, publicate de Departamentul Comerțului al SUA (9), potrivit căreia caracterul adecvat al sistemului nu a putut fi confirmat, și avizele Grupului de lucru „Articolul 29”, în special avizul nr. 4/2000 din 16 mai 2000 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2000 referitoare la proiectul de decizie a Comisiei privind caracterul adecvat al protecției oferite de principiile „sferei de siguranță” privind protecția vieții private și întrebările de bază aferente, publicate de Departamentul Comerțului al SUA (9), potrivit căreia caracterul adecvat al sistemului nu a putut fi confirmat, și avizele Grupului de lucru „Articolul 29”, în special avizul nr. 4/2000 din 16 mai 2000 (10),

| — | având în vedere acordurile dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană privind utilizarea și transferul de date din registrele cu numele pasagerilor (acordul PNR) din 2004, 2007 (11) și 2012 (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană privind utilizarea și transferul de date din registrele cu numele pasagerilor (acordul PNR) din 2004, 2007 (11) și 2012 (12),

| — | având în vedere Examinarea comună a punerii în aplicare a Acordului dintre UE și SUA privind prelucrarea și transferul de date din registrele cu numele pasagerilor către Departamentul pentru Securitate Internă al SUA (13), care însoțește Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind examinarea comună (COM(2013)0844), |
| --- | --- |

—

având în vedere Examinarea comună a punerii în aplicare a Acordului dintre UE și SUA privind prelucrarea și transferul de date din registrele cu numele pasagerilor către Departamentul pentru Securitate Internă al SUA (13), care însoțește Raportul Comisiei către Parlamentul European și Consiliu privind examinarea comună (COM(2013)0844),

| — | având în vedere concluziile avocatului general Cruz Villalón conform căruia Directiva 2006/24/CE privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice este incompatibilă în întregime cu articolul 52 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, iar articolul 6 din aceeași directivă este incompatibil cu articolul 7 și articolul 52 alineatul (1) din Cartă (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile avocatului general Cruz Villalón conform căruia Directiva 2006/24/CE privind păstrarea datelor generate sau prelucrate în legătură cu furnizarea serviciilor de comunicații electronice accesibile publicului sau de rețele de comunicații publice este incompatibilă în întregime cu articolul 52 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, iar articolul 6 din aceeași directivă este incompatibil cu articolul 7 și articolul 52 alineatul (1) din Cartă (14),

| — | având în vedere Decizia 2010/412/UE a Consiliului din 13 iulie 2010 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară din Uniunea Europeană către Statele Unite ale Americii în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP) (15) și declarațiile însoțitoare ale Comisiei și ale Consiliului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2010/412/UE a Consiliului din 13 iulie 2010 privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii privind prelucrarea și transferul datelor de mesagerie financiară din Uniunea Europeană către Statele Unite ale Americii în cadrul Programului de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP) (15) și declarațiile însoțitoare ale Comisiei și ale Consiliului,

| — | având în vedere Acordul privind asistența judiciară reciprocă între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul privind asistența judiciară reciprocă între Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii (16),

| — | având în vedere negocierile în curs referitoare la un acord-cadru între UE și SUA privind protecția datelor cu caracter personal în momentul transferării și prelucrării în scopul prevenirii, anchetării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor, inclusiv infracțiunea de terorism, în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală („acordul-cadru”), |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile în curs referitoare la un acord-cadru între UE și SUA privind protecția datelor cu caracter personal în momentul transferării și prelucrării în scopul prevenirii, anchetării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor, inclusiv infracțiunea de terorism, în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală („acordul-cadru”),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2271/96 al Consiliului din 22 noiembrie 1996 de protecție împotriva efectelor aplicării extrateritoriale a unei legislații adoptate de către o țară terță, precum și a acțiunilor întemeiate pe aceasta sau care rezultă din aceasta (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2271/96 al Consiliului din 22 noiembrie 1996 de protecție împotriva efectelor aplicării extrateritoriale a unei legislații adoptate de către o țară terță, precum și a acțiunilor întemeiate pe aceasta sau care rezultă din aceasta (17),

| — | având în vedere declarația președintelui Republice Federative a Braziliei la deschiderea celei de a 68-a sesiuni a Adunării Generale a ONU din 24 septembrie 2013 și lucrările Comisiei parlamentare de anchetă privind activitățile de spionaj înființate de Senatul federal al Braziliei, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația președintelui Republice Federative a Braziliei la deschiderea celei de a 68-a sesiuni a Adunării Generale a ONU din 24 septembrie 2013 și lucrările Comisiei parlamentare de anchetă privind activitățile de spionaj înființate de Senatul federal al Braziliei,

| — | având în vedere Legea „USA PATRIOT” a SUA semnată de președintele George W. Bush la 26 octombrie 2001, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea „USA PATRIOT” a SUA semnată de președintele George W. Bush la 26 octombrie 2001,

| — | având în vedere Legea privind supravegherea activităților străine de spionaj (FISA) din 1978 și Actul de modificare a FISA din 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea privind supravegherea activităților străine de spionaj (FISA) din 1978 și Actul de modificare a FISA din 2008,

| — | având în vedere Ordinul executiv nr. 12333, emis de președintele SUA în 1981 și modificat în 2008, |
| --- | --- |

—

având în vedere Ordinul executiv nr. 12333, emis de președintele SUA în 1981 și modificat în 2008,

| — | având în vedere Directiva prezidențială (PPD-28) privind activitățile de colectare de informații pe baza semnalelor electromagnetice, emisă de președintele SUA, Barack Obama, la 17 ianuarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva prezidențială (PPD-28) privind activitățile de colectare de informații pe baza semnalelor electromagnetice, emisă de președintele SUA, Barack Obama, la 17 ianuarie 2014,

| — | având în vedere propunerile legislative în curs de examinare în Congresul SUA, inclusiv proiectul de lege al SUA Freedom Act, proiectul de lege privind reforma activităților de supraveghere și monitorizare ale serviciilor de informații și altele, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerile legislative în curs de examinare în Congresul SUA, inclusiv proiectul de lege al SUA Freedom Act, proiectul de lege privind reforma activităților de supraveghere și monitorizare ale serviciilor de informații și altele,

| — | având în vedere evaluările realizate de Comitetul de supraveghere a vieții private și a libertăților civile, de Consiliul Național de Securitate al SUA și de grupul de analiză al președintelui privind serviciile de informații și tehnologia comunicațiilor, în special raportul prezentat de acest grup la 12 decembrie 2013 și intitulat „Libertate și securitate într-o lume în schimbare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere evaluările realizate de Comitetul de supraveghere a vieții private și a libertăților civile, de Consiliul Național de Securitate al SUA și de grupul de analiză al președintelui privind serviciile de informații și tehnologia comunicațiilor, în special raportul prezentat de acest grup la 12 decembrie 2013 și intitulat „Libertate și securitate într-o lume în schimbare”,

| — | având în vedere hotărârea Curții districtuale a SUA din districtul Columbia, Klayman și alții/Obama și alții, cauza civilă nr. 13-0851 din 16 decembrie 2013 și hotărârea Curții districtuale a SUA din districtul New York Sud, ACLU și alții/James R. Clapper și alții, cauza civilă nr. 13-3994 din 11 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții districtuale a SUA din districtul Columbia, Klayman și alții/Obama și alții, cauza civilă nr. 13-0851 din 16 decembrie 2013 și hotărârea Curții districtuale a SUA din districtul New York Sud, ACLU și alții/James R. Clapper și alții, cauza civilă nr. 13-3994 din 11 iunie 2013,

| — | având în vedere Raportul referitor la concluziile copreședinților UE ai Grupului de lucru ad hoc UE-SUA privind protecția datelor din 27 noiembrie 2013 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul referitor la concluziile copreședinților UE ai Grupului de lucru ad hoc UE-SUA privind protecția datelor din 27 noiembrie 2013 (18),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 5 septembrie 2001 (19) și din 7 noiembrie 2002 (20) privind existența unui sistem global de interceptare a comunicațiilor private și comerciale (sistemul de interceptare ECHELON), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 5 septembrie 2001 (19) și din 7 noiembrie 2002 (20) privind existența unui sistem global de interceptare a comunicațiilor private și comerciale (sistemul de interceptare ECHELON),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2013 privind Carta UE: norme standard pentru libertatea mass-mediei în UE (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 21 mai 2013 privind Carta UE: norme standard pentru libertatea mass-mediei în UE (21),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate din SUA, serviciile de informații din diferitele state membre și impactul asupra vieții private a cetățenilor UE (22), în urma căreia Parlamentul European a solicitat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să realizeze o anchetă aprofundată pe această temă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate din SUA, serviciile de informații din diferitele state membre și impactul asupra vieții private a cetățenilor UE (22), în urma căreia Parlamentul European a solicitat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să realizeze o anchetă aprofundată pe această temă,

| — | având în vedere Documentul de lucru nr. 1 referitor la programele de supraveghere ale SUA și UE și impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru nr. 1 referitor la programele de supraveghere ale SUA și UE și impactul acestora asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE,

| — | având în vedere Documentul de lucru nr. 3 referitor la relația dintre practicile de supraveghere din UE și din SUA și dispozițiile UE privind protecția datelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru nr. 3 referitor la relația dintre practicile de supraveghere din UE și din SUA și dispozițiile UE privind protecția datelor,

| — | având în vedere Documentul de lucru nr. 4 referitor la activitățile de supraveghere efectuate de SUA în ceea ce privește datele UE și posibilele implicații juridice ale acestora asupra acordurilor și a cooperării transatlantice, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru nr. 4 referitor la activitățile de supraveghere efectuate de SUA în ceea ce privește datele UE și posibilele implicații juridice ale acestora asupra acordurilor și a cooperării transatlantice,

| — | având în vedere Documentul de lucru nr. 5 referitor la supravegherea democratică a serviciilor de informații ale statelor membre și a organismelor de informații ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru nr. 5 referitor la supravegherea democratică a serviciilor de informații ale statelor membre și a organismelor de informații ale UE,

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei AFET intitulat „Aspecte ale politicii externe din cadrul anchetei privind supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE”; |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei AFET intitulat „Aspecte ale politicii externe din cadrul anchetei privind supravegherea electronică în masă a cetățenilor UE”;

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupția și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupția și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (23),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la suspendarea Acordului TFTP ca urmare a supravegherii Agenției Naționale de Securitate a SUA (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la suspendarea Acordului TFTP ca urmare a supravegherii Agenției Naționale de Securitate a SUA (24),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 decembrie 2013 referitoare la valorificarea potențialului cloud computingului în Europa (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 decembrie 2013 referitoare la valorificarea potențialului cloud computingului în Europa (25),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional între Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune (26),

| — | având în vedere anexa VIII la Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere anexa VIII la Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0139/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0139/2014),

Impactul supravegherii în masă

| A. | întrucât protecția datelor și viața privată sunt drepturi fundamentale; întrucât măsurile de securitate, inclusiv măsurile de combatere a terorismului, trebuie, prin urmare, să fie aplicate respectându-se statul de drept și obligațiile în materie de drepturi fundamentale, printre care se numără și viața privată și protecția datelor; |
| --- | --- |

A.

întrucât protecția datelor și viața privată sunt drepturi fundamentale; întrucât măsurile de securitate, inclusiv măsurile de combatere a terorismului, trebuie, prin urmare, să fie aplicate respectându-se statul de drept și obligațiile în materie de drepturi fundamentale, printre care se numără și viața privată și protecția datelor;

| B. | întrucât fluxurile de informații și datele care domină în prezent viața de zi cu zi și care fac parte din integritatea oricărei persoane trebuie să fie la fel de bine protejate împotriva eventualelor intruziuni ca locuințele private; |
| --- | --- |

B.

întrucât fluxurile de informații și datele care domină în prezent viața de zi cu zi și care fac parte din integritatea oricărei persoane trebuie să fie la fel de bine protejate împotriva eventualelor intruziuni ca locuințele private;

| C. | întrucât relațiile dintre Europa și Statele Unite ale Americii se bazează pe spiritul și principiile democrației și statului de drept, ale libertății, dreptății și solidarității; |
| --- | --- |

C.

întrucât relațiile dintre Europa și Statele Unite ale Americii se bazează pe spiritul și principiile democrației și statului de drept, ale libertății, dreptății și solidarității;

| D. | întrucât cooperarea dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană și statele sale membre în lupta împotriva terorismului este în continuare crucială pentru securitatea și siguranța ambilor parteneri; |
| --- | --- |

D.

întrucât cooperarea dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană și statele sale membre în lupta împotriva terorismului este în continuare crucială pentru securitatea și siguranța ambilor parteneri;

| E. | întrucât încrederea și înțelegerea reciproce sunt factori-cheie în dialogul și parteneriatul transatlantice; |
| --- | --- |

E.

întrucât încrederea și înțelegerea reciproce sunt factori-cheie în dialogul și parteneriatul transatlantice;

| F. | întrucât, după evenimentele din 11 septembrie 2001, combaterea terorismului a devenit una dintre prioritățile absolute pentru majoritatea guvernelor; întrucât dezvăluirile bazate pe scurgerile de informații datorate lui Edward Snowden, fost contractant al NSA, i-au obligat pe liderii politici să abordeze provocările legate de supravegherea și controlul serviciilor de informații și de evaluarea impactului activităților acestora asupra drepturilor fundamentale și asupra statului de drept într-o societate democratică; |
| --- | --- |

F.

întrucât, după evenimentele din 11 septembrie 2001, combaterea terorismului a devenit una dintre prioritățile absolute pentru majoritatea guvernelor; întrucât dezvăluirile bazate pe scurgerile de informații datorate lui Edward Snowden, fost contractant al NSA, i-au obligat pe liderii politici să abordeze provocările legate de supravegherea și controlul serviciilor de informații și de evaluarea impactului activităților acestora asupra drepturilor fundamentale și asupra statului de drept într-o societate democratică;

| G. | întrucât dezvăluirile făcute începând din iunie 2013 au cauzat numeroase îngrijorări la nivelul UE în legătură cu:






  — | amploarea sistemelor de supraveghere făcute cunoscute atât în SUA, cât și în statele membre ale UE; |
| --- | --- | --- |

G.

întrucât dezvăluirile făcute începând din iunie 2013 au cauzat numeroase îngrijorări la nivelul UE în legătură cu:

—

amploarea sistemelor de supraveghere făcute cunoscute atât în SUA, cât și în statele membre ale UE;

| — | încălcarea standardelor juridice, a drepturilor fundamentale și a standardelor în materie de protecție a datelor din UE; |
| --- | --- |

—

încălcarea standardelor juridice, a drepturilor fundamentale și a standardelor în materie de protecție a datelor din UE;

| — | nivelul de încredere dintre UE și SUA în calitate de parteneri transatlantici; |
| --- | --- |

—

nivelul de încredere dintre UE și SUA în calitate de parteneri transatlantici;

| — | gradul de cooperare și de implicare al unor state membre ale UE în programele de supraveghere ale SUA sau în programe echivalente de la nivel național conform dezvăluirilor din mass-media; |
| --- | --- |

—

gradul de cooperare și de implicare al unor state membre ale UE în programele de supraveghere ale SUA sau în programe echivalente de la nivel național conform dezvăluirilor din mass-media;

| — | lipsa controlului și a supravegherii efective exercitate de autoritățile politice americane și de unele state membre ale UE asupra serviciilor lor de informații; |
| --- | --- |

—

lipsa controlului și a supravegherii efective exercitate de autoritățile politice americane și de unele state membre ale UE asupra serviciilor lor de informații;

| — | posibilitatea ca aceste acțiuni de supraveghere în masă să fie utilizate pentru alte motive decât securitatea națională și lupta împotriva terorismului în sensul strict al cuvântului, ca de exemplu pentru spionaj economic și industrial sau pentru stabilirea de profiluri pe motive politice; |
| --- | --- |

—

posibilitatea ca aceste acțiuni de supraveghere în masă să fie utilizate pentru alte motive decât securitatea națională și lupta împotriva terorismului în sensul strict al cuvântului, ca de exemplu pentru spionaj economic și industrial sau pentru stabilirea de profiluri pe motive politice;

| — | subminarea libertății presei și a comunicațiilor dintre membrii anumitor profesii care se bucură de privilegiul confidențialității, cum sunt, printre alții, avocații și medicii; |
| --- | --- |

—

subminarea libertății presei și a comunicațiilor dintre membrii anumitor profesii care se bucură de privilegiul confidențialității, cum sunt, printre alții, avocații și medicii;

| — | rolurile serviciilor de informații și ale companiilor private din domeniul IT și al comunicațiilor, precum și gradul de implicare al acestora; |
| --- | --- |

—

rolurile serviciilor de informații și ale companiilor private din domeniul IT și al comunicațiilor, precum și gradul de implicare al acestora;

| — | liniile de demarcare din ce în ce mai neclare dintre aplicarea legii și activitățile de spionaj, care fac ca fiecare cetățean să fie tratat ca suspect și să fie supravegheat; |
| --- | --- |

—

liniile de demarcare din ce în ce mai neclare dintre aplicarea legii și activitățile de spionaj, care fac ca fiecare cetățean să fie tratat ca suspect și să fie supravegheat;

| — | amenințările la adresa vieții private în era digitală și impactul supravegherii de masă asupra cetățenilor și a societății; |
| --- | --- |

—

amenințările la adresa vieții private în era digitală și impactul supravegherii de masă asupra cetățenilor și a societății;

| H. | întrucât amploarea nemaiîntâlnită a activităților de spionaj scoase la iveală necesită o investigare aprofundată din partea autorităților SUA, a instituțiilor europene și a guvernelor, a parlamentelor naționale și a autorităților judiciare din statele membre; |
| --- | --- |

H.

întrucât amploarea nemaiîntâlnită a activităților de spionaj scoase la iveală necesită o investigare aprofundată din partea autorităților SUA, a instituțiilor europene și a guvernelor, a parlamentelor naționale și a autorităților judiciare din statele membre;

| I. | întrucât autoritățile americane au negat o parte din informațiile dezvăluite, fără a contesta însă cea marea majoritate a acestora; întrucât dezbaterea publică s-a desfășurat la scară largă în SUA și în anumite state membre ale UE; întrucât, de prea multe ori, guvernele și parlamentele din UE păstrează tăcerea și nu lansează investigațiile care se impun; |
| --- | --- |

I.

întrucât autoritățile americane au negat o parte din informațiile dezvăluite, fără a contesta însă cea marea majoritate a acestora; întrucât dezbaterea publică s-a desfășurat la scară largă în SUA și în anumite state membre ale UE; întrucât, de prea multe ori, guvernele și parlamentele din UE păstrează tăcerea și nu lansează investigațiile care se impun;

| J. | întrucât președintele Obama a anunțat recent o reformă a NSA și a programelor sale de supraveghere; |
| --- | --- |

J.

întrucât președintele Obama a anunțat recent o reformă a NSA și a programelor sale de supraveghere;

| K. | întrucât, comparativ cu acțiunile întreprinse atât de instituțiile UE, cât și de unele state membre, Parlamentul European și-a luat foarte în serios obligația de a face lumină asupra dezvăluirilor privind practicile nediscriminante de supraveghere în masă a cetățenilor UE și, prin Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate a SUA, organismele de supraveghere din diferitele state membre și impactul acestora asupra cetățenilor UE, a solicitat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să realizeze o anchetă aprofundată pe această temă; |
| --- | --- |

K.

întrucât, comparativ cu acțiunile întreprinse atât de instituțiile UE, cât și de unele state membre, Parlamentul European și-a luat foarte în serios obligația de a face lumină asupra dezvăluirilor privind practicile nediscriminante de supraveghere în masă a cetățenilor UE și, prin Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la programul de supraveghere al Agenției Naționale de Securitate a SUA, organismele de supraveghere din diferitele state membre și impactul acestora asupra cetățenilor UE, a solicitat Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne să realizeze o anchetă aprofundată pe această temă;

| L. | întrucât instituțiilor europene le revine responsabilitatea de a se asigura că legislația UE este pusă pe deplin în aplicare în interesul cetățenilor europeni și că forța juridică a tratatelor UE nu este subminată de o acceptare indiferentă a efectelor extrateritoriale ale standardelor sau acțiunilor unor țări terțe; |
| --- | --- |

L.

întrucât instituțiilor europene le revine responsabilitatea de a se asigura că legislația UE este pusă pe deplin în aplicare în interesul cetățenilor europeni și că forța juridică a tratatelor UE nu este subminată de o acceptare indiferentă a efectelor extrateritoriale ale standardelor sau acțiunilor unor țări terțe;

Evoluții ale reformei serviciilor de informații din SUA

| M. | întrucât Curtea districtuală a Districtului Columbia, în hotărârea sa din 16 decembrie 2013, a decis că colectarea de metadate în masă de către NSA încalcă Al patrulea amendament al Constituției Statelor Unite ale Americii (27); întrucât, în hotărârea sa din 27 decembrie 2013, Curtea districtuală a Districtului New York Sud a statuat, cu toate acestea, că respectiva colectare este legală; |
| --- | --- |

M.

întrucât Curtea districtuală a Districtului Columbia, în hotărârea sa din 16 decembrie 2013, a decis că colectarea de metadate în masă de către NSA încalcă Al patrulea amendament al Constituției Statelor Unite ale Americii (27); întrucât, în hotărârea sa din 27 decembrie 2013, Curtea districtuală a Districtului New York Sud a statuat, cu toate acestea, că respectiva colectare este legală;

| N. | întrucât o hotărâre a Curții districtuale a Districtului de Est din Michigan a decis că Al patrulea amendament impune o abordare rezonabilă în toate perchezițiile, mandate prealabile pentru toate perchezițiile, mandate bazate pe o cauză probabilă anterioară, precum și o abordare specifică persoanelor, locurilor și lucrurilor și interpunerea unui magistrat neutru între agenții responsabili cu aplicarea legii și cetățeni (28); |
| --- | --- |

N.

întrucât o hotărâre a Curții districtuale a Districtului de Est din Michigan a decis că Al patrulea amendament impune o abordare rezonabilă în toate perchezițiile, mandate prealabile pentru toate perchezițiile, mandate bazate pe o cauză probabilă anterioară, precum și o abordare specifică persoanelor, locurilor și lucrurilor și interpunerea unui magistrat neutru între agenții responsabili cu aplicarea legii și cetățeni (28);

| O. | întrucât, în raportul său din 12 decembrie 2013, grupul de analiză al președintelui privind serviciile de informații și tehnologia comunicațiilor propune 46 de recomandări președintelui Statelor Unite ale Americii; întrucât aceste recomandări subliniază nevoia de a proteja atât securitatea națională, cât și viața privată și libertățile civile; întrucât, în acest sens, raportul invită administrația americană: să pună capăt colectării în masă a înregistrărilor convorbirilor telefonice ale cetățenilor Statelor Unite în temeiul secțiunii 215 din Legea PATRIOT a SUA cât de curând posibil; să realizeze o analiză aprofundată a cadrului juridic al NSA și al serviciilor de informații ale SUA, pentru a asigura respectarea dreptului la viața privată; să pună capăt eforturilor de subminare sau de vulnerabilizare a produselor software comerciale (backdoors și malware); să recurgă din ce în ce mai des la criptare, în special pentru datele aflate în tranzit, și să nu submineze eforturile de creare a unor standarde de criptare; să instituie un Avocat al interesului public, care să reprezinte viața privată și libertățile civile în fața Tribunalului pentru Serviciile de Informații Externe; să confere Comisiei de supraveghere a respectării dreptului la viață privată și a libertăților civile competența de a monitoriza activitățile comunității de informații în scopul colectării de informații externe, și nu doar în scopul combaterii terorismului; și să primească plângeri din partea denunțătorilor, să utilizeze tratatele de asistență judiciară pentru a obține comunicații electronice și să nu recurgă la supravegheri pentru a fura secrete industriale sau comerciale; |
| --- | --- |

O.

întrucât, în raportul său din 12 decembrie 2013, grupul de analiză al președintelui privind serviciile de informații și tehnologia comunicațiilor propune 46 de recomandări președintelui Statelor Unite ale Americii; întrucât aceste recomandări subliniază nevoia de a proteja atât securitatea națională, cât și viața privată și libertățile civile; întrucât, în acest sens, raportul invită administrația americană: să pună capăt colectării în masă a înregistrărilor convorbirilor telefonice ale cetățenilor Statelor Unite în temeiul secțiunii 215 din Legea PATRIOT a SUA cât de curând posibil; să realizeze o analiză aprofundată a cadrului juridic al NSA și al serviciilor de informații ale SUA, pentru a asigura respectarea dreptului la viața privată; să pună capăt eforturilor de subminare sau de vulnerabilizare a produselor software comerciale (backdoors și malware); să recurgă din ce în ce mai des la criptare, în special pentru datele aflate în tranzit, și să nu submineze eforturile de creare a unor standarde de criptare; să instituie un Avocat al interesului public, care să reprezinte viața privată și libertățile civile în fața Tribunalului pentru Serviciile de Informații Externe; să confere Comisiei de supraveghere a respectării dreptului la viață privată și a libertăților civile competența de a monitoriza activitățile comunității de informații în scopul colectării de informații externe, și nu doar în scopul combaterii terorismului; și să primească plângeri din partea denunțătorilor, să utilizeze tratatele de asistență judiciară pentru a obține comunicații electronice și să nu recurgă la supravegheri pentru a fura secrete industriale sau comerciale;

| P. | întrucât, potrivit unui memorandum deschis prezentat președintelui Obama de foști înalți funcționari ai NSA/Veteran Intelligence Professionals for Sanity (VIPS) la 7 ianuarie 2014 (29), colectarea masivă de date nu sporește capacitatea de prevenire a viitoarelor atacuri teroriste; întrucât autorii memorandumului subliniază că supravegherea în masă efectuată de NSA a avut drept rezultat prevenirea a zero atacuri și că s-au cheltuit miliarde de dolari pentru programe care sunt mai puțin eficace și mult mai intruzive asupra vieții private a cetățenilor decât o tehnologie internă denumită THINTHREAD, creată în 2001; |
| --- | --- |

P.

întrucât, potrivit unui memorandum deschis prezentat președintelui Obama de foști înalți funcționari ai NSA/Veteran Intelligence Professionals for Sanity (VIPS) la 7 ianuarie 2014 (29), colectarea masivă de date nu sporește capacitatea de prevenire a viitoarelor atacuri teroriste; întrucât autorii memorandumului subliniază că supravegherea în masă efectuată de NSA a avut drept rezultat prevenirea a zero atacuri și că s-au cheltuit miliarde de dolari pentru programe care sunt mai puțin eficace și mult mai intruzive asupra vieții private a cetățenilor decât o tehnologie internă denumită THINTHREAD, creată în 2001;

| Q. | întrucât, în ceea ce privește activitățile de spionaj implicând persoane din afara SUA în baza secțiunii 702 din FISA, recomandările președintelui SUA recunosc principiul fundamental al respectării vieții private și demnității umane consacrat la articolul 12 din Declarația Universală a Drepturilor Omului și la articolul 17 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; întrucât acestea nu recomandă acordarea acelorași drepturi și aceleiași protecții pentru persoanele din afara SUA ca cele de care beneficiază cetățenii americani; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, în ceea ce privește activitățile de spionaj implicând persoane din afara SUA în baza secțiunii 702 din FISA, recomandările președintelui SUA recunosc principiul fundamental al respectării vieții private și demnității umane consacrat la articolul 12 din Declarația Universală a Drepturilor Omului și la articolul 17 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice; întrucât acestea nu recomandă acordarea acelorași drepturi și aceleiași protecții pentru persoanele din afara SUA ca cele de care beneficiază cetățenii americani;

| R. | întrucât, în Directiva prezidențială din 17 ianuarie 2014 privind activitățile de colectare de informații pe baza semnalelor electromagnetice și în discursul aferent, președintele american Barack Obama a afirmat că supravegherea electronică în masă este necesară pentru Statele Unite în scopul protejării securității naționale, a cetățenilor săi, a cetățenilor aliaților și partenerilor SUA, precum și pentru promovarea intereselor sale în materie de politică externă; întrucât această directivă de politică conține o serie de principii privind colectarea, utilizarea și partajarea informațiilor obținute pe baza semnalelor electromagnetice și extinde unele garanții la persoanele din afara SUA, prevăzând parțial un tratament egal cu cel aplicat cetățenilor americani, inclusiv garanții privind informațiile personale ale tuturor cetățenilor, indiferent de naționalitate sau de locul de reședință; întrucât, cu toate acestea, președintele Obama nu a anunțat nicio propunere concretă, în special în ceea ce privește interzicerea activităților de supraveghere în masă și introducerea unor căi de atac administrative și judiciare pentru persoanele din afara SUA; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în Directiva prezidențială din 17 ianuarie 2014 privind activitățile de colectare de informații pe baza semnalelor electromagnetice și în discursul aferent, președintele american Barack Obama a afirmat că supravegherea electronică în masă este necesară pentru Statele Unite în scopul protejării securității naționale, a cetățenilor săi, a cetățenilor aliaților și partenerilor SUA, precum și pentru promovarea intereselor sale în materie de politică externă; întrucât această directivă de politică conține o serie de principii privind colectarea, utilizarea și partajarea informațiilor obținute pe baza semnalelor electromagnetice și extinde unele garanții la persoanele din afara SUA, prevăzând parțial un tratament egal cu cel aplicat cetățenilor americani, inclusiv garanții privind informațiile personale ale tuturor cetățenilor, indiferent de naționalitate sau de locul de reședință; întrucât, cu toate acestea, președintele Obama nu a anunțat nicio propunere concretă, în special în ceea ce privește interzicerea activităților de supraveghere în masă și introducerea unor căi de atac administrative și judiciare pentru persoanele din afara SUA;

Cadrul juridic

Drepturile fundamentale

| S. | întrucât raportul privind concluziile copreședinților UE ai Grupului de lucru ad hoc UE-SUA privind protecția datelor oferă o vedere de ansamblu a situației juridice din SUA, dar nu reușește să stabilească faptele concrete legate de programele de supraveghere ale SUA; întrucât nu a fost dată publicității nicio informație în legătură cu așa-numitul Grup de lucru „secundar”, în cadrul căruia statele membre poartă discuții bilaterale cu autoritățile americane pe marginea unor chestiuni de securitate națională; |
| --- | --- |

S.

întrucât raportul privind concluziile copreședinților UE ai Grupului de lucru ad hoc UE-SUA privind protecția datelor oferă o vedere de ansamblu a situației juridice din SUA, dar nu reușește să stabilească faptele concrete legate de programele de supraveghere ale SUA; întrucât nu a fost dată publicității nicio informație în legătură cu așa-numitul Grup de lucru „secundar”, în cadrul căruia statele membre poartă discuții bilaterale cu autoritățile americane pe marginea unor chestiuni de securitate națională;

| T. | întrucât drepturile fundamentale, în special libertatea de exprimare, libertatea presei, libertatea de gândire, libertatea de conștiință, libertatea religioasă și de asociere, viață privată, protecția datelor, precum și dreptul la o cale de atac eficientă, prezumția de nevinovăție și dreptul la un proces echitabil și la nediscriminare, astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în Convenția Europeană a Drepturilor Omului, sunt pietre de temelie ale democrației; întrucât supravegherea în masă a persoanelor este incompatibilă cu aceste pietre de temelie; |
| --- | --- |

T.

întrucât drepturile fundamentale, în special libertatea de exprimare, libertatea presei, libertatea de gândire, libertatea de conștiință, libertatea religioasă și de asociere, viață privată, protecția datelor, precum și dreptul la o cale de atac eficientă, prezumția de nevinovăție și dreptul la un proces echitabil și la nediscriminare, astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și în Convenția Europeană a Drepturilor Omului, sunt pietre de temelie ale democrației; întrucât supravegherea în masă a persoanelor este incompatibilă cu aceste pietre de temelie;

| U. | întrucât, în toate statele membre, legea asigură protecție împotriva dezvăluirii de informații comunicate în cadrul relației de încredere dintre avocat și client, un principiu care a fost recunoscut de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (30); |
| --- | --- |

U.

întrucât, în toate statele membre, legea asigură protecție împotriva dezvăluirii de informații comunicate în cadrul relației de încredere dintre avocat și client, un principiu care a fost recunoscut de Curtea de Justiție a Uniunii Europene (30);

| V. | întrucât, în Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălare de bani, Parlamentul a solicitat Comisiei să prezinte o propunere legislativă de instituire a unui program european de protecție eficace și globală a denunțărilor, în vederea protejării intereselor financiare ale UE, și să continue să examineze măsura în care o astfel de legislație viitoare ar trebui să vizeze și alte domenii de competență ale Uniunii; |
| --- | --- |

V.

întrucât, în Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălare de bani, Parlamentul a solicitat Comisiei să prezinte o propunere legislativă de instituire a unui program european de protecție eficace și globală a denunțărilor, în vederea protejării intereselor financiare ale UE, și să continue să examineze măsura în care o astfel de legislație viitoare ar trebui să vizeze și alte domenii de competență ale Uniunii;

Competențele Uniunii în materie de securitate

| W. | întrucât, în conformitate cu articolul 67 alineatul (3) din TFUE, UE „acționează pentru a asigura un înalt nivel de securitate”; întrucât dispozițiile tratatului [în special articolul 4 alineatul (2) din TUE, articolele 72 și 73 din TFUE] sugerează că UE dispune de anumite competențe în chestiuni legate de securitatea comună a Uniunii; întrucât UE deține competențe în chestiuni de securitate internă [articolul 4 litera (j) din TFUE] și și-a exercitat aceste competențe prin luarea unor decizii cu privire la o serie de instrumente legislative și prin încheierea de acorduri internaționale (PNR, TFTP) care vizează combaterea infracțiunilor grave și a terorismului, precum și prin instituirea unei strategii de securitate internă și a unor agenții cu activitate în acest domeniu; |
| --- | --- |

W.

întrucât, în conformitate cu articolul 67 alineatul (3) din TFUE, UE „acționează pentru a asigura un înalt nivel de securitate”; întrucât dispozițiile tratatului [în special articolul 4 alineatul (2) din TUE, articolele 72 și 73 din TFUE] sugerează că UE dispune de anumite competențe în chestiuni legate de securitatea comună a Uniunii; întrucât UE deține competențe în chestiuni de securitate internă [articolul 4 litera (j) din TFUE] și și-a exercitat aceste competențe prin luarea unor decizii cu privire la o serie de instrumente legislative și prin încheierea de acorduri internaționale (PNR, TFTP) care vizează combaterea infracțiunilor grave și a terorismului, precum și prin instituirea unei strategii de securitate internă și a unor agenții cu activitate în acest domeniu;

| X. | întrucât Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene stipulează că „statele membre au libertatea de a organiza între ele și sub autoritatea lor forme de cooperare și de coordonare pe care le consideră oportune, între serviciile competente ale administrațiilor acestora care răspund de asigurarea securității naționale” (articolul 73 din TFUE); |
| --- | --- |

X.

întrucât Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene stipulează că „statele membre au libertatea de a organiza între ele și sub autoritatea lor forme de cooperare și de coordonare pe care le consideră oportune, între serviciile competente ale administrațiilor acestora care răspund de asigurarea securității naționale” (articolul 73 din TFUE);

| Y. | întrucât articolul 276 din TFUE stipulează că „în exercitarea atribuțiilor sale privind dispozițiile părții a treia titlul V capitolele 4 și 5, referitoare la spațiul de libertate, securitate și justiție, Curtea de Justiție a Uniunii Europene nu este competentă să verifice legalitatea sau proporționalitatea operațiunilor efectuate de poliție sau de alte servicii de aplicare a legii într-un stat membru și nici să hotărască cu privire la exercitarea responsabilităților care le revin statelor membre în vederea menținerii ordinii publice și a apărării securității interne”; |
| --- | --- |

Y.

întrucât articolul 276 din TFUE stipulează că „în exercitarea atribuțiilor sale privind dispozițiile părții a treia titlul V capitolele 4 și 5, referitoare la spațiul de libertate, securitate și justiție, Curtea de Justiție a Uniunii Europene nu este competentă să verifice legalitatea sau proporționalitatea operațiunilor efectuate de poliție sau de alte servicii de aplicare a legii într-un stat membru și nici să hotărască cu privire la exercitarea responsabilităților care le revin statelor membre în vederea menținerii ordinii publice și a apărării securității interne”;

| Z. | întrucât conceptele de „securitate națională”, „securitate internă”, „securitate internă a UE” și „securitate internațională” se suprapun; întrucât Convenția de la Viena privind dreptul tratatelor, principiul cooperării sincere între statele membre ale UE și principiul drepturilor omului conform căruia toate scutirile se interpretează în sensul cel mai strict duc înspre o interpretare restrictivă a noțiunii de „securitate națională” și impune statelor membre să nu își suprapună acțiunile peste competențele UE; |
| --- | --- |

Z.

întrucât conceptele de „securitate națională”, „securitate internă”, „securitate internă a UE” și „securitate internațională” se suprapun; întrucât Convenția de la Viena privind dreptul tratatelor, principiul cooperării sincere între statele membre ale UE și principiul drepturilor omului conform căruia toate scutirile se interpretează în sensul cel mai strict duc înspre o interpretare restrictivă a noțiunii de „securitate națională” și impune statelor membre să nu își suprapună acțiunile peste competențele UE;

| AA. | întrucât tratatele europene conferă Comisiei Europene rolul de „gardian al tratatelor” și, prin urmare, acesteia îi revine responsabilitatea juridică de a investiga orice posibilă încălcare a legislației UE; |
| --- | --- |

AA.

întrucât tratatele europene conferă Comisiei Europene rolul de „gardian al tratatelor” și, prin urmare, acesteia îi revine responsabilitatea juridică de a investiga orice posibilă încălcare a legislației UE;

| AB. | întrucât, în conformitate cu articolul 6 din TUE, care face trimitere la Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, agențiile din statele membre și chiar și actorii privați care activează în domeniul securității naționale trebuie, de asemenea, să respecte drepturile consacrate în aceste documente, indiferent dacă drepturile în cauză le aparțin propriilor cetățeni sau cetățenilor altor state; |
| --- | --- |

AB.

întrucât, în conformitate cu articolul 6 din TUE, care face trimitere la Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, agențiile din statele membre și chiar și actorii privați care activează în domeniul securității naționale trebuie, de asemenea, să respecte drepturile consacrate în aceste documente, indiferent dacă drepturile în cauză le aparțin propriilor cetățeni sau cetățenilor altor state;

Extrateritorialitate

| AC. | întrucât aplicarea extrateritorială de către o țară terță a propriilor legii, regulamente și a altor instrumente legislative sau norme de aplicare în situații care intră sub jurisdicția UE sau a statelor membre ale UE poate avea un impact asupra cadrului legislativ deja existent și a statului de drept și poate conduce chiar la încălcarea dreptului internațional sau a dreptului UE, inclusiv la încălcarea drepturilor persoanelor fizice și juridice, având în vedere sfera de aplicare a acestor dispoziții și scopul, declarat sau real, al aplicării lor; întrucât, în aceste condiții, este necesar să se ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a se asigura respectarea, în cadrul UE, a valorilor europene consacrate la articolul 2 din TUE, în Carta drepturilor fundamentale, în Convenția CEDO referitoare la drepturile fundamentale, la democrație și la statul de drept, precum și a drepturilor persoanelor fizice și juridice, consacrate în legislația secundară de aplicare a acestor principii fundamentale, de pildă prin îndepărtarea, neutralizarea, blocarea sau contracararea prin alte mijloace a efectelor dispozițiilor legislative străine în cauză; |
| --- | --- |

AC.

întrucât aplicarea extrateritorială de către o țară terță a propriilor legii, regulamente și a altor instrumente legislative sau norme de aplicare în situații care intră sub jurisdicția UE sau a statelor membre ale UE poate avea un impact asupra cadrului legislativ deja existent și a statului de drept și poate conduce chiar la încălcarea dreptului internațional sau a dreptului UE, inclusiv la încălcarea drepturilor persoanelor fizice și juridice, având în vedere sfera de aplicare a acestor dispoziții și scopul, declarat sau real, al aplicării lor; întrucât, în aceste condiții, este necesar să se ia măsuri la nivelul Uniunii pentru a se asigura respectarea, în cadrul UE, a valorilor europene consacrate la articolul 2 din TUE, în Carta drepturilor fundamentale, în Convenția CEDO referitoare la drepturile fundamentale, la democrație și la statul de drept, precum și a drepturilor persoanelor fizice și juridice, consacrate în legislația secundară de aplicare a acestor principii fundamentale, de pildă prin îndepărtarea, neutralizarea, blocarea sau contracararea prin alte mijloace a efectelor dispozițiilor legislative străine în cauză;

Transferurile internaționale de date

| AD. | întrucât, prin transferul de date cu caracter personal de către instituțiile, organismele, birourile sau agențiile UE sau de către statele membre ale UE către SUA în scopuri legate de aplicarea legii, în lipsa unor garanții și protecții adecvate pentru respectarea drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE, în special drepturile la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, instituția, organismul, biroul sau agenția UE sau statul membru în cauză s-ar face vinovate, în baza articolului 340 din TFUE sau a jurisprudenței consacrate a CJUE (31), de încălcarea legislației UE – care include orice încălcare a drepturilor fundamentale consacrate în Carta UE; |
| --- | --- |

AD.

întrucât, prin transferul de date cu caracter personal de către instituțiile, organismele, birourile sau agențiile UE sau de către statele membre ale UE către SUA în scopuri legate de aplicarea legii, în lipsa unor garanții și protecții adecvate pentru respectarea drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE, în special drepturile la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, instituția, organismul, biroul sau agenția UE sau statul membru în cauză s-ar face vinovate, în baza articolului 340 din TFUE sau a jurisprudenței consacrate a CJUE (31), de încălcarea legislației UE – care include orice încălcare a drepturilor fundamentale consacrate în Carta UE;

| AE. | întrucât transferul de date nu este limitat din punct de vedere geografic și, în special în contextul intensificării globalizării și a comunicațiilor la nivel mondial, legiuitorul UE se confruntă cu provocări noi în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal și a comunicațiilor; întrucât este, prin urmare, extrem de important să se promoveze introducerea unor cadre juridice bazate pe standarde comune; |
| --- | --- |

AE.

întrucât transferul de date nu este limitat din punct de vedere geografic și, în special în contextul intensificării globalizării și a comunicațiilor la nivel mondial, legiuitorul UE se confruntă cu provocări noi în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal și a comunicațiilor; întrucât este, prin urmare, extrem de important să se promoveze introducerea unor cadre juridice bazate pe standarde comune;

| AF. | întrucât colectarea în masă a datelor cu caracter personal în scopuri comerciale și pentru combaterea terorismului și a infracțiunilor transnaționale grave pune în pericol drepturile cetățenilor UE în materie de date cu caracter personal și de confidențialitate; |
| --- | --- |

AF.

întrucât colectarea în masă a datelor cu caracter personal în scopuri comerciale și pentru combaterea terorismului și a infracțiunilor transnaționale grave pune în pericol drepturile cetățenilor UE în materie de date cu caracter personal și de confidențialitate;

Transferuri de date către SUA în baza „sferei de siguranță” din SUA

| AG. | întrucât cadrul juridic al SUA privind protecția datelor nu asigură un nivel adecvat de protecție în ceea ce-i privește pe cetățenii UE; |
| --- | --- |

AG.

întrucât cadrul juridic al SUA privind protecția datelor nu asigură un nivel adecvat de protecție în ceea ce-i privește pe cetățenii UE;

| AH. | întrucât, pentru a le permite operatorilor de date europeni să transfere date cu caracter personal către o entitate din SUA, Comisia a constatat, în Decizia sa 2000/520/CE, caracterul adecvat al protecției oferite de principiile „sferei de siguranță” privind protecția vieții private și întrebările de bază aferente, publicate de Departamentul Comerțului al SUA, în ceea ce privește datele transferate dinspre Uniune către organizații situate în SUA care au aderat la „sfera de siguranță”; |
| --- | --- |

AH.

întrucât, pentru a le permite operatorilor de date europeni să transfere date cu caracter personal către o entitate din SUA, Comisia a constatat, în Decizia sa 2000/520/CE, caracterul adecvat al protecției oferite de principiile „sferei de siguranță” privind protecția vieții private și întrebările de bază aferente, publicate de Departamentul Comerțului al SUA, în ceea ce privește datele transferate dinspre Uniune către organizații situate în SUA care au aderat la „sfera de siguranță”;

| AI. | întrucât, în Rezoluția sa din 5 iulie 2000, Parlamentul European și-a exprimat îndoielile și preocupările cu privire la caracterul adecvat al „sferei de siguranță” și a solicitat Comisiei să reevalueze decizia în timp util, ținând cont de ultimele experiențe și de schimbările legislative recente; |
| --- | --- |

AI.

întrucât, în Rezoluția sa din 5 iulie 2000, Parlamentul European și-a exprimat îndoielile și preocupările cu privire la caracterul adecvat al „sferei de siguranță” și a solicitat Comisiei să reevalueze decizia în timp util, ținând cont de ultimele experiențe și de schimbările legislative recente;

| AJ. | întrucât, în Documentul de lucru nr. 4 al Parlamentului din 12 decembrie 2013 referitor la activitățile de supraveghere ale SUA în ceea ce privește datele UE și posibilele implicații juridice ale acestora asupra acordurilor și a cooperării transatlantice, raportorii și-au exprimat îndoiala și îngrijorarea față de caracterul adecvat al „sferei de siguranță” și au solicitat Comisiei să abroge decizia privind caracterul adecvat al „sferei de siguranță” și să găsească soluții juridice noi; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât, în Documentul de lucru nr. 4 al Parlamentului din 12 decembrie 2013 referitor la activitățile de supraveghere ale SUA în ceea ce privește datele UE și posibilele implicații juridice ale acestora asupra acordurilor și a cooperării transatlantice, raportorii și-au exprimat îndoiala și îngrijorarea față de caracterul adecvat al „sferei de siguranță” și au solicitat Comisiei să abroge decizia privind caracterul adecvat al „sferei de siguranță” și să găsească soluții juridice noi;

| AK. | întrucât Decizia 2000/520/CE a Comisiei prevede că autoritățile competente din statele membre se pot folosi de atribuțiile de care dispun pentru a suspenda fluxurile de date către o organizație care și-a autodeclarat adeziunea la principiile „sferei de siguranță”, în vederea protejării persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal în cazurile în care există o probabilitate ridicată ca principiile „sferei de siguranță” să fie încălcate sau dacă continuarea transferului de date ar genera un risc iminent de atingere gravă adusă persoanelor ale căror date sunt transferate; |
| --- | --- |

AK.

întrucât Decizia 2000/520/CE a Comisiei prevede că autoritățile competente din statele membre se pot folosi de atribuțiile de care dispun pentru a suspenda fluxurile de date către o organizație care și-a autodeclarat adeziunea la principiile „sferei de siguranță”, în vederea protejării persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor lor cu caracter personal în cazurile în care există o probabilitate ridicată ca principiile „sferei de siguranță” să fie încălcate sau dacă continuarea transferului de date ar genera un risc iminent de atingere gravă adusă persoanelor ale căror date sunt transferate;

| AL. | întrucât Decizia 2000/520/CE a Comisiei prevede, de asemenea, că în cazurile în care se demonstrează că un organism însărcinat cu asigurarea respectării principiilor nu își îndeplinește eficient rolul, Comisia trebuie să informeze Departamentul Comerțului al SUA și, în cazul în care este necesar, să prezinte măsuri în vederea abrogării sau suspendării deciziei ori a limitării domeniului de aplicare al acesteia; |
| --- | --- |

AL.

întrucât Decizia 2000/520/CE a Comisiei prevede, de asemenea, că în cazurile în care se demonstrează că un organism însărcinat cu asigurarea respectării principiilor nu își îndeplinește eficient rolul, Comisia trebuie să informeze Departamentul Comerțului al SUA și, în cazul în care este necesar, să prezinte măsuri în vederea abrogării sau suspendării deciziei ori a limitării domeniului de aplicare al acesteia;

| AM. | întrucât, în primele sale două rapoarte referitoare la punerea în aplicare a „sferei de siguranță”, publicate în 2002 și 2004, Comisia a identificat mai multe deficiențe în ceea ce privește aplicarea corectă a „sferei de siguranță” și a prezentat o serie de recomandări autorităților americane în vederea remedierii acestora; |
| --- | --- |

AM.

întrucât, în primele sale două rapoarte referitoare la punerea în aplicare a „sferei de siguranță”, publicate în 2002 și 2004, Comisia a identificat mai multe deficiențe în ceea ce privește aplicarea corectă a „sferei de siguranță” și a prezentat o serie de recomandări autorităților americane în vederea remedierii acestora;

| AN. | întrucât, în al treilea raport referitor la stadiul de punere în aplicare, din 27 noiembrie 2013, publicat la nouă ani după al doilea raport și fără ca vreo deficiență identificată în raportul anterior să fi fost remediată, Comisia a identificat și alte puncte slabe și neajunsuri de amploare în „sfera de siguranță” și a decis că punerea în aplicare nu poate continua în forma actuală; întrucât Comisia a subliniat că accesul extins al serviciilor de informații din SUA la datele transferate către SUA prin intermediul unor entități certificate ca făcând parte din „sfera de siguranță” dă naștere la noi întrebări grave legate de continuitatea protecției datelor referitoare la cetățenii UE; întrucât Comisia a adresat 13 recomandări autorităților SUA și s-a angajat să identifice, până în vara anului 2014, împreună cu autoritățile SUA, soluții care să fie aplicate cât mai repede și care să reprezinte baza unei revizuiri depline a funcționării principiilor „sferei de siguranță”; |
| --- | --- |

AN.

întrucât, în al treilea raport referitor la stadiul de punere în aplicare, din 27 noiembrie 2013, publicat la nouă ani după al doilea raport și fără ca vreo deficiență identificată în raportul anterior să fi fost remediată, Comisia a identificat și alte puncte slabe și neajunsuri de amploare în „sfera de siguranță” și a decis că punerea în aplicare nu poate continua în forma actuală; întrucât Comisia a subliniat că accesul extins al serviciilor de informații din SUA la datele transferate către SUA prin intermediul unor entități certificate ca făcând parte din „sfera de siguranță” dă naștere la noi întrebări grave legate de continuitatea protecției datelor referitoare la cetățenii UE; întrucât Comisia a adresat 13 recomandări autorităților SUA și s-a angajat să identifice, până în vara anului 2014, împreună cu autoritățile SUA, soluții care să fie aplicate cât mai repede și care să reprezinte baza unei revizuiri depline a funcționării principiilor „sferei de siguranță”;

| AO. | întrucât, în perioada 28-31 octombrie 2013, o delegație a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne a Parlamentului European (Comisia LIBE) s-a întâlnit la Washington D.C. cu Departamentul Comerțului al SUA și cu Comisia Federală pentru Comerț a SUA; întrucât Departamentul Comerțului a recunoscut existența unor organizații care și-au autodeclarat adeziunea la principiile „sferei de siguranță”, dar care în mod clar au un „statut neactualizat”, ceea ce înseamnă că nu îndeplinesc cerințele „sferei de siguranță”, deși continuă să primească date cu caracter personal din partea UE; întrucât Comisia Federală pentru Comerț a recunoscut că „sfera de siguranță” ar trebui revizuită în vederea ameliorării, în special în ceea ce privește plângerile și sistemele de soluționare alternativă a litigiilor; |
| --- | --- |

AO.

întrucât, în perioada 28-31 octombrie 2013, o delegație a Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne a Parlamentului European (Comisia LIBE) s-a întâlnit la Washington D.C. cu Departamentul Comerțului al SUA și cu Comisia Federală pentru Comerț a SUA; întrucât Departamentul Comerțului a recunoscut existența unor organizații care și-au autodeclarat adeziunea la principiile „sferei de siguranță”, dar care în mod clar au un „statut neactualizat”, ceea ce înseamnă că nu îndeplinesc cerințele „sferei de siguranță”, deși continuă să primească date cu caracter personal din partea UE; întrucât Comisia Federală pentru Comerț a recunoscut că „sfera de siguranță” ar trebui revizuită în vederea ameliorării, în special în ceea ce privește plângerile și sistemele de soluționare alternativă a litigiilor;

| AP. | întrucât principiile „sferei de siguranță” pot fi limitate la „ceea ce este necesar pentru respectarea securității naționale, a interesului public sau a cerințelor de aplicare a legii”; întrucât, ca excepție de la un drept fundamental, o astfel de excepție trebuie întotdeauna să fie interpretată în mod restrictiv și să fie limitată la ceea ce este necesar și proporțional într-o societate democratică, iar legislația trebuie să prevadă în mod clar condițiile și garanțiile care să asigure legitimitatea acestor limitări; întrucât domeniul de aplicare al acestei excepții ar fi trebuit să fie clarificat de SUA și de UE, îndeosebi de Comisie, pentru a se evita orice interpretare sau implementare care anulează, în fond, dreptul fundamental la viață privată și la protecția datelor, printre altele; întrucât, prin urmare, o astfel de excepție nu ar trebui să fie utilizată într-un mod care să submineze sau să anuleze protecția asigurată de Carta drepturilor fundamentale, de CEDO, de legislația UE privind protecția datelor și de principiile „sferei de siguranță”; insistă asupra faptului că, în cazul în care este invocată excepția pe motivul securității naționale, trebuie să se precizeze în temeiul cărei legislații naționale; |
| --- | --- |

AP.

întrucât principiile „sferei de siguranță” pot fi limitate la „ceea ce este necesar pentru respectarea securității naționale, a interesului public sau a cerințelor de aplicare a legii”; întrucât, ca excepție de la un drept fundamental, o astfel de excepție trebuie întotdeauna să fie interpretată în mod restrictiv și să fie limitată la ceea ce este necesar și proporțional într-o societate democratică, iar legislația trebuie să prevadă în mod clar condițiile și garanțiile care să asigure legitimitatea acestor limitări; întrucât domeniul de aplicare al acestei excepții ar fi trebuit să fie clarificat de SUA și de UE, îndeosebi de Comisie, pentru a se evita orice interpretare sau implementare care anulează, în fond, dreptul fundamental la viață privată și la protecția datelor, printre altele; întrucât, prin urmare, o astfel de excepție nu ar trebui să fie utilizată într-un mod care să submineze sau să anuleze protecția asigurată de Carta drepturilor fundamentale, de CEDO, de legislația UE privind protecția datelor și de principiile „sferei de siguranță”; insistă asupra faptului că, în cazul în care este invocată excepția pe motivul securității naționale, trebuie să se precizeze în temeiul cărei legislații naționale;

| AQ. | întrucât accesul pe scară largă al serviciilor de informații ale SUA a erodat serios încrederea transatlantică și a avut un impact negativ asupra încrederii în organizațiile SUA cu activitate în UE; întrucât acest lucru este exacerbat și mai mult de lipsa unor căi de atac judiciare și administrative pentru cetățenii UE în temeiul legislației SUA, în special în cazul activităților de supraveghere utilizate în scopul colectării de informații; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât accesul pe scară largă al serviciilor de informații ale SUA a erodat serios încrederea transatlantică și a avut un impact negativ asupra încrederii în organizațiile SUA cu activitate în UE; întrucât acest lucru este exacerbat și mai mult de lipsa unor căi de atac judiciare și administrative pentru cetățenii UE în temeiul legislației SUA, în special în cazul activităților de supraveghere utilizate în scopul colectării de informații;

Transferuri către țări terțe în baza deciziei privind caracterul adecvat

| AR. | întrucât, potrivit informațiilor dezvăluite și concluziilor anchetei desfășurate de Comisia LIBE, agențiile de securitate națională din Noua Zeelandă, Canada și Australia au fost implicate pe scară largă în activități de supraveghere în masă a comunicațiilor electronice și au cooperat în mod activ cu SUA în cadrul așa-numitului program Five Eyes (Cinci ochi) și este posibil să fi efectuat între ele schimburi de date cu caracter personal ale cetățenilor Uniunii transferate din UE; |
| --- | --- |

AR.

întrucât, potrivit informațiilor dezvăluite și concluziilor anchetei desfășurate de Comisia LIBE, agențiile de securitate națională din Noua Zeelandă, Canada și Australia au fost implicate pe scară largă în activități de supraveghere în masă a comunicațiilor electronice și au cooperat în mod activ cu SUA în cadrul așa-numitului program Five Eyes (Cinci ochi) și este posibil să fi efectuat între ele schimburi de date cu caracter personal ale cetățenilor Uniunii transferate din UE;

| AS. | întrucât Comisia a declarat, în deciziile sale nr. 2013/65/UE (32) și 2002/2/CE (33), nivelurile de protecție asigurate de Legea privind protecția vieții private din Noua Zeelandă și de Legea privind protecția informațiilor cu caracter personal și a documentelor electronice din Canada ca fiind adecvate; întrucât dezvăluirile menționate anterior au afectat, de asemenea, în mod grav încrederea în sistemele juridice din aceste țări în ceea ce privește continuitatea protecției asigurate pentru cetățenii UE; întrucât Comisia nu a analizat acest aspect; |
| --- | --- |

AS.

întrucât Comisia a declarat, în deciziile sale nr. 2013/65/UE (32) și 2002/2/CE (33), nivelurile de protecție asigurate de Legea privind protecția vieții private din Noua Zeelandă și de Legea privind protecția informațiilor cu caracter personal și a documentelor electronice din Canada ca fiind adecvate; întrucât dezvăluirile menționate anterior au afectat, de asemenea, în mod grav încrederea în sistemele juridice din aceste țări în ceea ce privește continuitatea protecției asigurate pentru cetățenii UE; întrucât Comisia nu a analizat acest aspect;

Transferuri în baza clauzelor contractuale și a altor instrumente

| AT. | întrucât Directiva 95/46/CE prevede că transferurile internaționale către o țară terță pot fi realizate, de asemenea, cu ajutorul unor instrumente specifice prin care operatorul de date prezintă garanții adecvate cu privire la protecția vieții private, a drepturilor fundamentale și a libertăților persoanelor fizice, precum și în ceea ce privește exercitarea respectivelor drepturi; |
| --- | --- |

AT.

întrucât Directiva 95/46/CE prevede că transferurile internaționale către o țară terță pot fi realizate, de asemenea, cu ajutorul unor instrumente specifice prin care operatorul de date prezintă garanții adecvate cu privire la protecția vieții private, a drepturilor fundamentale și a libertăților persoanelor fizice, precum și în ceea ce privește exercitarea respectivelor drepturi;

| AU. | întrucât astfel de garanții pot decurge în special din clauze contractuale specifice; |
| --- | --- |

AU.

întrucât astfel de garanții pot decurge în special din clauze contractuale specifice;

| AV. | întrucât Directiva 95/46/CE acordă Comisiei competența de a hotărî dacă anumite clauze contractuale standard oferă suficiente garanții obligatorii în temeiul directivei și întrucât, pe această bază, Comisia a adoptat trei modele de clauze contractuale standard pentru transferuri către operatorii și persoanele împuternicite de către operator (precum și persoanele secundare împuternicite de către operator) stabiliți în țările terțe; |
| --- | --- |

AV.

întrucât Directiva 95/46/CE acordă Comisiei competența de a hotărî dacă anumite clauze contractuale standard oferă suficiente garanții obligatorii în temeiul directivei și întrucât, pe această bază, Comisia a adoptat trei modele de clauze contractuale standard pentru transferuri către operatorii și persoanele împuternicite de către operator (precum și persoanele secundare împuternicite de către operator) stabiliți în țările terțe;

| AW. | întrucât deciziile Comisiei de stabilire a clauzelor contractuale standard prevăd că autoritățile competente din statele membre își pot exercita atribuțiile de care dispun pentru a suspenda fluxurile de date în cazul în care se dovedește că legislația care reglementează activitatea importatorului sau a persoanei secundare împuternicite de către operatorul de date îi obligă pe aceștia să facă derogări de la legislația în vigoare privind protecția datelor cu mult peste restricțiile necesare într-o societate democratică, astfel cum este prevăzut la articolul 13 din Directiva 95/46/CE, în cazurile în care aceste cerințe de derogare ar putea avea efecte negative considerabile asupra garanțiilor oferite de legislația în vigoare privind protecția datelor și de clauzele contractuale standard sau în cazurile în care este foarte probabil ca aceste clauze contractuale standard din anexă să nu fie respectate sau să urmeze a fi încălcate, generându-se astfel prin continuarea transferului un risc iminent de atingere gravă la adresa persoanelor ale căror date sunt transferate; |
| --- | --- |

AW.

întrucât deciziile Comisiei de stabilire a clauzelor contractuale standard prevăd că autoritățile competente din statele membre își pot exercita atribuțiile de care dispun pentru a suspenda fluxurile de date în cazul în care se dovedește că legislația care reglementează activitatea importatorului sau a persoanei secundare împuternicite de către operatorul de date îi obligă pe aceștia să facă derogări de la legislația în vigoare privind protecția datelor cu mult peste restricțiile necesare într-o societate democratică, astfel cum este prevăzut la articolul 13 din Directiva 95/46/CE, în cazurile în care aceste cerințe de derogare ar putea avea efecte negative considerabile asupra garanțiilor oferite de legislația în vigoare privind protecția datelor și de clauzele contractuale standard sau în cazurile în care este foarte probabil ca aceste clauze contractuale standard din anexă să nu fie respectate sau să urmeze a fi încălcate, generându-se astfel prin continuarea transferului un risc iminent de atingere gravă la adresa persoanelor ale căror date sunt transferate;

| AX. | întrucât autoritățile naționale de protecție a datelor au elaborat reguli corporatiste obligatorii (BCR) pentru a facilita transferurile internaționale în cadrul unei corporații multinaționale oferind garanții adecvate cu privire la protecția vieții private, a drepturilor fundamentale și a libertăților persoanelor, precum și în ceea ce privește exercitarea drepturilor în cauză; întrucât, înainte de a fi utilizate, BCR trebuie să fie autorizate de autoritățile competente ale statelor membre după ce acestea din urmă au evaluat conformitatea cu legislația Uniunii privind protecția datelor; întrucât BCR pentru agenții care prelucrează datele au fost respinse în raportul Comisiei LIBE referitor la Regulamentul general privind protecția datelor, deoarece ar priva operatorul de date și persoana vizată de orice control asupra jurisdicției în care sunt prelucrate datele acestora; |
| --- | --- |

AX.

întrucât autoritățile naționale de protecție a datelor au elaborat reguli corporatiste obligatorii (BCR) pentru a facilita transferurile internaționale în cadrul unei corporații multinaționale oferind garanții adecvate cu privire la protecția vieții private, a drepturilor fundamentale și a libertăților persoanelor, precum și în ceea ce privește exercitarea drepturilor în cauză; întrucât, înainte de a fi utilizate, BCR trebuie să fie autorizate de autoritățile competente ale statelor membre după ce acestea din urmă au evaluat conformitatea cu legislația Uniunii privind protecția datelor; întrucât BCR pentru agenții care prelucrează datele au fost respinse în raportul Comisiei LIBE referitor la Regulamentul general privind protecția datelor, deoarece ar priva operatorul de date și persoana vizată de orice control asupra jurisdicției în care sunt prelucrate datele acestora;

| AY. | întrucât Parlamentul European, dată fiind competența sa stipulată la articolul 218 din TFUE, are responsabilitatea de a monitoriza în permanență valoarea acordurilor internaționale asupra cărora și-a dat acordul; |
| --- | --- |

AY.

întrucât Parlamentul European, dată fiind competența sa stipulată la articolul 218 din TFUE, are responsabilitatea de a monitoriza în permanență valoarea acordurilor internaționale asupra cărora și-a dat acordul;

Transferurile realizate pe baza acordurilor TFTP și PNR

| AZ. | întrucât, în Rezoluția sa din 23 octombrie 2013, Parlamentul European și-a exprimat preocuparea în legătură cu dezvăluirile referitoare la activitățile NSA în ceea ce privește accesul direct la mesaje de plăți financiare și informații conexe, ceea ce ar reprezenta o încălcare clară a acordului TFTP, în special a articolului 1; |
| --- | --- |

AZ.

întrucât, în Rezoluția sa din 23 octombrie 2013, Parlamentul European și-a exprimat preocuparea în legătură cu dezvăluirile referitoare la activitățile NSA în ceea ce privește accesul direct la mesaje de plăți financiare și informații conexe, ceea ce ar reprezenta o încălcare clară a acordului TFTP, în special a articolului 1;

| BA. | întrucât urmărirea finanțărilor în scopuri teroriste este un instrument esențial în lupta împotriva finanțării terorismului și a infracțiunilor grave, permițând anchetatorilor din domeniul combaterii terorismului să descopere legături între țintele anchetelor și alți potențiali suspecți asociați unor rețele teroriste extinse suspectate de finanțarea terorismului; |
| --- | --- |

BA.

întrucât urmărirea finanțărilor în scopuri teroriste este un instrument esențial în lupta împotriva finanțării terorismului și a infracțiunilor grave, permițând anchetatorilor din domeniul combaterii terorismului să descopere legături între țintele anchetelor și alți potențiali suspecți asociați unor rețele teroriste extinse suspectate de finanțarea terorismului;

| BB. | întrucât Parlamentul European a solicitat Comisiei suspendarea acordului și a cerut ca toate informațiile și documentele pertinente să fie imediat puse la dispoziția Parlamentului în vederea deliberărilor; întrucât Comisia nu s-a conformat niciunei cerințe; |
| --- | --- |

BB.

întrucât Parlamentul European a solicitat Comisiei suspendarea acordului și a cerut ca toate informațiile și documentele pertinente să fie imediat puse la dispoziția Parlamentului în vederea deliberărilor; întrucât Comisia nu s-a conformat niciunei cerințe;

| BC. | întrucât, ca urmare a afirmațiilor apărute în mass-media, Comisia a hotărât să deschidă un proces de consultare cu SUA în temeiul articolului 19 din Acordul TFTP; întrucât, la 27 noiembrie 2013, comisarul Malmström a informat Comisia LIBE în legătură cu faptul că, după reuniunea cu autoritățile SUA și având în vedere răspunsurile acestora din schimbul de scrisori și din cadrul întâlnirilor, Comisia a hotărât să nu continue consultările pe motiv că nu există elemente care să dovedească faptul că guvernul SUA a acționat în mod contrar dispozițiilor acordului și că SUA a furnizat garanții scrise că nu s-a realizat nicio colectare directă de date care să contravină dispozițiilor Acordului TFTP; întrucât nu este clar dacă autoritățile americane au eludat acordul accesând astfel de date prin alte mijloace, după cum o arată scrisoarea din 18 septembrie 2013 adresată de autoritățile americane (34); |
| --- | --- |

BC.

întrucât, ca urmare a afirmațiilor apărute în mass-media, Comisia a hotărât să deschidă un proces de consultare cu SUA în temeiul articolului 19 din Acordul TFTP; întrucât, la 27 noiembrie 2013, comisarul Malmström a informat Comisia LIBE în legătură cu faptul că, după reuniunea cu autoritățile SUA și având în vedere răspunsurile acestora din schimbul de scrisori și din cadrul întâlnirilor, Comisia a hotărât să nu continue consultările pe motiv că nu există elemente care să dovedească faptul că guvernul SUA a acționat în mod contrar dispozițiilor acordului și că SUA a furnizat garanții scrise că nu s-a realizat nicio colectare directă de date care să contravină dispozițiilor Acordului TFTP; întrucât nu este clar dacă autoritățile americane au eludat acordul accesând astfel de date prin alte mijloace, după cum o arată scrisoarea din 18 septembrie 2013 adresată de autoritățile americane (34);

| BD. | întrucât, cu ocazia misiunii delegației Comisiei LIBE la Washington din 28-31 octombrie 2013, aceasta a avut întâlniri cu Departamentul Trezoreriei al SUA; întrucât Trezoreria SUA a declarat că, de la intrarea în vigoare a Acordului TFTP, nu a mai avut acces la date SWIFT din UE decât în cadrul Acordului TFTP; întrucât Trezoreria SUA a refuzat să comenteze dacă un alt organism guvernamental sau departament al SUA ar fi avut acces la datele SWIFT în afara Acordului TFTP sau dacă administrația americană a avut cunoștință de activitățile de supraveghere în masă ale NSA; întrucât, la 18 decembrie 2013, dl Glenn Greenwald a declarat înainte de ancheta Comisiei LIBE că NSA și GCHQ vizaseră rețele SWIFT; |
| --- | --- |

BD.

întrucât, cu ocazia misiunii delegației Comisiei LIBE la Washington din 28-31 octombrie 2013, aceasta a avut întâlniri cu Departamentul Trezoreriei al SUA; întrucât Trezoreria SUA a declarat că, de la intrarea în vigoare a Acordului TFTP, nu a mai avut acces la date SWIFT din UE decât în cadrul Acordului TFTP; întrucât Trezoreria SUA a refuzat să comenteze dacă un alt organism guvernamental sau departament al SUA ar fi avut acces la datele SWIFT în afara Acordului TFTP sau dacă administrația americană a avut cunoștință de activitățile de supraveghere în masă ale NSA; întrucât, la 18 decembrie 2013, dl Glenn Greenwald a declarat înainte de ancheta Comisiei LIBE că NSA și GCHQ vizaseră rețele SWIFT;

| BE. | întrucât autoritățile belgiene și neerlandeze de protecție a datelor au hotărât, la 13 noiembrie 2013, să efectueze o anchetă comună cu privire la securitatea rețelelor de plăți SWIFT cu scopul de a stabili dacă părți terțe ar putea obține acces neautorizat sau ilegal la datele bancare ale cetățenilor UE (35); |
| --- | --- |

BE.

întrucât autoritățile belgiene și neerlandeze de protecție a datelor au hotărât, la 13 noiembrie 2013, să efectueze o anchetă comună cu privire la securitatea rețelelor de plăți SWIFT cu scopul de a stabili dacă părți terțe ar putea obține acces neautorizat sau ilegal la datele bancare ale cetățenilor UE (35);

| BF. | întrucât, în conformitate cu Examinarea comună a Acordului PNR dintre SUA și UE, Departamentul pentru securitate internă (DHS) al SUA a transmis de 23 de ori date din PNR către NSA pentru fiecare caz în parte pentru a oferi asistență în cazuri de combatere a terorismului, în conformitate cu termenii specifici acordului; |
| --- | --- |

BF.

întrucât, în conformitate cu Examinarea comună a Acordului PNR dintre SUA și UE, Departamentul pentru securitate internă (DHS) al SUA a transmis de 23 de ori date din PNR către NSA pentru fiecare caz în parte pentru a oferi asistență în cazuri de combatere a terorismului, în conformitate cu termenii specifici acordului;

| BG. | întrucât evaluarea comună nu menționează faptul că, în cazul prelucrării datelor cu caracter personal în scopuri de spionaj, conform legislației americane, cetățenii din afara SUA nu beneficiază de niciun instrument judiciar sau administrativ pentru a-și proteja drepturile, protecția constituțională fiind acordată exclusiv cetățenilor americani; întrucât lipsa de drepturi judiciare sau administrative anulează măsurile de protecție a cetățenilor UE prevăzute de Acordul PNR actual; |
| --- | --- |

BG.

întrucât evaluarea comună nu menționează faptul că, în cazul prelucrării datelor cu caracter personal în scopuri de spionaj, conform legislației americane, cetățenii din afara SUA nu beneficiază de niciun instrument judiciar sau administrativ pentru a-și proteja drepturile, protecția constituțională fiind acordată exclusiv cetățenilor americani; întrucât lipsa de drepturi judiciare sau administrative anulează măsurile de protecție a cetățenilor UE prevăzute de Acordul PNR actual;

Transferuri efectuate în baza Acordului privind asistența judiciară reciprocă în materie penală dintre UE și SUA

| BH. | întrucât Acordul privind asistența juridică reciprocă în materie penală dintre UE și SUA din 6 iunie 2003 (36) a intrat în vigoare la 1 februarie 2010 și vizează facilitarea cooperării dintre UE și SUA în vederea combaterii mai eficace a infracțiunilor, cu respectarea drepturilor persoanelor și a statului de drept; |
| --- | --- |

BH.

întrucât Acordul privind asistența juridică reciprocă în materie penală dintre UE și SUA din 6 iunie 2003 (36) a intrat în vigoare la 1 februarie 2010 și vizează facilitarea cooperării dintre UE și SUA în vederea combaterii mai eficace a infracțiunilor, cu respectarea drepturilor persoanelor și a statului de drept;

Acordul-cadru privind protecția datelor în domeniul cooperării polițienești și judiciare („acordul-cadru”)

| BI. | întrucât scopul acestui acord general este de a stabili cadrul juridic pentru transferurile de date cu caracter personal între UE și SUA doar în scopurile prevenirii, anchetării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor, inclusiv a infracțiunilor teroriste, în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală; întrucât negocierile au fost autorizate de Consiliu la 2 decembrie 2010; întrucât acest acord este de o importanță crucială și va servi drept bază pentru facilitarea transferului de date în contextul cooperării judiciare și polițienești și în materie penală; |
| --- | --- |

BI.

întrucât scopul acestui acord general este de a stabili cadrul juridic pentru transferurile de date cu caracter personal între UE și SUA doar în scopurile prevenirii, anchetării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor, inclusiv a infracțiunilor teroriste, în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală; întrucât negocierile au fost autorizate de Consiliu la 2 decembrie 2010; întrucât acest acord este de o importanță crucială și va servi drept bază pentru facilitarea transferului de date în contextul cooperării judiciare și polițienești și în materie penală;

| BJ. | întrucât acest acord ar trebui să stabilească principii clare și precise, obligatorii din punct de vedere juridic, referitoare la prelucrarea datelor și ar trebui să recunoască, în special, dreptul cetățenilor UE la acces judiciar, la rectificarea și la ștergerea datelor lor cu caracter personal care din SUA, dreptul la o cale eficace de atac administrativă și judiciară pentru cetățenii UE din SUA, precum și la o supraveghere independentă a activităților de prelucrare a datelor; |
| --- | --- |

BJ.

întrucât acest acord ar trebui să stabilească principii clare și precise, obligatorii din punct de vedere juridic, referitoare la prelucrarea datelor și ar trebui să recunoască, în special, dreptul cetățenilor UE la acces judiciar, la rectificarea și la ștergerea datelor lor cu caracter personal care din SUA, dreptul la o cale eficace de atac administrativă și judiciară pentru cetățenii UE din SUA, precum și la o supraveghere independentă a activităților de prelucrare a datelor;

| BK. | întrucât, în Comunicarea sa din 27 noiembrie 2013, Comisia a afirmat că „acordul-cadru” ar trebui să genereze un nivel ridicat de protecție a cetățenilor de ambele părți ale Oceanului Atlantic și să consolideze încrederea europenilor în schimburile de date dintre UE și SUA, constituind o bază pentru dezvoltarea cooperării în materie de securitate și de viitoare parteneriate între UE și SUA; |
| --- | --- |

BK.

întrucât, în Comunicarea sa din 27 noiembrie 2013, Comisia a afirmat că „acordul-cadru” ar trebui să genereze un nivel ridicat de protecție a cetățenilor de ambele părți ale Oceanului Atlantic și să consolideze încrederea europenilor în schimburile de date dintre UE și SUA, constituind o bază pentru dezvoltarea cooperării în materie de securitate și de viitoare parteneriate între UE și SUA;

| BL. | întrucât negocierile privind acordul nu au înregistrat progrese din cauza poziției inflexibile a guvernului SUA, care refuză să recunoască drepturile efective la o cale de atac administrativă și judiciară pentru cetățenii UE și din cauza intenției de a acorda ample derogări de la principiile privind protecția datelor stabilite de acord, ca de exemplu limitarea scopului, păstrarea datelor sau transferarea lor mai departe pe plan intern sau extern; |
| --- | --- |

BL.

întrucât negocierile privind acordul nu au înregistrat progrese din cauza poziției inflexibile a guvernului SUA, care refuză să recunoască drepturile efective la o cale de atac administrativă și judiciară pentru cetățenii UE și din cauza intenției de a acorda ample derogări de la principiile privind protecția datelor stabilite de acord, ca de exemplu limitarea scopului, păstrarea datelor sau transferarea lor mai departe pe plan intern sau extern;

Reforma privind protecția datelor

| BM. | întrucât cadrul juridic privind protecția datelor din UE este în curs de revizuire în vederea stabilirii unui sistem cuprinzător, coerent, modern și robust pentru toate activitățile de prelucrare a datelor de la nivelul Uniunii; întrucât, în ianuarie 2012, Comisia a prezentat un pachet de propuneri legislative: un regulament general privind protecția datelor (37), care va înlocui Directiva 95/46/CE și va stabili o legislație uniformă la nivelul întregii Uniuni, și o directivă (38) care va prevedea un cadru armonizat pentru toate activitățile de prelucrare a datelor realizate de autoritățile de aplicare a legii în scopuri de aplicare a legii și va reduce divergențele actuale dintre legislațiile naționale; |
| --- | --- |

BM.

întrucât cadrul juridic privind protecția datelor din UE este în curs de revizuire în vederea stabilirii unui sistem cuprinzător, coerent, modern și robust pentru toate activitățile de prelucrare a datelor de la nivelul Uniunii; întrucât, în ianuarie 2012, Comisia a prezentat un pachet de propuneri legislative: un regulament general privind protecția datelor (37), care va înlocui Directiva 95/46/CE și va stabili o legislație uniformă la nivelul întregii Uniuni, și o directivă (38) care va prevedea un cadru armonizat pentru toate activitățile de prelucrare a datelor realizate de autoritățile de aplicare a legii în scopuri de aplicare a legii și va reduce divergențele actuale dintre legislațiile naționale;

| BN. | întrucât, la 21 octombrie 2013, Comisia LIBE a adoptat rapoartele legislative referitoare la cele două propuneri și o decizie referitoare la deschiderea negocierilor cu Consiliul în vederea adoptării instrumentelor juridice pe perioada prezentei legislaturi; |
| --- | --- |

BN.

întrucât, la 21 octombrie 2013, Comisia LIBE a adoptat rapoartele legislative referitoare la cele două propuneri și o decizie referitoare la deschiderea negocierilor cu Consiliul în vederea adoptării instrumentelor juridice pe perioada prezentei legislaturi;

| BO. | întrucât, deși Consiliul European din 24-25 octombrie 2013 a cerut adoptarea la timp a unui cadru general solid al UE privind protecția datelor, menit să încurajeze încrederea cetățenilor și a întreprinderilor în economia digitală, după doi ani de deliberări, Consiliul nu a reușit încă să ajungă la o abordare generală în legătură cu Regulamentul general privind protecția datelor și cu Directiva menționate anterior (39); |
| --- | --- |

BO.

întrucât, deși Consiliul European din 24-25 octombrie 2013 a cerut adoptarea la timp a unui cadru general solid al UE privind protecția datelor, menit să încurajeze încrederea cetățenilor și a întreprinderilor în economia digitală, după doi ani de deliberări, Consiliul nu a reușit încă să ajungă la o abordare generală în legătură cu Regulamentul general privind protecția datelor și cu Directiva menționate anterior (39);

Securitatea informatică și cloud computingul

| BP. | întrucât rezoluția Parlamentului din 10 decembrie 2013 menționată mai sus subliniază potențialul economic al cloud computingului pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă; întrucât valoarea economică globală a pieței cloud computingului se estimează că va atinge 207 miliarde USD anual în 2016, de două ori mai mult față de valoarea înregistrată în 2012; |
| --- | --- |

BP.

întrucât rezoluția Parlamentului din 10 decembrie 2013 menționată mai sus subliniază potențialul economic al cloud computingului pentru creșterea economică și ocuparea forței de muncă; întrucât valoarea economică globală a pieței cloud computingului se estimează că va atinge 207 miliarde USD anual în 2016, de două ori mai mult față de valoarea înregistrată în 2012;

| BQ. | întrucât nivelul de protecție a datelor într-un mediu de tip cloud nu trebuie să fie inferior nivelului de protecție prevăzut în orice alt context de prelucrare a datelor; întrucât legislația Uniunii privind protecția datelor, neutră din punct de vedere tehnologic, se aplică deja în integralitate serviciilor de cloud computing din UE; |
| --- | --- |

BQ.

întrucât nivelul de protecție a datelor într-un mediu de tip cloud nu trebuie să fie inferior nivelului de protecție prevăzut în orice alt context de prelucrare a datelor; întrucât legislația Uniunii privind protecția datelor, neutră din punct de vedere tehnologic, se aplică deja în integralitate serviciilor de cloud computing din UE;

| BR. | întrucât activitățile de supraveghere în masă oferă serviciilor de informații acces la datele cu caracter personal stocate sau prelucrate în alt mod de persoane fizice din UE în cadrul acordurilor pentru servicii de tip cloud cu mari furnizori de tehnologie de acest tip din SUA; întrucât serviciile de informații americane au accesat date cu caracter personal stocate sau prelucrate în alt mod pe servere situate pe teritoriul UE prin intruziuni în rețelele interne ale Yahoo și Google; întrucât astfel de acțiuni reprezintă o încălcare a obligațiilor internaționale și a standardelor europene în materie de drepturi fundamentale, inclusiv dreptul la viață privată și dreptul la viața de familie, confidențialitatea comunicațiilor, prezumția de nevinovăție, libertatea de exprimare, libertatea de informare, libertatea de întrunire și de asociere și libertatea de a desfășura o activitate comercială; întrucât nu este exclus ca informațiile stocate în serviciile de tip cloud de către autorități sau întreprinderi publice, precum și de instituții ale statelor membre, să fi fost accesate și de serviciile de informații; |
| --- | --- |

BR.

întrucât activitățile de supraveghere în masă oferă serviciilor de informații acces la datele cu caracter personal stocate sau prelucrate în alt mod de persoane fizice din UE în cadrul acordurilor pentru servicii de tip cloud cu mari furnizori de tehnologie de acest tip din SUA; întrucât serviciile de informații americane au accesat date cu caracter personal stocate sau prelucrate în alt mod pe servere situate pe teritoriul UE prin intruziuni în rețelele interne ale Yahoo și Google; întrucât astfel de acțiuni reprezintă o încălcare a obligațiilor internaționale și a standardelor europene în materie de drepturi fundamentale, inclusiv dreptul la viață privată și dreptul la viața de familie, confidențialitatea comunicațiilor, prezumția de nevinovăție, libertatea de exprimare, libertatea de informare, libertatea de întrunire și de asociere și libertatea de a desfășura o activitate comercială; întrucât nu este exclus ca informațiile stocate în serviciile de tip cloud de către autorități sau întreprinderi publice, precum și de instituții ale statelor membre, să fi fost accesate și de serviciile de informații;

| BS. | întrucât serviciile de informații americane duc o politică de subminare sistematică a protocoalelor și a produselor criptografice pentru a putea intercepta chiar și comunicațiile criptate; întrucât Agenția Națională de Securitate a SUA a înregistrat un număr mare de așa-numite „atacuri în ziua zero” – vulnerabilități de securitate informatică necunoscute încă publicului sau vânzătorului produsului; întrucât astfel de activități subminează puternic eforturile depuse la nivel mondial în vederea îmbunătățirii securității informatice; |
| --- | --- |

BS.

întrucât serviciile de informații americane duc o politică de subminare sistematică a protocoalelor și a produselor criptografice pentru a putea intercepta chiar și comunicațiile criptate; întrucât Agenția Națională de Securitate a SUA a înregistrat un număr mare de așa-numite „atacuri în ziua zero” – vulnerabilități de securitate informatică necunoscute încă publicului sau vânzătorului produsului; întrucât astfel de activități subminează puternic eforturile depuse la nivel mondial în vederea îmbunătățirii securității informatice;

| BT. | întrucât faptul că serviciile de informații au accesat datele cu caracter personal ale utilizatorilor de servicii online a denaturat grav încrederea cetățenilor în aceste servicii și, ca urmare, are un efect negativ asupra întreprinderilor care investesc în dezvoltarea de servicii noi utilizând date voluminoase (big data) și aplicații noi precum „internetul obiectelor” (Internet of Things); |
| --- | --- |

BT.

întrucât faptul că serviciile de informații au accesat datele cu caracter personal ale utilizatorilor de servicii online a denaturat grav încrederea cetățenilor în aceste servicii și, ca urmare, are un efect negativ asupra întreprinderilor care investesc în dezvoltarea de servicii noi utilizând date voluminoase (big data) și aplicații noi precum „internetul obiectelor” (Internet of Things);

| BU. | întrucât vânzătorii de produse informatice livrează adeseori produse care nu au fost testate în mod corespunzător sub aspectul securității informatice sau care au uneori implantate aplicații de tip backdoor în mod intenționat de către vânzător; întrucât lipsa unor norme în materie de răspundere pentru vânzătorii de software a condus la o astfel de situație, care este exploatată de serviciile de informații, dar care prezintă și riscul unor atacuri din partea altor entități; |
| --- | --- |

BU.

întrucât vânzătorii de produse informatice livrează adeseori produse care nu au fost testate în mod corespunzător sub aspectul securității informatice sau care au uneori implantate aplicații de tip backdoor în mod intenționat de către vânzător; întrucât lipsa unor norme în materie de răspundere pentru vânzătorii de software a condus la o astfel de situație, care este exploatată de serviciile de informații, dar care prezintă și riscul unor atacuri din partea altor entități;

| BV. | întrucât este esențial ca întreprinderile care furnizează astfel de servicii și aplicații noi să respecte normele privind protecția datelor și viața privată a persoanelor vizate de colectarea, prelucrarea și analizarea datelor, pentru a menține un nivel ridicat de încredere în rândul cetățenilor; |
| --- | --- |

BV.

întrucât este esențial ca întreprinderile care furnizează astfel de servicii și aplicații noi să respecte normele privind protecția datelor și viața privată a persoanelor vizate de colectarea, prelucrarea și analizarea datelor, pentru a menține un nivel ridicat de încredere în rândul cetățenilor;

Supravegherea democratică a serviciilor de informații

| BW. | întrucât serviciilor de informații din societățile democratice li s-au conferit competențe și puteri speciale pentru a proteja drepturile fundamentale, democrația și statul de drept, drepturile cetățenilor și statul în fața amenințărilor interne și externe și acestea fac obiectul unei supravegheri judiciare și răspund în mod democratic; întrucât competențele și puterile speciale le-au fost conferite exclusiv în acest sens; întrucât aceste competențe ar trebui utilizate în limitele legale impuse de drepturile fundamentale, democrație și statul de drept, iar aplicarea lor ar trebui supravegheată cu strictețe, în caz contrar existând riscul de pierdere a legitimității și de subminare a democrației; |
| --- | --- |

BW.

întrucât serviciilor de informații din societățile democratice li s-au conferit competențe și puteri speciale pentru a proteja drepturile fundamentale, democrația și statul de drept, drepturile cetățenilor și statul în fața amenințărilor interne și externe și acestea fac obiectul unei supravegheri judiciare și răspund în mod democratic; întrucât competențele și puterile speciale le-au fost conferite exclusiv în acest sens; întrucât aceste competențe ar trebui utilizate în limitele legale impuse de drepturile fundamentale, democrație și statul de drept, iar aplicarea lor ar trebui supravegheată cu strictețe, în caz contrar existând riscul de pierdere a legitimității și de subminare a democrației;

| BX. | întrucât faptul că serviciilor de informații li se atribuie un anumit nivel de secretizare, cu scopul de a evita punerea în pericol a operațiunilor în curs de desfășurare, dezvăluirea modurilor de operare sau punerea în pericol a vieților agenților, această secretizare nu poate să se suprapună peste sau să excludă normele privind controlul democratic și judiciar și examinarea activităților acestora, precum și normele privind transparența, în special în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept, pietre de temelie ale unei societăți democratice; |
| --- | --- |

BX.

întrucât faptul că serviciilor de informații li se atribuie un anumit nivel de secretizare, cu scopul de a evita punerea în pericol a operațiunilor în curs de desfășurare, dezvăluirea modurilor de operare sau punerea în pericol a vieților agenților, această secretizare nu poate să se suprapună peste sau să excludă normele privind controlul democratic și judiciar și examinarea activităților acestora, precum și normele privind transparența, în special în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale și a statului de drept, pietre de temelie ale unei societăți democratice;

| BY. | întrucât majoritatea mecanismelor și organismelor de supraveghere existente la nivel național au fost înființate sau restructurate în anii 1990 și nu au fost neapărat adaptate la evoluțiile politice și tehnologice rapide din ultimul deceniu care au dus la intensificarea cooperării internaționale în materie de informații, și prin intermediul schimbului pe scară largă de date cu caracter personal, făcând neclară linia de demarcare dintre activitățile de informații și de aplicare a legii; |
| --- | --- |

BY.

întrucât majoritatea mecanismelor și organismelor de supraveghere existente la nivel național au fost înființate sau restructurate în anii 1990 și nu au fost neapărat adaptate la evoluțiile politice și tehnologice rapide din ultimul deceniu care au dus la intensificarea cooperării internaționale în materie de informații, și prin intermediul schimbului pe scară largă de date cu caracter personal, făcând neclară linia de demarcare dintre activitățile de informații și de aplicare a legii;

| BZ. | întrucât supravegherea democratică a activităților serviciilor de informații se desfășoară încă doar la nivel național, în ciuda intensificării schimbului de informații dintre statele membre ale UE și dintre statele membre și țări terțe; întrucât există un decalaj din ce în ce mai mare între nivelul cooperării internaționale, pe de o parte, și capacitățile de supraveghere limitate la nivel național, pe de altă parte, ceea ce duce la un control democratic insuficient și ineficace, |
| --- | --- |

BZ.

întrucât supravegherea democratică a activităților serviciilor de informații se desfășoară încă doar la nivel național, în ciuda intensificării schimbului de informații dintre statele membre ale UE și dintre statele membre și țări terțe; întrucât există un decalaj din ce în ce mai mare între nivelul cooperării internaționale, pe de o parte, și capacitățile de supraveghere limitate la nivel național, pe de altă parte, ceea ce duce la un control democratic insuficient și ineficace,

| CA. | întrucât organismele naționale de supraveghere nu au adeseori acces deplin la informațiile secrete primite din partea unui serviciu de informații străin, fapt ce poate să genereze lacune, iar schimburile de informații la nivel internațional pot avea loc fără o reexaminare adecvată; întrucât această problemă este agravată și mai mult de așa-numita „regulă a terțului” sau de principiul „controlului exercitat de partea emitentă”, care a fost conceput pentru a permite inițiatorului să mențină controlul asupra diseminării ulterioare a informațiilor sale sensibile, dar care este, din păcate, interpretat adeseori ca aplicându-se și la supravegherea serviciilor beneficiare; |
| --- | --- |

CA.

întrucât organismele naționale de supraveghere nu au adeseori acces deplin la informațiile secrete primite din partea unui serviciu de informații străin, fapt ce poate să genereze lacune, iar schimburile de informații la nivel internațional pot avea loc fără o reexaminare adecvată; întrucât această problemă este agravată și mai mult de așa-numita „regulă a terțului” sau de principiul „controlului exercitat de partea emitentă”, care a fost conceput pentru a permite inițiatorului să mențină controlul asupra diseminării ulterioare a informațiilor sale sensibile, dar care este, din păcate, interpretat adeseori ca aplicându-se și la supravegherea serviciilor beneficiare;

| CB. | întrucât inițiativele publice și private de reformă în domeniul transparenței sunt esențiale pentru a asigura încrederea publicului în activitățile serviciilor secrete; întrucât sistemele juridice nu ar trebui să împiedice întreprinderile să divulge publicului informații despre modul în care acestea tratează toate tipurile de solicitări guvernamentale și de hotărâri judecătorești pentru accesul la datele utilizatorilor, inclusiv posibilitatea divulgării de informații agregate cu privire la numărul de solicitări și de hotărâri aprobate și respinse, |
| --- | --- |

CB.

întrucât inițiativele publice și private de reformă în domeniul transparenței sunt esențiale pentru a asigura încrederea publicului în activitățile serviciilor secrete; întrucât sistemele juridice nu ar trebui să împiedice întreprinderile să divulge publicului informații despre modul în care acestea tratează toate tipurile de solicitări guvernamentale și de hotărâri judecătorești pentru accesul la datele utilizatorilor, inclusiv posibilitatea divulgării de informații agregate cu privire la numărul de solicitări și de hotărâri aprobate și respinse,

Constatări principale

| 1. | consideră că dezvăluirile recente din presă ale denunțătorilor și jurnaliștilor, alături de dovezile specializate obținute pe parcursul anchetei, de confirmările autorităților și de lipsa infirmării anumitor acuzații, au contribuit la adunarea de probe care atestă existența unor sisteme vaste, complexe și foarte avansate din punct de vedere tehnologic, concepute de serviciile de informații ale SUA și ale unor state membre, pentru a colecta, a stoca și a analiza date privind comunicațiile, inclusiv date de conținut, date de localizare și metadate ale tuturor cetățenilor din întreaga lume, la o scară nemaiîntâlnită și într-un mod nediscriminant, fără a exista suspiciuni prealabile; |
| --- | --- |

1.

consideră că dezvăluirile recente din presă ale denunțătorilor și jurnaliștilor, alături de dovezile specializate obținute pe parcursul anchetei, de confirmările autorităților și de lipsa infirmării anumitor acuzații, au contribuit la adunarea de probe care atestă existența unor sisteme vaste, complexe și foarte avansate din punct de vedere tehnologic, concepute de serviciile de informații ale SUA și ale unor state membre, pentru a colecta, a stoca și a analiza date privind comunicațiile, inclusiv date de conținut, date de localizare și metadate ale tuturor cetățenilor din întreaga lume, la o scară nemaiîntâlnită și într-un mod nediscriminant, fără a exista suspiciuni prealabile;

| 2. | indică în special programele de spionaj ale NSA a SUA care au fost utilizate pentru supravegherea în masă a cetățenilor UE prin accesul direct la severele centrale ale principalilor furnizori de internet din SUA (programul PRISM), prin analiza conținutului și a metadatelor (programul Xkeyscore), prin eludarea criptărilor online (BULLRUN), prin accesul la rețelele de computere și telefonie și prin accesul la date privind poziția, precum și sistemele utilizate de serviciile de informații ale Regatului Unit GCHQ, ca de exemplu activitatea de supraveghere în amonte (programul Tempora), programul de decriptare (Edgehill), atacurile de tip man-in-the-middle asupra sistemelor de informații (programele Quantumtheory și Foxacid), precum și colectarea și reținerea a 200 de milioane de SMS-uri zilnic (programul Dishfire); |
| --- | --- |

2.

indică în special programele de spionaj ale NSA a SUA care au fost utilizate pentru supravegherea în masă a cetățenilor UE prin accesul direct la severele centrale ale principalilor furnizori de internet din SUA (programul PRISM), prin analiza conținutului și a metadatelor (programul Xkeyscore), prin eludarea criptărilor online (BULLRUN), prin accesul la rețelele de computere și telefonie și prin accesul la date privind poziția, precum și sistemele utilizate de serviciile de informații ale Regatului Unit GCHQ, ca de exemplu activitatea de supraveghere în amonte (programul Tempora), programul de decriptare (Edgehill), atacurile de tip man-in-the-middle asupra sistemelor de informații (programele Quantumtheory și Foxacid), precum și colectarea și reținerea a 200 de milioane de SMS-uri zilnic (programul Dishfire);

| 3. | ia act de acuzațiile privind actele de piraterie cibernetică sau intruziune în sistemele Belgacom realizate de serviciile de informații din Marea Britanie, GCHQ; ia act de afirmația Belgacom, care nu a putut confirma, nici infirma, dacă instituțiile UE au constituit ținte ale atacurilor sau dacă au fost afectate și care a declarat că programele ostile utilizate (malware) erau extrem de complexe și necesitau, pentru a fi dezvoltate și utilizate, importante resurse financiare și umane, care nu ar fi la îndemâna unor entități sau a unor hackeri privați; |
| --- | --- |

3.

ia act de acuzațiile privind actele de piraterie cibernetică sau intruziune în sistemele Belgacom realizate de serviciile de informații din Marea Britanie, GCHQ; ia act de afirmația Belgacom, care nu a putut confirma, nici infirma, dacă instituțiile UE au constituit ținte ale atacurilor sau dacă au fost afectate și care a declarat că programele ostile utilizate (malware) erau extrem de complexe și necesitau, pentru a fi dezvoltate și utilizate, importante resurse financiare și umane, care nu ar fi la îndemâna unor entități sau a unor hackeri privați;

| 4. | subliniază faptul că încrederea a fost profund zdruncinată: încrederea dintre cei doi parteneri transatlantici, încrederea dintre cetățeni și guvernele lor, încrederea în funcționarea instituțiilor democratice pe ambele părți ale Atlanticului, încrederea în respectarea statului de drept și încrederea în securitatea serviciilor și a comunicațiilor informatice; consideră că, pentru recâștigarea încrederii pe toate planurile, este nevoie de un plan cuprinzător de reacție rapidă care să conțină o serie de acțiuni ce fac obiectul controlului public; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că încrederea a fost profund zdruncinată: încrederea dintre cei doi parteneri transatlantici, încrederea dintre cetățeni și guvernele lor, încrederea în funcționarea instituțiilor democratice pe ambele părți ale Atlanticului, încrederea în respectarea statului de drept și încrederea în securitatea serviciilor și a comunicațiilor informatice; consideră că, pentru recâștigarea încrederii pe toate planurile, este nevoie de un plan cuprinzător de reacție rapidă care să conțină o serie de acțiuni ce fac obiectul controlului public;

| 5. | ia act de faptul că sunt guverne care afirmă că aceste programe de supraveghere în masă sunt necesare pentru combaterea terorismului; denunță ferm terorismul, însă este profund convins că lupta împotriva terorismului nu poate justifica în niciun caz programele de supraveghere în masă secrete, fără ținte precise sau chiar ilegale; este de părere că, într-o societate democratică, aceste programe sunt incompatibile cu principiile necesității și proporționalității; |
| --- | --- |

5.

ia act de faptul că sunt guverne care afirmă că aceste programe de supraveghere în masă sunt necesare pentru combaterea terorismului; denunță ferm terorismul, însă este profund convins că lupta împotriva terorismului nu poate justifica în niciun caz programele de supraveghere în masă secrete, fără ținte precise sau chiar ilegale; este de părere că, într-o societate democratică, aceste programe sunt incompatibile cu principiile necesității și proporționalității;

| 6. | reamintește convingerea fermă a UE că este necesară atingerea unui echilibru între măsurile de securitate și protecția libertăților civile și a drepturilor fundamentale, asigurând, în același timp, respectarea absolută a vieții private și a protecției datelor; |
| --- | --- |

6.

reamintește convingerea fermă a UE că este necesară atingerea unui echilibru între măsurile de securitate și protecția libertăților civile și a drepturilor fundamentale, asigurând, în același timp, respectarea absolută a vieții private și a protecției datelor;

| 7. | consideră că o colectare de date de asemenea amploare ridică numeroase semne de întrebare cu privire la măsura în care aceste acțiuni vizează doar lupta împotriva terorismului, având în vedere că presupune colectarea tuturor datelor posibile ale tuturor cetățenilor; prin urmare, atrage atenția asupra existenței posibile a altor motive, printre care spionajul politic și economic, și asupra faptului că trebuie luate măsuri adecvate pentru a îndepărta aceste îndoieli; |
| --- | --- |

7.

consideră că o colectare de date de asemenea amploare ridică numeroase semne de întrebare cu privire la măsura în care aceste acțiuni vizează doar lupta împotriva terorismului, având în vedere că presupune colectarea tuturor datelor posibile ale tuturor cetățenilor; prin urmare, atrage atenția asupra existenței posibile a altor motive, printre care spionajul politic și economic, și asupra faptului că trebuie luate măsuri adecvate pentru a îndepărta aceste îndoieli;

| 8. | pune sub semnul întrebării compatibilitatea activităților vaste de spionaj economic ale unor state membre cu legislația care reglementează piața internă și concurența, astfel cum sunt definite la titlurile I și VII din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; reafirmă principiul cooperării sincere, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și principiul conform căruia statele membre „se abțin de la orice măsură care ar putea pune în pericol realizarea obiectivelor Uniunii”; |
| --- | --- |

8.

pune sub semnul întrebării compatibilitatea activităților vaste de spionaj economic ale unor state membre cu legislația care reglementează piața internă și concurența, astfel cum sunt definite la titlurile I și VII din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; reafirmă principiul cooperării sincere, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană și principiul conform căruia statele membre „se abțin de la orice măsură care ar putea pune în pericol realizarea obiectivelor Uniunii”;

| 9. | ia act de faptul că tratatele internaționale și legislația UE și a SUA, precum și mecanismele de supraveghere naționale, nu au reușit să asigure echilibrul și controlul necesar și nici răspunderea democratică; |
| --- | --- |

9.

ia act de faptul că tratatele internaționale și legislația UE și a SUA, precum și mecanismele de supraveghere naționale, nu au reușit să asigure echilibrul și controlul necesar și nici răspunderea democratică;

| 10. | condamnă colectarea la scară largă, sistemică și secretă a datelor cu caracter personal ale unor persoane nevinovate, cuprinzând în numeroase rânduri informații strict personale și private; subliniază faptul că sistemele de supraveghere nediferențiată în masă de către serviciile de informații constituie o imixtiune gravă în drepturile fundamentale ale cetățenilor; subliniază că viața privată nu este un drept de lux, ci reprezintă piatra de temelie a unei societăți libere și democratice; în continuare, subliniază că supravegherea în masă poate avea efecte negative grave asupra libertății presei, a libertății de gândire și de exprimare și a libertății de întrunire și de asociere și că poate conduce la cazuri grave de utilizare abuzivă a informațiilor colectate împotriva adversarilor politici; subliniază faptul că aceste activități de supraveghere în masă presupun de asemenea acțiuni ilegale ale serviciilor de informații și ridică probleme legate de extrateritorialitatea legislației naționale; |
| --- | --- |

10.

condamnă colectarea la scară largă, sistemică și secretă a datelor cu caracter personal ale unor persoane nevinovate, cuprinzând în numeroase rânduri informații strict personale și private; subliniază faptul că sistemele de supraveghere nediferențiată în masă de către serviciile de informații constituie o imixtiune gravă în drepturile fundamentale ale cetățenilor; subliniază că viața privată nu este un drept de lux, ci reprezintă piatra de temelie a unei societăți libere și democratice; în continuare, subliniază că supravegherea în masă poate avea efecte negative grave asupra libertății presei, a libertății de gândire și de exprimare și a libertății de întrunire și de asociere și că poate conduce la cazuri grave de utilizare abuzivă a informațiilor colectate împotriva adversarilor politici; subliniază faptul că aceste activități de supraveghere în masă presupun de asemenea acțiuni ilegale ale serviciilor de informații și ridică probleme legate de extrateritorialitatea legislației naționale;

| 11. | consideră esențială protejarea privilegiului secretului profesional al avocaților, jurnaliștilor, medicilor și al altor persoane care exercită profesii reglementate de activitățile de supraveghere în masă; subliniază în special că orice incertitudini legate de confidențialitatea informațiilor comunicate în cadrul relației dintre avocat și client ar putea avea un impact negativ asupra dreptului cetățenilor la consiliere juridică, asupra accesului la justiție și asupra dreptului la un proces echitabil; |
| --- | --- |

11.

consideră esențială protejarea privilegiului secretului profesional al avocaților, jurnaliștilor, medicilor și al altor persoane care exercită profesii reglementate de activitățile de supraveghere în masă; subliniază în special că orice incertitudini legate de confidențialitatea informațiilor comunicate în cadrul relației dintre avocat și client ar putea avea un impact negativ asupra dreptului cetățenilor la consiliere juridică, asupra accesului la justiție și asupra dreptului la un proces echitabil;

| 12. | consideră programele de supraveghere ca fiind încă un pas către constituirea unui stat pe deplin protejat, care schimbă paradigma cunoscută a dreptului penal în societăți democratice, conform căreia orice atingere adusă drepturilor fundamentale ale suspecților trebuie să fie autorizată de către un judecător sau procuror pe baza unei suspiciuni rezonabile și în condiții reglementate prin lege, și care promovează în locul acesteia activități de aplicare a legii combinate cu activități de spionaj, cu garanții juridice neclare și insuficiente, care adesea nu respectă principiul echilibrului și controlului democratic și drepturile fundamentale, în special prezumția de nevinovăție; în acest sens, reamintește hotărârea Curții Constituționale Federale din Germania (40) privind interzicerea utilizării unor filtre preventive („präventive Rasterfahndung”), cu excepția cazurilor în care există dovezi ale unui pericol concret la adresa altor drepturi majore protejate prin lege, și faptul că o amenințare generală sau tensiuni internaționale nu sunt suficiente pentru a justifica astfel de măsuri; |
| --- | --- |

12.

consideră programele de supraveghere ca fiind încă un pas către constituirea unui stat pe deplin protejat, care schimbă paradigma cunoscută a dreptului penal în societăți democratice, conform căreia orice atingere adusă drepturilor fundamentale ale suspecților trebuie să fie autorizată de către un judecător sau procuror pe baza unei suspiciuni rezonabile și în condiții reglementate prin lege, și care promovează în locul acesteia activități de aplicare a legii combinate cu activități de spionaj, cu garanții juridice neclare și insuficiente, care adesea nu respectă principiul echilibrului și controlului democratic și drepturile fundamentale, în special prezumția de nevinovăție; în acest sens, reamintește hotărârea Curții Constituționale Federale din Germania (40) privind interzicerea utilizării unor filtre preventive („präventive Rasterfahndung”), cu excepția cazurilor în care există dovezi ale unui pericol concret la adresa altor drepturi majore protejate prin lege, și faptul că o amenințare generală sau tensiuni internaționale nu sunt suficiente pentru a justifica astfel de măsuri;

| 13. | este convins de faptul că legile și tribunalele secrete reprezintă o încălcare a statului de drept; subliniază că orice hotărâre a unei instanțe sau a unui tribunal și orice decizie a unei autorități administrative a unui stat din afara UE, care autorizează, în mod direct sau indirect, transferul de date cu caracter personal, nu poate fi în niciun caz recunoscută sau aplicată, cu excepția situației în care există un tratat de asistență juridică reciprocă sau un acord internațional în vigoare între țara terță solicitantă și Uniune sau un stat membru și sau o autorizarea prealabilă din partea autorității de supraveghere competente; reamintește că nicio hotărâre pronunțată de o instanță sau un tribunal secret și nicio decizie a unei autorități administrative a unui stat din afara UE care autorizează în mod secret, direct sau indirect, activități de supraveghere, nu este recunoscută sau aplicată; |
| --- | --- |

13.

este convins de faptul că legile și tribunalele secrete reprezintă o încălcare a statului de drept; subliniază că orice hotărâre a unei instanțe sau a unui tribunal și orice decizie a unei autorități administrative a unui stat din afara UE, care autorizează, în mod direct sau indirect, transferul de date cu caracter personal, nu poate fi în niciun caz recunoscută sau aplicată, cu excepția situației în care există un tratat de asistență juridică reciprocă sau un acord internațional în vigoare între țara terță solicitantă și Uniune sau un stat membru și sau o autorizarea prealabilă din partea autorității de supraveghere competente; reamintește că nicio hotărâre pronunțată de o instanță sau un tribunal secret și nicio decizie a unei autorități administrative a unui stat din afara UE care autorizează în mod secret, direct sau indirect, activități de supraveghere, nu este recunoscută sau aplicată;

| 14. | subliniază faptul că preocupările menționate mai sus sunt exacerbate de progresele rapide ale tehnologiei și ale societății, întrucât internetul și dispozitivele mobile sunt peste tot în viața modernă de zi cu zi („informatica omniprezentă”) și că modelul de afaceri al majorității furnizorilor de internet se bazează pe prelucrarea de date cu caracter personal; consideră că amploarea acestei probleme nu are precedent; constată că acest fenomen poate să atragă după sine exploatarea abuzivă a infrastructurii de colectare și prelucrare în masă a datelor în cazul schimbării regimului politic; |
| --- | --- |

14.

subliniază faptul că preocupările menționate mai sus sunt exacerbate de progresele rapide ale tehnologiei și ale societății, întrucât internetul și dispozitivele mobile sunt peste tot în viața modernă de zi cu zi („informatica omniprezentă”) și că modelul de afaceri al majorității furnizorilor de internet se bazează pe prelucrarea de date cu caracter personal; consideră că amploarea acestei probleme nu are precedent; constată că acest fenomen poate să atragă după sine exploatarea abuzivă a infrastructurii de colectare și prelucrare în masă a datelor în cazul schimbării regimului politic;

| 15. | constată că nu există nicio garanție, nici pentru instituțiile publice ale UE, nici pentru cetățenii săi, în baza căreia securitatea informatică sau viața lor privată pot fi protejate de atacurile unor intruși foarte bine echipați (nu există securitate informatică 100 %); remarcă faptul că, pentru a asigura securitatea informatică maximă, europenii trebuie să fie dispuși să aloce suficiente resurse, atât umane, cât și financiare, pentru a menține independența și autonomia Europei în domeniul IT; |
| --- | --- |

15.

constată că nu există nicio garanție, nici pentru instituțiile publice ale UE, nici pentru cetățenii săi, în baza căreia securitatea informatică sau viața lor privată pot fi protejate de atacurile unor intruși foarte bine echipați (nu există securitate informatică 100 %); remarcă faptul că, pentru a asigura securitatea informatică maximă, europenii trebuie să fie dispuși să aloce suficiente resurse, atât umane, cât și financiare, pentru a menține independența și autonomia Europei în domeniul IT;

| 16. | respinge cu fermitate concepția conform căreia toate chestiunile legate de programele de supraveghere în masă reprezintă strict o problemă de securitate națională și țin deci de competența exclusivă a statelor membre; reiterează că statele membre trebuie să respecte pe deplin dreptul UE și Convenția europeană a drepturilor omului atunci când acționează în vederea asigurării securității naționale; reamintește o hotărâre recentă a Curții de Justiție conform căreia „deși adoptarea măsurilor apte să asigure siguranța lor internă și externă este de competența statelor membre, simplul fapt că o decizie privește siguranța statului nu poate determina inaplicabilitatea dreptului Uniunii” (41); în plus, reamintește faptul că sunt în joc protecția vieții private a tuturor cetățenilor UE, precum și securitatea și fiabilitatea tuturor rețelelor de comunicații din UE; prin urmare, este convins că discuțiile și acțiunile de la nivelul UE sunt nu numai legitime, ci reprezintă și o chestiune legată de autonomia UE; |
| --- | --- |

16.

respinge cu fermitate concepția conform căreia toate chestiunile legate de programele de supraveghere în masă reprezintă strict o problemă de securitate națională și țin deci de competența exclusivă a statelor membre; reiterează că statele membre trebuie să respecte pe deplin dreptul UE și Convenția europeană a drepturilor omului atunci când acționează în vederea asigurării securității naționale; reamintește o hotărâre recentă a Curții de Justiție conform căreia „deși adoptarea măsurilor apte să asigure siguranța lor internă și externă este de competența statelor membre, simplul fapt că o decizie privește siguranța statului nu poate determina inaplicabilitatea dreptului Uniunii” (41); în plus, reamintește faptul că sunt în joc protecția vieții private a tuturor cetățenilor UE, precum și securitatea și fiabilitatea tuturor rețelelor de comunicații din UE; prin urmare, este convins că discuțiile și acțiunile de la nivelul UE sunt nu numai legitime, ci reprezintă și o chestiune legată de autonomia UE;

| 17. | salută instituțiile și experții care au contribuit la această anchetă; regretă faptul că autorități din mai multe state membre au refuzat cooperarea în cadrul anchetei efectuate de Parlamentul European în numele cetățenilor; salută faptul că mai mulți membri ai Congresului și ai parlamentelor naționale au fost cooperanți; |
| --- | --- |

17.

salută instituțiile și experții care au contribuit la această anchetă; regretă faptul că autorități din mai multe state membre au refuzat cooperarea în cadrul anchetei efectuate de Parlamentul European în numele cetățenilor; salută faptul că mai mulți membri ai Congresului și ai parlamentelor naționale au fost cooperanți;

| 18. | este conștient de faptul că, într-un timp atât de scurt, a fost posibilă realizarea doar a unei anchete preliminare privind toate chestiunile puse în discuție din iulie 2013; este conștient atât de amploarea dezvăluirilor de care este vorba, cât și de faptul că ele evoluează constant; adoptă prin urmare o abordare prospectivă care constă într-un set de propuneri specifice și un mecanism de monitorizare în cadrul următoarei legislaturi parlamentare, care să garanteze că respectivele constatări rămân o prioritate pe agenda politică a UE; |
| --- | --- |

18.

este conștient de faptul că, într-un timp atât de scurt, a fost posibilă realizarea doar a unei anchete preliminare privind toate chestiunile puse în discuție din iulie 2013; este conștient atât de amploarea dezvăluirilor de care este vorba, cât și de faptul că ele evoluează constant; adoptă prin urmare o abordare prospectivă care constă într-un set de propuneri specifice și un mecanism de monitorizare în cadrul următoarei legislaturi parlamentare, care să garanteze că respectivele constatări rămân o prioritate pe agenda politică a UE;

| 19. | intenționează să solicite Comisiei să-și asume, după alegerile europene din mai 2014, angajamente politice ferme privind punerea în aplicare a propunerilor și recomandărilor acestei anchete; |
| --- | --- |

19.

intenționează să solicite Comisiei să-și asume, după alegerile europene din mai 2014, angajamente politice ferme privind punerea în aplicare a propunerilor și recomandărilor acestei anchete;

Recomandări

| 20. | invită autoritățile SUA și statele membre ale UE care nu au făcut încă acest lucru să interzică activitățile secrete de supraveghere în masă; |
| --- | --- |

20.

invită autoritățile SUA și statele membre ale UE care nu au făcut încă acest lucru să interzică activitățile secrete de supraveghere în masă;

| 21. | invită statele membre ale UE, îndeosebi cele care participă la așa-numitele programe „9 ochi” și „14 ochi” (42), să își evalueze în detaliu și să își revizuiască, dacă este necesar, legislația națională și practicile interne care vizează activitățile serviciilor de informații pentru a se asigura că acestea fac obiectul supravegherii parlamentare și judiciare și controlului public, că respectă principiile privind legalitatea, necesitatea și proporționalitatea, respectarea garanțiilor procedurale, notificarea utilizatorului și transparența, inclusiv în raport cu manualul bunelor practici al ONU și cu recomandările Comisiei de la Veneția, asigurându-se că sunt în conformitate cu standardele Convenției europene a drepturilor omului și că respectă obligațiile în materie de drepturi fundamentale ale statelor membre, îndeosebi în ceea ce privește protecția datelor, viața privată și prezumția de nevinovăție; |
| --- | --- |

21.

invită statele membre ale UE, îndeosebi cele care participă la așa-numitele programe „9 ochi” și „14 ochi” (42), să își evalueze în detaliu și să își revizuiască, dacă este necesar, legislația națională și practicile interne care vizează activitățile serviciilor de informații pentru a se asigura că acestea fac obiectul supravegherii parlamentare și judiciare și controlului public, că respectă principiile privind legalitatea, necesitatea și proporționalitatea, respectarea garanțiilor procedurale, notificarea utilizatorului și transparența, inclusiv în raport cu manualul bunelor practici al ONU și cu recomandările Comisiei de la Veneția, asigurându-se că sunt în conformitate cu standardele Convenției europene a drepturilor omului și că respectă obligațiile în materie de drepturi fundamentale ale statelor membre, îndeosebi în ceea ce privește protecția datelor, viața privată și prezumția de nevinovăție;

| 22. | invită toate statele membre ale UE, în special, având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 și audierile privind anchetele, Regatul Unit, Franța, Germania, Suedia, Țările de Jos și Polonia, să se asigure că actualele sau viitoarele lor cadre legislative și mecanisme de supraveghere care reglementează activitățile agențiilor de informații respectă standardele convenției europene a drepturilor omului și legislația Uniunii Europene privind protecția datelor cu caracter personal; invită statele membre în cauză să clarifice acuzațiile privind activitățile de supraveghere în masă, inclusiv supravegherea în masă a telecomunicațiilor transfrontaliere, supravegherea fără ținte precise a comunicațiilor prin cablu, posibilele acorduri încheiate între serviciile de informații și societățile de telecomunicații în ceea ce privește accesul și schimbul de date cu caracter personal și accesul la cablurile transatlantice, prezența personalului și echipamentelor serviciilor americane de informații pe teritoriul UE fără controlul operațiunilor de supraveghere și compatibilitatea acestora cu legislația UE; invită parlamentele naționale ale țărilor în cauză să își intensifice cooperarea cu organismele de supraveghere a serviciilor de informații la nivel european; |
| --- | --- |

22.

invită toate statele membre ale UE, în special, având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 și audierile privind anchetele, Regatul Unit, Franța, Germania, Suedia, Țările de Jos și Polonia, să se asigure că actualele sau viitoarele lor cadre legislative și mecanisme de supraveghere care reglementează activitățile agențiilor de informații respectă standardele convenției europene a drepturilor omului și legislația Uniunii Europene privind protecția datelor cu caracter personal; invită statele membre în cauză să clarifice acuzațiile privind activitățile de supraveghere în masă, inclusiv supravegherea în masă a telecomunicațiilor transfrontaliere, supravegherea fără ținte precise a comunicațiilor prin cablu, posibilele acorduri încheiate între serviciile de informații și societățile de telecomunicații în ceea ce privește accesul și schimbul de date cu caracter personal și accesul la cablurile transatlantice, prezența personalului și echipamentelor serviciilor americane de informații pe teritoriul UE fără controlul operațiunilor de supraveghere și compatibilitatea acestora cu legislația UE; invită parlamentele naționale ale țărilor în cauză să își intensifice cooperarea cu organismele de supraveghere a serviciilor de informații la nivel european;

| 23. | invită Regatul Unit, în special având în vedere relatările numeroase din mass-media referitoare la supravegherea în masă de către serviciile de informații GCHQ, să își revizuiască actualul cadru juridic bazat pe o „interacțiune complexă” între trei părți separate de legislație – Human Rights Act (legea privind drepturile omului) din 1998, Intelligence Services Act (Legea privind serviciile de informații) din 1994 și Regulation of Investigatory Powers Act (Regulamentul privind competențele puterilor cu atribuții de investigare) din 2000; |
| --- | --- |

23.

invită Regatul Unit, în special având în vedere relatările numeroase din mass-media referitoare la supravegherea în masă de către serviciile de informații GCHQ, să își revizuiască actualul cadru juridic bazat pe o „interacțiune complexă” între trei părți separate de legislație – Human Rights Act (legea privind drepturile omului) din 1998, Intelligence Services Act (Legea privind serviciile de informații) din 1994 și Regulation of Investigatory Powers Act (Regulamentul privind competențele puterilor cu atribuții de investigare) din 2000;

| 24. | ia act de revizuirea Legii olandeze din 2002 privind informațiile și securitatea (raportul Comisiei Dessens din 2 decembrie 2013); sprijină recomandările comisiei de reexaminare care vizează consolidarea transparenței, activității de control și de supraveghere a serviciilor olandeze de informații; invită Țările de Jos să se abțină de la extinderea competențelor serviciilor de informații, astfel încât supravegherea neindividualizată și la scară mare să se poată realiza și asupra comunicațiilor prin cablu ale cetățenilor nevinovați, îndeosebi având în vedere că cele mai mari puncte de Internet Exchange din lume sunt instalate la Amsterdam (AMS-IX); face apel la prudență la definirea mandatului și a capacităților noii Unități cibernetice comune SIGINT, precum și în ceea ce privește prezența și operațiunile personalului serviciilor de informații al SUA pe teritoriul olandez; |
| --- | --- |

24.

ia act de revizuirea Legii olandeze din 2002 privind informațiile și securitatea (raportul Comisiei Dessens din 2 decembrie 2013); sprijină recomandările comisiei de reexaminare care vizează consolidarea transparenței, activității de control și de supraveghere a serviciilor olandeze de informații; invită Țările de Jos să se abțină de la extinderea competențelor serviciilor de informații, astfel încât supravegherea neindividualizată și la scară mare să se poată realiza și asupra comunicațiilor prin cablu ale cetățenilor nevinovați, îndeosebi având în vedere că cele mai mari puncte de Internet Exchange din lume sunt instalate la Amsterdam (AMS-IX); face apel la prudență la definirea mandatului și a capacităților noii Unități cibernetice comune SIGINT, precum și în ceea ce privește prezența și operațiunile personalului serviciilor de informații al SUA pe teritoriul olandez;

| 25. | invită statele membre, inclusiv atunci când acestea sunt reprezentate de propriile servicii de informații, să nu accepte de la țări terțe date care au fost colectate în mod ilegal și să nu permită pe teritoriul lor activități de supraveghere desfășurate de guvernele sau serviciile țărilor terțe care sunt ilegale în temeiul dreptului național sau care nu respectă garanțiile juridice prevăzute de instrumentele internaționale sau ale UE, inclusiv protecția drepturilor omului în temeiul TUE, a Convenției CEDO și a Cartei drepturilor fundamentale a UE; |
| --- | --- |

25.

invită statele membre, inclusiv atunci când acestea sunt reprezentate de propriile servicii de informații, să nu accepte de la țări terțe date care au fost colectate în mod ilegal și să nu permită pe teritoriul lor activități de supraveghere desfășurate de guvernele sau serviciile țărilor terțe care sunt ilegale în temeiul dreptului național sau care nu respectă garanțiile juridice prevăzute de instrumentele internaționale sau ale UE, inclusiv protecția drepturilor omului în temeiul TUE, a Convenției CEDO și a Cartei drepturilor fundamentale a UE;

| 26. | solicită să se pună capăt interceptărilor în masă și procesării de imagini de pe camere web de către orice serviciu secret; solicită statelor membre să investigheze detaliat dacă, în ce fel și în ce măsură serviciile lor secrete au fost implicate în colectarea și procesarea de imagini de pe camere web și să șteargă toate imaginile stocate care au fost colectate prin astfel de programe de supraveghere în masă; |
| --- | --- |

26.

solicită să se pună capăt interceptărilor în masă și procesării de imagini de pe camere web de către orice serviciu secret; solicită statelor membre să investigheze detaliat dacă, în ce fel și în ce măsură serviciile lor secrete au fost implicate în colectarea și procesarea de imagini de pe camere web și să șteargă toate imaginile stocate care au fost colectate prin astfel de programe de supraveghere în masă;

| 27. | invită statele membre să își îndeplinească imediat obligația pozitivă prevăzută de Convenția europeană a drepturilor omului în ceea ce privește protejarea cetățenilor săi de supravegherea efectuată de țări terțe sau de propriile servicii de informații ale acestora și care contravine cerințelor convenției, inclusiv în cazul în care este vizată garantarea securității naționale, și să garanteze că statul de drept nu este afectat de aplicarea extrateritorială a legislației unei țări terțe; |
| --- | --- |

27.

invită statele membre să își îndeplinească imediat obligația pozitivă prevăzută de Convenția europeană a drepturilor omului în ceea ce privește protejarea cetățenilor săi de supravegherea efectuată de țări terțe sau de propriile servicii de informații ale acestora și care contravine cerințelor convenției, inclusiv în cazul în care este vizată garantarea securității naționale, și să garanteze că statul de drept nu este afectat de aplicarea extrateritorială a legislației unei țări terțe;

| 28. | îl invită pe Secretarul General al Consiliului Europei să demareze procedura bazată pe articolul 52 conform căreia „orice Înaltă Parte Contractantă va furniza, la solicitarea Secretarului General al Consiliului Europei, explicațiile cerute asupra modului în care dreptul său intern asigură aplicarea efectivă a tuturor dispozițiilor acestei convenții”; |
| --- | --- |

28.

îl invită pe Secretarul General al Consiliului Europei să demareze procedura bazată pe articolul 52 conform căreia „orice Înaltă Parte Contractantă va furniza, la solicitarea Secretarului General al Consiliului Europei, explicațiile cerute asupra modului în care dreptul său intern asigură aplicarea efectivă a tuturor dispozițiilor acestei convenții”;

| 29. | invită statele membre să ia imediat măsurile adecvate, inclusiv acțiuni în instanță, împotriva încălcării suveranității lor și prin urmare a încălcării dreptului public internațional, comise prin intermediul programelor de supraveghere în masă; de asemenea, invită statele membre să utilizeze toate instrumentele internaționale disponibile pentru apărarea drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE, în special prin declanșarea procedurii reclamațiilor între state în baza articolului 41 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP); |
| --- | --- |

29.

invită statele membre să ia imediat măsurile adecvate, inclusiv acțiuni în instanță, împotriva încălcării suveranității lor și prin urmare a încălcării dreptului public internațional, comise prin intermediul programelor de supraveghere în masă; de asemenea, invită statele membre să utilizeze toate instrumentele internaționale disponibile pentru apărarea drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE, în special prin declanșarea procedurii reclamațiilor între state în baza articolului 41 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP);

| 30. | solicită statelor membre să instituie mecanisme eficace prin care cei care sunt responsabili de programe de supraveghere (în masă) ce contravin statului de drept și drepturilor fundamentale ale cetățenilor să fie trași la răspundere pentru acest abuz de putere; |
| --- | --- |

30.

solicită statelor membre să instituie mecanisme eficace prin care cei care sunt responsabili de programe de supraveghere (în masă) ce contravin statului de drept și drepturilor fundamentale ale cetățenilor să fie trași la răspundere pentru acest abuz de putere;

| 31. | invită SUA să își revizuiască fără întârziere legislația, astfel încât să fie conformă cu dreptul internațional, să recunoască viața privată și celelalte drepturi ale cetățenilor UE, să ofere căi de atac judiciare cetățenilor UE, să plaseze drepturile cetățenilor UE pe picior de egalitate cu drepturile cetățenilor SUA și să semneze protocolul opțional care recunoaște reclamațiile individuale în temeiul PIDCP; |
| --- | --- |

31.

invită SUA să își revizuiască fără întârziere legislația, astfel încât să fie conformă cu dreptul internațional, să recunoască viața privată și celelalte drepturi ale cetățenilor UE, să ofere căi de atac judiciare cetățenilor UE, să plaseze drepturile cetățenilor UE pe picior de egalitate cu drepturile cetățenilor SUA și să semneze protocolul opțional care recunoaște reclamațiile individuale în temeiul PIDCP;

| 32. | salută în această privință observațiile formulate și Directiva prezidențială emisă de președintele american Obama la 17 ianuarie 2014 ca un pas spre a limita autorizarea utilizării supravegherii și a prelucrării datelor în scopuri legate de securitatea națională și spre a asigura un tratament egal al informațiilor cu caracter personal ale tuturor persoanelor, indiferent de naționalitate sau cetățenie, din partea comunității americane a serviciilor secrete; așteaptă însă, în contextul relațiilor UE-SUA, măsuri specifice noi, care, mai mult decât orice, să consolideze încrederea în transferurile transatlantice de date și să ofere garanții obligatorii pentru drepturi aplicabile în materie de viață privată ale cetățenilor UE, după cum descrie în detaliu prezentul raport; |
| --- | --- |

32.

salută în această privință observațiile formulate și Directiva prezidențială emisă de președintele american Obama la 17 ianuarie 2014 ca un pas spre a limita autorizarea utilizării supravegherii și a prelucrării datelor în scopuri legate de securitatea națională și spre a asigura un tratament egal al informațiilor cu caracter personal ale tuturor persoanelor, indiferent de naționalitate sau cetățenie, din partea comunității americane a serviciilor secrete; așteaptă însă, în contextul relațiilor UE-SUA, măsuri specifice noi, care, mai mult decât orice, să consolideze încrederea în transferurile transatlantice de date și să ofere garanții obligatorii pentru drepturi aplicabile în materie de viață privată ale cetățenilor UE, după cum descrie în detaliu prezentul raport;

| 33. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu lucrările Comisiei pentru Convenția privind criminalitatea informatică din cadrul Consiliului European în ceea ce privește interpretarea articolului 32 din Convenția privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001 (Convenția de la Budapesta) privind accesul transfrontalier la date informatice stocate cu consimțământ sau dacă acestea sunt disponibile publicului și se opune oricărei încheieri a unui protocol adițional sau a unor orientări menite să extindă domeniul de aplicare al prezentei prevederi dincolo de regimul actual instituit prin convenția în cauză, care reprezintă deja o excepție majoră de la principiul teritorialității, deoarece ar putea avea drept urmare accesul liber la distanță al autorităților de aplicare a legii la servere și computere localizate în alte jurisdicții, fără ca acestea să recurgă la acordurile de asistență juridică reciprocă și la alte instrumente de cooperare judiciară introduse pentru a garanta drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv protecția datelor și respectarea procedurilor, în special Convenția nr. 108 a Consiliului Europei; |
| --- | --- |

33.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu lucrările Comisiei pentru Convenția privind criminalitatea informatică din cadrul Consiliului European în ceea ce privește interpretarea articolului 32 din Convenția privind criminalitatea informatică din 23 noiembrie 2001 (Convenția de la Budapesta) privind accesul transfrontalier la date informatice stocate cu consimțământ sau dacă acestea sunt disponibile publicului și se opune oricărei încheieri a unui protocol adițional sau a unor orientări menite să extindă domeniul de aplicare al prezentei prevederi dincolo de regimul actual instituit prin convenția în cauză, care reprezintă deja o excepție majoră de la principiul teritorialității, deoarece ar putea avea drept urmare accesul liber la distanță al autorităților de aplicare a legii la servere și computere localizate în alte jurisdicții, fără ca acestea să recurgă la acordurile de asistență juridică reciprocă și la alte instrumente de cooperare judiciară introduse pentru a garanta drepturile fundamentale ale cetățenilor, inclusiv protecția datelor și respectarea procedurilor, în special Convenția nr. 108 a Consiliului Europei;

| 34. | invită Comisia să efectueze, înainte de iulie 2014, o evaluare a aplicabilității Regulamentului (CE) nr. 2271/96 în cazurile de conflict de legi privind transferurile de date cu caracter personal; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să efectueze, înainte de iulie 2014, o evaluare a aplicabilității Regulamentului (CE) nr. 2271/96 în cazurile de conflict de legi privind transferurile de date cu caracter personal;

| 35. | invită Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să efectueze cercetări detaliate referitoare la protecția drepturilor fundamentale în contextul supravegherii, în special referitoare la situația juridică actuală a cetățenilor UE în ceea ce privește căile de atac de care dispun în legătură cu practicile în cauză; |
| --- | --- |

35.

invită Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să efectueze cercetări detaliate referitoare la protecția drepturilor fundamentale în contextul supravegherii, în special referitoare la situația juridică actuală a cetățenilor UE în ceea ce privește căile de atac de care dispun în legătură cu practicile în cauză;

Transferurile internaționale de date

Cadrul juridic al SUA privind protecția datelor și „sfera de siguranță” a SUA

| 36. | ia act de faptul că întreprinderile pe care dezvăluirile mass-mediei le-au indicat ca fiind implicate în supravegherea în masă a cetățenilor UE de către NSA a SUA sunt companii care și-au autodeclarat adeziunea la „sfera de siguranță”, acesta fiind instrumentul juridic utilizat pentru transferul datelor cu caracter personal din UE către SUA (printre ele numărându-se Google, Microsoft, Yahoo!, Facebook, Apple, LinkedIn); își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că aceste organizații nu criptează informațiile și comunicațiile care circulă între centrele lor de date, făcând astfel posibilă interceptarea informațiilor de către serviciile de informații; salută declarațiile ulterioare ale unora dintre companii americane potrivit cărora vor accelera planurile de criptare a fluxurilor de date la nivelul propriilor centre de date globale; |
| --- | --- |

36.

ia act de faptul că întreprinderile pe care dezvăluirile mass-mediei le-au indicat ca fiind implicate în supravegherea în masă a cetățenilor UE de către NSA a SUA sunt companii care și-au autodeclarat adeziunea la „sfera de siguranță”, acesta fiind instrumentul juridic utilizat pentru transferul datelor cu caracter personal din UE către SUA (printre ele numărându-se Google, Microsoft, Yahoo!, Facebook, Apple, LinkedIn); își exprimă îngrijorarea în legătură cu faptul că aceste organizații nu criptează informațiile și comunicațiile care circulă între centrele lor de date, făcând astfel posibilă interceptarea informațiilor de către serviciile de informații; salută declarațiile ulterioare ale unora dintre companii americane potrivit cărora vor accelera planurile de criptare a fluxurilor de date la nivelul propriilor centre de date globale;

| 37. | consideră că accesul la scară largă a serviciilor de informații ale SUA la datele cu caracter personal din UE prelucrate în cadrul „sferei de siguranță” nu respectă criteriile pentru derogare în temeiul „securității naționale”; |
| --- | --- |

37.

consideră că accesul la scară largă a serviciilor de informații ale SUA la datele cu caracter personal din UE prelucrate în cadrul „sferei de siguranță” nu respectă criteriile pentru derogare în temeiul „securității naționale”;

| 38. | este de părere că, întrucât, în contextul actual, principiile „sferei de siguranță” nu oferă o protecție adecvată a cetățenilor UE, aceste transferuri ar trebui efectuate prin intermediul altor instrumente, cum ar fi clauzele contractuale sau regulile corporatiste obligatorii (BCR), cu condiția ca aceste instrumente să stabilească garanții și protecții specifice, care să nu fie împiedicate de alte cadre juridice; |
| --- | --- |

38.

este de părere că, întrucât, în contextul actual, principiile „sferei de siguranță” nu oferă o protecție adecvată a cetățenilor UE, aceste transferuri ar trebui efectuate prin intermediul altor instrumente, cum ar fi clauzele contractuale sau regulile corporatiste obligatorii (BCR), cu condiția ca aceste instrumente să stabilească garanții și protecții specifice, care să nu fie împiedicate de alte cadre juridice;

| 39. | consideră că Comisia nu a luat măsurile necesare în vederea remedierii deficiențelor cunoscute ale actualului proces de implementare a „sferei de siguranță”; |
| --- | --- |

39.

consideră că Comisia nu a luat măsurile necesare în vederea remedierii deficiențelor cunoscute ale actualului proces de implementare a „sferei de siguranță”;

| 40. | invită Comisia să prezinte măsuri care să prevadă suspendarea imediată a Deciziei 2000/520/CE a Comisiei, care confirmă caracterul adecvat al protecției oferite de principiile „sferei de siguranță” și al întrebărilor de bază aferente, publicate de Departamentul Comerțului al SUA; prin urmare, invită autoritățile SUA să prezinte o propunere referitoare la un nou cadru privind transferul de date cu caracter personal din UE în SUA care să respecte legislația Uniunii privind protecția datelor și să prevadă un nivel adecvat de protecție; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia să prezinte măsuri care să prevadă suspendarea imediată a Deciziei 2000/520/CE a Comisiei, care confirmă caracterul adecvat al protecției oferite de principiile „sferei de siguranță” și al întrebărilor de bază aferente, publicate de Departamentul Comerțului al SUA; prin urmare, invită autoritățile SUA să prezinte o propunere referitoare la un nou cadru privind transferul de date cu caracter personal din UE în SUA care să respecte legislația Uniunii privind protecția datelor și să prevadă un nivel adecvat de protecție;

| 41. | invită autoritățile competente ale statelor membre, în special autoritățile de protecție a datelor, să utilizeze atribuțiile de care dispun și să suspende fără întârziere fluxurile de date către toate organizațiile care și-au autodeclarat adeziunea la principiile „sferei de siguranță” și să solicite ca fluxurile în cauză să fie realizate exclusiv în cadrul altor instrumente, cu condiția ca acestea să prezinte garanțiile și asigurările adecvate cu privire la viața privată, drepturile fundamentale și libertățile persoanelor; |
| --- | --- |

41.

invită autoritățile competente ale statelor membre, în special autoritățile de protecție a datelor, să utilizeze atribuțiile de care dispun și să suspende fără întârziere fluxurile de date către toate organizațiile care și-au autodeclarat adeziunea la principiile „sferei de siguranță” și să solicite ca fluxurile în cauză să fie realizate exclusiv în cadrul altor instrumente, cu condiția ca acestea să prezinte garanțiile și asigurările adecvate cu privire la viața privată, drepturile fundamentale și libertățile persoanelor;

| 42. | invită Comisia să prezinte până în decembrie 2014 o evaluare cuprinzătoare a cadrului SUA privind viața privată care să reglementeze activitățile comerciale, de aplicare a legii și ale serviciilor de informații, precum și recomandări concrete, având în vedere lipsa unei legislații generale în materie de protecție a datelor în Statele Unite; încurajează Comisia să colaboreze cu administrația SUA pentru a stabili un cadru legal care să prevadă un nivel înalt de protecție a indivizilor în cazul transferului datelor lor cu caracter personal în SUA și să asigure compatibilitatea cadrelor european și american privind viața privată; |
| --- | --- |

42.

invită Comisia să prezinte până în decembrie 2014 o evaluare cuprinzătoare a cadrului SUA privind viața privată care să reglementeze activitățile comerciale, de aplicare a legii și ale serviciilor de informații, precum și recomandări concrete, având în vedere lipsa unei legislații generale în materie de protecție a datelor în Statele Unite; încurajează Comisia să colaboreze cu administrația SUA pentru a stabili un cadru legal care să prevadă un nivel înalt de protecție a indivizilor în cazul transferului datelor lor cu caracter personal în SUA și să asigure compatibilitatea cadrelor european și american privind viața privată;

Transferuri către alte țări terțe în temeiul deciziei privind caracterul adecvat

| 43. | reamintește că Directiva 95/46/CE prevede că transferul de date cu caracter personal către o țară terță poate fi efectuat doar în cazul în care, fără a aduce atingere conformității cu dispozițiile naționale adoptate în temeiul altor dispoziții ale directivei, țara terță în cauză asigură un nivel adecvat de protecție, scopul acestei dispoziții vizând asigurarea continuității protecției garantate de legislația UE în materie de protecție a datelor în cazurile în care datele cu caracter personal sunt transferate în afara UE; |
| --- | --- |

43.

reamintește că Directiva 95/46/CE prevede că transferul de date cu caracter personal către o țară terță poate fi efectuat doar în cazul în care, fără a aduce atingere conformității cu dispozițiile naționale adoptate în temeiul altor dispoziții ale directivei, țara terță în cauză asigură un nivel adecvat de protecție, scopul acestei dispoziții vizând asigurarea continuității protecției garantate de legislația UE în materie de protecție a datelor în cazurile în care datele cu caracter personal sunt transferate în afara UE;

| 44. | reamintește că Directiva 95/46/CE prevede că este necesară evaluarea caracterului adecvat al nivelului de protecție asigurat de o țară terță ținând cont de toate circumstanțele specifice unei operațiuni de transfer de date sau unui set de astfel de operațiuni; de asemenea, reamintește că directiva menționată mai sus conferă totodată Comisiei competențe de punere în aplicare conform cărora Comisia poate afirma dacă o țară terță asigură un nivel adecvat de protecție în temeiul criteriilor prevăzute de Directiva 95/46/CE; reamintește că Directiva 95/46/CE conferă Comisiei competența de a comunica dacă o țară terță nu asigură un nivel adecvat de protecție; |
| --- | --- |

44.

reamintește că Directiva 95/46/CE prevede că este necesară evaluarea caracterului adecvat al nivelului de protecție asigurat de o țară terță ținând cont de toate circumstanțele specifice unei operațiuni de transfer de date sau unui set de astfel de operațiuni; de asemenea, reamintește că directiva menționată mai sus conferă totodată Comisiei competențe de punere în aplicare conform cărora Comisia poate afirma dacă o țară terță asigură un nivel adecvat de protecție în temeiul criteriilor prevăzute de Directiva 95/46/CE; reamintește că Directiva 95/46/CE conferă Comisiei competența de a comunica dacă o țară terță nu asigură un nivel adecvat de protecție;

| 45. | reamintește că, în cazul din urmă, statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a împiedica transferurile de date de același tip către țara terță în cauză și că Comisia trebuie să deschidă negocieri în vederea remedierii situației; |
| --- | --- |

45.

reamintește că, în cazul din urmă, statele membre trebuie să ia măsurile necesare pentru a împiedica transferurile de date de același tip către țara terță în cauză și că Comisia trebuie să deschidă negocieri în vederea remedierii situației;

| 46. | invită Comisia și statele membre să stabilească fără întârziere dacă nivelurile adecvate de protecție asigurate de Legea privind protecția vieții private din Noua Zeelandă și de Legea privind protecția informațiilor cu caracter personal și a documentelor electronice din Canada, așa cum se stipulează în Deciziile Comisiei 2013/65/UE și 2002/2/CE, au fost afectate de implicarea serviciilor lor naționale de informații în activitățile de supraveghere în masă a cetățenilor UE și, după caz, să ia măsuri adecvate de suspendare sau de contracarare a deciziilor privind caracterul adecvat; de asemenea, invită Comisia să evalueze situația pentru alte țări a cărora adecvare a fost evaluată; se așteaptă ca Comisia să prezinte Parlamentului European constatările sale referitoare la țările menționate mai sus până cel târziu în decembrie 2014; |
| --- | --- |

46.

invită Comisia și statele membre să stabilească fără întârziere dacă nivelurile adecvate de protecție asigurate de Legea privind protecția vieții private din Noua Zeelandă și de Legea privind protecția informațiilor cu caracter personal și a documentelor electronice din Canada, așa cum se stipulează în Deciziile Comisiei 2013/65/UE și 2002/2/CE, au fost afectate de implicarea serviciilor lor naționale de informații în activitățile de supraveghere în masă a cetățenilor UE și, după caz, să ia măsuri adecvate de suspendare sau de contracarare a deciziilor privind caracterul adecvat; de asemenea, invită Comisia să evalueze situația pentru alte țări a cărora adecvare a fost evaluată; se așteaptă ca Comisia să prezinte Parlamentului European constatările sale referitoare la țările menționate mai sus până cel târziu în decembrie 2014;

Transferuri în temeiul clauzelor contractuale și al altor instrumente

| 47. | reamintește că autoritățile naționale de protecție a datelor au arătat că nu au fost prevăzute nici clauze contractuale tip, nici BCR în cazurile de acces la datele cu caracter personal în scopuri de supraveghere în masă și că un astfel de acces nu respectă clauzele de derogare de la clauzele contractuale sau de la BCR care se referă la derogări excepționale justificate de interesul legitim într-o societate democratică și numai atunci când acest lucru este necesar și proporțional; |
| --- | --- |

47.

reamintește că autoritățile naționale de protecție a datelor au arătat că nu au fost prevăzute nici clauze contractuale tip, nici BCR în cazurile de acces la datele cu caracter personal în scopuri de supraveghere în masă și că un astfel de acces nu respectă clauzele de derogare de la clauzele contractuale sau de la BCR care se referă la derogări excepționale justificate de interesul legitim într-o societate democratică și numai atunci când acest lucru este necesar și proporțional;

| 48. | invită statele membre să interzică sau să suspende fluxurile de date către țări terțe bazate pe clauze contractuale tip, pe clauze contractuale sau pe BCR autorizate de autoritățile naționale competente în cazurile în care este posibil ca legislația în care se încadrează destinatarul datelor să îi impună cerințe care sunt cu mult peste restricțiile strict necesare, adecvate și proporționale într-o societate democratică și care riscă să aibă efecte negative asupra garanțiilor oferite de legislația aplicabilă în materie de protecție a datelor și de clauzele contractuale tip, sau pentru că continuarea transferului ar crea un risc de prejudicii grave pentru persoanele ale căror date sunt transferate; |
| --- | --- |

48.

invită statele membre să interzică sau să suspende fluxurile de date către țări terțe bazate pe clauze contractuale tip, pe clauze contractuale sau pe BCR autorizate de autoritățile naționale competente în cazurile în care este posibil ca legislația în care se încadrează destinatarul datelor să îi impună cerințe care sunt cu mult peste restricțiile strict necesare, adecvate și proporționale într-o societate democratică și care riscă să aibă efecte negative asupra garanțiilor oferite de legislația aplicabilă în materie de protecție a datelor și de clauzele contractuale tip, sau pentru că continuarea transferului ar crea un risc de prejudicii grave pentru persoanele ale căror date sunt transferate;

| 49. | invită Grupul de lucru privind articolul 29 să elaboreze orientări și recomandări privind garanțiile și protecțiile care trebuie prevăzute de instrumentele contractuale pentru transferurile internaționale de date cu caracter personal din UE în vederea asigurării protecției vieții private, a drepturilor fundamentale și a libertăților persoanelor, ținând cont îndeosebi de legislațiile din țările terțe privind activitățile de intelligence și securitatea națională, precum și implicarea companiilor care primesc date într-o țară terță în urma unor activități de supraveghere în masă ale serviciilor de informații ale țării terțe; |
| --- | --- |

49.

invită Grupul de lucru privind articolul 29 să elaboreze orientări și recomandări privind garanțiile și protecțiile care trebuie prevăzute de instrumentele contractuale pentru transferurile internaționale de date cu caracter personal din UE în vederea asigurării protecției vieții private, a drepturilor fundamentale și a libertăților persoanelor, ținând cont îndeosebi de legislațiile din țările terțe privind activitățile de intelligence și securitatea națională, precum și implicarea companiilor care primesc date într-o țară terță în urma unor activități de supraveghere în masă ale serviciilor de informații ale țării terțe;

| 50. | invită Comisia să examineze fără întârziere clauzele contractuale tip pe care le-a stabilit pentru a determina dacă acestea asigură protecția necesară în ceea ce privește accesul la datele cu caracter personal transferate în temeiul clauzelor în scopuri de intelligence și, dacă se dovedește a fi nevoie, să le revizuiască; |
| --- | --- |

50.

invită Comisia să examineze fără întârziere clauzele contractuale tip pe care le-a stabilit pentru a determina dacă acestea asigură protecția necesară în ceea ce privește accesul la datele cu caracter personal transferate în temeiul clauzelor în scopuri de intelligence și, dacă se dovedește a fi nevoie, să le revizuiască;

Transferuri în temeiul Acordului de asistență juridică reciprocă

| 51. | invită Comisia să efectueze înainte de finele anului 2014 o evaluare aprofundată a actualului Acord de asistență juridică reciprocă, în temeiul articolului 17 din acest acord, cu scopul de a verifica aplicarea sa efectivă și de a vedea, în special, dacă SUA s-a folosit în mod real de acest acord pentru a obține informații sau probe din UE și dacă acordul a fost ocolit pentru a obține informații direct din UE, și de a evalua impactul acordului asupra drepturilor fundamentale ale persoanelor; o astfel de evaluare nu ar trebui să se refere exclusiv la declarațiile oficiale ale SUA ca elemente suficiente pentru analiză, ci să se bazeze și pe evaluări specifice ale UE; această examinare aprofundată ar trebui să abordeze și consecințele aplicării structurii constituționale a UE asupra acestui instrument în vederea conformității cu dreptul Uniunii, luând în considerare în special Protocolul nr. 36 și articolul 10 al acestuia, precum și Declarația nr. 50 referitoare la acest protocol; solicită în aceeași măsură Consiliului și Comisiei să evalueze acordurile bilaterale dintre statele membre și Statele Unite cu scopul de a supraveghea congruența dintre aceste acorduri și cele pe care UE le menține sau decide să le mențină cu Statele Unite; |
| --- | --- |

51.

invită Comisia să efectueze înainte de finele anului 2014 o evaluare aprofundată a actualului Acord de asistență juridică reciprocă, în temeiul articolului 17 din acest acord, cu scopul de a verifica aplicarea sa efectivă și de a vedea, în special, dacă SUA s-a folosit în mod real de acest acord pentru a obține informații sau probe din UE și dacă acordul a fost ocolit pentru a obține informații direct din UE, și de a evalua impactul acordului asupra drepturilor fundamentale ale persoanelor; o astfel de evaluare nu ar trebui să se refere exclusiv la declarațiile oficiale ale SUA ca elemente suficiente pentru analiză, ci să se bazeze și pe evaluări specifice ale UE; această examinare aprofundată ar trebui să abordeze și consecințele aplicării structurii constituționale a UE asupra acestui instrument în vederea conformității cu dreptul Uniunii, luând în considerare în special Protocolul nr. 36 și articolul 10 al acestuia, precum și Declarația nr. 50 referitoare la acest protocol; solicită în aceeași măsură Consiliului și Comisiei să evalueze acordurile bilaterale dintre statele membre și Statele Unite cu scopul de a supraveghea congruența dintre aceste acorduri și cele pe care UE le menține sau decide să le mențină cu Statele Unite;

Asistența reciprocă a UE în materie penală

| 52. | solicită Consiliului și Comisiei să informeze Parlamentul în legătură cu utilizarea efectivă de către statele membre a Convenției privind asistența reciprocă în materie penală între statele membre, în special titlul III referitor la interceptarea telecomunicațiilor; invită Comisia să înainteze o propunere, în conformitate cu Declarația nr. 50, referitoare la Protocolul nr. 36, potrivit solicitării, înainte de finele anului 2014 în vederea adaptării acestuia la cadrul prevăzut de Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

52.

solicită Consiliului și Comisiei să informeze Parlamentul în legătură cu utilizarea efectivă de către statele membre a Convenției privind asistența reciprocă în materie penală între statele membre, în special titlul III referitor la interceptarea telecomunicațiilor; invită Comisia să înainteze o propunere, în conformitate cu Declarația nr. 50, referitoare la Protocolul nr. 36, potrivit solicitării, înainte de finele anului 2014 în vederea adaptării acestuia la cadrul prevăzut de Tratatul de la Lisabona;

Transferuri realizate în cadrul acordurilor TFTP și PNR

| 53. | este de părere că informațiile furnizate de Comisia Europeană și de Trezoreria SUA nu clarifică dacă serviciile de informații ale SUA au acces la mesajele financiare ale SWIFT din UE prin interceptarea rețelelor SWIFT sau a sistemelor de operare ale băncilor sau a rețelelor de comunicații, singure sau în cooperare cu serviciile naționale de informații din UE sau fără a face apel la canalele bilaterale existente de asistență juridică reciprocă și de cooperare judiciară; |
| --- | --- |

53.

este de părere că informațiile furnizate de Comisia Europeană și de Trezoreria SUA nu clarifică dacă serviciile de informații ale SUA au acces la mesajele financiare ale SWIFT din UE prin interceptarea rețelelor SWIFT sau a sistemelor de operare ale băncilor sau a rețelelor de comunicații, singure sau în cooperare cu serviciile naționale de informații din UE sau fără a face apel la canalele bilaterale existente de asistență juridică reciprocă și de cooperare judiciară;

| 54. | reiterează rezoluția sa din 23 octombrie 2013 și cere Comisiei suspendarea Acordului TFTP; |
| --- | --- |

54.

reiterează rezoluția sa din 23 octombrie 2013 și cere Comisiei suspendarea Acordului TFTP;

| 55. | invită Comisia să răspundă îngrijorărilor datorate faptului că trei dintre cele mai importante sisteme computerizate de rezervare folosite de companiile aeriene în toată lumea sunt situate în SUA și că datele din PNR sunt salvate în sisteme de tip cloud care funcționează pe teritoriul SUA și se supun dreptului american, care nu este adecvat pentru protecția datelor; |
| --- | --- |

55.

invită Comisia să răspundă îngrijorărilor datorate faptului că trei dintre cele mai importante sisteme computerizate de rezervare folosite de companiile aeriene în toată lumea sunt situate în SUA și că datele din PNR sunt salvate în sisteme de tip cloud care funcționează pe teritoriul SUA și se supun dreptului american, care nu este adecvat pentru protecția datelor;

Acordul-cadru privind protecția datelor în domeniul cooperării polițienești și judiciare („acordul cadru”)

| 56. | consideră că o soluție satisfăcătoare în cadrul „acordului cadru” constituie o premisă pentru restaurarea completă a încrederii între partenerii transatlantici; |
| --- | --- |

56.

consideră că o soluție satisfăcătoare în cadrul „acordului cadru” constituie o premisă pentru restaurarea completă a încrederii între partenerii transatlantici;

| 57. | cere reluarea imediată a negocierilor cu SUA cu privire la „acordul cadru”, care ar trebui să prevadă ca drepturile cetățenilor UE să fie pe picior de egalitate cu drepturile cetățenilor SUA; subliniază de asemenea că acordul în cauză ar trebui să prevadă căi de atac administrative și judiciare efective și aplicabile pentru toți cetățenii UE din SUA, fără nicio discriminare; |
| --- | --- |

57.

cere reluarea imediată a negocierilor cu SUA cu privire la „acordul cadru”, care ar trebui să prevadă ca drepturile cetățenilor UE să fie pe picior de egalitate cu drepturile cetățenilor SUA; subliniază de asemenea că acordul în cauză ar trebui să prevadă căi de atac administrative și judiciare efective și aplicabile pentru toți cetățenii UE din SUA, fără nicio discriminare;

| 58. | solicită Comisiei și Consiliului să nu inițieze cu SUA noi acorduri sectoriale sau contracte referitoare la transferul de date cu caracter personal în scopuri de aplicare a legii, atât timp cât „acordul cadru” nu a intrat în vigoare; |
| --- | --- |

58.

solicită Comisiei și Consiliului să nu inițieze cu SUA noi acorduri sectoriale sau contracte referitoare la transferul de date cu caracter personal în scopuri de aplicare a legii, atât timp cât „acordul cadru” nu a intrat în vigoare;

| 59. | îndeamnă Comisia să raporteze în detaliu despre diferitele puncte ale mandatului de negociere și despre ultimele schimbări ale situației până în aprilie 2014; |
| --- | --- |

59.

îndeamnă Comisia să raporteze în detaliu despre diferitele puncte ale mandatului de negociere și despre ultimele schimbări ale situației până în aprilie 2014;

Reforma privind protecția datelor

| 60. | invită Președinția Consiliului și statele membre să își intensifice activitatea referitoare la pachetul de măsuri privind protecția datelor în vederea adoptării acestora în 2014, astfel încât cetățenii UE să se poată bucura de un nivel înalt de protecție în viitorul foarte apropiat; subliniază că Consiliul trebuie să își asume un angajament ferm și să își declare sprijinul deplin pentru a da dovadă de credibilitate și hotărâre față de țările terțe; |
| --- | --- |

60.

invită Președinția Consiliului și statele membre să își intensifice activitatea referitoare la pachetul de măsuri privind protecția datelor în vederea adoptării acestora în 2014, astfel încât cetățenii UE să se poată bucura de un nivel înalt de protecție în viitorul foarte apropiat; subliniază că Consiliul trebuie să își asume un angajament ferm și să își declare sprijinul deplin pentru a da dovadă de credibilitate și hotărâre față de țările terțe;

| 61. | subliniază faptul că atât Regulamentul, cât și Directiva privind protecția datelor sunt necesare pentru protejarea drepturilor fundamentale ale persoanelor și, prin urmare, ambele trebuie abordate ca un pachet de adoptat în același timp, în vederea asigurării că toate activitățile de prelucrare a datelor din UE oferă un nivel ridicat de protecție în orice împrejurare; subliniază faptul că va adopta măsuri suplimentare de cooperare în domeniul aplicării legii doar după ce Consiliul începe negocierile cu Parlamentul și cu Comisia cu privire la pachetul de măsuri privind protecția datelor; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că atât Regulamentul, cât și Directiva privind protecția datelor sunt necesare pentru protejarea drepturilor fundamentale ale persoanelor și, prin urmare, ambele trebuie abordate ca un pachet de adoptat în același timp, în vederea asigurării că toate activitățile de prelucrare a datelor din UE oferă un nivel ridicat de protecție în orice împrejurare; subliniază faptul că va adopta măsuri suplimentare de cooperare în domeniul aplicării legii doar după ce Consiliul începe negocierile cu Parlamentul și cu Comisia cu privire la pachetul de măsuri privind protecția datelor;

| 62. | reamintește faptul că noțiunile de „respectare a vieții private începând cu momentul conceperii” și de „respectare implicită a vieții private” consolidează protecția datelor și ar trebui să fie utilizate ca orientări pentru toate produsele, serviciile și sistemele furnizate pe internet; |
| --- | --- |

62.

reamintește faptul că noțiunile de „respectare a vieții private începând cu momentul conceperii” și de „respectare implicită a vieții private” consolidează protecția datelor și ar trebui să fie utilizate ca orientări pentru toate produsele, serviciile și sistemele furnizate pe internet;

| 63. | consideră că asigurarea unui grad mai ridicat de transparență și a unor standarde de siguranță mai înalte pentru mediul online și telecomunicații reprezintă un factor necesar pentru îmbunătățirea regimului privind protecția datelor; prin urmare, solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă referitoare la termenii și condițiile generale standardizate pentru mediul online și serviciile de telecomunicații și să acorde un mandat unui organism de supraveghere care să monitorizeze respectarea termenilor și condițiilor respective; |
| --- | --- |

63.

consideră că asigurarea unui grad mai ridicat de transparență și a unor standarde de siguranță mai înalte pentru mediul online și telecomunicații reprezintă un factor necesar pentru îmbunătățirea regimului privind protecția datelor; prin urmare, solicită Comisiei să prezinte o propunere legislativă referitoare la termenii și condițiile generale standardizate pentru mediul online și serviciile de telecomunicații și să acorde un mandat unui organism de supraveghere care să monitorizeze respectarea termenilor și condițiilor respective;

Cloud computing

| 64. | ia act de faptul că încrederea în cloud computing și în furnizorii acestei tehnologii din SUA a fost afectată în mod negativ de practicile menționate mai sus; subliniază, prin urmare, că dezvoltarea serviciilor de tip cloud și a soluțiilor informatice la nivel european reprezintă un element esențial pentru creștere și ocuparea forței de muncă, pentru încrederea în aceste servicii și în furnizorii lor, precum și pentru asigurarea unui nivel ridicat al protecției datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

64.

ia act de faptul că încrederea în cloud computing și în furnizorii acestei tehnologii din SUA a fost afectată în mod negativ de practicile menționate mai sus; subliniază, prin urmare, că dezvoltarea serviciilor de tip cloud și a soluțiilor informatice la nivel european reprezintă un element esențial pentru creștere și ocuparea forței de muncă, pentru încrederea în aceste servicii și în furnizorii lor, precum și pentru asigurarea unui nivel ridicat al protecției datelor cu caracter personal;

| 65. | solicită tuturor organismelor publice din Uniune să nu utilizeze servicii de tip cloud în situația în care s-ar putea aplica alte legislații decât legislația UE; |
| --- | --- |

65.

solicită tuturor organismelor publice din Uniune să nu utilizeze servicii de tip cloud în situația în care s-ar putea aplica alte legislații decât legislația UE;

| 66. | își exprimă din nou preocupările profunde cu privire la divulgarea directă obligatorie către autoritățile din țările terțe a datelor și a informațiilor cu caracter personal din UE, prelucrate în temeiul unor acorduri privind serviciile de cloud, de către furnizorii de servicii de cloud, sub rezerva legislației din țara terță sau prin utilizarea unor servere de stocare localizate în țări terțe, și în legătură cu accesul direct de la distanță la datele și informațiile cu caracter personal prelucrate de autoritățile de aplicare a legii și de serviciile de informații din țările terțe; |
| --- | --- |

66.

își exprimă din nou preocupările profunde cu privire la divulgarea directă obligatorie către autoritățile din țările terțe a datelor și a informațiilor cu caracter personal din UE, prelucrate în temeiul unor acorduri privind serviciile de cloud, de către furnizorii de servicii de cloud, sub rezerva legislației din țara terță sau prin utilizarea unor servere de stocare localizate în țări terțe, și în legătură cu accesul direct de la distanță la datele și informațiile cu caracter personal prelucrate de autoritățile de aplicare a legii și de serviciile de informații din țările terțe;

| 67. | deplânge faptul că acest tip de acces este obținut de obicei prin aplicarea directă de către autoritățile din țările terțe a propriilor norme juridice, fără a se utiliza instrumentele internaționale destinate cooperării judiciare, cum ar fi acordurile de asistență judiciară reciprocă sau alte forme de cooperare judiciară: |
| --- | --- |

67.

deplânge faptul că acest tip de acces este obținut de obicei prin aplicarea directă de către autoritățile din țările terțe a propriilor norme juridice, fără a se utiliza instrumentele internaționale destinate cooperării judiciare, cum ar fi acordurile de asistență judiciară reciprocă sau alte forme de cooperare judiciară:

| 68. | invită Comisia și statele membre să accelereze lucrările parteneriatului european pentru cloud și să implice, în același timp, pe deplin societatea civilă și comunitatea tehnică, cum ar fi Internet Engineering Task Force (IETF), precum și să integreze aspectele legate de protecția datelor; |
| --- | --- |

68.

invită Comisia și statele membre să accelereze lucrările parteneriatului european pentru cloud și să implice, în același timp, pe deplin societatea civilă și comunitatea tehnică, cum ar fi Internet Engineering Task Force (IETF), precum și să integreze aspectele legate de protecția datelor;

| 69. | îndeamnă Comisia ca, în cazul în care negociază acorduri internaționale care implică prelucrarea datelor cu caracter personal, să acorde o atenție deosebită riscurilor și provocărilor pe care cloud computingul le reprezintă pentru drepturile fundamentale, în special, dar nu numai, pentru dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, astfel cum se prevede la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; îndeamnă, de asemenea, Comisia să ia act de normele interne ale partenerilor de negociere care reglementează accesul autorităților de aplicare a legii și al serviciilor de informații la datele cu caracter personal prelucrate prin servicii de cloud computing, în special solicitând acordarea accesului numai cu condiția ca acestea să respecte pe deplin garanțiile procedurale și să existe un temei juridic lipsit de ambiguități, precum și cerința de a specifica condițiile exacte de acordare a accesului, scopul obținerii accesului, măsurile de securitate instituite cu privire la transmiterea datelor și drepturile cetățenilor, precum și normele în materie de supraveghere și un mecanism eficient de soluționare a litigiilor; |
| --- | --- |

69.

îndeamnă Comisia ca, în cazul în care negociază acorduri internaționale care implică prelucrarea datelor cu caracter personal, să acorde o atenție deosebită riscurilor și provocărilor pe care cloud computingul le reprezintă pentru drepturile fundamentale, în special, dar nu numai, pentru dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal, astfel cum se prevede la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; îndeamnă, de asemenea, Comisia să ia act de normele interne ale partenerilor de negociere care reglementează accesul autorităților de aplicare a legii și al serviciilor de informații la datele cu caracter personal prelucrate prin servicii de cloud computing, în special solicitând acordarea accesului numai cu condiția ca acestea să respecte pe deplin garanțiile procedurale și să existe un temei juridic lipsit de ambiguități, precum și cerința de a specifica condițiile exacte de acordare a accesului, scopul obținerii accesului, măsurile de securitate instituite cu privire la transmiterea datelor și drepturile cetățenilor, precum și normele în materie de supraveghere și un mecanism eficient de soluționare a litigiilor;

| 70. | reamintește că toate întreprinderile care furnizează servicii în UE trebuie să respecte, fără excepție, dreptul UE și sunt răspunzătoare pentru orice încălcări ale acestuia și subliniază faptul că este important să existe sancțiuni administrative eficace, proporționale și disuasive care să poată fi aplicate furnizorilor de servicii de cloud computing care nu respectă standardele UE în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

70.

reamintește că toate întreprinderile care furnizează servicii în UE trebuie să respecte, fără excepție, dreptul UE și sunt răspunzătoare pentru orice încălcări ale acestuia și subliniază faptul că este important să existe sancțiuni administrative eficace, proporționale și disuasive care să poată fi aplicate furnizorilor de servicii de cloud computing care nu respectă standardele UE în materie de protecție a datelor;

| 71. | invită Comisia și autoritățile competente ale statelor membre să evalueze măsura în care normele UE în materie de confidențialitate și de protecție a datelor au fost încălcate prin colaborarea persoanelor juridice din UE cu serviciile secrete sau prin acceptarea ordinelor judecătorești ale autorităților țărilor terțe prin care se solicită date cu caracter personal ale cetățenilor UE, ceea ce contravine legislației UE privind protecția datelor; |
| --- | --- |

71.

invită Comisia și autoritățile competente ale statelor membre să evalueze măsura în care normele UE în materie de confidențialitate și de protecție a datelor au fost încălcate prin colaborarea persoanelor juridice din UE cu serviciile secrete sau prin acceptarea ordinelor judecătorești ale autorităților țărilor terțe prin care se solicită date cu caracter personal ale cetățenilor UE, ceea ce contravine legislației UE privind protecția datelor;

| 72. | invită întreprinderile care furnizează servicii noi utilizând „volume mari de date” („Big Data”) și aplicații noi, cum ar fi „internetul obiectelor”, să aplice deja măsuri de protecție a datelor din etapa de dezvoltare, în scopul de a menține un nivel ridicat de încredere în rândul cetățenilor; |
| --- | --- |

72.

invită întreprinderile care furnizează servicii noi utilizând „volume mari de date” („Big Data”) și aplicații noi, cum ar fi „internetul obiectelor”, să aplice deja măsuri de protecție a datelor din etapa de dezvoltare, în scopul de a menține un nivel ridicat de încredere în rândul cetățenilor;

Acordul referitor la parteneriatul transatlantic pentru comerț și investiții (TTIP)

| 73. | ia act de faptul că UE și SUA continuă negocierile în vederea unui parteneriat transatlantic pentru comerț și investiții, care are o importanță strategică majoră pentru crearea de creștere economică; |
| --- | --- |

73.

ia act de faptul că UE și SUA continuă negocierile în vederea unui parteneriat transatlantic pentru comerț și investiții, care are o importanță strategică majoră pentru crearea de creștere economică;

| 74. | subliniază cu fermitate că, având în vedere importanța economiei digitale pentru relațiile UE-SUA și pentru obiectivul reconstruirii încrederii dintre cele două părți, aprobarea de către Parlamentul European a acordului final TTIP ar putea fi periclitată atât timp cât nu se încetează definitiv activitățile secrete de supraveghere în masă, precum și interceptarea comunicațiilor în cadrul instituțiilor UE și al reprezentanțelor diplomatice și în absența unei soluții adecvate în ceea ce privește dreptul cetățenilor UE la confidențialitatea datelor, inclusiv la căi de atac administrative și judiciare; subliniază faptul că este posibil ca Parlamentul European să aprobe acordul final TTIP doar cu condiția ca acordul să respecte în totalitate, printre altele, drepturile fundamentale recunoscute de carta UE, și ca protecția vieții private a persoanelor în raport cu prelucrarea și diseminarea datelor cu caracter personal să fie reglementată în continuare de articolul XIV din Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS); subliniază faptul că legislația UE privind protecția datelor nu poate fi considerată „o discriminare arbitrară sau nejustificabilă” în conformitate cu articolul XIV din GATS; |
| --- | --- |

74.

subliniază cu fermitate că, având în vedere importanța economiei digitale pentru relațiile UE-SUA și pentru obiectivul reconstruirii încrederii dintre cele două părți, aprobarea de către Parlamentul European a acordului final TTIP ar putea fi periclitată atât timp cât nu se încetează definitiv activitățile secrete de supraveghere în masă, precum și interceptarea comunicațiilor în cadrul instituțiilor UE și al reprezentanțelor diplomatice și în absența unei soluții adecvate în ceea ce privește dreptul cetățenilor UE la confidențialitatea datelor, inclusiv la căi de atac administrative și judiciare; subliniază faptul că este posibil ca Parlamentul European să aprobe acordul final TTIP doar cu condiția ca acordul să respecte în totalitate, printre altele, drepturile fundamentale recunoscute de carta UE, și ca protecția vieții private a persoanelor în raport cu prelucrarea și diseminarea datelor cu caracter personal să fie reglementată în continuare de articolul XIV din Acordul General privind Comerțul cu Servicii (GATS); subliniază faptul că legislația UE privind protecția datelor nu poate fi considerată „o discriminare arbitrară sau nejustificabilă” în conformitate cu articolul XIV din GATS;

Supravegherea democratică a serviciilor de informații

| 75. | subliniază că, în ciuda faptului că supravegherea activităților serviciilor de informații ar trebui să se bazeze deopotrivă pe legitimitate democratică (cadru juridic solid, autorizare ex ante și verificare ex post) și pe capacitate și expertiză tehnică adecvate, acestea lipsesc în mod dramatic majorității actualelor organisme de supraveghere din UE și SUA, în special în ceea ce privește capacitățile tehnice; |
| --- | --- |

75.

subliniază că, în ciuda faptului că supravegherea activităților serviciilor de informații ar trebui să se bazeze deopotrivă pe legitimitate democratică (cadru juridic solid, autorizare ex ante și verificare ex post) și pe capacitate și expertiză tehnică adecvate, acestea lipsesc în mod dramatic majorității actualelor organisme de supraveghere din UE și SUA, în special în ceea ce privește capacitățile tehnice;

| 76. | invită (așa cum a făcut-o și în cazul Echelon) toate parlamentele naționale care nu au făcut-o încă să instituie supravegherea rezonabilă a activităților de intelligence de către parlamentari sau de organisme de experți cu atribuții juridice de investigare; invită parlamentele naționale să asigure că astfel de comisii/organisme de supraveghere dispun de suficiente resurse, expertiză tehnică și mijloace juridice, inclusiv de dreptul de a efectua inspecții la fața locului, pentru a putea să controleze în mod efectiv serviciile de informații; |
| --- | --- |

76.

invită (așa cum a făcut-o și în cazul Echelon) toate parlamentele naționale care nu au făcut-o încă să instituie supravegherea rezonabilă a activităților de intelligence de către parlamentari sau de organisme de experți cu atribuții juridice de investigare; invită parlamentele naționale să asigure că astfel de comisii/organisme de supraveghere dispun de suficiente resurse, expertiză tehnică și mijloace juridice, inclusiv de dreptul de a efectua inspecții la fața locului, pentru a putea să controleze în mod efectiv serviciile de informații;

| 77. | solicită înființarea a unui grup alcătuit din deputați și experți care să examineze, în mod transparent și în colaborare cu parlamentele naționale, recomandările pentru a consolida supravegherea democratică, inclusiv controlul parlamentar, al serviciilor de informații și pentru a intensifica colaborarea în domeniul supravegherii în UE, îndeosebi în ceea ce privește dimensiunea sa transfrontalieră; consideră că grupul ar trebui să examineze, în special, posibilitatea adoptării unor standarde europene sau orientări minime cu privire la supravegherea (ex ante sau ex post) a serviciilor de informații pe baza bunelor practici existente și a recomandărilor adresate de organismele internaționale (ONU, Consiliul Europei), inclusiv a faptului că organismele lor de supraveghere sunt considerate terți în temeiul „regulii terțului” sau al principiului controlului emitentului privind controlul și răspunderea pentru informațiile din străinătate, criteriile privind îmbunătățirea transparenței, bazate pe principiul general al accesului la informații și pe așa-numitele „principii de la Tshwane” (43), precum și principiile privind limitele în ceea ce privește durata și domeniului de aplicare al oricărei supravegheri, care garantează că acestea sunt proporționale și se limitează la scopul lor; |
| --- | --- |

77.

solicită înființarea a unui grup alcătuit din deputați și experți care să examineze, în mod transparent și în colaborare cu parlamentele naționale, recomandările pentru a consolida supravegherea democratică, inclusiv controlul parlamentar, al serviciilor de informații și pentru a intensifica colaborarea în domeniul supravegherii în UE, îndeosebi în ceea ce privește dimensiunea sa transfrontalieră; consideră că grupul ar trebui să examineze, în special, posibilitatea adoptării unor standarde europene sau orientări minime cu privire la supravegherea (ex ante sau ex post) a serviciilor de informații pe baza bunelor practici existente și a recomandărilor adresate de organismele internaționale (ONU, Consiliul Europei), inclusiv a faptului că organismele lor de supraveghere sunt considerate terți în temeiul „regulii terțului” sau al principiului controlului emitentului privind controlul și răspunderea pentru informațiile din străinătate, criteriile privind îmbunătățirea transparenței, bazate pe principiul general al accesului la informații și pe așa-numitele „principii de la Tshwane” (43), precum și principiile privind limitele în ceea ce privește durata și domeniului de aplicare al oricărei supravegheri, care garantează că acestea sunt proporționale și se limitează la scopul lor;

| 78. | invită acest grup să elaboreze un raport în vederea pregătirii conferinței care urmează să fie organizate de Parlament cu organismele naționale de supraveghere, fie parlamentare, fie independente, și să ofere sprijin pentru organizarea acesteia până la începutul anului 2015; |
| --- | --- |

78.

invită acest grup să elaboreze un raport în vederea pregătirii conferinței care urmează să fie organizate de Parlament cu organismele naționale de supraveghere, fie parlamentare, fie independente, și să ofere sprijin pentru organizarea acesteia până la începutul anului 2015;

| 79. | invită statele membre să utilizeze bunele practici cu scopul de a ameliora accesul organismelor lor de supraveghere la informații referitoare la activitățile de spionaj (inclusiv la informații clasificate și informații din alte servicii) și de a conferi competența de efectuare a inspecțiilor pe teren, competențe solide de investigare, resurse adecvate și expertiză specializată, independență absolută față de guvernele respective și de a prevede obligația de raportare către parlamentele respective; |
| --- | --- |

79.

invită statele membre să utilizeze bunele practici cu scopul de a ameliora accesul organismelor lor de supraveghere la informații referitoare la activitățile de spionaj (inclusiv la informații clasificate și informații din alte servicii) și de a conferi competența de efectuare a inspecțiilor pe teren, competențe solide de investigare, resurse adecvate și expertiză specializată, independență absolută față de guvernele respective și de a prevede obligația de raportare către parlamentele respective;

| 80. | invită statele membre la dezvoltarea cooperării între organismele de supraveghere, în special în cadrul Rețelei europene a autorităților naționale de supraveghere a serviciilor de informații (ENNIR); |
| --- | --- |

80.

invită statele membre la dezvoltarea cooperării între organismele de supraveghere, în special în cadrul Rețelei europene a autorităților naționale de supraveghere a serviciilor de informații (ENNIR);

| 81. | îndeamnă ÎR/VP să raporteze periodic cu privire la activitățile Centrului de analiză a informațiilor al UE (IntCen), care face parte din Serviciul European de Acțiune Externă, organismelor responsabile din cadrul Parlamentului, inclusiv cu privire la respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a normelor aplicabile ale UE în materie de confidențialitate a datelor, permițând o mai bună supraveghere de către Parlament a dimensiunii externe a politicilor UE; îndeamnă Comisia și ÎR/VP să prezinte o propunere de temei juridic pentru activitățile IntCen, în cazul în care se prevăd eventuale operațiuni sau viitoare competențe în cadrul propriului sistem de informații și de colectare a datelor care pot avea un impact asupra strategiei de securitate internă a Uniunii; |
| --- | --- |

81.

îndeamnă ÎR/VP să raporteze periodic cu privire la activitățile Centrului de analiză a informațiilor al UE (IntCen), care face parte din Serviciul European de Acțiune Externă, organismelor responsabile din cadrul Parlamentului, inclusiv cu privire la respectarea deplină a drepturilor fundamentale și a normelor aplicabile ale UE în materie de confidențialitate a datelor, permițând o mai bună supraveghere de către Parlament a dimensiunii externe a politicilor UE; îndeamnă Comisia și ÎR/VP să prezinte o propunere de temei juridic pentru activitățile IntCen, în cazul în care se prevăd eventuale operațiuni sau viitoare competențe în cadrul propriului sistem de informații și de colectare a datelor care pot avea un impact asupra strategiei de securitate internă a Uniunii;

| 82. | solicită Comisiei să prezinte până în decembrie 2014 o propunere referitoare la procedura privind certificatul de securitate al personalului UE, întrucât actualul sistem, care se bazează pe certificatul de securitate acordat de statul membru al resortisantului, prevede diferite cerințe și durate ale procedurilor în cadrul sistemelor naționale, generând tratamente diferite pentru deputații în Parlamentul European și echipa acestora în funcție de naționalitate; |
| --- | --- |

82.

solicită Comisiei să prezinte până în decembrie 2014 o propunere referitoare la procedura privind certificatul de securitate al personalului UE, întrucât actualul sistem, care se bazează pe certificatul de securitate acordat de statul membru al resortisantului, prevede diferite cerințe și durate ale procedurilor în cadrul sistemelor naționale, generând tratamente diferite pentru deputații în Parlamentul European și echipa acestora în funcție de naționalitate;

| 83. | reamintește că dispozițiile acordului interinstituțional dintre Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune ar trebui utilizate în vederea ameliorării supravegherii la nivelul UE; |
| --- | --- |

83.

reamintește că dispozițiile acordului interinstituțional dintre Parlamentul European și Consiliu privind transmiterea și prelucrarea de către Parlamentul European a informațiilor clasificate deținute de Consiliu în alte chestiuni decât cele vizate de domeniul politicii externe și de securitate comune ar trebui utilizate în vederea ameliorării supravegherii la nivelul UE;

Agențiile UE

| 84. | solicită organismului comun de supraveghere al Europol, alături de autoritățile naționale de protecție a datelor, să realizeze o inspecție comună înainte de finele anului 2014 pentru a verifica dacă informațiile și datele cu caracter personal partajate cu Europol au fost obținute în mod legal de către autoritățile naționale, în special dacă informațiile sau datele au fost inițial obținute prin intermediul serviciilor de informații din UE sau dintr-o țară terță, și dacă se aplică măsuri adecvate pentru prevenirea utilizării și diseminării unor astfel de informații sau date; consideră că Europol nu ar trebui să prelucreze informații sau date obținute prin încălcarea drepturilor fundamentale care sunt protejate în temeiul Cartei drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

84.

solicită organismului comun de supraveghere al Europol, alături de autoritățile naționale de protecție a datelor, să realizeze o inspecție comună înainte de finele anului 2014 pentru a verifica dacă informațiile și datele cu caracter personal partajate cu Europol au fost obținute în mod legal de către autoritățile naționale, în special dacă informațiile sau datele au fost inițial obținute prin intermediul serviciilor de informații din UE sau dintr-o țară terță, și dacă se aplică măsuri adecvate pentru prevenirea utilizării și diseminării unor astfel de informații sau date; consideră că Europol nu ar trebui să prelucreze informații sau date obținute prin încălcarea drepturilor fundamentale care sunt protejate în temeiul Cartei drepturilor fundamentale;

| 85. | invită Europol să utilizeze pe deplin mandatul său și să solicite autorităților competente din statele membre să inițieze investigații penale privind atacuri și breșe informatice grave cu un eventual impact transfrontalier; consideră că mandatul UE ar trebui îmbunătățit pentru a-i permite să demareze propriile anchete în urma unor atacuri rău intenționate asupra rețelei și a sistemului informatic a două sau mai multe state membre sau organisme ale Uniunii (44); invită Comisia să revizuiască activitățile Centrului european de combatere a criminalității informatice (EC3) și să prezinte, dacă este necesar, o propunere referitoare la un cadru cuprinzător pentru consolidarea competențelor sale; |
| --- | --- |

85.

invită Europol să utilizeze pe deplin mandatul său și să solicite autorităților competente din statele membre să inițieze investigații penale privind atacuri și breșe informatice grave cu un eventual impact transfrontalier; consideră că mandatul UE ar trebui îmbunătățit pentru a-i permite să demareze propriile anchete în urma unor atacuri rău intenționate asupra rețelei și a sistemului informatic a două sau mai multe state membre sau organisme ale Uniunii (44); invită Comisia să revizuiască activitățile Centrului european de combatere a criminalității informatice (EC3) și să prezinte, dacă este necesar, o propunere referitoare la un cadru cuprinzător pentru consolidarea competențelor sale;

Libertatea de exprimare

| 86. | își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu amenințările din ce în ce mai numeroase la adresa libertății presei și impactul dur asupra jurnaliștilor a intimidării de către autoritățile publice, în special în ceea ce privește protejarea confidențialității surselor jurnalistice; reiterează solicitările exprimate în Rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la „Carta UE: norme standard pentru libertatea mass-mediei în UE”; |
| --- | --- |

86.

își exprimă profunda îngrijorare în legătură cu amenințările din ce în ce mai numeroase la adresa libertății presei și impactul dur asupra jurnaliștilor a intimidării de către autoritățile publice, în special în ceea ce privește protejarea confidențialității surselor jurnalistice; reiterează solicitările exprimate în Rezoluția sa din 21 mai 2013 referitoare la „Carta UE: norme standard pentru libertatea mass-mediei în UE”;

| 87. | ia act de deținerea lui David Miranda și de confiscarea materialului aflat în posesia sa de către autoritățile Regatului Unit în temeiul secțiunii 7 din Legea privind terorismul din 2000 (precum și cererea către ziarul The Guardian de a distruge sau de a preda materialul) și își exprim preocupările privind faptul că aceasta constituie o interferență potențial gravă cu dreptul la libertatea de exprimare și libertatea presei astfel cum este recunoscut de articolul 10 din CEDO și articolul 11 din Carta UE și că acesta ar putea fi un exemplu de utilizare abuzivă a legislației privind combaterea terorismului; |
| --- | --- |

87.

ia act de deținerea lui David Miranda și de confiscarea materialului aflat în posesia sa de către autoritățile Regatului Unit în temeiul secțiunii 7 din Legea privind terorismul din 2000 (precum și cererea către ziarul The Guardian de a distruge sau de a preda materialul) și își exprim preocupările privind faptul că aceasta constituie o interferență potențial gravă cu dreptul la libertatea de exprimare și libertatea presei astfel cum este recunoscut de articolul 10 din CEDO și articolul 11 din Carta UE și că acesta ar putea fi un exemplu de utilizare abuzivă a legislației privind combaterea terorismului;

| 88. | atrage atenția cu privire la situația grea a denunțătorilor și a celor care îi sprijină, inclusiv jurnaliștii, ca urmare a dezvăluirilor lor; invită Comisia să examineze măsura în care o viitoare propunere legislativă de instituire a unui program european de protecție eficace și cuprinzătoare a denunțărilor, astfel cum s-a solicitat în rezoluția Parlamentului din 23 octombrie 2013, ar trebui să includă alte domenii de competență ale Uniunii, acordând o atenție deosebită complexității denunțării în domeniul activității de intelligence; solicită statelor membre ale UE să examineze în profunzime posibilitatea acordării de protecție internațională denunțătorilor împotriva urmăririlor în justiție; |
| --- | --- |

88.

atrage atenția cu privire la situația grea a denunțătorilor și a celor care îi sprijină, inclusiv jurnaliștii, ca urmare a dezvăluirilor lor; invită Comisia să examineze măsura în care o viitoare propunere legislativă de instituire a unui program european de protecție eficace și cuprinzătoare a denunțărilor, astfel cum s-a solicitat în rezoluția Parlamentului din 23 octombrie 2013, ar trebui să includă alte domenii de competență ale Uniunii, acordând o atenție deosebită complexității denunțării în domeniul activității de intelligence; solicită statelor membre ale UE să examineze în profunzime posibilitatea acordării de protecție internațională denunțătorilor împotriva urmăririlor în justiție;

| 89. | invită statele membre să se asigure că legislația lor, îndeosebi în domeniul securității naționale, oferă o alternativă sigură la absența divulgării sau raportării delictelor, cum ar fi cazurile de corupție, infracțiunile penale, încălcările obligațiilor juridice, erori judiciare sau abuzul de putere, care respectă dispozițiile diferitelor instrumente internaționale (ale ONU și Consiliului Europei) de combatere a corupției, principiile prevăzute în rezoluția APCE din 1729 (2010), principiile de la Tshwane etc; |
| --- | --- |

89.

invită statele membre să se asigure că legislația lor, îndeosebi în domeniul securității naționale, oferă o alternativă sigură la absența divulgării sau raportării delictelor, cum ar fi cazurile de corupție, infracțiunile penale, încălcările obligațiilor juridice, erori judiciare sau abuzul de putere, care respectă dispozițiile diferitelor instrumente internaționale (ale ONU și Consiliului Europei) de combatere a corupției, principiile prevăzute în rezoluția APCE din 1729 (2010), principiile de la Tshwane etc;

Securitatea informatică în UE

| 90. | subliniază că incidentele recente au arătat în mod clar vulnerabilitatea acută a UE și în special a instituțiilor UE, a guvernelor și a parlamentelor naționale, a marilor companii europene, a infrastructurilor și a rețelelor informatice europene, în fața atacurilor sofisticate care folosesc programe informatice complexe și malware; remarcă faptul că aceste atacuri necesită resurse financiare și umane de o asemenea amploare încât cel mai probabil ele pornesc de la entități publice care acționează în numele guvernelor străine; în acest context, consideră cazul pirateriei sau intruziunii în compania de telecomunicații Belgacom ca fiind un exemplu îngrijorător al unui atac asupra capacității informatice a UE; subliniază că îmbunătățirea capacității și securității IT a UE reduce, de asemenea, vulnerabilitatea UE în fața unor atacuri informatice grave comise de organizații criminale majore sau de grupări teroriste; |
| --- | --- |

90.

subliniază că incidentele recente au arătat în mod clar vulnerabilitatea acută a UE și în special a instituțiilor UE, a guvernelor și a parlamentelor naționale, a marilor companii europene, a infrastructurilor și a rețelelor informatice europene, în fața atacurilor sofisticate care folosesc programe informatice complexe și malware; remarcă faptul că aceste atacuri necesită resurse financiare și umane de o asemenea amploare încât cel mai probabil ele pornesc de la entități publice care acționează în numele guvernelor străine; în acest context, consideră cazul pirateriei sau intruziunii în compania de telecomunicații Belgacom ca fiind un exemplu îngrijorător al unui atac asupra capacității informatice a UE; subliniază că îmbunătățirea capacității și securității IT a UE reduce, de asemenea, vulnerabilitatea UE în fața unor atacuri informatice grave comise de organizații criminale majore sau de grupări teroriste;

| 91. | este de părere că dezvăluirile privind supravegherea în masă care au declanșat această criză pot fi folosite ca o oportunitate pentru ca Europa să ia inițiativa de a construi, ca măsură strategică prioritară, o capacitate informatică cheie autonomă și puternică; subliniază faptul că, pentru a câștiga încrederea, o astfel de capacitate informatică europeană ar trebui să se bazeze, în măsura în care acest lucru este posibil, pe standarde deschise și pe software și, dacă este posibil, hardware cu sursă deschisă, care să asigure transparența și examinarea întregului lanț de aprovizionare, de la etapa proiectării procesorului la stratul de aplicații; subliniază faptul că, pentru a recâștiga competitivitatea în sectorul strategic al serviciilor informatice, este necesar să se adopte un nou acord digital și să se depună eforturi comune și la scară largă de către instituțiile UE, statele membre, instituțiile de cercetare, industrie și societatea civilă; invită Comisia și statele membre să utilizeze achizițiile publice ca o pârghie de a sprijini această capacitate de resurse din UE, făcând din standardele privind securitatea și viața privată o cerință cheie în achizițiile publice de bunuri și servicii informatice; prin urmare, îndeamnă Comisia să revizuiască practicile actuale privind achizițiile publice în ceea ce privește achizițiile publice bazate pe date pentru a putea limita achizițiile publice doar la întreprinderile certificate și, eventual, doar la întreprinderile din UE în cazul în care sunt vizate interese de securitate sau interese esențiale; |
| --- | --- |

91.

este de părere că dezvăluirile privind supravegherea în masă care au declanșat această criză pot fi folosite ca o oportunitate pentru ca Europa să ia inițiativa de a construi, ca măsură strategică prioritară, o capacitate informatică cheie autonomă și puternică; subliniază faptul că, pentru a câștiga încrederea, o astfel de capacitate informatică europeană ar trebui să se bazeze, în măsura în care acest lucru este posibil, pe standarde deschise și pe software și, dacă este posibil, hardware cu sursă deschisă, care să asigure transparența și examinarea întregului lanț de aprovizionare, de la etapa proiectării procesorului la stratul de aplicații; subliniază faptul că, pentru a recâștiga competitivitatea în sectorul strategic al serviciilor informatice, este necesar să se adopte un nou acord digital și să se depună eforturi comune și la scară largă de către instituțiile UE, statele membre, instituțiile de cercetare, industrie și societatea civilă; invită Comisia și statele membre să utilizeze achizițiile publice ca o pârghie de a sprijini această capacitate de resurse din UE, făcând din standardele privind securitatea și viața privată o cerință cheie în achizițiile publice de bunuri și servicii informatice; prin urmare, îndeamnă Comisia să revizuiască practicile actuale privind achizițiile publice în ceea ce privește achizițiile publice bazate pe date pentru a putea limita achizițiile publice doar la întreprinderile certificate și, eventual, doar la întreprinderile din UE în cazul în care sunt vizate interese de securitate sau interese esențiale;

| 92. | condamnă cu fermitate faptul că serviciile de informații străine au încercat să reducă standardele de securitate informatică și să instaleze aplicații „backdoor” într-un mare număr de sisteme informatice; solicită Comisiei să prezinte un proiect legislativ pentru a interzice utilizarea instrumentelor „backdoor” de către autoritățile de aplicare a legii; în consecință, recomandă utilizarea programelor informatice cu sursă deschisă în toate mediile în care securitate informatică reprezintă o preocupare; |
| --- | --- |

92.

condamnă cu fermitate faptul că serviciile de informații străine au încercat să reducă standardele de securitate informatică și să instaleze aplicații „backdoor” într-un mare număr de sisteme informatice; solicită Comisiei să prezinte un proiect legislativ pentru a interzice utilizarea instrumentelor „backdoor” de către autoritățile de aplicare a legii; în consecință, recomandă utilizarea programelor informatice cu sursă deschisă în toate mediile în care securitate informatică reprezintă o preocupare;

| 93. | solicită tuturor statelor membre, Comisiei, Consiliului și Consiliului European să sprijine pe deplin, inclusiv prin finanțarea în domeniul cercetării și dezvoltării, dezvoltarea de capacități inovatoare și tehnologice la nivel european în termeni de instrumente informatice, companii și furnizori de servicii IT (hardware, software, servicii și rețele), inclusiv în scopul asigurării securității cibernetice, precum și de capacități de codare și criptare; invită toate instituțiile responsabile din UE și din statele membre să investească în tehnologiile locale și independente ale UE, precum și să dezvolte masiv și să mărească capabilitățile de detectare; |
| --- | --- |

93.

solicită tuturor statelor membre, Comisiei, Consiliului și Consiliului European să sprijine pe deplin, inclusiv prin finanțarea în domeniul cercetării și dezvoltării, dezvoltarea de capacități inovatoare și tehnologice la nivel european în termeni de instrumente informatice, companii și furnizori de servicii IT (hardware, software, servicii și rețele), inclusiv în scopul asigurării securității cibernetice, precum și de capacități de codare și criptare; invită toate instituțiile responsabile din UE și din statele membre să investească în tehnologiile locale și independente ale UE, precum și să dezvolte masiv și să mărească capabilitățile de detectare;

| 94. | solicită Comisiei, organismelor de standardizare și Agenției europene pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) să elaboreze, până în decembrie 2014, standarde minime de securitate și confidențialitate și orientări generale pentru sistemele informatice, rețele și servicii, inclusiv serviciile de tip cloud, pentru a proteja mai bine datele cu caracter personal ale cetățenilor UE, precum și integritatea tuturor sistemelor informatice; consideră că asemenea standarde ar trebui să devină criterii de referință pentru noi standarde mondiale și ar trebui să fie stabilite printr-un proces deschis și democratic, care să nu fie condus de o singură țară, entitate sau întreprindere multinațională; este de părere că îngrijorărilor legitime privind aplicarea legii și activitățile de spionaj de care trebuie să se șină cont pentru a sprijini lupta împotriva terorismului nu trebuie să conducă la o subminare generală a fiabilității sistemelor informatice; își exprimă sprijinul pentru recentele decizii luate de Internet Engineering Task Force (IETF) de a include guvernele în modelul de amenințare la adresa securității pe internet; |
| --- | --- |

94.

solicită Comisiei, organismelor de standardizare și Agenției europene pentru securitatea rețelelor și a informațiilor (ENISA) să elaboreze, până în decembrie 2014, standarde minime de securitate și confidențialitate și orientări generale pentru sistemele informatice, rețele și servicii, inclusiv serviciile de tip cloud, pentru a proteja mai bine datele cu caracter personal ale cetățenilor UE, precum și integritatea tuturor sistemelor informatice; consideră că asemenea standarde ar trebui să devină criterii de referință pentru noi standarde mondiale și ar trebui să fie stabilite printr-un proces deschis și democratic, care să nu fie condus de o singură țară, entitate sau întreprindere multinațională; este de părere că îngrijorărilor legitime privind aplicarea legii și activitățile de spionaj de care trebuie să se șină cont pentru a sprijini lupta împotriva terorismului nu trebuie să conducă la o subminare generală a fiabilității sistemelor informatice; își exprimă sprijinul pentru recentele decizii luate de Internet Engineering Task Force (IETF) de a include guvernele în modelul de amenințare la adresa securității pe internet;

| 95. | subliniază faptul că autoritățile de reglementare a telecomunicațiilor din UE și de la nivel național și, în anumite cazuri și companiile de telecomunicații, au neglijat în mod evident securitatea informatică a utilizatorilor și clienților lor; invită Comisia să utilizeze din plin atribuțiile de care dispune în temeiul Directivei-cadru asupra confidențialității și comunicațiilor electronice pentru a consolida protecția confidențialității comunicațiilor prin adoptarea de măsuri care să asigure că echipamentul terminal este compatibil cu dreptul utilizatorilor de a controla și de a proteja datele lor cu caracter personal, și care să asigure un nivel ridicat de securitate a rețelelor și serviciilor de telecomunicații, inclusiv prin impunerea unei criptări end-to-end de ultimă generație a comunicațiilor; |
| --- | --- |

95.

subliniază faptul că autoritățile de reglementare a telecomunicațiilor din UE și de la nivel național și, în anumite cazuri și companiile de telecomunicații, au neglijat în mod evident securitatea informatică a utilizatorilor și clienților lor; invită Comisia să utilizeze din plin atribuțiile de care dispune în temeiul Directivei-cadru asupra confidențialității și comunicațiilor electronice pentru a consolida protecția confidențialității comunicațiilor prin adoptarea de măsuri care să asigure că echipamentul terminal este compatibil cu dreptul utilizatorilor de a controla și de a proteja datele lor cu caracter personal, și care să asigure un nivel ridicat de securitate a rețelelor și serviciilor de telecomunicații, inclusiv prin impunerea unei criptări end-to-end de ultimă generație a comunicațiilor;

| 96. | sprijină strategia informatică a UE, însă consideră că aceasta nu acoperă toate amenințările posibile și că ar trebui lărgită pentru a include comportamentele ostile ale statelor; subliniază necesitatea unei securități informatice mai solide și a rezilienței sistemelor informatice; |
| --- | --- |

96.

sprijină strategia informatică a UE, însă consideră că aceasta nu acoperă toate amenințările posibile și că ar trebui lărgită pentru a include comportamentele ostile ale statelor; subliniază necesitatea unei securități informatice mai solide și a rezilienței sistemelor informatice;

| 97. | invită Comisia să prezinte până cel târziu în ianuarie 2015, un plan de acțiune pentru consolidarea independenței informatice a UE, inclusiv o abordare mai coerentă a capacităților tehnologice în dezvoltare din domeniul IT la nivelul UE (inclusiv sisteme informatice, echipamente, servicii, cloud computing, programe de criptare și anonimizare) și a protecției infrastructurilor informatice critice (inclusiv în termeni de proprietate și vulnerabilitate); |
| --- | --- |

97.

invită Comisia să prezinte până cel târziu în ianuarie 2015, un plan de acțiune pentru consolidarea independenței informatice a UE, inclusiv o abordare mai coerentă a capacităților tehnologice în dezvoltare din domeniul IT la nivelul UE (inclusiv sisteme informatice, echipamente, servicii, cloud computing, programe de criptare și anonimizare) și a protecției infrastructurilor informatice critice (inclusiv în termeni de proprietate și vulnerabilitate);

| 98. | invită Comisia, în cadrul viitorului program de lucru al programului Orizont 2020, să aloce mai multe resurse pentru stimularea la nivel european a cercetării, dezvoltării, inovării și formării din domeniul tehnologiilor IT, în special tehnologiile și infrastructurile de consolidare a confidențialității, criptologia, securitatea informatică, cele mai bune soluții de securitate posibile, inclusiv soluții de securitate open-spurce și alte servicii ale societății informaționale, promovând piața internă a produselor software și hardware europene, precum și mijloace de comunicare și infrastructuri de comunicații criptate, inclusiv prin dezvoltarea unei strategii industriale europene pentru industria informatică; consideră că întreprinderile mici și mijlocii dețin un rol special în domeniul cercetării; subliniază faptul că UE nu ar trebui să aloce fonduri proiectelor care au drept unic scop dezvoltarea de instrumente de acces ilegal la sisteme informatice; |
| --- | --- |

98.

invită Comisia, în cadrul viitorului program de lucru al programului Orizont 2020, să aloce mai multe resurse pentru stimularea la nivel european a cercetării, dezvoltării, inovării și formării din domeniul tehnologiilor IT, în special tehnologiile și infrastructurile de consolidare a confidențialității, criptologia, securitatea informatică, cele mai bune soluții de securitate posibile, inclusiv soluții de securitate open-spurce și alte servicii ale societății informaționale, promovând piața internă a produselor software și hardware europene, precum și mijloace de comunicare și infrastructuri de comunicații criptate, inclusiv prin dezvoltarea unei strategii industriale europene pentru industria informatică; consideră că întreprinderile mici și mijlocii dețin un rol special în domeniul cercetării; subliniază faptul că UE nu ar trebui să aloce fonduri proiectelor care au drept unic scop dezvoltarea de instrumente de acces ilegal la sisteme informatice;

| 99. | solicită Comisiei să traseze actualele responsabilități și să revizuiască până cel târziu în decembrie 2014 nevoia unui mandat mai amplu, o mai bună coordonare și/sau resurse suplimentare și capacități tehnice în ceea ce privește ENISA, Centrul european de combatere a criminalității informatice al Europol și alte centre de expertiză specializată ale Uniunii, centrul de răspuns la incidente de securitate cibernetică (CERT-UE) și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD), astfel încât acestea să poată juca un rol-cheie în asigurarea securității sistemelor de comunicații europene și să fie mai eficiente în prevenirea și investigarea unor breșe informatice grave în UE și să realizeze (sau să ajute statele membre și organismele UE să realizeze) investigații tehnice pe teren în cazul breșelor informatice importante; solicită Comisiei, în special, să aibă în vedere consolidarea rolul ENISA în apărarea sistemelor interne din cadrul instituțiilor UE și înființarea în cadrul structurii ENISA a unei echipe de intervenție în caz de urgență informatică (CERT) pentru UE și statele sale membre; |
| --- | --- |

99.

solicită Comisiei să traseze actualele responsabilități și să revizuiască până cel târziu în decembrie 2014 nevoia unui mandat mai amplu, o mai bună coordonare și/sau resurse suplimentare și capacități tehnice în ceea ce privește ENISA, Centrul european de combatere a criminalității informatice al Europol și alte centre de expertiză specializată ale Uniunii, centrul de răspuns la incidente de securitate cibernetică (CERT-UE) și Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor (AEPD), astfel încât acestea să poată juca un rol-cheie în asigurarea securității sistemelor de comunicații europene și să fie mai eficiente în prevenirea și investigarea unor breșe informatice grave în UE și să realizeze (sau să ajute statele membre și organismele UE să realizeze) investigații tehnice pe teren în cazul breșelor informatice importante; solicită Comisiei, în special, să aibă în vedere consolidarea rolul ENISA în apărarea sistemelor interne din cadrul instituțiilor UE și înființarea în cadrul structurii ENISA a unei echipe de intervenție în caz de urgență informatică (CERT) pentru UE și statele sale membre;

| 100. | solicită Comisiei să evalueze eventuala necesitate a unei Academii IT a UE care să reunească cei mai buni experți europeni și internaționali independenți din toate domeniile conexe, care să aibă sarcina de a oferi tuturor instituțiilor și organismelor relevante ale UE consiliere științifică privind tehnologiile din domeniul IT, inclusiv strategiile privind securitatea; |
| --- | --- |

100.

solicită Comisiei să evalueze eventuala necesitate a unei Academii IT a UE care să reunească cei mai buni experți europeni și internaționali independenți din toate domeniile conexe, care să aibă sarcina de a oferi tuturor instituțiilor și organismelor relevante ale UE consiliere științifică privind tehnologiile din domeniul IT, inclusiv strategiile privind securitatea;

| 101. | invită serviciile competente ale Secretariatului Parlamentului European, sub responsabilitatea Președintelui Parlamentului, să efectueze, până cel târziu în iunie 2015, împreună cu un raport intermediar până cel târziu în decembrie 2014, o analiză și o evaluare amănunțite a fiabilității securității informatice a Parlamentului European, care să pună accent pe: mijloace bugetare, resurse umane, capacități tehnice, organizare internă și toate elementele relevante, pentru a obține un nivel ridicat de securitate al sistemelor informatice ale Parlamentului; consideră că o astfel de evaluare trebuie să furnizeze cel puțin o analiză a informațiilor și recomandări referitoare la:






  — | nevoia unor audituri de securitate regulate, riguroase și independente și de teste de penetrare, cu experți aleși din afara PE asigurând astfel transparența și garantând credibilitatea lor față de țări terțe sau orice alte tipuri de interese legitime; |
| --- | --- | --- |

101.

invită serviciile competente ale Secretariatului Parlamentului European, sub responsabilitatea Președintelui Parlamentului, să efectueze, până cel târziu în iunie 2015, împreună cu un raport intermediar până cel târziu în decembrie 2014, o analiză și o evaluare amănunțite a fiabilității securității informatice a Parlamentului European, care să pună accent pe: mijloace bugetare, resurse umane, capacități tehnice, organizare internă și toate elementele relevante, pentru a obține un nivel ridicat de securitate al sistemelor informatice ale Parlamentului; consideră că o astfel de evaluare trebuie să furnizeze cel puțin o analiză a informațiilor și recomandări referitoare la:

—

nevoia unor audituri de securitate regulate, riguroase și independente și de teste de penetrare, cu experți aleși din afara PE asigurând astfel transparența și garantând credibilitatea lor față de țări terțe sau orice alte tipuri de interese legitime;

| — | includerea în cererile de oferte privind noile sisteme IT a unor bune practici specifice legate de securitatea/confidențialitatea IT, inclusiv posibilitatea unei cerințe referitoare la programe informatice cu sursă deschisă ca o condiție de achiziție sau cerința ca întreprinderile europene de încredere să participe la cererile de oferte atunci când sunt implicate domenii sensibile, legate de securitate; |
| --- | --- |

—

includerea în cererile de oferte privind noile sisteme IT a unor bune practici specifice legate de securitatea/confidențialitatea IT, inclusiv posibilitatea unei cerințe referitoare la programe informatice cu sursă deschisă ca o condiție de achiziție sau cerința ca întreprinderile europene de încredere să participe la cererile de oferte atunci când sunt implicate domenii sensibile, legate de securitate;

| — | lista întreprinderilor care au contract cu Parlamentul European în domeniile IT și al telecomunicațiilor, având în vedere orice informații dezvăluite cu privire la cooperarea acestora cu serviciile de informații (precum dezvăluirile despre contractele NSA cu companii precum RSA, ale cărei produse sunt folosite de Parlamentul European pentru a presupusa protecție a accesului la distanță la datele lor a deputaților în Parlamentul European și a personalului său), inclusiv posibilitatea ca aceleași servicii să fie furnizate de către alte întreprinderi, de preferat europene; |
| --- | --- |

—

lista întreprinderilor care au contract cu Parlamentul European în domeniile IT și al telecomunicațiilor, având în vedere orice informații dezvăluite cu privire la cooperarea acestora cu serviciile de informații (precum dezvăluirile despre contractele NSA cu companii precum RSA, ale cărei produse sunt folosite de Parlamentul European pentru a presupusa protecție a accesului la distanță la datele lor a deputaților în Parlamentul European și a personalului său), inclusiv posibilitatea ca aceleași servicii să fie furnizate de către alte întreprinderi, de preferat europene;

| — | fiabilitatea și soliditatea programelor informatice, îndeosebi a sistemelor comerciale concepute la comandă, utilizate de instituțiile UE în sistemele lor informatice cu privire la penetrările și intruziunile autorităților de aplicare a legii sau ale serviciilor de informații din UE sau țări terțe, ținând seama de standardele internaționale relevante, de principiile legate de bunele practici în materie de gestionare a riscurilor de securitate și aderarea la standardele UE de securitate a rețelelor de informații în ceea ce privește breșele de securitate; |
| --- | --- |

—

fiabilitatea și soliditatea programelor informatice, îndeosebi a sistemelor comerciale concepute la comandă, utilizate de instituțiile UE în sistemele lor informatice cu privire la penetrările și intruziunile autorităților de aplicare a legii sau ale serviciilor de informații din UE sau țări terțe, ținând seama de standardele internaționale relevante, de principiile legate de bunele practici în materie de gestionare a riscurilor de securitate și aderarea la standardele UE de securitate a rețelelor de informații în ceea ce privește breșele de securitate;

| — | utilizarea mai multor sisteme open-source; |
| --- | --- |

—

utilizarea mai multor sisteme open-source;

| — | pași și măsuri de luat pentru a aborda folosirea sporită a instrumentelor mobile (smartphone, tablete, profesionale sau personale) și efectele acestora asupra securității informatice a sistemului; |
| --- | --- |

—

pași și măsuri de luat pentru a aborda folosirea sporită a instrumentelor mobile (smartphone, tablete, profesionale sau personale) și efectele acestora asupra securității informatice a sistemului;

| — | securitatea comunicațiilor între diferite locuri de desfășurare a activității Parlamentului și a sistemelor informatice utilizate în cadrul Parlamentului; |
| --- | --- |

—

securitatea comunicațiilor între diferite locuri de desfășurare a activității Parlamentului și a sistemelor informatice utilizate în cadrul Parlamentului;

| — | folosirea și locația serverelor și a centrelor informatice pentru sistemele IT ale Parlamentului și implicațiile asupra securității și integrității respectivelor sisteme; |
| --- | --- |

—

folosirea și locația serverelor și a centrelor informatice pentru sistemele IT ale Parlamentului și implicațiile asupra securității și integrității respectivelor sisteme;

| — | punerea efectivă în aplicare a normelor existente privind breșele de securitate și notificarea promptă a autorităților competente de către furnizorii IT în legătură cu rețele de telecomunicații disponibile pentru marele public; |
| --- | --- |

—

punerea efectivă în aplicare a normelor existente privind breșele de securitate și notificarea promptă a autorităților competente de către furnizorii IT în legătură cu rețele de telecomunicații disponibile pentru marele public;

| — | utilizarea tehnologiilor de tip cloud computing și a serviciilor de stocare de către Parlament, inclusiv natura datelor stocate în cloud, modul în care sunt protejate conținutul și accesul la cloud și locul unde este situat cloudul, clarificând cadrul juridic aplicabil privind protecția datelor și informațiile, precum și evaluând posibilitățile utilizării exclusive a serverelor de cloud situate pe teritoriul UE; |
| --- | --- |

—

utilizarea tehnologiilor de tip cloud computing și a serviciilor de stocare de către Parlament, inclusiv natura datelor stocate în cloud, modul în care sunt protejate conținutul și accesul la cloud și locul unde este situat cloudul, clarificând cadrul juridic aplicabil privind protecția datelor și informațiile, precum și evaluând posibilitățile utilizării exclusive a serverelor de cloud situate pe teritoriul UE;

| — | un plan care să permită folosirea sporită a unor tehnologii criptografice, în special criptarea de tip autentificare end-to-end pentru toate serviciile IT și de comunicații, ca de exemplu cloud computing, e-mail, mesageria instant și telefonia; |
| --- | --- |

—

un plan care să permită folosirea sporită a unor tehnologii criptografice, în special criptarea de tip autentificare end-to-end pentru toate serviciile IT și de comunicații, ca de exemplu cloud computing, e-mail, mesageria instant și telefonia;

| — | folosirea semnăturilor electronice în e-mail; |
| --- | --- |

—

folosirea semnăturilor electronice în e-mail;

| — | un plan pentru utilizarea unui standard de criptare din oficiu, precum GNU Privacy Guard, pentru e-mailuri care ar permite în același timp utilizarea semnăturilor digitale; |
| --- | --- |

—

un plan pentru utilizarea unui standard de criptare din oficiu, precum GNU Privacy Guard, pentru e-mailuri care ar permite în același timp utilizarea semnăturilor digitale;

| — | posibilitatea de a institui un serviciu sigur de mesagerie instant în cadrul Parlamentului, care să permită o comunicare sigură, păstrând pe servere doar conținutul criptat; |
| --- | --- |

—

posibilitatea de a institui un serviciu sigur de mesagerie instant în cadrul Parlamentului, care să permită o comunicare sigură, păstrând pe servere doar conținutul criptat;

| 102. | invită toate instituțiile și agențiile UE, în special Consiliul European, Consiliul, Serviciul European de Acțiune Externă (inclusiv delegațiile UE), Comisia, Curtea de Justiție și Banca Centrală Europeană, să realizeze o evaluare similară în cooperare cu ENISA, Europol și centrele CERT, până cel târziu în iunie 2015, împreună cu un raport intermediar până în decembrie 2014; invită statele membre să efectueze evaluări similare; |
| --- | --- |

102.

invită toate instituțiile și agențiile UE, în special Consiliul European, Consiliul, Serviciul European de Acțiune Externă (inclusiv delegațiile UE), Comisia, Curtea de Justiție și Banca Centrală Europeană, să realizeze o evaluare similară în cooperare cu ENISA, Europol și centrele CERT, până cel târziu în iunie 2015, împreună cu un raport intermediar până în decembrie 2014; invită statele membre să efectueze evaluări similare;

| 103. | subliniază faptul că, în ceea ce privește acțiunea externă a UE, ar trebui efectuate evaluări ale nevoilor bugetare aferente și ar trebui adoptate fără întârziere primele măsuri cu privire la Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), precum și că trebuie alocate fondurile adecvate în proiectul de buget pentru 2015; |
| --- | --- |

103.

subliniază faptul că, în ceea ce privește acțiunea externă a UE, ar trebui efectuate evaluări ale nevoilor bugetare aferente și ar trebui adoptate fără întârziere primele măsuri cu privire la Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE), precum și că trebuie alocate fondurile adecvate în proiectul de buget pentru 2015;

| 104. | este de părere că sistemele IT la scară mare utilizate în spațiul de libertate, securitate și justiție, cum ar fi Sistemul de Informații Schengen II, Sistemul de informații privind vizele, Eurodac și eventuale sisteme viitoare, precum UE-ESTA, ar trebui să fie dezvoltate și gestionate astfel încât să asigure că datele nu sunt compromise ca urmare a cererilor autorităților din țările terțe; solicită agenției eu-LISA să informeze Parlamentul cu privire la fiabilitatea sistemelor în vigoare până la finele anului 2014; |
| --- | --- |

104.

este de părere că sistemele IT la scară mare utilizate în spațiul de libertate, securitate și justiție, cum ar fi Sistemul de Informații Schengen II, Sistemul de informații privind vizele, Eurodac și eventuale sisteme viitoare, precum UE-ESTA, ar trebui să fie dezvoltate și gestionate astfel încât să asigure că datele nu sunt compromise ca urmare a cererilor autorităților din țările terțe; solicită agenției eu-LISA să informeze Parlamentul cu privire la fiabilitatea sistemelor în vigoare până la finele anului 2014;

| 105. | solicită Comisiei și SEAE să ia măsuri la nivel internațional, în special în colaborare cu ONU și, în cooperare cu parteneri interesați, să pună în aplicare o strategie UE pentru o guvernanță democratică a internetului în vederea prevenirii unei influențe abuzive asupra activităților ICANN și IANA din partea unor entități, companii sau state individuale prin asigurarea unei reprezentări adecvate a tuturor părților interesate în cadrul acestor organisme, evitând, totodată, facilitarea controlului sau a cenzurii de stat ori balcanizarea și fragmentarea internetului; |
| --- | --- |

105.

solicită Comisiei și SEAE să ia măsuri la nivel internațional, în special în colaborare cu ONU și, în cooperare cu parteneri interesați, să pună în aplicare o strategie UE pentru o guvernanță democratică a internetului în vederea prevenirii unei influențe abuzive asupra activităților ICANN și IANA din partea unor entități, companii sau state individuale prin asigurarea unei reprezentări adecvate a tuturor părților interesate în cadrul acestor organisme, evitând, totodată, facilitarea controlului sau a cenzurii de stat ori balcanizarea și fragmentarea internetului;

| 106. | solicită UE să își asume rolul de lider în remodelarea arhitecturii și guvernanței internetului, în vederea abordării riscurilor referitoare la fluxurile de date și la stocarea acestora, urmărind minimizarea datelor, o transparență sporită și mai puține depozite centralizate de date brute, precum și redirecționarea traficului de internet sau criptarea deplină end-to-end a întregului trafic de internet, astfel încât să se evite riscurile asociate în prezent cu rutarea traficului pe teritoriul țărilor care nu respectă standardele de bază privind drepturile fundamentale, protecția datelor și viața privată; |
| --- | --- |

106.

solicită UE să își asume rolul de lider în remodelarea arhitecturii și guvernanței internetului, în vederea abordării riscurilor referitoare la fluxurile de date și la stocarea acestora, urmărind minimizarea datelor, o transparență sporită și mai puține depozite centralizate de date brute, precum și redirecționarea traficului de internet sau criptarea deplină end-to-end a întregului trafic de internet, astfel încât să se evite riscurile asociate în prezent cu rutarea traficului pe teritoriul țărilor care nu respectă standardele de bază privind drepturile fundamentale, protecția datelor și viața privată;

| 107. | solicită promovarea:






  — | motoarelor de căutare și a rețelelor sociale din UE, ca pas important în direcția independenței informatice a UE; |
| --- | --- | --- |

107.

solicită promovarea:

—

motoarelor de căutare și a rețelelor sociale din UE, ca pas important în direcția independenței informatice a UE;

| — | furnizorilor europeni de servicii informatice; |
| --- | --- |

—

furnizorilor europeni de servicii informatice;

| — | criptării comunicațiilor, în general, inclusiv a comunicațiilor prin e-mail și prin SMS; |
| --- | --- |

—

criptării comunicațiilor, în general, inclusiv a comunicațiilor prin e-mail și prin SMS;

| — | elementelor europene esențiale din punct de vedere informatic, de exemplu, a soluțiilor pentru sistemele de operare bazate pe modelul client-server, a utilizării standardelor cu sursă deschisă, a dezvoltării de elemente europene pentru conectarea la rețea, cum ar fi routerele; |
| --- | --- |

—

elementelor europene esențiale din punct de vedere informatic, de exemplu, a soluțiilor pentru sistemele de operare bazate pe modelul client-server, a utilizării standardelor cu sursă deschisă, a dezvoltării de elemente europene pentru conectarea la rețea, cum ar fi routerele;

| 108. | invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru un sistem UE de rutare, incluzând procesarea registrului detaliat al comunicațiilor (CDR) la nivelul UE, sistem care va fi o substructură a internetului existent și nu va depăși granițele UE; observă faptul că toate datele privind rutarea și CDR ar trebui prelucrate în conformitate cu cadrele legislative ale UE; |
| --- | --- |

108.

invită Comisia să prezinte o propunere legislativă pentru un sistem UE de rutare, incluzând procesarea registrului detaliat al comunicațiilor (CDR) la nivelul UE, sistem care va fi o substructură a internetului existent și nu va depăși granițele UE; observă faptul că toate datele privind rutarea și CDR ar trebui prelucrate în conformitate cu cadrele legislative ale UE;

| 109. | invită statele membre ca, în cooperare cu ENISA, Centrul european de combatere a infracțiunilor informatice al Europol, centrele CERT și autoritățile naționale de protecție a datelor, precum și unitățile de combatere a infracțiunilor informatice, să dezvolte o cultură a securității și să lanseze o campanie de educare și de sensibilizare care să le dea cetățenilor posibilitatea să facă alegeri mai informate referitoare la datele personale pe care decid să le publice pe internet și la protejarea într-o mai mare măsură a acestora, inclusiv prin criptare și tehnologii de tip cloud computing sigure, utilizând la maximum platforma cu informații de interes public prevăzută de Directiva privind serviciile universale; |
| --- | --- |

109.

invită statele membre ca, în cooperare cu ENISA, Centrul european de combatere a infracțiunilor informatice al Europol, centrele CERT și autoritățile naționale de protecție a datelor, precum și unitățile de combatere a infracțiunilor informatice, să dezvolte o cultură a securității și să lanseze o campanie de educare și de sensibilizare care să le dea cetățenilor posibilitatea să facă alegeri mai informate referitoare la datele personale pe care decid să le publice pe internet și la protejarea într-o mai mare măsură a acestora, inclusiv prin criptare și tehnologii de tip cloud computing sigure, utilizând la maximum platforma cu informații de interes public prevăzută de Directiva privind serviciile universale;

| 110. | solicită Comisiei ca, până în decembrie 2014, să prezinte propuneri legislative de încurajare a producătorilor de programe și echipamente informatice să introducă în cadrul produselor lor mai multe elemente de securitate și de luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii, precum și caracteristici implicite, inclusiv prin aplicarea unor factori de descurajare a colectării în masă, abuzive și disproporționate a datelor cu caracter personal și prin introducerea responsabilității juridice a producătorilor cu privire la puncte slabe cunoscute, dar neremediate, produse defecte sau nesigure sau instalarea unor uși secrete (backdoors) care permit accesul neautorizat la date și prelucrarea neautorizată a acestora; în acest sens, invită Comisia să evalueze posibilitatea instituirii unui sistem de certificare sau de validare a echipamentelor informatice, inclusiv a unor proceduri de testare la nivelul UE pentru a asigura integritatea și securitatea produselor; |
| --- | --- |

110.

solicită Comisiei ca, până în decembrie 2014, să prezinte propuneri legislative de încurajare a producătorilor de programe și echipamente informatice să introducă în cadrul produselor lor mai multe elemente de securitate și de luare în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii, precum și caracteristici implicite, inclusiv prin aplicarea unor factori de descurajare a colectării în masă, abuzive și disproporționate a datelor cu caracter personal și prin introducerea responsabilității juridice a producătorilor cu privire la puncte slabe cunoscute, dar neremediate, produse defecte sau nesigure sau instalarea unor uși secrete (backdoors) care permit accesul neautorizat la date și prelucrarea neautorizată a acestora; în acest sens, invită Comisia să evalueze posibilitatea instituirii unui sistem de certificare sau de validare a echipamentelor informatice, inclusiv a unor proceduri de testare la nivelul UE pentru a asigura integritatea și securitatea produselor;

Reconstruirea încrederii

| 111. | consideră că, dincolo de necesitatea unei schimbări legislative, ancheta a arătat că SUA are nevoie să restaureze încrederea partenerilor săi din UE, întrucât activitățile serviciilor sale de informații sunt în primul rând în joc; |
| --- | --- |

111.

consideră că, dincolo de necesitatea unei schimbări legislative, ancheta a arătat că SUA are nevoie să restaureze încrederea partenerilor săi din UE, întrucât activitățile serviciilor sale de informații sunt în primul rând în joc;

| 112. | subliniază că această criza de încredere se referă la:






  — | spiritul de cooperare din cadrul UE, întrucât unele activități ale serviciilor de informații pot periclita atingerea obiectivelor Uniunii; |
| --- | --- | --- |

112.

subliniază că această criza de încredere se referă la:

—

spiritul de cooperare din cadrul UE, întrucât unele activități ale serviciilor de informații pot periclita atingerea obiectivelor Uniunii;

| — | cetățeni, care și-au dat seama că nu numai țările terțe sau companiile multinaționale, ci și propriul lor guvern pot să îi spioneze; |
| --- | --- |

—

cetățeni, care și-au dat seama că nu numai țările terțe sau companiile multinaționale, ci și propriul lor guvern pot să îi spioneze;

| — | respectarea drepturilor fundamentale, a democrației și a statului de drept, precum și credibilitatea unor garanții și a supravegherii democratice, judiciare și parlamentare într-o societate digitală; |
| --- | --- |

—

respectarea drepturilor fundamentale, a democrației și a statului de drept, precum și credibilitatea unor garanții și a supravegherii democratice, judiciare și parlamentare într-o societate digitală;

Între UE și SUA

| 113. | reamintește importantul parteneriat istoric și strategic dintre statele membre ale UE și SUA, bazat pe o credință comună în democrație, statul de drept și drepturile fundamentale; |
| --- | --- |

113.

reamintește importantul parteneriat istoric și strategic dintre statele membre ale UE și SUA, bazat pe o credință comună în democrație, statul de drept și drepturile fundamentale;

| 114. | consideră că supravegherea în masă a cetățenilor și spionarea liderilor politici de către SUA au produs daune majore la nivelul relațiilor dintre UE și SUA și au avut un impact negativ asupra încrederii în organizațiile SUA care acționează în UE; această situație este agravată și mai mult de lipsa unor căi de atac judiciare și administrative prevăzute de legislația SUA pentru cetățenii UE, îndeosebi în cazul activităților de supraveghere derulate în scopul colectării de date; |
| --- | --- |

114.

consideră că supravegherea în masă a cetățenilor și spionarea liderilor politici de către SUA au produs daune majore la nivelul relațiilor dintre UE și SUA și au avut un impact negativ asupra încrederii în organizațiile SUA care acționează în UE; această situație este agravată și mai mult de lipsa unor căi de atac judiciare și administrative prevăzute de legislația SUA pentru cetățenii UE, îndeosebi în cazul activităților de supraveghere derulate în scopul colectării de date;

| 115. | recunoaște faptul că, în contextul provocărilor mondiale cu care se confruntă UE și SUA, parteneriatul transatlantic trebuie să fie consolidat în continuare și că este esențială continuarea cooperării transatlantice în domeniul combaterii terorismului pe o nouă bază de încredere fundamentată pe respectul comun efectiv al statului de drept și respingerea tuturor practicilor arbitrare de supraveghere în masă; insistă, prin urmare, asupra faptului că trebuie luate măsuri clare de către SUA pentru restabilirea încrederii și accentuarea valorilor comune fundamentale pe care se bazează parteneriatul; |
| --- | --- |

115.

recunoaște faptul că, în contextul provocărilor mondiale cu care se confruntă UE și SUA, parteneriatul transatlantic trebuie să fie consolidat în continuare și că este esențială continuarea cooperării transatlantice în domeniul combaterii terorismului pe o nouă bază de încredere fundamentată pe respectul comun efectiv al statului de drept și respingerea tuturor practicilor arbitrare de supraveghere în masă; insistă, prin urmare, asupra faptului că trebuie luate măsuri clare de către SUA pentru restabilirea încrederii și accentuarea valorilor comune fundamentale pe care se bazează parteneriatul;

| 116. | este pregătit să se angajeze într-un dialog cu omologii săi din SUA astfel încât, în cadrul dezbaterii americane în curs de desfășurare de la nivel public și din cadrul Congresului cu privire la reformarea supravegherii și la revizuirea controlului serviciilor de informații, să se garanteze dreptul la viață privată și alte drepturi ale cetățenilor și rezidenților UE sau ale altor persoane protejate de legislația UE, precum și drepturi egale la informare și protecția confidențialității în fața tribunalelor americane, inclusiv accesul la justiție, prin, de exemplu, revizuirea Legii privind protecția vieții private (Privacy Act) și a Legii privind confidențialitatea comunicațiilor electronice (Electronic Communications Privacy Act) și ratificarea primului Protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), astfel încât să se evite perpetuarea actualei discriminări; |
| --- | --- |

116.

este pregătit să se angajeze într-un dialog cu omologii săi din SUA astfel încât, în cadrul dezbaterii americane în curs de desfășurare de la nivel public și din cadrul Congresului cu privire la reformarea supravegherii și la revizuirea controlului serviciilor de informații, să se garanteze dreptul la viață privată și alte drepturi ale cetățenilor și rezidenților UE sau ale altor persoane protejate de legislația UE, precum și drepturi egale la informare și protecția confidențialității în fața tribunalelor americane, inclusiv accesul la justiție, prin, de exemplu, revizuirea Legii privind protecția vieții private (Privacy Act) și a Legii privind confidențialitatea comunicațiilor electronice (Electronic Communications Privacy Act) și ratificarea primului Protocol opțional la Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), astfel încât să se evite perpetuarea actualei discriminări;

| 117. | insistă asupra demarării reformelor necesare și a instituirii unor garanții reale pentru cetățenii europeni cu scopul de a asigura că folosirea supravegherii și a prelucrării de date în scopuri de spionaj străin este proporțională, se limitează la condiții clar specificate și se bazează pe o suspiciune rezonabilă sau o cauză probabilă a unei activități teroriste; subliniază că acest obiectiv trebuie să facă obiectul unui control judiciar transparent; |
| --- | --- |

117.

insistă asupra demarării reformelor necesare și a instituirii unor garanții reale pentru cetățenii europeni cu scopul de a asigura că folosirea supravegherii și a prelucrării de date în scopuri de spionaj străin este proporțională, se limitează la condiții clar specificate și se bazează pe o suspiciune rezonabilă sau o cauză probabilă a unei activități teroriste; subliniază că acest obiectiv trebuie să facă obiectul unui control judiciar transparent;

| 118. | consideră că este nevoie de semnale politice clare de la partenerii noștri americani pentru a demonstra că SUA face diferența între aliați și adversari; |
| --- | --- |

118.

consideră că este nevoie de semnale politice clare de la partenerii noștri americani pentru a demonstra că SUA face diferența între aliați și adversari;

| 119. | îndeamnă Comisia Europeană și administrația SUA să abordeze, în contextul negocierilor în curs de desfășurare referitoare la acordul-cadru UE-SUA privind transferul de date în scopuri de aplicare a legii, drepturile la informare și la căi de atac judiciare ale cetățenilor UE și să încheie aceste negocieri, în conformitate cu angajamentul luat în cadrul reuniunii ministeriale în materie de justiție și afaceri interne dintre UE și SUA din 18 noiembrie 2013, înainte de vara anului 2014; |
| --- | --- |

119.

îndeamnă Comisia Europeană și administrația SUA să abordeze, în contextul negocierilor în curs de desfășurare referitoare la acordul-cadru UE-SUA privind transferul de date în scopuri de aplicare a legii, drepturile la informare și la căi de atac judiciare ale cetățenilor UE și să încheie aceste negocieri, în conformitate cu angajamentul luat în cadrul reuniunii ministeriale în materie de justiție și afaceri interne dintre UE și SUA din 18 noiembrie 2013, înainte de vara anului 2014;

| 120. | încurajează SUA să adere la Convenția Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (Convenția 108), având în vedere că a aderat la Convenția privind cibercriminalitatea din 2001, consolidând astfel baza juridică comună dintre aliații transatlantici; |
| --- | --- |

120.

încurajează SUA să adere la Convenția Consiliului Europei pentru protejarea persoanelor față de prelucrarea automatizată a datelor cu caracter personal (Convenția 108), având în vedere că a aderat la Convenția privind cibercriminalitatea din 2001, consolidând astfel baza juridică comună dintre aliații transatlantici;

| 121. | solicită instituțiilor UE să exploreze posibilitatea de a stabili cu SUA un cod de conduită care să garanteze că SUA nu desfășoară activități de informare împotriva instituțiilor și infrastructurilor UE; |
| --- | --- |

121.

solicită instituțiilor UE să exploreze posibilitatea de a stabili cu SUA un cod de conduită care să garanteze că SUA nu desfășoară activități de informare împotriva instituțiilor și infrastructurilor UE;

În cadrul Uniunii Europene

| 122. | consideră, de asemenea, că implicarea și activitățile statelor membre ale UE au condus la o pierdere a încrederii, inclusiv între statele membre și între cetățenii UE și autoritățile statelor lor membre; este de părere că încrederea pierdută nu se va putea restabili decât prin clarificarea deplină a scopurilor activităților de supraveghere și a mijloacelor de supraveghere, prin dezbaterea publică și, în cele din urmă, prin revizuirea legislației, inclusiv prin adoptarea de măsuri menite să pună capăt activităților de supraveghere în masă și să consolideze sistemul de control judiciar și parlamentar; reiterează faptul că, din cauza acestor activități de supraveghere în masă, este dificil să se dezvolte politici de securitate cuprinzătoare ale UE și subliniază faptul că principiul UE de cooperare sinceră solicită statelor membre să se abțină de la desfășurarea de activități de intelligence pe teritoriul altor state membre; |
| --- | --- |

122.

consideră, de asemenea, că implicarea și activitățile statelor membre ale UE au condus la o pierdere a încrederii, inclusiv între statele membre și între cetățenii UE și autoritățile statelor lor membre; este de părere că încrederea pierdută nu se va putea restabili decât prin clarificarea deplină a scopurilor activităților de supraveghere și a mijloacelor de supraveghere, prin dezbaterea publică și, în cele din urmă, prin revizuirea legislației, inclusiv prin adoptarea de măsuri menite să pună capăt activităților de supraveghere în masă și să consolideze sistemul de control judiciar și parlamentar; reiterează faptul că, din cauza acestor activități de supraveghere în masă, este dificil să se dezvolte politici de securitate cuprinzătoare ale UE și subliniază faptul că principiul UE de cooperare sinceră solicită statelor membre să se abțină de la desfășurarea de activități de intelligence pe teritoriul altor state membre;

| 123. | ia act de faptul că anumite state membre continuă discuțiile bilaterale cu autoritățile SUA pe tema acuzațiilor de spionaj și că unele state membre au încheiat (Regatul Unit) sau prevăd încheierea (Germania, Franța) așa-numitelor „acorduri anti-spionaj”; subliniază că aceste state membre trebuie să respecte pe deplin cadrul legislativ și interesele UE în ansamblul său; consideră că, dată fiind nevoia unei abordări europene pentru această problemă, acordurile bilaterale menționate sunt contraproductive și irelevante; solicită Consiliului să informeze Parlamentul cu privire la progresele statelor membre în legătură cu un acord reciproc anti-spionaj la nivelul UE; |
| --- | --- |

123.

ia act de faptul că anumite state membre continuă discuțiile bilaterale cu autoritățile SUA pe tema acuzațiilor de spionaj și că unele state membre au încheiat (Regatul Unit) sau prevăd încheierea (Germania, Franța) așa-numitelor „acorduri anti-spionaj”; subliniază că aceste state membre trebuie să respecte pe deplin cadrul legislativ și interesele UE în ansamblul său; consideră că, dată fiind nevoia unei abordări europene pentru această problemă, acordurile bilaterale menționate sunt contraproductive și irelevante; solicită Consiliului să informeze Parlamentul cu privire la progresele statelor membre în legătură cu un acord reciproc anti-spionaj la nivelul UE;

| 124. | consideră că astfel de acorduri nu ar trebui să încalce tratatele Uniunii, în special principiul cooperării sincere [în temeiul articolului 4 alineatul (3) din TUE] și nici să submineze politicile UE în general și, în special, cele referitoare la piața internă, concurență loială și dezvoltarea economică, industrială și socială; decide să reexamineze orice astfel de acorduri pentru a analiza compatibilitatea lor cu dreptul european și își rezervă dreptul de a invoca procedurile tratatului în cazul în care astfel de acorduri se dovedesc a fi contrare coeziunii Uniunii sau principiilor fundamentale care stau la baza ei; |
| --- | --- |

124.

consideră că astfel de acorduri nu ar trebui să încalce tratatele Uniunii, în special principiul cooperării sincere [în temeiul articolului 4 alineatul (3) din TUE] și nici să submineze politicile UE în general și, în special, cele referitoare la piața internă, concurență loială și dezvoltarea economică, industrială și socială; decide să reexamineze orice astfel de acorduri pentru a analiza compatibilitatea lor cu dreptul european și își rezervă dreptul de a invoca procedurile tratatului în cazul în care astfel de acorduri se dovedesc a fi contrare coeziunii Uniunii sau principiilor fundamentale care stau la baza ei;

| 125. | invită statele membre să depună toate eforturile posibile pentru a asigura o mai bună cooperare în vederea furnizării de garanții împotriva spionajului, în colaborare cu organismele și agențiile relevante ale UE, pentru protejarea cetățenilor și instituțiilor UE, a întreprinderilor europene, a industriei și a infrastructurii și rețelelor informatice ale UE, precum și a cercetării europene; consideră că implicarea activă a părților interesate ale UE constituie o condiție prealabilă pentru un schimb de informații eficace; subliniază că amenințările la adresa securității au un caracter internațional mai pronunțat, sunt mai difuze și mai complexe, motiv pentru care este nevoie de o cooperare sporită la nivel european; consideră că aceste evoluții ar trebui să se reflecte într-o mai mare măsură în tratate și, prin urmare, solicită revizuirea tratatelor în vederea consolidării noțiunii de cooperare sinceră între statele membre și Uniune în ceea ce privește obiectivul de a realiza o zonă de securitate și de a preveni spionajul reciproc între statele membre ale UE; |
| --- | --- |

125.

invită statele membre să depună toate eforturile posibile pentru a asigura o mai bună cooperare în vederea furnizării de garanții împotriva spionajului, în colaborare cu organismele și agențiile relevante ale UE, pentru protejarea cetățenilor și instituțiilor UE, a întreprinderilor europene, a industriei și a infrastructurii și rețelelor informatice ale UE, precum și a cercetării europene; consideră că implicarea activă a părților interesate ale UE constituie o condiție prealabilă pentru un schimb de informații eficace; subliniază că amenințările la adresa securității au un caracter internațional mai pronunțat, sunt mai difuze și mai complexe, motiv pentru care este nevoie de o cooperare sporită la nivel european; consideră că aceste evoluții ar trebui să se reflecte într-o mai mare măsură în tratate și, prin urmare, solicită revizuirea tratatelor în vederea consolidării noțiunii de cooperare sinceră între statele membre și Uniune în ceea ce privește obiectivul de a realiza o zonă de securitate și de a preveni spionajul reciproc între statele membre ale UE;

| 126. | consideră că structurile de comunicații securizate împotriva interceptărilor (e-mail și telecomunicații, inclusiv rețele fixe și telefoane mobile) și sălile de reuniune securizate împotriva interceptărilor în cadrul tuturor instituțiilor și delegațiilor UE relevante sunt absolut necesare; prin urmare, solicită crearea unui sistem de e-mail intern criptat al UE; |
| --- | --- |

126.

consideră că structurile de comunicații securizate împotriva interceptărilor (e-mail și telecomunicații, inclusiv rețele fixe și telefoane mobile) și sălile de reuniune securizate împotriva interceptărilor în cadrul tuturor instituțiilor și delegațiilor UE relevante sunt absolut necesare; prin urmare, solicită crearea unui sistem de e-mail intern criptat al UE;

| 127. | invită Consiliul și Comisia să își exprime fără întârziere acordul privind propunerea de Regulament al Parlamentului European privind modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, ECSC a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, adoptată de Parlament la 23 mai 2012 și prezentată în temeiul articolului 226 din TFUE; solicită revizuirea tratatului în vederea extinderii acestor competențe de anchetă pentru a include, fără restricții sau excepții, toate domeniile de competență sau activitate ale Uniunii, precum și posibilitatea de audiere sub jurământ; |
| --- | --- |

127.

invită Consiliul și Comisia să își exprime fără întârziere acordul privind propunerea de Regulament al Parlamentului European privind modalitățile detaliate de exercitare a dreptului de anchetă al Parlamentului European și de abrogare a Deciziei 95/167/CE, Euratom, ECSC a Parlamentului European, Consiliului și Comisiei, adoptată de Parlament la 23 mai 2012 și prezentată în temeiul articolului 226 din TFUE; solicită revizuirea tratatului în vederea extinderii acestor competențe de anchetă pentru a include, fără restricții sau excepții, toate domeniile de competență sau activitate ale Uniunii, precum și posibilitatea de audiere sub jurământ;

La nivel internațional

| 128. | solicită Comisiei să prezinte, până cel târziu în ianuarie 2015, o strategie a UE privind guvernanța democratică a internetului; |
| --- | --- |

128.

solicită Comisiei să prezinte, până cel târziu în ianuarie 2015, o strategie a UE privind guvernanța democratică a internetului;

| 129. | solicită statelor membre să răspundă invitației la cea de a 35-a Conferință internațională a comisarilor pentru protecția datelor și a vieții private „pentru a sprijini adoptarea unui protocol adițional la articolul 17 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), care ar trebui să se bazeze pe standardele elaborate și adoptate de Conferința internațională și pe dispozițiile din Comentariul general nr. 16 al Comitetului pentru Drepturile Omului anexat la convenție în vederea creării unor standarde aplicabile la nivel mondial în materie de protecție a datelor și a vieții private în conformitate cu statul de drept”; invită statele membre să includă în acest exercițiu o solicitare de înființare a unei agenții internaționale a ONU care să se ocupe, îndeosebi, de monitorizarea apariției de instrumente de supraveghere și de reglementarea și investigarea utilizării acestora; solicită Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă să adopte o poziție proactivă; |
| --- | --- |

129.

solicită statelor membre să răspundă invitației la cea de a 35-a Conferință internațională a comisarilor pentru protecția datelor și a vieții private „pentru a sprijini adoptarea unui protocol adițional la articolul 17 din Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP), care ar trebui să se bazeze pe standardele elaborate și adoptate de Conferința internațională și pe dispozițiile din Comentariul general nr. 16 al Comitetului pentru Drepturile Omului anexat la convenție în vederea creării unor standarde aplicabile la nivel mondial în materie de protecție a datelor și a vieții private în conformitate cu statul de drept”; invită statele membre să includă în acest exercițiu o solicitare de înființare a unei agenții internaționale a ONU care să se ocupe, îndeosebi, de monitorizarea apariției de instrumente de supraveghere și de reglementarea și investigarea utilizării acestora; solicită Înaltului Reprezentant/Vicepreședintelui Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă să adopte o poziție proactivă;

| 130. | invită statele membre să dezvolte o strategie coerentă și fermă în cadrul ONU, de sprijinire îndeosebi a rezoluției privind „dreptul la viață privată în era digitală”, inițiate de Brazilia și Germania, astfel cum a fost adoptată de Comisia a III-a a Adunării generale a ONU (Comitetul pentru Drepturile Omului) la 27 noiembrie 2013, precum și să adopte în continuare acțiuni pentru protejarea dreptului fundamental la viață privată și la protejarea datelor la nivel internațional, evitând totodată facilitarea controlului sau a cenzurii de stat ori fragmentarea internetului, printre care o inițiativă privind un tratat internațional de interzicere a activităților de supraveghere în masă, precum și înființarea unei agenții de control al acestuia; |
| --- | --- |

130.

invită statele membre să dezvolte o strategie coerentă și fermă în cadrul ONU, de sprijinire îndeosebi a rezoluției privind „dreptul la viață privată în era digitală”, inițiate de Brazilia și Germania, astfel cum a fost adoptată de Comisia a III-a a Adunării generale a ONU (Comitetul pentru Drepturile Omului) la 27 noiembrie 2013, precum și să adopte în continuare acțiuni pentru protejarea dreptului fundamental la viață privată și la protejarea datelor la nivel internațional, evitând totodată facilitarea controlului sau a cenzurii de stat ori fragmentarea internetului, printre care o inițiativă privind un tratat internațional de interzicere a activităților de supraveghere în masă, precum și înființarea unei agenții de control al acestuia;

Planul de priorități: Un habeas corpus digital european – protejarea drepturilor fundamentale în era digitală

| 131. | hotărăște să prezinte cetățenilor și instituțiilor UE, precum și statelor membre, recomandările enumerate anterior sub forma unui Plan de priorități pentru viitoarea legislatură; invită Comisia și celelalte instituții, organisme, oficii și agenții ale UE menționate în prezenta rezoluție, în conformitate cu articolul 265 din TFUE, să dea curs recomandărilor și solicitărilor din prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

131.

hotărăște să prezinte cetățenilor și instituțiilor UE, precum și statelor membre, recomandările enumerate anterior sub forma unui Plan de priorități pentru viitoarea legislatură; invită Comisia și celelalte instituții, organisme, oficii și agenții ale UE menționate în prezenta rezoluție, în conformitate cu articolul 265 din TFUE, să dea curs recomandărilor și solicitărilor din prezenta rezoluție;

| 132. | hotărăște să lanseze „Un habeas corpus digital european – protejarea drepturilor fundamentale în era digitală” care include următoarele opt acțiuni și a cărui punere în aplicare va asigura:






  — | Acțiunea 1: adoptarea pachetului de măsuri privind protecția datelor în 2014; |
| --- | --- | --- |

132.

hotărăște să lanseze „Un habeas corpus digital european – protejarea drepturilor fundamentale în era digitală” care include următoarele opt acțiuni și a cărui punere în aplicare va asigura:

—

Acțiunea 1: adoptarea pachetului de măsuri privind protecția datelor în 2014;

| — | Acțiunea 2: încheierea acordului-cadru între UE și SUA care să garanteze dreptul fundamental al cetățenilor la viață privată și la protecția datelor și să asigure căi de atac adecvate pentru cetățenii UE, inclusiv în cazuri de transfer de date din UE în SUA în scopuri de aplicare a legii; |
| --- | --- |

—

Acțiunea 2: încheierea acordului-cadru între UE și SUA care să garanteze dreptul fundamental al cetățenilor la viață privată și la protecția datelor și să asigure căi de atac adecvate pentru cetățenii UE, inclusiv în cazuri de transfer de date din UE în SUA în scopuri de aplicare a legii;

| — | Acțiunea 3: suspendarea „sferei de siguranță” până la finalizarea unei analize complete și remedierea actualelor lacune, asigurându-se că transferurile de date cu caracter personal în scopuri comerciale din Uniune în SUA pot fi efectuate doar în conformitate cu cele mai ridicate standarde ale UE; |
| --- | --- |

—

Acțiunea 3: suspendarea „sferei de siguranță” până la finalizarea unei analize complete și remedierea actualelor lacune, asigurându-se că transferurile de date cu caracter personal în scopuri comerciale din Uniune în SUA pot fi efectuate doar în conformitate cu cele mai ridicate standarde ale UE;

| — | Acțiunea 4: suspendarea acordului TFTP (Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste) până la (i) finalizarea negocierilor privind acordul-cadru; (ii) finalizarea unei investigații detaliate bazate pe o analiză a UE și abordarea adecvată a tuturor preocupărilor menționate de Parlament în Rezoluția sa din 23 octombrie 2013; |
| --- | --- |

—

Acțiunea 4: suspendarea acordului TFTP (Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste) până la (i) finalizarea negocierilor privind acordul-cadru; (ii) finalizarea unei investigații detaliate bazate pe o analiză a UE și abordarea adecvată a tuturor preocupărilor menționate de Parlament în Rezoluția sa din 23 octombrie 2013;

| — | Acțiunea 5: evaluarea oricărui acord, mecanism sau schimb cu țări terțe care implică date cu caracter personal, cu scopul de a se asigura că dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal nu este încălcat ca urmare a activităților de supraveghere, precum și luarea măsurilor de monitorizare necesare; |
| --- | --- |

—

Acțiunea 5: evaluarea oricărui acord, mecanism sau schimb cu țări terțe care implică date cu caracter personal, cu scopul de a se asigura că dreptul la viață privată și la protecția datelor cu caracter personal nu este încălcat ca urmare a activităților de supraveghere, precum și luarea măsurilor de monitorizare necesare;

| — | Acțiunea 6: protejarea statului de drept și a drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE (inclusiv împotriva amenințărilor la adresa libertății presei), a dreptului publicului de a primi informații imparțiale și a confidențialității profesionale (inclusiv în relația avocat-client), precum și asigurarea unei protecții sporite a denunțătorilor; |
| --- | --- |

—

Acțiunea 6: protejarea statului de drept și a drepturilor fundamentale ale cetățenilor UE (inclusiv împotriva amenințărilor la adresa libertății presei), a dreptului publicului de a primi informații imparțiale și a confidențialității profesionale (inclusiv în relația avocat-client), precum și asigurarea unei protecții sporite a denunțătorilor;

| — | Acțiunea 7: elaborarea unei strategii europene privind independența informatică sporită (un „Nou acord digital – New Deal”, inclusiv alocarea resurselor adecvate la nivel național și la nivelul UE) pentru dezvoltarea industriei informatice și pentru a permite întreprinderilor europene să exploateze avantajul concurențial al vieții private; |
| --- | --- |

—

Acțiunea 7: elaborarea unei strategii europene privind independența informatică sporită (un „Nou acord digital – New Deal”, inclusiv alocarea resurselor adecvate la nivel național și la nivelul UE) pentru dezvoltarea industriei informatice și pentru a permite întreprinderilor europene să exploateze avantajul concurențial al vieții private;

| — | Acțiunea 8: evoluția UE ca jucător de referință cu privire la guvernanța democratică și neutră a internetului; |
| --- | --- |

—

Acțiunea 8: evoluția UE ca jucător de referință cu privire la guvernanța democratică și neutră a internetului;

| 133. | invită instituțiile UE și statele membre să promoveze habeas corpusul digital european care protejează drepturile fundamentale în era digitală; își ia angajamentul de a acționa ca susținător al drepturilor cetățenilor UE, conform următorului calendar de monitorizare a punerii în aplicare:






  — | aprilie – martie 2015: un grup de monitorizare bazat pe o echipă de anchetă a comisiei LIBE responsabil de monitorizarea oricăror noi dezvăluiri referitoare la mandatul anchetei și controlul punerii în aplicare a acestei rezoluții; |
| --- | --- | --- |

133.

invită instituțiile UE și statele membre să promoveze habeas corpusul digital european care protejează drepturile fundamentale în era digitală; își ia angajamentul de a acționa ca susținător al drepturilor cetățenilor UE, conform următorului calendar de monitorizare a punerii în aplicare:

—

aprilie – martie 2015: un grup de monitorizare bazat pe o echipă de anchetă a comisiei LIBE responsabil de monitorizarea oricăror noi dezvăluiri referitoare la mandatul anchetei și controlul punerii în aplicare a acestei rezoluții;

| — | începând din iulie 2014: un mecanism de supraveghere durabil pentru transferurile de date și căile de atac din cadrul comisiei competente; |
| --- | --- |

—

începând din iulie 2014: un mecanism de supraveghere durabil pentru transferurile de date și căile de atac din cadrul comisiei competente;

| — | primăvara anului 2014: o solicitare formală adresată Consiliului European de a include „Habeas corpusul digital european – protejarea drepturilor fundamentale în era digitală” în orientările care urmează să fie adoptate în temeiul articolului 68 din TFUE; |
| --- | --- |

—

primăvara anului 2014: o solicitare formală adresată Consiliului European de a include „Habeas corpusul digital european – protejarea drepturilor fundamentale în era digitală” în orientările care urmează să fie adoptate în temeiul articolului 68 din TFUE;

| — | toamna anului 2014: un angajament că „Habeas corpusul digital european – protejarea drepturilor fundamentale în era digitală” alături de recomandările aferente vor servi ca un criteriu-cheie pentru aprobarea următoarei Comisii; |
| --- | --- |

—

toamna anului 2014: un angajament că „Habeas corpusul digital european – protejarea drepturilor fundamentale în era digitală” alături de recomandările aferente vor servi ca un criteriu-cheie pentru aprobarea următoarei Comisii;

| — | 2014: o conferință care să reunească experți europeni de nivel înalt în diferite domenii care concură la securitatea informatică (inclusiv matematică, criptografie și tehnologiile de consolidare a confidențialității) pentru a ajuta la stimularea unei strategii informatice a UE pentru următoarea legislatură; |
| --- | --- |

—

2014: o conferință care să reunească experți europeni de nivel înalt în diferite domenii care concură la securitatea informatică (inclusiv matematică, criptografie și tehnologiile de consolidare a confidențialității) pentru a ajuta la stimularea unei strategii informatice a UE pentru următoarea legislatură;

| — | 2014-2015: reunirea regulată unui grup pe tema încredere/date/drepturile cetățenilor între Parlamentul European și Congresul SUA, precum și cu alte parlamente implicate ale țărilor terțe, inclusiv Brazilia; |
| --- | --- |

—

2014-2015: reunirea regulată unui grup pe tema încredere/date/drepturile cetățenilor între Parlamentul European și Congresul SUA, precum și cu alte parlamente implicate ale țărilor terțe, inclusiv Brazilia;

| — | 2014-2015: o conferință cu organismele de supraveghere a serviciilor de informații ale parlamentelor naționale europene; |
| --- | --- |

—

2014-2015: o conferință cu organismele de supraveghere a serviciilor de informații ale parlamentelor naționale europene;

o

o o

| 134. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, autorităților naționale de protecție a datelor, AEPD, eu-LISA, ENISA, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Grupului de lucru „articolul 29”, Consiliului Europei, Congresului Statelor Unite ale Americii, administrației SUA, președintelui, guvernului și parlamentului Republice Federative a Braziliei și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite; |
| --- | --- |

134.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Comisiei, parlamentelor și guvernelor statelor membre, autorităților naționale de protecție a datelor, AEPD, eu-LISA, ENISA, Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, Grupului de lucru „articolul 29”, Consiliului Europei, Congresului Statelor Unite ale Americii, administrației SUA, președintelui, guvernului și parlamentului Republice Federative a Braziliei și Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite;

| 135. | încredințează Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne sarcina de a sesiza Parlamentul în plen cu privire la această chestiune la un an de la adoptarea prezentei rezoluții; consideră că este esențial să se evalueze măsura în care recomandările adoptate de Parlament au fost urmate și să se analizeze toate cazurile în care nu s-a dat curs acestor recomandări. |
| --- | --- |

135.

încredințează Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne sarcina de a sesiza Parlamentul în plen cu privire la această chestiune la un an de la adoptarea prezentei rezoluții; consideră că este esențial să se evalueze măsura în care recomandările adoptate de Parlament au fost urmate și să se analizeze toate cazurile în care nu s-a dat curs acestor recomandări.

---

(1)  http://www.un.org/en/documents/udhr/

(2)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G10/134/10/PDF/G1013410.pdf?OpenElement

(3)  http://www.ohchr.org/Documents/HRBodies/HRCouncil/RegularSession/Session23/ A.HRC.23.40_EN.pdf

(4)  http://www.venice.coe.int/webforms/documents/CDL-AD(2007)016.aspx

(5)  Federația Internațională a Ligilor pentru Drepturile Omului și Liga franceză pentru apărarea drepturilor omului și cetățeanului/X; Tribunal de Grande Instance din Paris.

(6)  Cauzele înaintate de Privacy International și Liberty către Tribunalul privind competențele de cercetare (Investigatory Powers Tribunal).

(7)  Cerere comună în temeiul articolului 34 în cauza Big Brother Watch, Open Rights Group, English PEN și Dr. Constanze Kurz (reclamanți)/Regatul Unit (pârât).

(8)  JO C 197, 12.7.2000, p. 1.

(9)  JO C 121, 24.4.2001, p. 152.

(10)  http://ec.europa.eu/justice/policies/privacy/docs/wpdocs/2000/wp32en.pdf

(11)  JO L 204, 4.8.2007, p. 18.

(12)  JO L 215, 11.8.2012, p. 5.

(13)  SEC(2013)0630, 27.11.2013.

(14)  Concluziile avocatului general Cruz Villalón din 12 decembrie 2013 în cauza C-293/12.

(15)  JO L 195, 27.7.2010, p. 3.

(16)  JO L 181, 19.7.2003, p. 34.

(17)  JO L 309, 29.11.1996, p. 1.

(18)  Documentul 16987/2013 al Consiliului.

(19)  JO C 72 E, 21.3.2002, p. 221.

(20)  JO C 16 E, 22.1.2004, p. 88.

(21)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0203.

(22)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0322.

(23)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0444.

(24)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0449.

(25)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0535.

(26)  JO C 353 E, 3.12.2013, p. 156.

(27)  Klayman și alții/Obama și alții, cauza civilă nr. 13-0851, 16 decembrie 2013.

(28)  ACLU/NSA nr. 06-CV-10204, 17 august 2006.

(29)  http://consortiumnews.com/2014/01/07/nsa-insiders-reveal-what-went-wrong

(30)  Hotărârea din 18 mai 1982, AM & S Europe Limited/Comisia Comunităților Europene, C-155/79.

(31)  A se vedea în special hotărârea din 19 noiembrie 1991, Francovich și alții/Italia, C-6/90 și C-9/90.

(32)  JO L 28, 30.1.2013, p. 12.

(33)  JO L 2, 4.1.2002, p. 13.

(34)  În scrisoare se afirmă că „guvernul SUA caută și obține informații financiare... [...](care) sunt colectate prin mijloace normative și de aplicare a legii, pe cale diplomatică și prin canale de informații, precum și prin schimburi cu partenerii străini” și că „guvernul SUA utilizează TFTP pentru a obține date SWIFT pe care nu le putem obține din alte surse”.

(35)  http://www.privacycommission.be/fr/news/les-instances-europ%C3%A9ennes-charg%C3%A9es-de-contr%C3%B4ler-le-respect-de-la-vie-priv%C3%A9e-examinent-la

(36)  JO L 181, 19.7.2003, p. 25.

(37)  COM(2012)0011, 25.1.2012.

(38)  COM(2012)0010, 25.1.2012.

(39)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/ec/139197.pdf

(40)  1 BvR 518/02 din 4 aprilie 2006.

(41)  Hotărârea în cauza C-300/11, ZZ/Secretary of State for the Home Department, 4 iunie 2013.

(42)  La „programul 9 ochi” participă SUA, Regatul Unit, Canada, Australia, Noua Zeelandă, Danemarca, Franța, Norvegia și Țările de Jos; la „programul 14 ochi” participă țările menționate și Germania, Belgia, Italia, Spania și Suedia.

(43)  The Global Principles on National Security and the Right to Information (Principiile globale privind securitatea națională și dreptul la informație), iunie 2013.

(44)  Poziția Parlamentului European din 25 februarie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare și formare în materie de aplicare a legii (Europol) (Texte adoptate, P7_TA(2014)0121).

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/136 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/136

---

P7_TA(2014)0231

Evaluarea justiției în domeniul justiției penale și al statului de drept

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la evaluarea justiției în ceea ce privește justiția penală și statul de drept (2014/2006(INI))

(2017/C 378/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2, 6 și 7 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolele 2, 6 și 7 din acesta,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 70 alineatul (85) și articolele 258, 259 și 260 din acesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 70 alineatul (85) și articolele 258, 259 și 260 din acesta,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 6 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 martie 2013 intitulată „Tabloul de bord al UE privind justiția. Un instrument pentru promovarea justiției eficace și a creșterii” (COM(2013)0160), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 martie 2013 intitulată „Tabloul de bord al UE privind justiția. Un instrument pentru promovarea justiției eficace și a creșterii” (COM(2013)0160),

| — | având în vedere scrisoarea din 6 martie 2013, adresată Președintelui Comisiei, dlui José Barroso, de către miniștrii de externe din Germania, Danemarca, Finlanda și Țările de Jos, prin care s-a solicitat instituirea unui mecanism vizând favorizarea respectării valorilor fundamentale în statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 6 martie 2013, adresată Președintelui Comisiei, dlui José Barroso, de către miniștrii de externe din Germania, Danemarca, Finlanda și Țările de Jos, prin care s-a solicitat instituirea unui mecanism vizând favorizarea respectării valorilor fundamentale în statele membre,

| — | având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia-cadru 2002/584/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind mandatul european de arestare și procedurile de predare între statele membre,

| — | având în vedere propunerea Comisiei referitoare la instituirea Parchetului European (COM(2013)0534), care abordează nevoia de a crea un spațiu UE al justiției penale, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei referitoare la instituirea Parchetului European (COM(2013)0534), care abordează nevoia de a crea un spațiu UE al justiției penale,

| — | având în vedere activitățile, rapoartele anuale și studiile Agenției pentru Drepturile Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere activitățile, rapoartele anuale și studiile Agenției pentru Drepturile Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere activitatea și rapoartele Comisiei europene pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția), în special Raportul acesteia privind statul de drept (CDL-AD (2011)003rev), Raportul acesteia privind independența sistemului judiciar – Partea I: Independența judecătorilor (CDL-AD (2010)004) și Raportul acesteia privind standardele europene referitoare la independența sistemului judiciar – Partea II: Ministerul Public (CDL-AD (2010)040), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea și rapoartele Comisiei europene pentru democrație prin drept (Comisia de la Veneția), în special Raportul acesteia privind statul de drept (CDL-AD (2011)003rev), Raportul acesteia privind independența sistemului judiciar – Partea I: Independența judecătorilor (CDL-AD (2010)004) și Raportul acesteia privind standardele europene referitoare la independența sistemului judiciar – Partea II: Ministerul Public (CDL-AD (2010)040),

| — | având în vedere Memorandul de înțelegere dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandul de înțelegere dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană,

| — | având în vedere statutul revizuit al Comisiei Europene pentru Democrație prin Drept, |
| --- | --- |

—

având în vedere statutul revizuit al Comisiei Europene pentru Democrație prin Drept,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2013 intitulată „Analiza anuală a creșterii 2014” (COM(2013)0800), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2013 intitulată „Analiza anuală a creșterii 2014” (COM(2013)0800),

| — | având în vedere activitatea și rapoartele Comisiei europene pentru eficiența justiției (CEPEJ), în special ultimul său raport de evaluare privind sistemele judiciare europene (2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere activitatea și rapoartele Comisiei europene pentru eficiența justiției (CEPEJ), în special ultimul său raport de evaluare privind sistemele judiciare europene (2012),

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la situația, standardele și practicile legate de drepturile fundamentale din Uniunea Europeană, precum și toate rezoluțiile pertinente din domeniul statului de drept și al justiției, inclusiv cele referitoare la corupție și la mandatul de arestare european (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la situația, standardele și practicile legate de drepturile fundamentale din Uniunea Europeană, precum și toate rezoluțiile pertinente din domeniul statului de drept și al justiției, inclusiv cele referitoare la corupție și la mandatul de arestare european (1),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0122/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0122/2014),

| A. | întrucât, în domeniul justiției penale, evaluarea mărește încrederea reciprocă, iar încrederea reciprocă este cheia unei implementări eficiente a instrumentelor de recunoaștere reciprocă întrucât, în cadrul Programului de la Stockholm, evaluarea figurează ca unul dintre instrumentele principale de integrare în spațiul de libertate, securitate și justiție; |
| --- | --- |

A.

întrucât, în domeniul justiției penale, evaluarea mărește încrederea reciprocă, iar încrederea reciprocă este cheia unei implementări eficiente a instrumentelor de recunoaștere reciprocă întrucât, în cadrul Programului de la Stockholm, evaluarea figurează ca unul dintre instrumentele principale de integrare în spațiul de libertate, securitate și justiție;

| B. | întrucât tratatele oferă baza necesară pentru evaluarea politicilor în spațiul de libertate, securitate și justiție, precum și pentru respectarea valorilor fundamentale ale uniunii, inclusiv statul de drept; întrucât calitatea, independența și eficiența sistemelor judiciare sunt și priorități menționate în cadrul Semestrului european, noul ciclu anual UE de coordonare a politicii economice; |
| --- | --- |

B.

întrucât tratatele oferă baza necesară pentru evaluarea politicilor în spațiul de libertate, securitate și justiție, precum și pentru respectarea valorilor fundamentale ale uniunii, inclusiv statul de drept; întrucât calitatea, independența și eficiența sistemelor judiciare sunt și priorități menționate în cadrul Semestrului european, noul ciclu anual UE de coordonare a politicii economice;

| C. | întrucât Tabloul de bord privind justiția este tratat actualmente în contextul Semestrului economic european, accentuând astfel în mod excesiv valoarea economică a justiției; întrucât justiția este o valoare în sine și ar trebui să fie accesibilă tuturor, indiferent de interesele economice; |
| --- | --- |

C.

întrucât Tabloul de bord privind justiția este tratat actualmente în contextul Semestrului economic european, accentuând astfel în mod excesiv valoarea economică a justiției; întrucât justiția este o valoare în sine și ar trebui să fie accesibilă tuturor, indiferent de interesele economice;

| D. | întrucât este necesară o cooperare în rândul autorităților naționale și o înțelegere comună a legislației UE în domeniul dreptului penal; |
| --- | --- |

D.

întrucât este necesară o cooperare în rândul autorităților naționale și o înțelegere comună a legislației UE în domeniul dreptului penal;

| E. | întrucât Tabloul de bord privind justiția pe 2013 acoperă exclusiv justiția în materie civilă, comercială și administrativă, însă ar trebui să includă și justiția penală, deoarece funcționarea și integritatea justiției penale au repercusiuni importante și în privința drepturilor fundamentale fiind, de asemenea, strâns legate de statul de drept; |
| --- | --- |

E.

întrucât Tabloul de bord privind justiția pe 2013 acoperă exclusiv justiția în materie civilă, comercială și administrativă, însă ar trebui să includă și justiția penală, deoarece funcționarea și integritatea justiției penale au repercusiuni importante și în privința drepturilor fundamentale fiind, de asemenea, strâns legate de statul de drept;

| F. | întrucât raportul anual pe 2012 al Agenției Uniunii Europene pentru Drepturi Fundamentale, în capitolul dedicat „accesului la o justiție eficientă și independentă”, exprimă îngrijorări cu privire la situația statului de drept și, în special, cu independența judiciară, în anumite state membre și, în legătură cu aceasta, cu privire la dreptul fundamental de acces la justiție, care a fost grav afectat de criza financiară; |
| --- | --- |

F.

întrucât raportul anual pe 2012 al Agenției Uniunii Europene pentru Drepturi Fundamentale, în capitolul dedicat „accesului la o justiție eficientă și independentă”, exprimă îngrijorări cu privire la situația statului de drept și, în special, cu independența judiciară, în anumite state membre și, în legătură cu aceasta, cu privire la dreptul fundamental de acces la justiție, care a fost grav afectat de criza financiară;

| G. | întrucât durata excesivă a procedurilor judiciare este în continuare motivul principal al Curții Europene a Drepturilor Omului pentru a condamna statele membre ale UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât durata excesivă a procedurilor judiciare este în continuare motivul principal al Curții Europene a Drepturilor Omului pentru a condamna statele membre ale UE;

| H. | întrucât, de la crearea sa, în 2002, Comisia europeană pentru eficacitatea justiției (CEPEJ) a acumulat o experiență deosebit de valoroasă în ceea ce privește analiza diferitelor sisteme judiciare naționale și a furnizat o bază de cunoștințe fără precedent, cu o reală valoare adăugată, ajutând statele membre să îmbunătățească evaluarea și funcționarea sistemelor lor judiciare; întrucât schema sa de evaluare, aflată în prezent în cea de a cincea etapă, acoperă toate domeniile justiției și include diferite categorii pentru analiză, cum sunt datele demografice și economice, procesele echitabile, accesul la justiție și carierele judecătorilor, procurorilor și avocaților etc.; |
| --- | --- |

H.

întrucât, de la crearea sa, în 2002, Comisia europeană pentru eficacitatea justiției (CEPEJ) a acumulat o experiență deosebit de valoroasă în ceea ce privește analiza diferitelor sisteme judiciare naționale și a furnizat o bază de cunoștințe fără precedent, cu o reală valoare adăugată, ajutând statele membre să îmbunătățească evaluarea și funcționarea sistemelor lor judiciare; întrucât schema sa de evaluare, aflată în prezent în cea de a cincea etapă, acoperă toate domeniile justiției și include diferite categorii pentru analiză, cum sunt datele demografice și economice, procesele echitabile, accesul la justiție și carierele judecătorilor, procurorilor și avocaților etc.;

| I. | întrucât Comisia de la Veneția, în cel mai recent raport al său privind statul de drept, a enumerat șase elemente în privința cărora s-a ajuns la un consens și care constituie pilonii de bază ai statului de drept: legalitatea, inclusiv un proces transparent, responsabil și democratic de punere în aplicare a legii, securitatea juridică, interzicerea arbitrarului, accesul la justiție în fața unor instanțe independente și imparțiale, inclusiv revizuirea judiciară a actelor administrative, respectarea drepturilor omului și nediscriminarea și egalitatea în fața legii; |
| --- | --- |

I.

întrucât Comisia de la Veneția, în cel mai recent raport al său privind statul de drept, a enumerat șase elemente în privința cărora s-a ajuns la un consens și care constituie pilonii de bază ai statului de drept: legalitatea, inclusiv un proces transparent, responsabil și democratic de punere în aplicare a legii, securitatea juridică, interzicerea arbitrarului, accesul la justiție în fața unor instanțe independente și imparțiale, inclusiv revizuirea judiciară a actelor administrative, respectarea drepturilor omului și nediscriminarea și egalitatea în fața legii;

| J. | întrucât activitatea instituțiilor UE ar trebui să se bazeze pe cooperare și interacțiune strânsă și să fructifice bunele practici și experiența acumulată de alte organisme internaționale, inclusiv de organismele specializate ale Consiliului Europei, astfel încât să se evite dublarea activităților și să se asigure o utilizare eficientă a resurselor; |
| --- | --- |

J.

întrucât activitatea instituțiilor UE ar trebui să se bazeze pe cooperare și interacțiune strânsă și să fructifice bunele practici și experiența acumulată de alte organisme internaționale, inclusiv de organismele specializate ale Consiliului Europei, astfel încât să se evite dublarea activităților și să se asigure o utilizare eficientă a resurselor;

| K. | întrucât Consiliul Europei și Uniunea Europeană și-au reafirmat angajamentul de a-și întări cooperarea în domeniile de interes comun, în special promovarea și protejarea democrației pluraliste și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și a statului de drept, de a utiliza pe deplin organismele specializate, cum este Comisia de la Veneția, și de a dezvolta forme adecvate de cooperare ca răspuns la noile provocări; |
| --- | --- |

K.

întrucât Consiliul Europei și Uniunea Europeană și-au reafirmat angajamentul de a-și întări cooperarea în domeniile de interes comun, în special promovarea și protejarea democrației pluraliste și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și a statului de drept, de a utiliza pe deplin organismele specializate, cum este Comisia de la Veneția, și de a dezvolta forme adecvate de cooperare ca răspuns la noile provocări;

| L. | întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat consolidarea mecanismelor existente pentru a garanta respectarea, protejarea și promovarea valorilor Uniunii, stabilite la articolul 2 din TUE, și soluționarea situațiilor de criză din Uniune și statele membre într-un mod rapid și eficient; întrucât în cadrul Parlamentului, Consiliului și Comisiei este în curs de desfășurare o dezbatere privind crearea unui „nou mecanism”; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat consolidarea mecanismelor existente pentru a garanta respectarea, protejarea și promovarea valorilor Uniunii, stabilite la articolul 2 din TUE, și soluționarea situațiilor de criză din Uniune și statele membre într-un mod rapid și eficient; întrucât în cadrul Parlamentului, Consiliului și Comisiei este în curs de desfășurare o dezbatere privind crearea unui „nou mecanism”;

| M. | întrucât independența sistemului judiciar, precum și aceea a judecătorilor și a procurorilor din statele membre trebuie să fie protejată de orice interferență politică; |
| --- | --- |

M.

întrucât independența sistemului judiciar, precum și aceea a judecătorilor și a procurorilor din statele membre trebuie să fie protejată de orice interferență politică;

| N. | întrucât orice decizie în materie ar trebui să garanteze, în cel mai scurt timp, aplicarea corectă a articolului 2 din TUE și să asigure că toate deciziile luate se bazează pe criterii și evaluări obiective, pentru a răspunde criticilor privind standardele duble, diferențele de tratament și părtinire politică; |
| --- | --- |

N.

întrucât orice decizie în materie ar trebui să garanteze, în cel mai scurt timp, aplicarea corectă a articolului 2 din TUE și să asigure că toate deciziile luate se bazează pe criterii și evaluări obiective, pentru a răspunde criticilor privind standardele duble, diferențele de tratament și părtinire politică;

| O. | întrucât aplicarea instrumentelor Uniunii din domeniul justiției penale, incluzând, în acest sens, respectarea drepturilor fundamentale, precum și dezvoltarea unui spațiu de justiție penală, depinde de funcționarea efectivă a sistemelor de justiție penală naționale; |
| --- | --- |

O.

întrucât aplicarea instrumentelor Uniunii din domeniul justiției penale, incluzând, în acest sens, respectarea drepturilor fundamentale, precum și dezvoltarea unui spațiu de justiție penală, depinde de funcționarea efectivă a sistemelor de justiție penală naționale;

| P. | întrucât este necesară o administrare coerentă și cuprinzătoare a justiției, deoarece diferențele dintre sistemele penale ale statelor membre nu trebuie exploatate de infractorii care trec frontierele; |
| --- | --- |

P.

întrucât este necesară o administrare coerentă și cuprinzătoare a justiției, deoarece diferențele dintre sistemele penale ale statelor membre nu trebuie exploatate de infractorii care trec frontierele;

Întocmirea Tabloului de bord privind justiția în materie de justiție penală

| 1. | salută Tabloul de bord al UE privind justiția, întocmit de Comisie; regretă însă faptul că acesta se concentrează numai asupra justiției în materie civilă, comercială și administrativă; |
| --- | --- |

1.

salută Tabloul de bord al UE privind justiția, întocmit de Comisie; regretă însă faptul că acesta se concentrează numai asupra justiției în materie civilă, comercială și administrativă;

| 2. | subliniază că instituirea unui Tabel de bord în materie penală va reprezenta o contribuție fundamentală la crearea unei înțelegeri comune a legislației UE din domeniul dreptului penal în rândul judecătorilor și procurorilor, întărind astfel încrederea reciprocă; |
| --- | --- |

2.

subliniază că instituirea unui Tabel de bord în materie penală va reprezenta o contribuție fundamentală la crearea unei înțelegeri comune a legislației UE din domeniul dreptului penal în rândul judecătorilor și procurorilor, întărind astfel încrederea reciprocă;

| 3. | solicită, în consecință, Comisiei să extindă treptat sfera de acoperire a tabloului de bord, astfel încât să devină un tablou de bord separat, acoperind justiția, care să evalueze, prin utilizarea unor indicatori obiectivi, cum sunt independența, eficiența și integritatea magistraților, cariera judecătorilor și respectarea drepturilor procedurale; solicită Comisiei să implice toți actorii pertinenți și să fructifice experiența acestora și lecțiile învățate, precum și activitatea desfășurată deja de organismele Consiliului Europei cu privire la evaluarea statului de drept și a sistemelor judiciare, precum și de Agenția Uniunii Europene pentru Drepturi Fundamentale; |
| --- | --- |

3.

solicită, în consecință, Comisiei să extindă treptat sfera de acoperire a tabloului de bord, astfel încât să devină un tablou de bord separat, acoperind justiția, care să evalueze, prin utilizarea unor indicatori obiectivi, cum sunt independența, eficiența și integritatea magistraților, cariera judecătorilor și respectarea drepturilor procedurale; solicită Comisiei să implice toți actorii pertinenți și să fructifice experiența acestora și lecțiile învățate, precum și activitatea desfășurată deja de organismele Consiliului Europei cu privire la evaluarea statului de drept și a sistemelor judiciare, precum și de Agenția Uniunii Europene pentru Drepturi Fundamentale;

Rolul parlamentelor naționale și al Parlamentului European;

| 4. | solicită Comisiei și Consiliului să asigure deplina implicare a Parlamentului European și a parlamentelor naționale în cadrul procesului, conform prevederilor din tratate, și prezentarea cu regularitate către acestea a rezultatelor evaluărilor; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei și Consiliului să asigure deplina implicare a Parlamentului European și a parlamentelor naționale în cadrul procesului, conform prevederilor din tratate, și prezentarea cu regularitate către acestea a rezultatelor evaluărilor;

Participarea statelor membre

| 5. | regretă lipsa de date disponibile din sistemele naționale de justiție și, prin urmare, solicită statelor membre să coopereze pe deplin cu instituțiile UE și ale Consiliului Europei și să colecteze și să furnizeze în mod regulat date imparțiale, fiabile, obiective și comparative privind sistemele lor de justiție; |
| --- | --- |

5.

regretă lipsa de date disponibile din sistemele naționale de justiție și, prin urmare, solicită statelor membre să coopereze pe deplin cu instituțiile UE și ale Consiliului Europei și să colecteze și să furnizeze în mod regulat date imparțiale, fiabile, obiective și comparative privind sistemele lor de justiție;

Statul de drept și drepturile fundamentale

| 6. | Solicită Comisiei să răspundă cererilor repetate ale Parlamentului și să propună:






  — | un mecanism eficace de evaluare regulată a conformării statelor membre la valorile fundamentale ale UE, astfel cum sunt stabilite la articolul 2 din TUE, oferind o bază pentru un instrument de avertizare timpurie și |
| --- | --- | --- |

6.

Solicită Comisiei să răspundă cererilor repetate ale Parlamentului și să propună:

—

un mecanism eficace de evaluare regulată a conformării statelor membre la valorile fundamentale ale UE, astfel cum sunt stabilite la articolul 2 din TUE, oferind o bază pentru un instrument de avertizare timpurie și

| — | un mecanism pentru situații de criză cu forme adecvate de intervenție, proceduri mai eficace de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și posibilitatea sancționării în caz de încălcare sistematică a principiilor democrației și statului de drept și în cazul în care într-un stat membru nu funcționează echilibrele și controalele corespunzătoare; |
| --- | --- |

—

un mecanism pentru situații de criză cu forme adecvate de intervenție, proceduri mai eficace de constatare a neîndeplinirii obligațiilor și posibilitatea sancționării în caz de încălcare sistematică a principiilor democrației și statului de drept și în cazul în care într-un stat membru nu funcționează echilibrele și controalele corespunzătoare;

| 7. | reiterează faptul că orice astfel de mecanism trebuie să fie aplicat tuturor statelor membre, în condiții de transparență, uniformitate și egalitate, și trebuie să completeze munca celorlalte instituții internaționale, cum sunt Consiliul Europei și, în special Comisia de la Veneția a acestuia; solicită ca Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să aibă un rol în cadrul evaluării; |
| --- | --- |

7.

reiterează faptul că orice astfel de mecanism trebuie să fie aplicat tuturor statelor membre, în condiții de transparență, uniformitate și egalitate, și trebuie să completeze munca celorlalte instituții internaționale, cum sunt Consiliul Europei și, în special Comisia de la Veneția a acestuia; solicită ca Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să aibă un rol în cadrul evaluării;

| 8. | solicită o cooperare sporită între Parlamentul European și Comisia de la Veneția, invită Parlamentul și Consiliul Europei să elaboreze un mecanism adecvat pentru depunerea solicitărilor de aviz pe teme care prezintă un interes deosebit pentru Comisia de la Veneția și să asigure participarea Parlamentului în calitate de observator la lucrările Comisiei de la Veneția; |
| --- | --- |

8.

solicită o cooperare sporită între Parlamentul European și Comisia de la Veneția, invită Parlamentul și Consiliul Europei să elaboreze un mecanism adecvat pentru depunerea solicitărilor de aviz pe teme care prezintă un interes deosebit pentru Comisia de la Veneția și să asigure participarea Parlamentului în calitate de observator la lucrările Comisiei de la Veneția;

| 9. | consideră că se impune consolidarea cooperării dintre comisiile competente ale Parlamentului și Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, în conformitate cu articolul 199, îndeosebi sub forma unor reuniuni regulate și ad hoc, precum și desemnarea unor puncte focale de ambele părți, prelungirea unei invitații deschise adresate reprezentanților Consiliului Europei (Comisiile PACE de resort, Comisia de la Veneția, CEPEJ, Comisarul pentru drepturile omului) de a asista la reuniunile pertinente ale comisiilor PE; |
| --- | --- |

9.

consideră că se impune consolidarea cooperării dintre comisiile competente ale Parlamentului și Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei, în conformitate cu articolul 199, îndeosebi sub forma unor reuniuni regulate și ad hoc, precum și desemnarea unor puncte focale de ambele părți, prelungirea unei invitații deschise adresate reprezentanților Consiliului Europei (Comisiile PACE de resort, Comisia de la Veneția, CEPEJ, Comisarul pentru drepturile omului) de a asista la reuniunile pertinente ale comisiilor PE;

| 10. | solicită o actualizare a Acordului din 2007 privind consolidarea cooperării dintre Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei și Parlamentul European, pentru a se ține în mai mare măsură seama de evoluțiile survenite de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; solicită Conferinței președinților ca, pe baza articolului 199 din Regulamentul de procedură al Parlamentului, să invite PACE să inițieze discuții cu privire la includerea în acest cadru general a unor măsuri concrete de cooperare între organismele respective; |
| --- | --- |

10.

solicită o actualizare a Acordului din 2007 privind consolidarea cooperării dintre Adunarea Parlamentară a Consiliului Europei și Parlamentul European, pentru a se ține în mai mare măsură seama de evoluțiile survenite de la intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona; solicită Conferinței președinților ca, pe baza articolului 199 din Regulamentul de procedură al Parlamentului, să invite PACE să inițieze discuții cu privire la includerea în acest cadru general a unor măsuri concrete de cooperare între organismele respective;

| 11. | ia act de faptul că și memorandumul de înțelege dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană trebuie supus unor evaluări regulate; |
| --- | --- |

11.

ia act de faptul că și memorandumul de înțelege dintre Consiliul Europei și Uniunea Europeană trebuie supus unor evaluări regulate;

| 12. | solicită Consiliului și statelor membre să își asume integral responsabilitățile în ceea ce privește drepturile fundamentale, astfel cum sunt consacrate în cartă și la articolele pertinente din tratate, în special la articolele 2, 6 și 7 din TUE; consideră că aceasta este o condiție preliminară pentru ca UE să soluționeze situațiile în care statele membre încalcă principiile democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

12.

solicită Consiliului și statelor membre să își asume integral responsabilitățile în ceea ce privește drepturile fundamentale, astfel cum sunt consacrate în cartă și la articolele pertinente din tratate, în special la articolele 2, 6 și 7 din TUE; consideră că aceasta este o condiție preliminară pentru ca UE să soluționeze situațiile în care statele membre încalcă principiile democrației, statului de drept și drepturilor fundamentale;

| 13. | subliniază faptul că Comisia este împuternicită să aducă în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene statele membre care nu îndeplinesc o obligație în temeiul tratatelor; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că Comisia este împuternicită să aducă în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene statele membre care nu îndeplinesc o obligație în temeiul tratatelor;

o

o o

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0500, P7_TA(2013)0315, P7_TA(2011)0388; P7_TA(2013)0444; P7_TA(2014)0173 și P7_TA(2014)0174.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/140 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/140

---

P7_TA(2014)0232

Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Pregătirea pentru convergența deplină a lumii audiovizuale (2013/2180(INI))

(2017/C 378/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 167 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2010/13/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 10 martie 2010 privind coordonarea anumitor dispoziții stabilite prin acte cu putere de lege sau acte administrative în cadrul statelor membre cu privire la furnizarea de servicii mass-media audiovizuale (Directiva serviciilor mass-media audiovizuale) (1),

| — | având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (Directiva privind comerțul electronic) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (Directiva privind comerțul electronic) (2),

| — | având în vedere Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (3), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directivă-cadru) (3), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (4),

| — | având în vedere Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/19/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind accesul la rețelele de comunicații electronice și la infrastructura asociată, precum și interconectarea acestora (Directiva privind accesul) (5),

| — | având în vedere Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (6), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2002/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind autorizarea rețelelor și serviciilor de comunicații electronice (Directiva privind autorizarea) (6), astfel cum a fost modificată prin Directiva 2009/140/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 (7),

| — | având în vedere Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 1999/5/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 1999 privind echipamentele hertziene și echipamentele terminale de telecomunicații și recunoașterea reciprocă a conformității acestora (8),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 11 iulie 2012 de directivă privind gestionarea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe și acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturile asupra operelor muzicale pentru utilizări online pe piața internă, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 11 iulie 2012 de directivă privind gestionarea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe și acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturile asupra operelor muzicale pentru utilizări online pe piața internă,

| — | având în vedere Directiva 2001/29/CE privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (Directiva privind dreptul de autor) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2001/29/CE privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (Directiva privind dreptul de autor) (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 privind contractele ODM (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 privind contractele ODM (10),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0057/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0057/2014),

| A. | întrucât convergența audiovizuală înseamnă integrarea serviciilor mass-media audiovizuale care au fost anterior furnizate în mare măsură separat, precum și interconectarea de-a lungul lanțului de valori sau gruparea diferitelor servicii audiovizuale; |
| --- | --- |

A.

întrucât convergența audiovizuală înseamnă integrarea serviciilor mass-media audiovizuale care au fost anterior furnizate în mare măsură separat, precum și interconectarea de-a lungul lanțului de valori sau gruparea diferitelor servicii audiovizuale;

| B. | întrucât convergența înseamnă inovație și întrucât aceasta implică noi forme de colaborare între întreprinderi și industrii, pentru ca utilizatorul să poată beneficia de conținuturile audiovizuale și serviciile electronice peste tot, în orice moment și prin același dispozitiv; |
| --- | --- |

B.

întrucât convergența înseamnă inovație și întrucât aceasta implică noi forme de colaborare între întreprinderi și industrii, pentru ca utilizatorul să poată beneficia de conținuturile audiovizuale și serviciile electronice peste tot, în orice moment și prin același dispozitiv;

| C. | întrucât convergența are efecte asupra industriei audiovizuale la nivel orizontal (convergența sectorială), vertical (convergența lanțului de valori) și funcțional (convergența aplicațiilor/serviciilor); |
| --- | --- |

C.

întrucât convergența are efecte asupra industriei audiovizuale la nivel orizontal (convergența sectorială), vertical (convergența lanțului de valori) și funcțional (convergența aplicațiilor/serviciilor);

| D. | întrucât în ceea ce privește convergența tehnică există o intersectare a problemelor legate de legislația privind mass-media și politicile de rețea; |
| --- | --- |

D.

întrucât în ceea ce privește convergența tehnică există o intersectare a problemelor legate de legislația privind mass-media și politicile de rețea;

| E. | întrucât accesul la conținuturile audiovizuale și detectabilitatea acestora constituie factori cheie într-o lume din ce în ce mai convergentă; întrucât politica nu ar trebui să stea în calea unui sistem autonom de definire a conținuturilor care îndeplinește standardele minime de calitate, și întrucât neutralitatea rețelei devine din ce în ce mai stringentă în ceea ce privește conexiunile prin cablu și cele mobile; |
| --- | --- |

E.

întrucât accesul la conținuturile audiovizuale și detectabilitatea acestora constituie factori cheie într-o lume din ce în ce mai convergentă; întrucât politica nu ar trebui să stea în calea unui sistem autonom de definire a conținuturilor care îndeplinește standardele minime de calitate, și întrucât neutralitatea rețelei devine din ce în ce mai stringentă în ceea ce privește conexiunile prin cablu și cele mobile;

| F. | întrucât convergența tehnică a mass-media a devenit realitate, în special în ceea ce privește sistemul de radiodifuziune, presa și internetul, și întrucât politica europeană din domeniul mass-media, al culturii și al rețelelor trebuie să adapteze cadrul de reglementare la noile realități, asigurându-se faptul că se poate elabora și aplica un nivel de reglementare uniform și în ceea ce privește noii participanți la piață din UE și din state terțe, |
| --- | --- |

F.

întrucât convergența tehnică a mass-media a devenit realitate, în special în ceea ce privește sistemul de radiodifuziune, presa și internetul, și întrucât politica europeană din domeniul mass-media, al culturii și al rețelelor trebuie să adapteze cadrul de reglementare la noile realități, asigurându-se faptul că se poate elabora și aplica un nivel de reglementare uniform și în ceea ce privește noii participanți la piață din UE și din state terțe,

| G. | întrucât, în ciuda progresului convergenței tehnice, experiența legată de utilizarea dispozitivelor conectate, precum și de așteptările și profilul utilizatorilor sunt încă limitate; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în ciuda progresului convergenței tehnice, experiența legată de utilizarea dispozitivelor conectate, precum și de așteptările și profilul utilizatorilor sunt încă limitate;

| H. | întrucât doar digitalizarea și convergența tehnică au o valoare scăzută pentru cetățeni și întrucât sprijinirea investițiilor constante în conținut european original rămâne o prioritate esențială într-o lume a convergenței mass-media; |
| --- | --- |

H.

întrucât doar digitalizarea și convergența tehnică au o valoare scăzută pentru cetățeni și întrucât sprijinirea investițiilor constante în conținut european original rămâne o prioritate esențială într-o lume a convergenței mass-media;

| I. | întrucât creșterea convergenței impune o nouă înțelegere a interacțiunii dintre mass-media audiovizuală, serviciile electronice și aplicații; |
| --- | --- |

I.

întrucât creșterea convergenței impune o nouă înțelegere a interacțiunii dintre mass-media audiovizuală, serviciile electronice și aplicații;

| J. | întrucât termenul „content gateway” („convertor de conținut”) descrie o entitate care acționează ca intermediar între furnizorii de conținut audiovizual și utilizatorii finali și care, în general, alătură, selectează și organizează o serie de furnizori de conținut și oferă o interfață prin care utilizatorii pot descoperi și accesa acel conținut; întrucât aceștia pot include platforme TV (cum ar fi satelit, cablu și IPTV) și dispozitive (televizoare conectate și console de jocuri) sau servicii OTT; |
| --- | --- |

J.

întrucât termenul „content gateway” („convertor de conținut”) descrie o entitate care acționează ca intermediar între furnizorii de conținut audiovizual și utilizatorii finali și care, în general, alătură, selectează și organizează o serie de furnizori de conținut și oferă o interfață prin care utilizatorii pot descoperi și accesa acel conținut; întrucât aceștia pot include platforme TV (cum ar fi satelit, cablu și IPTV) și dispozitive (televizoare conectate și console de jocuri) sau servicii OTT;

Piețe convergente

| 1. | constată că tendința sectorială tot mai accentuată de concentrare orizontală și integrarea verticală de-a lungul lanțului de valori pot furniza noi posibilități de afaceri, dar pot, de asemenea, conduce la poziții de control și influență; |
| --- | --- |

1.

constată că tendința sectorială tot mai accentuată de concentrare orizontală și integrarea verticală de-a lungul lanțului de valori pot furniza noi posibilități de afaceri, dar pot, de asemenea, conduce la poziții de control și influență;

| 2. | subliniază că reglementarea este necesară atunci când survine un control al „convertoarelor de conținut” („content gateways”) asupra accesului la mass-media și un impact direct sau indirect asupra formării opiniei; invită Comisia și statele membre, prin urmare, să monitorizeze evoluțiile în acest sens și să utilizeze la maximum posibilitățile oferite de dreptul european al concurenței și de legislația anti-trust și, dacă este necesar, să introducă măsuri de protejare a diversității, și să elaboreze un cadru de reglementare pentru convergență care să fie adaptat la aceste evoluții; |
| --- | --- |

2.

subliniază că reglementarea este necesară atunci când survine un control al „convertoarelor de conținut” („content gateways”) asupra accesului la mass-media și un impact direct sau indirect asupra formării opiniei; invită Comisia și statele membre, prin urmare, să monitorizeze evoluțiile în acest sens și să utilizeze la maximum posibilitățile oferite de dreptul european al concurenței și de legislația anti-trust și, dacă este necesar, să introducă măsuri de protejare a diversității, și să elaboreze un cadru de reglementare pentru convergență care să fie adaptat la aceste evoluții;

| 3. | constată că evoluția pieței indică faptul că, în viitor, întreprinderile vor lega tot mai mult serviciile de rețea de furnizarea de conținuturi audiovizuale și că, în consecință, internetul, în forma sa actuală și cu un acces optim, s-ar putea îndepărta de o ofertă bazată unilateral pe interesele întreprinderilor; |
| --- | --- |

3.

constată că evoluția pieței indică faptul că, în viitor, întreprinderile vor lega tot mai mult serviciile de rețea de furnizarea de conținuturi audiovizuale și că, în consecință, internetul, în forma sa actuală și cu un acces optim, s-ar putea îndepărta de o ofertă bazată unilateral pe interesele întreprinderilor;

| 4. | consideră că, în cadrul comunicațiilor electronice, toate pachetele de date trebuie să beneficieze în principiu de un tratament egal, indiferent de conținut, aplicație, origine și obiectiv (principiul „best effort”) și solicită, prin urmare, menținerea și asigurarea unui internet liber și deschis, în special în ceea ce privește dezvoltarea de servicii specializate; |
| --- | --- |

4.

consideră că, în cadrul comunicațiilor electronice, toate pachetele de date trebuie să beneficieze în principiu de un tratament egal, indiferent de conținut, aplicație, origine și obiectiv (principiul „best effort”) și solicită, prin urmare, menținerea și asigurarea unui internet liber și deschis, în special în ceea ce privește dezvoltarea de servicii specializate;

| 5. | subliniază necesitatea alinierii drepturilor și obligațiilor posturilor de radiodifuziune și televiziune cu cele ale celorlalți actori de pe piață, prin intermediul unui cadru juridic orizontal, transmediatic; |
| --- | --- |

5.

subliniază necesitatea alinierii drepturilor și obligațiilor posturilor de radiodifuziune și televiziune cu cele ale celorlalți actori de pe piață, prin intermediul unui cadru juridic orizontal, transmediatic;

Acces și trasabilitate

| 6. | subliniază că neutralitatea rețelei, în sensul unui internet funcționând pe baza principiului best effort și al accesului și transmisiei nediscriminatorii la toate conținuturile audiovizuale, reprezintă un garant al unei oferte pluraliste de informații și al diversității de opinie și cultură și, prin aceasta, constituie un element analog principiului de difuzare („must-carry)” al lumii mass-media convergente; solicită, prin urmare, Comisiei să asigure, într-un mod obligatoriu din punct de vedere juridic, respectarea principiului neutralității internetului, întrucât acest lucru este indispensabil în contextul convergenței mass-media; |
| --- | --- |

6.

subliniază că neutralitatea rețelei, în sensul unui internet funcționând pe baza principiului best effort și al accesului și transmisiei nediscriminatorii la toate conținuturile audiovizuale, reprezintă un garant al unei oferte pluraliste de informații și al diversității de opinie și cultură și, prin aceasta, constituie un element analog principiului de difuzare („must-carry)” al lumii mass-media convergente; solicită, prin urmare, Comisiei să asigure, într-un mod obligatoriu din punct de vedere juridic, respectarea principiului neutralității internetului, întrucât acest lucru este indispensabil în contextul convergenței mass-media;

| 7. | solicită un acces la internet nediscriminatoriu, transparent și deschis pentru toți utilizatorii și furnizorii de servicii audiovizuale și se opune unei limitări a principiului best effort prin platforme sau servicii aparținând furnizorilor; |
| --- | --- |

7.

solicită un acces la internet nediscriminatoriu, transparent și deschis pentru toți utilizatorii și furnizorii de servicii audiovizuale și se opune unei limitări a principiului best effort prin platforme sau servicii aparținând furnizorilor;

| 8. | reafirmă că normele privind neutralitatea internetului nu înlătură nevoia de a aplica reguli must-carry pentru rețelele gestionate sau serviciile specializate, cum ar fi televiziunea prin cablu sau prin internet; |
| --- | --- |

8.

reafirmă că normele privind neutralitatea internetului nu înlătură nevoia de a aplica reguli must-carry pentru rețelele gestionate sau serviciile specializate, cum ar fi televiziunea prin cablu sau prin internet;

| 9. | solicită elaborarea de standarde uniforme de către acest sector, care să asigure interoperabilitatea televizoarelor conectate, pentru a nu frâna inovația; |
| --- | --- |

9.

solicită elaborarea de standarde uniforme de către acest sector, care să asigure interoperabilitatea televizoarelor conectate, pentru a nu frâna inovația;

| 10. | solicită ca diversitatea creațiilor culturale și audiovizuale într-o lume convergentă să fie accesibile și trasabile pentru toți cetățenii europeni, în special atunci când utilizatorilor le este prezentată de către producătorii de echipamente, operatorii de rețele, furnizorii de conținuturi sau alți actori o sortare a conținuturilor oferite; |
| --- | --- |

10.

solicită ca diversitatea creațiilor culturale și audiovizuale într-o lume convergentă să fie accesibile și trasabile pentru toți cetățenii europeni, în special atunci când utilizatorilor le este prezentată de către producătorii de echipamente, operatorii de rețele, furnizorii de conținuturi sau alți actori o sortare a conținuturilor oferite;

| 11. | consideră că, pentru a asigura diversitatea de produse și de opinii, căutarea și găsirea conținuturilor audiovizuale nu ar trebui să fie determinată de interese economice, o reglementare fiind necesară doar dacă un furnizor de platformă exploatează o poziție dominantă sau o funcție de control pentru a privilegia sau penaliza anumite conținuturi; |
| --- | --- |

11.

consideră că, pentru a asigura diversitatea de produse și de opinii, căutarea și găsirea conținuturilor audiovizuale nu ar trebui să fie determinată de interese economice, o reglementare fiind necesară doar dacă un furnizor de platformă exploatează o poziție dominantă sau o funcție de control pentru a privilegia sau penaliza anumite conținuturi;

| 12. | solicită Comisiei să verifice măsura în care operatorii de „content gateways” au tendința de a abuza de poziția lor pentru a acorda prioritate propriilor conținuturi, și să elaboreze măsuri pentru a exclude orice abuz pe viitor; |
| --- | --- |

12.

solicită Comisiei să verifice măsura în care operatorii de „content gateways” au tendința de a abuza de poziția lor pentru a acorda prioritate propriilor conținuturi, și să elaboreze măsuri pentru a exclude orice abuz pe viitor;

| 13. | solicită Comisiei să definească conceptul de platformă și să stabilească reglementări care să acopere și transferul de conținut audiovizual din rețele tehnice; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei să definească conceptul de platformă și să stabilească reglementări care să acopere și transferul de conținut audiovizual din rețele tehnice;

| 14. | consideră că platformele pe rețele deschise ar trebui exceptate de la reglementarea privind platformele atât timp cât nu au o poziție dominantă pe piață și nu ridică obstacole în calea concurenței; |
| --- | --- |

14.

consideră că platformele pe rețele deschise ar trebui exceptate de la reglementarea privind platformele atât timp cât nu au o poziție dominantă pe piață și nu ridică obstacole în calea concurenței;

| 15. | consideră că ar trebui încurajată crearea de aplicații („apps”), întrucât acestea constituie o piață în creștere; subliniază, cu toate acestea, că „app-izarea” poate conduce la probleme de acces pe piață pentru producătorii de conținuturi audiovizuale; solicită Comisiei să analizeze dacă sunt necesare măsuri de garantarea a accesibilității și trasabilității mediei audiovizuale și modul în care acestea pot fi aplicate, și reamintește că măsurile de reglementare ar trebui luate numai dacă un furnizor de platforme, prin intermediul unor aplicații, exploatează o poziție dominantă pe piață sau funcție de control pentru a privilegia sau penaliza anumite conținuturi; |
| --- | --- |

15.

consideră că ar trebui încurajată crearea de aplicații („apps”), întrucât acestea constituie o piață în creștere; subliniază, cu toate acestea, că „app-izarea” poate conduce la probleme de acces pe piață pentru producătorii de conținuturi audiovizuale; solicită Comisiei să analizeze dacă sunt necesare măsuri de garantarea a accesibilității și trasabilității mediei audiovizuale și modul în care acestea pot fi aplicate, și reamintește că măsurile de reglementare ar trebui luate numai dacă un furnizor de platforme, prin intermediul unor aplicații, exploatează o poziție dominantă pe piață sau funcție de control pentru a privilegia sau penaliza anumite conținuturi;

| 16. | consideră că statele membre ar trebui să poată lua măsuri specifice pentru a oferi un nivel rezonabil de trasabilitate și vizibilitate pentru conținuturile audiovizuale de interes general, pentru a garanta diversitatea de opinie, iar utilizatorii ar trebui să poată ei înșiși sorta ofertele într-un mod simplu; |
| --- | --- |

16.

consideră că statele membre ar trebui să poată lua măsuri specifice pentru a oferi un nivel rezonabil de trasabilitate și vizibilitate pentru conținuturile audiovizuale de interes general, pentru a garanta diversitatea de opinie, iar utilizatorii ar trebui să poată ei înșiși sorta ofertele într-un mod simplu;

Asigurarea diversității și modele de finanțare

| 17. | solicită Comisiei, în contextul convergenței mass-media, să stabilească cum pot fi asigurate refinanțarea, finanțarea și producerea de conținuturi audiovizuale europene de înaltă calitate care să reziste probei timpului; |
| --- | --- |

17.

solicită Comisiei, în contextul convergenței mass-media, să stabilească cum pot fi asigurate refinanțarea, finanțarea și producerea de conținuturi audiovizuale europene de înaltă calitate care să reziste probei timpului;

| 18. | solicită Comisiei să examineze măsura în care au apărut denaturări ale pieței ca urmare a tratamentului inegal al serviciilor liniare și neliniare în cadrul Directivei 2010/13/UE în ceea ce privește interdicțiile cantitative și calitative ale publicității; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să examineze măsura în care au apărut denaturări ale pieței ca urmare a tratamentului inegal al serviciilor liniare și neliniare în cadrul Directivei 2010/13/UE în ceea ce privește interdicțiile cantitative și calitative ale publicității;

| 19. | subliniază că noile strategii publicitare care se sprijină pe noile tehnologii în vederea creșterii eficacității lor (captare de ecrane, stabilirea profilurilor consumatorilor, strategii cu mai multe ecrane) ridică problema protecției consumatorului, a vieții sale private și a datelor sale personale; insistă, prin urmare, că ar fi necesar să se găsească un ansamblu de norme coerente pentru încadrarea acestor strategii; |
| --- | --- |

19.

subliniază că noile strategii publicitare care se sprijină pe noile tehnologii în vederea creșterii eficacității lor (captare de ecrane, stabilirea profilurilor consumatorilor, strategii cu mai multe ecrane) ridică problema protecției consumatorului, a vieții sale private și a datelor sale personale; insistă, prin urmare, că ar fi necesar să se găsească un ansamblu de norme coerente pentru încadrarea acestor strategii;

| 20. | solicită Comisiei ca prin eliminarea reglementării în ceea ce privește cerințele cantitative în materie de publicitate pentru conținuturile audiovizuale liniare să permită o mai bună promovare a obiectivelor Directivei 2010/13/UE prin creșterea flexibilității și consolidarea autoreglementării și coreglementării; |
| --- | --- |

20.

solicită Comisiei ca prin eliminarea reglementării în ceea ce privește cerințele cantitative în materie de publicitate pentru conținuturile audiovizuale liniare să permită o mai bună promovare a obiectivelor Directivei 2010/13/UE prin creșterea flexibilității și consolidarea autoreglementării și coreglementării;

| 21. | consideră că noile modele de afaceri care constau în lansarea pe piață a unor conținuturi audiovizuale neautorizate reprezintă o amenințare la adresa unui jurnalism de înaltă calitate, a serviciului public mediatic și a radiodifuziunii finanțate prin publicitate; |
| --- | --- |

21.

consideră că noile modele de afaceri care constau în lansarea pe piață a unor conținuturi audiovizuale neautorizate reprezintă o amenințare la adresa unui jurnalism de înaltă calitate, a serviciului public mediatic și a radiodifuziunii finanțate prin publicitate;

| 22. | consideră că serviciile liniare și neliniare ale operatorilor de radiodifuziune sau ale altor furnizori de conținut nu pot fi modificate din punct de vedere tehnic sau al conținutului, iar conținuturile individuale sau părți ale acestora nu pot fi preluate în pachete de programe și nici nu pot fi utilizate alt mod contra cost sau în mod gratuit fără acordul operatorului sau al furnizorului; |
| --- | --- |

22.

consideră că serviciile liniare și neliniare ale operatorilor de radiodifuziune sau ale altor furnizori de conținut nu pot fi modificate din punct de vedere tehnic sau al conținutului, iar conținuturile individuale sau părți ale acestora nu pot fi preluate în pachete de programe și nici nu pot fi utilizate alt mod contra cost sau în mod gratuit fără acordul operatorului sau al furnizorului;

| 23. | consideră că, în vederea convergenței, procedura de acreditare pentru serviciile electronice de informare și comunicare prin intermediul unei taxe de licență – în măsura în care este vorba de servicii audiovizuale publice – trebuie adaptată la realitatea digitală a concurenței media; |
| --- | --- |

23.

consideră că, în vederea convergenței, procedura de acreditare pentru serviciile electronice de informare și comunicare prin intermediul unei taxe de licență – în măsura în care este vorba de servicii audiovizuale publice – trebuie adaptată la realitatea digitală a concurenței media;

| 24. | subliniază că este esențial ca sectorul public să poată rămâne protejat de constrângerile privind finanțările pentru publicitate, în vederea păstrării independenței sale și invită statele membre să sprijine eforturile de finanțare a acestui sector; |
| --- | --- |

24.

subliniază că este esențial ca sectorul public să poată rămâne protejat de constrângerile privind finanțările pentru publicitate, în vederea păstrării independenței sale și invită statele membre să sprijine eforturile de finanțare a acestui sector;

Infrastructură și frecvențe

| 25. | constată că o disponibilitate pe scară largă a unor conexiuni la internet în bandă largă cât mai puternice cu putință constituie o cerință de bază pentru convergență și inovare în domeniul mass-media; subliniază că se impune o dezvoltare mai puternică a acestor rețele în bandă largă mai ales în zona rurală și solicită statelor membre să remedieze această situație prin mobilizarea de investiții pe termen scurt; |
| --- | --- |

25.

constată că o disponibilitate pe scară largă a unor conexiuni la internet în bandă largă cât mai puternice cu putință constituie o cerință de bază pentru convergență și inovare în domeniul mass-media; subliniază că se impune o dezvoltare mai puternică a acestor rețele în bandă largă mai ales în zona rurală și solicită statelor membre să remedieze această situație prin mobilizarea de investiții pe termen scurt;

| 26. | regretă faptul că încă există în Europa zone vaste cu infrastructură limitată a internetului și reamintește Comisiei că, pentru a debloca potențialul unei lumi audiovizuale convergente, accesul consumatorilor la internetul de mare viteză este esențial; |
| --- | --- |

26.

regretă faptul că încă există în Europa zone vaste cu infrastructură limitată a internetului și reamintește Comisiei că, pentru a debloca potențialul unei lumi audiovizuale convergente, accesul consumatorilor la internetul de mare viteză este esențial;

| 27. | solicită insistent actorilor din sector ca, în perspectiva unui viitor mai convergent, să colaboreze în mod voluntar pentru a asigura faptul că există un cadru comun pentru standarde media care să permită o abordare mai coerentă a diferitelor tipuri de mass-media, precum și faptul că consumatorii pot înțelege ce conținut a fost reglementat și în ce măsură a fost reglementat; |
| --- | --- |

27.

solicită insistent actorilor din sector ca, în perspectiva unui viitor mai convergent, să colaboreze în mod voluntar pentru a asigura faptul că există un cadru comun pentru standarde media care să permită o abordare mai coerentă a diferitelor tipuri de mass-media, precum și faptul că consumatorii pot înțelege ce conținut a fost reglementat și în ce măsură a fost reglementat;

| 28. | subliniază că standardele deschise și interoperabile oferă o garanție pentru un acces liber și fără restricții la conținuturi audiovizuale; |
| --- | --- |

28.

subliniază că standardele deschise și interoperabile oferă o garanție pentru un acces liber și fără restricții la conținuturi audiovizuale;

| 29. | constată că inițiativele de autoreglementare nou apărute joacă un rol central în stabilirea de standarde uniforme pentru tehnologiile destinate utilizatorilor, precum și dezvoltatorilor și producătorilor; |
| --- | --- |

29.

constată că inițiativele de autoreglementare nou apărute joacă un rol central în stabilirea de standarde uniforme pentru tehnologiile destinate utilizatorilor, precum și dezvoltatorilor și producătorilor;

| 30. | subliniază că DVB-T/T2 oferă oportunități excelente pentru utilizarea comună a bandei de frecvență de 700 MHz prin radio și telefonie mobilă, în special atunci când sunt utilizate echipamente mobile hibride de viitor și prin integrarea chipseturilor pentru receptoare TV în echipamentele portabile; |
| --- | --- |

30.

subliniază că DVB-T/T2 oferă oportunități excelente pentru utilizarea comună a bandei de frecvență de 700 MHz prin radio și telefonie mobilă, în special atunci când sunt utilizate echipamente mobile hibride de viitor și prin integrarea chipseturilor pentru receptoare TV în echipamentele portabile;

| 31. | sprijină dezvoltarea unei combinații de tehnologii care utilizează eficient și în egală măsură tehnologiile de radiodifuzare și de bandă largă și care combină în mod inteligent radioul și telefonia mobilă („smart broadcasting”) |
| --- | --- |

31.

sprijină dezvoltarea unei combinații de tehnologii care utilizează eficient și în egală măsură tehnologiile de radiodifuzare și de bandă largă și care combină în mod inteligent radioul și telefonia mobilă („smart broadcasting”)

| 32. | consideră că este necesară o foaie de parcurs pentru radioul digital terestru, pentru a oferi investitorilor din domeniul radioului și telefoniei mobile securitatea de planificare de care au nevoie; |
| --- | --- |

32.

consideră că este necesară o foaie de parcurs pentru radioul digital terestru, pentru a oferi investitorilor din domeniul radioului și telefoniei mobile securitatea de planificare de care au nevoie;

Valori

| 33. | regretă că în Cartea verde nu există o referire specifică la natura duală a mass-media audiovizuală în calitatea acesteia de bun cultural și economic; |
| --- | --- |

33.

regretă că în Cartea verde nu există o referire specifică la natura duală a mass-media audiovizuală în calitatea acesteia de bun cultural și economic;

| 34. | reamintește Comisiei că UE s-a angajat să respecte Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale; |
| --- | --- |

34.

reamintește Comisiei că UE s-a angajat să respecte Convenția UNESCO asupra protecției și promovării diversității expresiilor culturale;

| 35. | subliniază că protejarea libertății media, promovarea pluralismului media și a diversității culturale și protecția minorilor rămân valori relevante în era convergenței; |
| --- | --- |

35.

subliniază că protejarea libertății media, promovarea pluralismului media și a diversității culturale și protecția minorilor rămân valori relevante în era convergenței;

| 36. | invită Comisia, în contextul unei posibile revizuiri a Directivei 2010/13/UE, să își continue eforturile de a proteja libertatea presei; |
| --- | --- |

36.

invită Comisia, în contextul unei posibile revizuiri a Directivei 2010/13/UE, să își continue eforturile de a proteja libertatea presei;

| 37. | invită Comisia și statele membre să consolideze punerea în aplicare a articolului 13 din Directiva SMA cu privire la promovarea producției de opere europene și a accesului la aceste opere de serviciile de media audiovizuale la cerere; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia și statele membre să consolideze punerea în aplicare a articolului 13 din Directiva SMA cu privire la promovarea producției de opere europene și a accesului la aceste opere de serviciile de media audiovizuale la cerere;

| 38. | atrage atenția Comisiei că includerea domeniilor de cultură și mass-media audiovizuală în acordurile internaționale de liber schimb contrazice angajamentele Uniunii Europene în vederea promovării diversității și identității culturale și pentru a garanta că este respectată competența decizională a statelor membre în domeniul cultural; |
| --- | --- |

38.

atrage atenția Comisiei că includerea domeniilor de cultură și mass-media audiovizuală în acordurile internaționale de liber schimb contrazice angajamentele Uniunii Europene în vederea promovării diversității și identității culturale și pentru a garanta că este respectată competența decizională a statelor membre în domeniul cultural;

| 39. | încurajează actorii europeni ai audiovizualului să dezvolte în continuare oferte coerente și atractive, în special online, în vederea îmbogățirii ofertei europene a conținuturilor audiovizuale; insistă că problema conținuturilor trebuie să rămână esențială; subliniază că o multitudine de platforme nu este obligatoriu sinonimă cu diversitatea conținutului; |
| --- | --- |

39.

încurajează actorii europeni ai audiovizualului să dezvolte în continuare oferte coerente și atractive, în special online, în vederea îmbogățirii ofertei europene a conținuturilor audiovizuale; insistă că problema conținuturilor trebuie să rămână esențială; subliniază că o multitudine de platforme nu este obligatoriu sinonimă cu diversitatea conținutului;

| 40. | subliniază că protecția tinerilor, protecția consumatorilor și protecția datelor reprezintă obiective de reglementare absolute și trebuie să se aplice în mod uniform tuturor furnizorilor în domeniul mass-media și al comunicațiilor pe teritoriul Uniunii Europene; |
| --- | --- |

40.

subliniază că protecția tinerilor, protecția consumatorilor și protecția datelor reprezintă obiective de reglementare absolute și trebuie să se aplice în mod uniform tuturor furnizorilor în domeniul mass-media și al comunicațiilor pe teritoriul Uniunii Europene;

| 41. | solicită Comisiei Europene să își intensifice eforturile vizând garantarea respectării dispozițiilor referitoare la protecția tinerilor și a consumatorilor; solicită să se aplice aceleași cerințe privind protecția datelor tuturor furnizorilor în domeniul mass-media și al comunicațiilor pe teritoriul UE; solicită ca consumatorii să aibă posibilitatea de a-și modifica fără dificultate și în orice moment setările de confidențialitate pentru schimbul de date; |
| --- | --- |

41.

solicită Comisiei Europene să își intensifice eforturile vizând garantarea respectării dispozițiilor referitoare la protecția tinerilor și a consumatorilor; solicită să se aplice aceleași cerințe privind protecția datelor tuturor furnizorilor în domeniul mass-media și al comunicațiilor pe teritoriul UE; solicită ca consumatorii să aibă posibilitatea de a-și modifica fără dificultate și în orice moment setările de confidențialitate pentru schimbul de date;

| 42. | subliniază că, dată fiind concurența la nivel mondial în ceea ce privește piețele convergente, este esențială dezvoltarea unor standarde adecvate de coreglementare și autoreglementare în ceea ce privește protecția tinerilor și a consumatorilor; |
| --- | --- |

42.

subliniază că, dată fiind concurența la nivel mondial în ceea ce privește piețele convergente, este esențială dezvoltarea unor standarde adecvate de coreglementare și autoreglementare în ceea ce privește protecția tinerilor și a consumatorilor;

| 43. | invită Comisia și statele membre să consolideze și să extindă gama actuală de activități vizând furnizarea de competențe mediatice în mediul digital și să elaboreze o metodologie de evaluare a furnizării de competențe mediatice; |
| --- | --- |

43.

invită Comisia și statele membre să consolideze și să extindă gama actuală de activități vizând furnizarea de competențe mediatice în mediul digital și să elaboreze o metodologie de evaluare a furnizării de competențe mediatice;

Cadrul de reglementare

| 44. | consideră că scopul politicii europene în domeniul mediei și internetului ar trebui să fie eliminarea obstacolelor din calea inovării în acest sector și, în același timp, de a nu pierde din vedere aspectele normative ale unei politici în domeniul media care să fie democratică și bazată pe diversitatea culturală; |
| --- | --- |

44.

consideră că scopul politicii europene în domeniul mediei și internetului ar trebui să fie eliminarea obstacolelor din calea inovării în acest sector și, în același timp, de a nu pierde din vedere aspectele normative ale unei politici în domeniul media care să fie democratică și bazată pe diversitatea culturală;

| 45. | subliniază că conținuturile similare aflate pe același dispozitiv necesită un cadru juridic uniform, flexibil, ușor de utilizat și accesibil, care să fie neutru din punct de vedere tehnologic, transparent și aplicabil; |
| --- | --- |

45.

subliniază că conținuturile similare aflate pe același dispozitiv necesită un cadru juridic uniform, flexibil, ușor de utilizat și accesibil, care să fie neutru din punct de vedere tehnologic, transparent și aplicabil;

| 46. | solicită Comisiei să se asigure că platformele sunt operate cu respectarea condițiilor de piață și a concurenței loiale; |
| --- | --- |

46.

solicită Comisiei să se asigure că platformele sunt operate cu respectarea condițiilor de piață și a concurenței loiale;

| 47. | solicită Comisiei să întreprindă un studiu de impact pentru a evalua dacă sfera de aplicare a Directivei SMA rămâne pertinentă, având în vedere evoluțiile ansamblului de servicii de media audiovizuale accesibile cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

47.

solicită Comisiei să întreprindă un studiu de impact pentru a evalua dacă sfera de aplicare a Directivei SMA rămâne pertinentă, având în vedere evoluțiile ansamblului de servicii de media audiovizuale accesibile cetățenilor europeni;

| 48. | solicită Comisiei să examineze în ce măsură criteriul liniarității conduce în multe domenii la neîndeplinirea în lumea convergentă a obiectivelor de reglementare ale Directivei 2010/13/UE; |
| --- | --- |

48.

solicită Comisiei să examineze în ce măsură criteriul liniarității conduce în multe domenii la neîndeplinirea în lumea convergentă a obiectivelor de reglementare ale Directivei 2010/13/UE;

| 49. | recomandă dereglementarea sectoarelor din Directiva 2010/13/UE în care obiectivele legislației nu au fost atinse; consideră că ar trebui, în schimb, stabilite cerința minime la nivel european pentru toate serviciile media audiovizuale; |
| --- | --- |

49.

recomandă dereglementarea sectoarelor din Directiva 2010/13/UE în care obiectivele legislației nu au fost atinse; consideră că ar trebui, în schimb, stabilite cerința minime la nivel european pentru toate serviciile media audiovizuale;

| 50. | subliniază importanța sistemelor neutre din punct de vedere tehnologic de acordare a drepturilor pentru a facilita punerea la dispoziție a serviciilor oferite de furnizorii de servicii media pe platforme deținute de părți terțe; |
| --- | --- |

50.

subliniază importanța sistemelor neutre din punct de vedere tehnologic de acordare a drepturilor pentru a facilita punerea la dispoziție a serviciilor oferite de furnizorii de servicii media pe platforme deținute de părți terțe;

| 51. | afirmă cu convingere că principiul țării de origine și principiul țării de difuzare din DSMAV continuă să fie o condiție prealabilă esențială pentru a putea furniza conținuturi audiovizuale și dincolo de granițele teritoriale și reprezintă o piatră de hotar în realizarea unei piețe comune a serviciilor subliniază, cu toate acestea, necesitatea adaptării dreptului UE la realitățile internetului și mediului digital și a acordării unei atenții speciale societăților care oferă conținuturi audiovizuale online și care încearcă să evite taxarea în anumite state membre, stabilindu-se în țări cu un nivel foarte scăzut al taxelor; |
| --- | --- |

51.

afirmă cu convingere că principiul țării de origine și principiul țării de difuzare din DSMAV continuă să fie o condiție prealabilă esențială pentru a putea furniza conținuturi audiovizuale și dincolo de granițele teritoriale și reprezintă o piatră de hotar în realizarea unei piețe comune a serviciilor subliniază, cu toate acestea, necesitatea adaptării dreptului UE la realitățile internetului și mediului digital și a acordării unei atenții speciale societăților care oferă conținuturi audiovizuale online și care încearcă să evite taxarea în anumite state membre, stabilindu-se în țări cu un nivel foarte scăzut al taxelor;

| 52. | invită Comisia să analizeze în ce măsură este nevoie de o adaptare a legislației privind drepturile de autor pentru a permite o utilizare adecvată a conținuturilor liniare și neliniare pe diferitele platforme, precum și accesibilitatea lor transfrontalieră; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia să analizeze în ce măsură este nevoie de o adaptare a legislației privind drepturile de autor pentru a permite o utilizare adecvată a conținuturilor liniare și neliniare pe diferitele platforme, precum și accesibilitatea lor transfrontalieră;

| 53. | invită Comisia să aplice consecvent principiul neutralității tehnologice și, dacă este cazul, să revizuiască legislația europeană privind drepturile de autor în mod corespunzător; |
| --- | --- |

53.

invită Comisia să aplice consecvent principiul neutralității tehnologice și, dacă este cazul, să revizuiască legislația europeană privind drepturile de autor în mod corespunzător;

o

o o

| 54. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

54.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 95, 15.4.2010, p. 1.

(2)  JO L 178, 17.7.2000, p. 1.

(3)  JO L 108, 24.4.2002, p. 33.

(4)  JO L 337, 18.12.2009, p. 37.

(5)  JO L 108, 24.4.2002, p. 7.

(6)  JO L 108, 24.4.2002, p. 21.

(7)  JO L 337, 18.12.2009, p. 37.

(8)  JO L 91, 7.4.1999, p. 10.

(9)  JO L 167, 22.6.2001, p. 10.

(10)  Texte aprobate, P7_TA(2013)0329.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/146 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/146

---

P7_TA(2014)0233

Raportul privind cetățenia UE în 2013

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Raportul din 2013 privind cetățenia UE – Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră (2013/2186(INI))

(2017/C 378/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulat „Raport privind cetățenia UE în 2010: eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE” COM(2010)0603, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 27 octombrie 2010 intitulat „Raport privind cetățenia UE în 2010: eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE” COM(2010)0603,

| — | având în vedere rezultatele consultării publice privind cetățenia UE, organizată de Comisie între 9 mai și 27 septembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele consultării publice privind cetățenia UE, organizată de Comisie între 9 mai și 27 septembrie 2012,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 referitoare la Raportul Cetățenia UE în 2010: Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 29 martie 2012 referitoare la Raportul Cetățenia UE în 2010: Eliminarea obstacolelor din calea drepturilor cetățenilor UE (1),

| — | având în vedere audierea organizată în comun de Comisia pentru petiții, de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și de Comisia Europeană la 19 februarie 2013, intitulată „Valorificarea cetățeniei UE”, și audierea din 24 septembrie 2013, intitulată „Impactul crizei asupra cetățenilor europeni și consolidarea implicării democratice în guvernarea Uniunii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea organizată în comun de Comisia pentru petiții, de Comisia pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și de Comisia Europeană la 19 februarie 2013, intitulată „Valorificarea cetățeniei UE”, și audierea din 24 septembrie 2013, intitulată „Impactul crizei asupra cetățenilor europeni și consolidarea implicării democratice în guvernarea Uniunii”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 mai 2013 intitulată „Raport privind cetățenia UE – 2013. Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră” COM(2013)0269), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 8 mai 2013 intitulată „Raport privind cetățenia UE – 2013. Cetățeni ai UE: drepturile dumneavoastră, viitorul dumneavoastră” COM(2013)0269),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind deliberările Comisiei pentru petiții, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare privind deliberările Comisiei pentru petiții,

| — | având în vedere dreptul de a adresa petiții, consacrat prin articolul 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul de a adresa petiții, consacrat prin articolul 227 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Partea a doua din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, intitulată „Nediscriminarea și cetățenia Uniunii” și Titlul V din Carta drepturilor fundamentale; |
| --- | --- |

—

având în vedere Partea a doua din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, intitulată „Nediscriminarea și cetățenia Uniunii” și Titlul V din Carta drepturilor fundamentale;

| — | având în vedere articolele 9, 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 9, 10 și 11 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0107/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0107/2014),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona a consolidat conceptul de cetățenie a UE și drepturile derivate; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona a consolidat conceptul de cetățenie a UE și drepturile derivate;

| B. | întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului European este unul din pilonii cetățeniei europene, creând o interfață între cetățeni și instituțiile europene, cu scopul de a apropia UE de cetățenii săi, și transformând UE într-un concept cu semnificații și cu o credibilitate din ce în ce mai mare pentru aceștia; |
| --- | --- |

B.

întrucât dreptul de a adresa petiții Parlamentului European este unul din pilonii cetățeniei europene, creând o interfață între cetățeni și instituțiile europene, cu scopul de a apropia UE de cetățenii săi, și transformând UE într-un concept cu semnificații și cu o credibilitate din ce în ce mai mare pentru aceștia;

| C. | întrucât drepturile inerente cetățeniei Uniunii sunt consacrate în tratate și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât drepturile inerente cetățeniei Uniunii sunt consacrate în tratate și în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| D. | întrucât toate statele membre s-au angajat să respecte normele UE convenite de comun acord privind dreptul oricărui cetățean al Uniunii de circulație și de ședere liberă pe teritoriul statelor membre, nediscriminarea și valorile comune ale Uniunii Europene, în special respectarea drepturilor fundamentale, acordând o atenție deosebită drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită cetățeniei naționale și drepturilor minorităților, care decurg din acesta; întrucât toate statele membre trebuie să pună capăt încălcărilor drepturilor fundamentale legate de cetățenie, pentru a nu da naștere unei duble discriminări/unor standarde duble; întrucât minoritatea romă se confruntă în continuare cu o discriminare răspândită, iar progresele înregistrate în punerea în aplicare a strategiilor naționale de incluziune a romilor sunt încă limitate; |
| --- | --- |

D.

întrucât toate statele membre s-au angajat să respecte normele UE convenite de comun acord privind dreptul oricărui cetățean al Uniunii de circulație și de ședere liberă pe teritoriul statelor membre, nediscriminarea și valorile comune ale Uniunii Europene, în special respectarea drepturilor fundamentale, acordând o atenție deosebită drepturilor persoanelor care aparțin minorităților; întrucât ar trebui să se acorde o atenție deosebită cetățeniei naționale și drepturilor minorităților, care decurg din acesta; întrucât toate statele membre trebuie să pună capăt încălcărilor drepturilor fundamentale legate de cetățenie, pentru a nu da naștere unei duble discriminări/unor standarde duble; întrucât minoritatea romă se confruntă în continuare cu o discriminare răspândită, iar progresele înregistrate în punerea în aplicare a strategiilor naționale de incluziune a romilor sunt încă limitate;

| E. | întrucât libera circulație a persoanelor reprezintă unul dintre elementele esențiale ale cetățeniei UE și poate contribui la reducerea decalajului dintre locurile de muncă și abilități în piața internă; întrucât, conform unui sondaj Eurobarometru Flash din februarie 2013, peste două treimi din respondenți au fost de acord, pe bună dreptate, că libera circulație a persoanelor în UE aduce avantaje globale pentru economia propriei lor țări; întrucât criteriile Schengen ar trebui să fie de natură tehnică și nu ar trebui utilizate pentru a limita accesul la libera circulație a cetățenilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât libera circulație a persoanelor reprezintă unul dintre elementele esențiale ale cetățeniei UE și poate contribui la reducerea decalajului dintre locurile de muncă și abilități în piața internă; întrucât, conform unui sondaj Eurobarometru Flash din februarie 2013, peste două treimi din respondenți au fost de acord, pe bună dreptate, că libera circulație a persoanelor în UE aduce avantaje globale pentru economia propriei lor țări; întrucât criteriile Schengen ar trebui să fie de natură tehnică și nu ar trebui utilizate pentru a limita accesul la libera circulație a cetățenilor;

| F. | întrucât discriminarea pe motive de naționalitate există încă în anumite țări din UE; |
| --- | --- |

F.

întrucât discriminarea pe motive de naționalitate există încă în anumite țări din UE;

| G. | întrucât obținerea și pierderea cetățeniei naționale a fost ridicată în petiții, mai ales din punctul de vedere al efectelor asupra cetățeniei europene; întrucât mulți petiționari, mulți aparținând minorităților într-un stat membru, și-au exprimat dorința de a vedea mai multe legi coordonate privind cetățenie în Europa; |
| --- | --- |

G.

întrucât obținerea și pierderea cetățeniei naționale a fost ridicată în petiții, mai ales din punctul de vedere al efectelor asupra cetățeniei europene; întrucât mulți petiționari, mulți aparținând minorităților într-un stat membru, și-au exprimat dorința de a vedea mai multe legi coordonate privind cetățenie în Europa;

| H. | întrucât au fost primite mai multe plângeri cu privire la exercitarea dreptului de vot la alegerile europene și municipale, precum și cu privire la retragerea dreptului de vot la alegerile naționale, după o perioadă de timp petrecută în străinătate; |
| --- | --- |

H.

întrucât au fost primite mai multe plângeri cu privire la exercitarea dreptului de vot la alegerile europene și municipale, precum și cu privire la retragerea dreptului de vot la alegerile naționale, după o perioadă de timp petrecută în străinătate;

| I. | întrucât a scăzut încrederea publică în Uniunea Europeană iar cetățenii săi traversează o perioadă dificilă din cauza gravei crize economice și sociale; |
| --- | --- |

I.

întrucât a scăzut încrederea publică în Uniunea Europeană iar cetățenii săi traversează o perioadă dificilă din cauza gravei crize economice și sociale;

| J. | întrucât alegerile din 2014 vor fi primele desfășurate după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care extinde în mod semnificativ competențele Parlamentului European; întrucât alegerile europene reprezintă o oportunitate de a consolida încrederea publicului în sistemul politic, de creare a unei sfere publice europene și de consolidare a vocii și a rolului cetățenilor, care este una dintre cele mai importante condiții prealabile pentru consolidarea democrației în statele membre și în UE; întrucât o funcționare democratică, transparentă a Parlamentului European reprezintă unul dintre principalele atuuri în promovarea valorilor și a integrării europene; |
| --- | --- |

J.

întrucât alegerile din 2014 vor fi primele desfășurate după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona, care extinde în mod semnificativ competențele Parlamentului European; întrucât alegerile europene reprezintă o oportunitate de a consolida încrederea publicului în sistemul politic, de creare a unei sfere publice europene și de consolidare a vocii și a rolului cetățenilor, care este una dintre cele mai importante condiții prealabile pentru consolidarea democrației în statele membre și în UE; întrucât o funcționare democratică, transparentă a Parlamentului European reprezintă unul dintre principalele atuuri în promovarea valorilor și a integrării europene;

| K. | întrucât Uniunea Europeană, prin tratatele sale și prin Carta drepturilor fundamentale, apără o Europă a drepturilor și a valorilor democratice, a libertății, a solidarității și a securității și garantează o mai bună protecție a cetățenilor europeni; |
| --- | --- |

K.

întrucât Uniunea Europeană, prin tratatele sale și prin Carta drepturilor fundamentale, apără o Europă a drepturilor și a valorilor democratice, a libertății, a solidarității și a securității și garantează o mai bună protecție a cetățenilor europeni;

| L. | întrucât cetățenii sunt reprezentați direct la nivelul Uniunii prin Parlamentul European și au dreptul democratic de a candida și de a vota în alegerile europene, chiar și atunci când se găsesc într-un stat membru altul decât cel propriu, întrucât exercitarea dreptului de vot în cadrul alegerilor europene și locale de către cetățenii europeni care își au reședința într-un alt stat membru nu este înlesnită și promovată suficient în niciunul din statele membre, |
| --- | --- |

L.

întrucât cetățenii sunt reprezentați direct la nivelul Uniunii prin Parlamentul European și au dreptul democratic de a candida și de a vota în alegerile europene, chiar și atunci când se găsesc într-un stat membru altul decât cel propriu, întrucât exercitarea dreptului de vot în cadrul alegerilor europene și locale de către cetățenii europeni care își au reședința într-un alt stat membru nu este înlesnită și promovată suficient în niciunul din statele membre,

| M. | întrucât Uniunea Europeană a creat un nou drept pentru cetățenii europeni de a organiza și susține o inițiativă cetățenească europeană, prin depunerea de propuneri de politici la instituțiile europene, iar acest lucru a fost folosit de milioane de cetățeni europeni începând cu 1 aprilie 2012, |
| --- | --- |

M.

întrucât Uniunea Europeană a creat un nou drept pentru cetățenii europeni de a organiza și susține o inițiativă cetățenească europeană, prin depunerea de propuneri de politici la instituțiile europene, iar acest lucru a fost folosit de milioane de cetățeni europeni începând cu 1 aprilie 2012,

| 1. | salută Raportul Comisiei privind cetățenia UE – 2013 (COM(2013)0269) care anunță noi acțiuni în 12 domenii ce vizează consolidarea drepturilor cetățenilor UE; |
| --- | --- |

1.

salută Raportul Comisiei privind cetățenia UE – 2013 (COM(2013)0269) care anunță noi acțiuni în 12 domenii ce vizează consolidarea drepturilor cetățenilor UE;

| 2. | salută faptul că foarte multe dintre cele 25 de măsuri anunțate în Raportul Comisiei privind cetățenia UE în 2010 au fost între timp finalizate de Comisie și de alte instituții ale UE; |
| --- | --- |

2.

salută faptul că foarte multe dintre cele 25 de măsuri anunțate în Raportul Comisiei privind cetățenia UE în 2010 au fost între timp finalizate de Comisie și de alte instituții ale UE;

| 3. | subliniază faptul că cetățenii trebuie să fie în măsură să ia decizii informate cu privire la exercitarea drepturilor lor prin tratat și, prin urmare, ar trebui să fie furnizate toate informațiile necesare, concentrându-se nu numai pe drepturi abstracte, ci și pe informații practice, ușor accesibile, cu privire la problemele economice, sociale, administrative, juridice și culturale; solicită autorităților naționale, regionale și locale să promoveze o mai bună înțelegere a cetățeniei europene și să explice beneficiile sale concrete pentru cetățeni; |
| --- | --- |

3.

subliniază faptul că cetățenii trebuie să fie în măsură să ia decizii informate cu privire la exercitarea drepturilor lor prin tratat și, prin urmare, ar trebui să fie furnizate toate informațiile necesare, concentrându-se nu numai pe drepturi abstracte, ci și pe informații practice, ușor accesibile, cu privire la problemele economice, sociale, administrative, juridice și culturale; solicită autorităților naționale, regionale și locale să promoveze o mai bună înțelegere a cetățeniei europene și să explice beneficiile sale concrete pentru cetățeni;

| 4. | salută inițiativele Comisiei care vizează îmbunătățirea gradului de conștientizare de către cetățeni a drepturilor lor prin intermediul Europe Direct și Europa ta și îndeamnă statele membre să își intensifice eforturile de a difuza informații despre rețeaua SOLVIT pentru cetățeni și societăți comerciale; propune, în acest sens, difuzarea mai multor informații cu privire la cetățenia europeană cu ocazia sărbătoririi Zilei Europei la 9 mai; |
| --- | --- |

4.

salută inițiativele Comisiei care vizează îmbunătățirea gradului de conștientizare de către cetățeni a drepturilor lor prin intermediul Europe Direct și Europa ta și îndeamnă statele membre să își intensifice eforturile de a difuza informații despre rețeaua SOLVIT pentru cetățeni și societăți comerciale; propune, în acest sens, difuzarea mai multor informații cu privire la cetățenia europeană cu ocazia sărbătoririi Zilei Europei la 9 mai;

| 5. | îndeamnă Comisia să se asigure că sunt disponibile consultările sale publice în toate limbile oficiale ale UE, astfel încât să nu aibă loc nicio discriminare pe bază de limbă; menționează activitățile Parlamentului, și mai ales ale Comisiei pentru petiții, privind platformele mass-mediei sociale ca un mijloc excelent de creare a unei interacțiuni și a unui dialog cu cetățenii; |
| --- | --- |

5.

îndeamnă Comisia să se asigure că sunt disponibile consultările sale publice în toate limbile oficiale ale UE, astfel încât să nu aibă loc nicio discriminare pe bază de limbă; menționează activitățile Parlamentului, și mai ales ale Comisiei pentru petiții, privind platformele mass-mediei sociale ca un mijloc excelent de creare a unei interacțiuni și a unui dialog cu cetățenii;

| 6. | încurajează statele membre să ofere mai mult spațiu pentru educație politică în domeniul afacerilor europene în cadrul programelor școlare, să adapteze pregătirea profesorilor în consecință și, în acest sens, să asigure know-how-ul și resursele necesare; subliniază că educația accesibilă joacă un rol vital în formarea viitorilor cetățeni, permițându-le să dobândească o bază solidă de cunoștințe generale, promovând responsabilizare individuală, solidaritatea și înțelegerea reciprocă și consolidarea coeziunii sociale; observă, în acest sens, că educația este esențială ca mijloc ce le permite oamenilor să participe pe deplin la viața democratică, socială și culturală și, prin urmare, consideră că nu ar trebui făcute reduceri substanțiale în fondurile alocate pentru educație; |
| --- | --- |

6.

încurajează statele membre să ofere mai mult spațiu pentru educație politică în domeniul afacerilor europene în cadrul programelor școlare, să adapteze pregătirea profesorilor în consecință și, în acest sens, să asigure know-how-ul și resursele necesare; subliniază că educația accesibilă joacă un rol vital în formarea viitorilor cetățeni, permițându-le să dobândească o bază solidă de cunoștințe generale, promovând responsabilizare individuală, solidaritatea și înțelegerea reciprocă și consolidarea coeziunii sociale; observă, în acest sens, că educația este esențială ca mijloc ce le permite oamenilor să participe pe deplin la viața democratică, socială și culturală și, prin urmare, consideră că nu ar trebui făcute reduceri substanțiale în fondurile alocate pentru educație;

| 7. | consideră că este deosebit de important să se încurajeze recunoașterea angajamentului voluntarilor, pentru a valida competențele și expertiza dobândite în acest mod și pentru a elimina obstacolele în calea liberei circulații; |
| --- | --- |

7.

consideră că este deosebit de important să se încurajeze recunoașterea angajamentului voluntarilor, pentru a valida competențele și expertiza dobândite în acest mod și pentru a elimina obstacolele în calea liberei circulații;

| 8. | subliniază importanța societății civile organizate în consolidarea cetățeniei europene active; consideră, prin urmare, esențială facilitarea pe viitor a activității transfrontaliere a acestor organizații pentru reducerea sarcinilor birocratice și asigurarea unei finanțări adecvate; își reiterează apelul (2) pentru stabilirea statutului asociației europene, deoarece acest lucru poate facilita construirea de proiecte între cetățenii din diferite state membre ale UE în cadrul unei organizații transnaționale; subliniază necesitatea de a crea un cadru structurat pentru dialogul civic european care să dea substanță practică cetățeniei participative; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța societății civile organizate în consolidarea cetățeniei europene active; consideră, prin urmare, esențială facilitarea pe viitor a activității transfrontaliere a acestor organizații pentru reducerea sarcinilor birocratice și asigurarea unei finanțări adecvate; își reiterează apelul (2) pentru stabilirea statutului asociației europene, deoarece acest lucru poate facilita construirea de proiecte între cetățenii din diferite state membre ale UE în cadrul unei organizații transnaționale; subliniază necesitatea de a crea un cadru structurat pentru dialogul civic european care să dea substanță practică cetățeniei participative;

| 9. | regretă opțiunile existente de derogare a anumitor state membre de la unele dispoziții actuale din tratatele UE, ceea ce subminează și generează diferențe de facto între drepturile cetățenilor care trebuie să fie egale în temeiul tratatelor UE; |
| --- | --- |

9.

regretă opțiunile existente de derogare a anumitor state membre de la unele dispoziții actuale din tratatele UE, ceea ce subminează și generează diferențe de facto între drepturile cetățenilor care trebuie să fie egale în temeiul tratatelor UE;

| 10. | subliniază rolul vital jucat de către statele membre în aplicarea corectă a legislației europene; consideră că încă trebuie să se înregistreze progrese și că este necesară o cooperare consolidată între instituțiile europene și autoritățile locale și naționale; consideră că o cooperare sporită ar fi un mijloc eficient de rezolvare a problemelor la nivel informal și în special a impedimentelor de ordin administrativ; în acest sens, salută intenția Comisiei de a sprijini, începând din 2013, prin intermediul sistemului său de înfrățire a orașelor în programul „Europa pentru cetățeni”, schimburile de bune practici între municipalități și proiecte care vizează îmbunătățirea cunoștințelor despre și punerea în aplicare corectă a drepturilor cetățenilor; consideră că un set de instrumente practice privind drepturile cetățenilor UE adaptat pentru autoritățile locale și regionale ar putea continua să îmbunătățească aplicarea corectă; |
| --- | --- |

10.

subliniază rolul vital jucat de către statele membre în aplicarea corectă a legislației europene; consideră că încă trebuie să se înregistreze progrese și că este necesară o cooperare consolidată între instituțiile europene și autoritățile locale și naționale; consideră că o cooperare sporită ar fi un mijloc eficient de rezolvare a problemelor la nivel informal și în special a impedimentelor de ordin administrativ; în acest sens, salută intenția Comisiei de a sprijini, începând din 2013, prin intermediul sistemului său de înfrățire a orașelor în programul „Europa pentru cetățeni”, schimburile de bune practici între municipalități și proiecte care vizează îmbunătățirea cunoștințelor despre și punerea în aplicare corectă a drepturilor cetățenilor; consideră că un set de instrumente practice privind drepturile cetățenilor UE adaptat pentru autoritățile locale și regionale ar putea continua să îmbunătățească aplicarea corectă;

| 11. | regretă faptul că în statele membre nu există aceleași căi de atac pentru părinți și copii în caz de separare sau de divorț; afirmă că, din acest motiv, sute de părinți din Europa s-au adresat Comisiei pentru petiții pentru ca aceasta să devină mai activă în acest sens, în ciuda competențelor sale limitate în domeniu; |
| --- | --- |

11.

regretă faptul că în statele membre nu există aceleași căi de atac pentru părinți și copii în caz de separare sau de divorț; afirmă că, din acest motiv, sute de părinți din Europa s-au adresat Comisiei pentru petiții pentru ca aceasta să devină mai activă în acest sens, în ciuda competențelor sale limitate în domeniu;

| 12. | se așteaptă ca noul portal web dedicat petițiilor, care va fi disponibil la începutul anului 2014, să transforme procesul de petiționare într-un instrument atrăgător, transparent și ușor de folosit și de către persoanele cu dizabilități; invită Comisia și celelalte instituții să recunoască în mod adecvat procesul de petiționare pe site-urile lor internet; |
| --- | --- |

12.

se așteaptă ca noul portal web dedicat petițiilor, care va fi disponibil la începutul anului 2014, să transforme procesul de petiționare într-un instrument atrăgător, transparent și ușor de folosit și de către persoanele cu dizabilități; invită Comisia și celelalte instituții să recunoască în mod adecvat procesul de petiționare pe site-urile lor internet;

| 13. | salută faptul că, până în noiembrie 2013, trei inițiative ale cetățenilor europeni (ICE) foarte diferite au atins pragul necesar; salută audierilor planificate a organizatorilor de ICE reușite înainte de alegerile europene; invită statele membre să promoveze dreptul de a organiza și sprijini ICE și de a pune în aplicare Regulamentul (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească europeană într-un mod favorabil incluziunii, asigurându-se că sunt pregătite să valideze atât semnăturile cetățenilor proprii care locuiesc în afara granițelor, cât și pe cele ale cetățenilor din alte state membre care își au reședința pe teritoriul lor; |
| --- | --- |

13.

salută faptul că, până în noiembrie 2013, trei inițiative ale cetățenilor europeni (ICE) foarte diferite au atins pragul necesar; salută audierilor planificate a organizatorilor de ICE reușite înainte de alegerile europene; invită statele membre să promoveze dreptul de a organiza și sprijini ICE și de a pune în aplicare Regulamentul (UE) nr. 211/2011 privind inițiativa cetățenească europeană într-un mod favorabil incluziunii, asigurându-se că sunt pregătite să valideze atât semnăturile cetățenilor proprii care locuiesc în afara granițelor, cât și pe cele ale cetățenilor din alte state membre care își au reședința pe teritoriul lor;

| 14. | invită toate statele membre în care nu există un ombudsman național să înființeze o astfel de instituție pentru a răspunde așteptărilor tuturor cetățenilor europeni; afirmă că, în prezent, doar în Italia și în Germania nu există un ombudsman național; |
| --- | --- |

14.

invită toate statele membre în care nu există un ombudsman național să înființeze o astfel de instituție pentru a răspunde așteptărilor tuturor cetățenilor europeni; afirmă că, în prezent, doar în Italia și în Germania nu există un ombudsman național;

| 15. | invită Comisia să monitorizeze cu regularitate modul în care formalitățile administrative legate de intrare și de ședere a cetățenilor UE sunt prelucrate în statele membre; invită Comisia să își asume un rol activ pentru a garanta că procedurile puse în aplicare de statele membre respectă pe deplin valorile și drepturile omului recunoscute de tratatele europene; subliniază faptul că unul dintre pilonii principali ai pieței unice este mobilitatea forței de muncă; subliniază avantajele pozitive aduse de forța de muncă migrantă din UE economiei statelor membre; în acest sens, invită Comisia să monitorizeze îndeaproape situația și să ia măsurile corespunzătoare pentru a elimina potențialele obstacole, cum ar fi birocrația excesivă, cu care se confruntă la nivel național această libertate fundamentală; |
| --- | --- |

15.

invită Comisia să monitorizeze cu regularitate modul în care formalitățile administrative legate de intrare și de ședere a cetățenilor UE sunt prelucrate în statele membre; invită Comisia să își asume un rol activ pentru a garanta că procedurile puse în aplicare de statele membre respectă pe deplin valorile și drepturile omului recunoscute de tratatele europene; subliniază faptul că unul dintre pilonii principali ai pieței unice este mobilitatea forței de muncă; subliniază avantajele pozitive aduse de forța de muncă migrantă din UE economiei statelor membre; în acest sens, invită Comisia să monitorizeze îndeaproape situația și să ia măsurile corespunzătoare pentru a elimina potențialele obstacole, cum ar fi birocrația excesivă, cu care se confruntă la nivel național această libertate fundamentală;

| 16. | recunoaște că, în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții Europene de Justiție (3), condițiile de obținere și pierdere a cetățeniei unui stat membru sunt reglementate exclusiv în conformitate cu legislația națională a fiecărui stat membru; solicită, însă, o mai bună coordonare și un schimb mai structurat de bune practici între statele membre cu privire la legislația lor în materie de cetățenie în scopul de a garanta drepturile fundamentale și mai ales certitudine juridică pentru cetățeni; solicită orientări comune cuprinzătoare care să clarifice relația dintre cetățenia națională și cea europeană; |
| --- | --- |

16.

recunoaște că, în conformitate cu jurisprudența constantă a Curții Europene de Justiție (3), condițiile de obținere și pierdere a cetățeniei unui stat membru sunt reglementate exclusiv în conformitate cu legislația națională a fiecărui stat membru; solicită, însă, o mai bună coordonare și un schimb mai structurat de bune practici între statele membre cu privire la legislația lor în materie de cetățenie în scopul de a garanta drepturile fundamentale și mai ales certitudine juridică pentru cetățeni; solicită orientări comune cuprinzătoare care să clarifice relația dintre cetățenia națională și cea europeană;

| 17. | solicită statelor membre care interzic dreptul de vot propriilor cetățeni ce aleg să trăiască într-un alt stat membru pentru o perioadă lungă de timp să pună capăt acestei practici și să-și revizuiască legislația în mod corespunzător pentru a asigura drepturi depline în materie de cetățenie pe parcursul întregului proces; recomandă ca statele membre să ia toate măsurile pentru a ajuta și a asista în mod eficient cetățenii care doresc să voteze sau să candideze în alte state decât propriul lor stat; subliniază necesitatea ca cetățenii UE să își exercite dreptul de vot în alegerile naționale organizate în țara de origine din statul membru în care își au reședința. |
| --- | --- |

17.

solicită statelor membre care interzic dreptul de vot propriilor cetățeni ce aleg să trăiască într-un alt stat membru pentru o perioadă lungă de timp să pună capăt acestei practici și să-și revizuiască legislația în mod corespunzător pentru a asigura drepturi depline în materie de cetățenie pe parcursul întregului proces; recomandă ca statele membre să ia toate măsurile pentru a ajuta și a asista în mod eficient cetățenii care doresc să voteze sau să candideze în alte state decât propriul lor stat; subliniază necesitatea ca cetățenii UE să își exercite dreptul de vot în alegerile naționale organizate în țara de origine din statul membru în care își au reședința.

| 18. | solicită statelor membre să protejeze și să pună în valoare esența cetățeniei UE prin descurajarea oricăror forme de discriminare pe motive de naționalitate; deplânge orice retorică populistă care își propune să genereze practici de discriminare bazate numai pe motive de naționalitate; |
| --- | --- |

18.

solicită statelor membre să protejeze și să pună în valoare esența cetățeniei UE prin descurajarea oricăror forme de discriminare pe motive de naționalitate; deplânge orice retorică populistă care își propune să genereze practici de discriminare bazate numai pe motive de naționalitate;

| 19. | invită partidele politice europene și filialele lor naționale să organizeze campanii electorale transparente înainte alegerilor europene din 2014 și să trateze în mod eficient problema scăderii ratei de participare la alegeri și a îndepărtării tot mai mari a cetățenilor de instituțiile UE; consideră că desemnarea la nivel european a candidaților pentru postul de președinte al Comisiei de către partidele politice europene este un pas important către crearea unui veritabil spațiu public european și este convins că perspectiva unei europenizări a campaniei electorale poate fi realizată numai prin activități paneuropene și prin rețelele mass-mediei locale și naționale, în special ale societăților publice, în domeniile radiodifuziunii, televiziunii și internetului; |
| --- | --- |

19.

invită partidele politice europene și filialele lor naționale să organizeze campanii electorale transparente înainte alegerilor europene din 2014 și să trateze în mod eficient problema scăderii ratei de participare la alegeri și a îndepărtării tot mai mari a cetățenilor de instituțiile UE; consideră că desemnarea la nivel european a candidaților pentru postul de președinte al Comisiei de către partidele politice europene este un pas important către crearea unui veritabil spațiu public european și este convins că perspectiva unei europenizări a campaniei electorale poate fi realizată numai prin activități paneuropene și prin rețelele mass-mediei locale și naționale, în special ale societăților publice, în domeniile radiodifuziunii, televiziunii și internetului;

| 20. | subliniază că trebuie informați cetățenii care au dreptul de a vota la alegerile municipale și europene, în cazul în care locuiesc în afara țării lor de origine și de promovare a acestui drept prin diferite mijloace; îndeamnă Comisia să nu aștepte până în mai 2014, pentru a-și lansa manualul de prezentare a acestor drepturi din UE „într-un limbaj clar și simplu”; |
| --- | --- |

20.

subliniază că trebuie informați cetățenii care au dreptul de a vota la alegerile municipale și europene, în cazul în care locuiesc în afara țării lor de origine și de promovare a acestui drept prin diferite mijloace; îndeamnă Comisia să nu aștepte până în mai 2014, pentru a-și lansa manualul de prezentare a acestor drepturi din UE „într-un limbaj clar și simplu”;

| 21. | invită toate instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii să-și îmbunătățească transparența și să facă accesul la documente mai simplu și mai ușor de utilizat, deoarece acest lucru ar permite cetățenilor să fie implicați mai profund în procesul decizional; invită instituțiile Uniunii și, în principal, Comisia Europeană să urmeze proceduri mai eficiente pentru a răspunde, cât mai repede posibil, cererilor legitime ale cetățenilor europeni; invită toate instituțiile Uniunii, și în special Parlamentul, să asigure transparența și responsabilitatea în egală măsură; |
| --- | --- |

21.

invită toate instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii să-și îmbunătățească transparența și să facă accesul la documente mai simplu și mai ușor de utilizat, deoarece acest lucru ar permite cetățenilor să fie implicați mai profund în procesul decizional; invită instituțiile Uniunii și, în principal, Comisia Europeană să urmeze proceduri mai eficiente pentru a răspunde, cât mai repede posibil, cererilor legitime ale cetățenilor europeni; invită toate instituțiile Uniunii, și în special Parlamentul, să asigure transparența și responsabilitatea în egală măsură;

| 22. | salută adoptarea recentă a activităților de finanțare a celor două programe principale UE în domeniul cetățeniei UE în perioada 2014-2020, și anume programele „Drepturi și cetățenie” și „Europa pentru cetățeni”; consideră că este extrem de regretabil faptul că în special pachetul financiar pentru cel de-al doilea program, care sprijină proiectele privind cetățenia europeană activă, a fost redus drastic de către guvernele statelor membre în comparație cu perioada 2007-2013; |
| --- | --- |

22.

salută adoptarea recentă a activităților de finanțare a celor două programe principale UE în domeniul cetățeniei UE în perioada 2014-2020, și anume programele „Drepturi și cetățenie” și „Europa pentru cetățeni”; consideră că este extrem de regretabil faptul că în special pachetul financiar pentru cel de-al doilea program, care sprijină proiectele privind cetățenia europeană activă, a fost redus drastic de către guvernele statelor membre în comparație cu perioada 2007-2013;

| 23. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la petițiile ce reflectă situația delicată a unor locuitori care, datorită statutului lor, nu pot beneficia în totalitate de drepturile lor la liberă circulație sau de drepturi de vot depline la alegerile locale; invită Comisia Europeană și statele membre în cauză să faciliteze regularizarea statutului lor în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

23.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la petițiile ce reflectă situația delicată a unor locuitori care, datorită statutului lor, nu pot beneficia în totalitate de drepturile lor la liberă circulație sau de drepturi de vot depline la alegerile locale; invită Comisia Europeană și statele membre în cauză să faciliteze regularizarea statutului lor în astfel de cazuri;

| 24. | este profund preocupat de obstacolele cu care se confruntă încă cetățenii în exercitarea drepturilor lor individuale pe piața internă și este de părere că nesiguranța economică actuală din Europa trebuie, de asemenea, soluționată prin eliminarea acestor obstacole; prin urmare, salută noile inițiative anunțate de Comisie pentru consolidarea rolului cetățenilor de consumatori și de lucrători în întreaga Europă; |
| --- | --- |

24.

este profund preocupat de obstacolele cu care se confruntă încă cetățenii în exercitarea drepturilor lor individuale pe piața internă și este de părere că nesiguranța economică actuală din Europa trebuie, de asemenea, soluționată prin eliminarea acestor obstacole; prin urmare, salută noile inițiative anunțate de Comisie pentru consolidarea rolului cetățenilor de consumatori și de lucrători în întreaga Europă;

| 25. | subliniază că trebuie îmbunătățit schimbul de informații cu privire la oportunitățile de stagii și ucenicii în alte țări ale UE, prin intermediul rețelei EURES; este alarmat de rata șomajului, mai ales că aceasta afectează tinerii; salută propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii (4) și invită statele membre să respecte principiile stabilite în orientări; |
| --- | --- |

25.

subliniază că trebuie îmbunătățit schimbul de informații cu privire la oportunitățile de stagii și ucenicii în alte țări ale UE, prin intermediul rețelei EURES; este alarmat de rata șomajului, mai ales că aceasta afectează tinerii; salută propunerea Comisiei de recomandare a Consiliului privind un cadru de calitate pentru stagii (4) și invită statele membre să respecte principiile stabilite în orientări;

| 26. | invită statele membre să îmbunătățească informarea cetățenilor europeni cu privire la drepturile și obligațiile lor și să faciliteze respectarea în mod egal acestor drepturi atât în țările lor de origine, cât și într-un alt stat membru; |
| --- | --- |

26.

invită statele membre să îmbunătățească informarea cetățenilor europeni cu privire la drepturile și obligațiile lor și să faciliteze respectarea în mod egal acestor drepturi atât în țările lor de origine, cât și într-un alt stat membru;

| 27. | atrage atenția asupra nemulțumirilor unor petiționari, în majoritate cetățeni UE expatriați, care au declarat că au întâmpinat probleme în ceea ce privește achiziția, transferul și dreptul de proprietate asupra bunurilor imobile în diferite țări; |
| --- | --- |

27.

atrage atenția asupra nemulțumirilor unor petiționari, în majoritate cetățeni UE expatriați, care au declarat că au întâmpinat probleme în ceea ce privește achiziția, transferul și dreptul de proprietate asupra bunurilor imobile în diferite țări;

| 28. | recunoaște problemele cu care se confruntă persoanele cu dizabilități care își exercită dreptul la libera circulație și solicită introducerea unui card european al persoanelor cu handicap, valabil în toată Europa, pentru persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

28.

recunoaște problemele cu care se confruntă persoanele cu dizabilități care își exercită dreptul la libera circulație și solicită introducerea unui card european al persoanelor cu handicap, valabil în toată Europa, pentru persoanele cu dizabilități;

| 29. | invită statele membre să organizeze măsuri de coordonare și cooperare menite să asigure o rezolvare eficientă a chestiunilor precum taxe de înmatriculare duble, discriminări fiscale și impozitare dublă în context transfrontalier și să acorde o atenție sporită realităților legate de mobilitatea transfrontalieră a lucrătorilor; consideră că aspectele legate de impozitarea dublă sunt insuficient tratate în convențiile fiscale bilaterale existente sau în acțiunile unilaterale întreprinse de către un stat membru și ar necesita o acțiune concertată la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

29.

invită statele membre să organizeze măsuri de coordonare și cooperare menite să asigure o rezolvare eficientă a chestiunilor precum taxe de înmatriculare duble, discriminări fiscale și impozitare dublă în context transfrontalier și să acorde o atenție sporită realităților legate de mobilitatea transfrontalieră a lucrătorilor; consideră că aspectele legate de impozitarea dublă sunt insuficient tratate în convențiile fiscale bilaterale existente sau în acțiunile unilaterale întreprinse de către un stat membru și ar necesita o acțiune concertată la nivelul Uniunii;

| 30. | regretă existența unor obstacole transfrontaliere în chestiuni civile sau sociale, cum ar fi dreptul familiei sau pensiile, care împiedică mulți cetățeni să beneficieze pe deplin de cetățenia UE; |
| --- | --- |

30.

regretă existența unor obstacole transfrontaliere în chestiuni civile sau sociale, cum ar fi dreptul familiei sau pensiile, care împiedică mulți cetățeni să beneficieze pe deplin de cetățenia UE;

| 31. | reamintește faptul că cetățenii UE aflați pe teritoriul unei țări terțe în care statul membru ai cărui resortisanți sunt nu este reprezentat au dreptul la protecție din partea autorităților diplomatice sau consulare ale oricărui stat membru, în aceleași condiții ca și cetățenii statului membru respectiv, și subliniază importanța acestei dispoziții ca principiu; |
| --- | --- |

31.

reamintește faptul că cetățenii UE aflați pe teritoriul unei țări terțe în care statul membru ai cărui resortisanți sunt nu este reprezentat au dreptul la protecție din partea autorităților diplomatice sau consulare ale oricărui stat membru, în aceleași condiții ca și cetățenii statului membru respectiv, și subliniază importanța acestei dispoziții ca principiu;

| 32. | invită fiecare stat membru să creeze, în fiecare stat, cât mai curând posibil, un ghișeu unic pentru coordonarea proiectelor cu impact transfrontalier; de exemplu proiectele cu un impact social, cum ar fi serviciile de urgență, sau mai ales proiectele cu impact asupra mediului, cum ar fi proiectele în domeniul energiei eoliene, care uneori nu fac obiectul nici al unei consultări între locuitorii aflați de o parte și de alta a unui frontiere și nici al unui studiu de impact; |
| --- | --- |

32.

invită fiecare stat membru să creeze, în fiecare stat, cât mai curând posibil, un ghișeu unic pentru coordonarea proiectelor cu impact transfrontalier; de exemplu proiectele cu un impact social, cum ar fi serviciile de urgență, sau mai ales proiectele cu impact asupra mediului, cum ar fi proiectele în domeniul energiei eoliene, care uneori nu fac obiectul nici al unei consultări între locuitorii aflați de o parte și de alta a unui frontiere și nici al unui studiu de impact;

| 33. | invită Comisia să realizeze o evaluare detaliată a beneficiilor și provocărilor pe care le ridică Anul european al cetățenilor 2013(AEC); regretă faptul că, din cauza subfinanțării și a lipsei de ambiție politică, AEC a avut un profil slab în mass-media și nu a reușit să genereze o dezbatere amplă, larg vizibilă privind cetățenia europeană, care ar fi putut contribui la îmbunătățirea unor instrumente sau la crearea altora; |
| --- | --- |

33.

invită Comisia să realizeze o evaluare detaliată a beneficiilor și provocărilor pe care le ridică Anul european al cetățenilor 2013(AEC); regretă faptul că, din cauza subfinanțării și a lipsei de ambiție politică, AEC a avut un profil slab în mass-media și nu a reușit să genereze o dezbatere amplă, larg vizibilă privind cetățenia europeană, care ar fi putut contribui la îmbunătățirea unor instrumente sau la crearea altora;

| 34. | invită Comisia să prezinte propuneri pentru a recunoaște voluntariatul ca element care contribuie la cetățenie; |
| --- | --- |

34.

invită Comisia să prezinte propuneri pentru a recunoaște voluntariatul ca element care contribuie la cetățenie;

| 35. | invită Comisia să publice și să difuzeze o explicație referitoare la drepturile cetățenilor, înainte și după Tratatul de la Lisabona, în scopul de a recâștiga încrederea cetățenilor; |
| --- | --- |

35.

invită Comisia să publice și să difuzeze o explicație referitoare la drepturile cetățenilor, înainte și după Tratatul de la Lisabona, în scopul de a recâștiga încrederea cetățenilor;

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

36.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Ombudsmanului European, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO C 257 E, 6.9.2013, p. 74.

(2)  Declarația Parlamentului European din 10 martie 2011 privind crearea unor statute europene pentru societăți mutuale, asociații și fundații (JO C 199 E, 7.7.2012, p. 187).

(3)  Cel mai recent în hotărârea CEJ din 2 martie 2010, C-135/08, Rottmann.

(4)  COM(2013)0857.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/151 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/151

---

P7_TA(2014)0234

Parchetul European

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de Regulament al Consiliului de instituire a Parchetului European (COM(2013)0534 – 2013/0255(APP))

(2017/C 378/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2013)0534), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Consiliului (COM(2013)0534),

| — | având în vedere propunerea de regulament de creare a Agenției Uniunii Europene pentru cooperarea judiciară în materie penală (Eurojust) (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament de creare a Agenției Uniunii Europene pentru cooperarea judiciară în materie penală (Eurojust) (COM(2013)0535),

| — | având în vedere proiectul de Directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (COM(2012)0363), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de Directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal (COM(2012)0363),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind o foaie de parcurs pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 30 noiembrie 2009 privind o foaie de parcurs pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau acuzate în cadrul procedurilor penale,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la crima organizată, corupție și spălarea de bani: recomandări cu privire la acțiunile și inițiativele care se impun (1),

| — | având în vedere alte instrumente din domeniul justiției penale adoptate conform procedurii de codecizie de Parlamentul European și de Consiliu, cum este Directiva 2013/48/UE privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și dreptul de a comunica în timpul privării de libertate, Directiva privind ordinul european de anchetă în materie penală etc., |
| --- | --- |

—

având în vedere alte instrumente din domeniul justiției penale adoptate conform procedurii de codecizie de Parlamentul European și de Consiliu, cum este Directiva 2013/48/UE privind dreptul de a avea acces la un avocat în cadrul procedurilor penale și dreptul de a comunica în timpul privării de libertate, Directiva privind ordinul european de anchetă în materie penală etc.,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului,

| — | având în vedere articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2, 6 și 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 86, 218, 263, 265, 267, 268 și 340, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolele 86, 218, 263, 265, 267, 268 și 340,

| — | având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013,

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 ianuarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 ianuarie 2014,

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul intermediar al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0141/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0141/2014),

| A. | întrucât principalele obiective ale instituirii Parchetului European sunt contribuția la consolidarea protecției intereselor financiare ale Uniunii Europene, sporirea încrederii întreprinderilor și cetățenilor din UE în instituțiile Uniunii și asigurarea cercetării și urmăririi penale mai eficiente și mai eficace a infracțiunilor care afectează interesul financiar al UE, respectând totodată pe deplin drepturile fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât principalele obiective ale instituirii Parchetului European sunt contribuția la consolidarea protecției intereselor financiare ale Uniunii Europene, sporirea încrederii întreprinderilor și cetățenilor din UE în instituțiile Uniunii și asigurarea cercetării și urmăririi penale mai eficiente și mai eficace a infracțiunilor care afectează interesul financiar al UE, respectând totodată pe deplin drepturile fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene;

| B. | întrucât UE și-a asumat sarcina de a dezvolta un spațiu de libertate, securitate și justiție și, în conformitate cu articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană, aceasta respectă drepturile omului și libertățile fundamentale; întrucât criminalitatea dobândește din ce în ce mai mult o dimensiune transfrontalieră, iar în cazul infracțiunilor săvârșite împotriva intereselor financiare ale Uniunii, care provoacă în fiecare an daune financiare semnificative, UE trebuie să ofere un răspuns eficace, conferind valoare adăugată eforturilor comune ale tuturor statelor membre, deoarece protejarea bugetului UE împotriva fraudelor se poate realiza mai bine la nivelul UE; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE și-a asumat sarcina de a dezvolta un spațiu de libertate, securitate și justiție și, în conformitate cu articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană, aceasta respectă drepturile omului și libertățile fundamentale; întrucât criminalitatea dobândește din ce în ce mai mult o dimensiune transfrontalieră, iar în cazul infracțiunilor săvârșite împotriva intereselor financiare ale Uniunii, care provoacă în fiecare an daune financiare semnificative, UE trebuie să ofere un răspuns eficace, conferind valoare adăugată eforturilor comune ale tuturor statelor membre, deoarece protejarea bugetului UE împotriva fraudelor se poate realiza mai bine la nivelul UE;

| C. | întrucât abordarea coerentă și eficientă a fraudelor împotriva intereselor financiare ale Uniunii Europene ar presupune aplicarea principiul toleranței zero; |
| --- | --- |

C.

întrucât abordarea coerentă și eficientă a fraudelor împotriva intereselor financiare ale Uniunii Europene ar presupune aplicarea principiul toleranței zero;

| D. | întrucât statele membre au responsabilitatea principală de a executa aproximativ 80 % din bugetul Uniunii, precum și de a colecta resurse proprii, conform prevederilor Deciziei 2007/436/CE, Euratom a Consiliului (2), care va fi înlocuită în curând cu o decizie a Consiliului având ca obiect o propunere modificată a Comisiei referitoare la o decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (COM(2011)0739); |
| --- | --- |

D.

întrucât statele membre au responsabilitatea principală de a executa aproximativ 80 % din bugetul Uniunii, precum și de a colecta resurse proprii, conform prevederilor Deciziei 2007/436/CE, Euratom a Consiliului (2), care va fi înlocuită în curând cu o decizie a Consiliului având ca obiect o propunere modificată a Comisiei referitoare la o decizie a Consiliului privind sistemul de resurse proprii al Uniunii Europene (COM(2011)0739);

| E. | întrucât este în egală măsură important să se asigure protejarea intereselor financiare ale Uniunii, atât la nivelul colectării resurselor UE, cât și la nivelul cheltuielilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât este în egală măsură important să se asigure protejarea intereselor financiare ale Uniunii, atât la nivelul colectării resurselor UE, cât și la nivelul cheltuielilor;

| F. | întrucât 10 % din anchetele OLAF vizează cazuri de criminalitate organizată transfrontalieră, însă aceste cazuri reprezintă 40 % din impactul financiar global asupra intereselor financiare ale Uniunii Europene; |
| --- | --- |

F.

întrucât 10 % din anchetele OLAF vizează cazuri de criminalitate organizată transfrontalieră, însă aceste cazuri reprezintă 40 % din impactul financiar global asupra intereselor financiare ale Uniunii Europene;

| G. | întrucât crearea unui Parchet European este singurul act în domeniul justiției penale pentru care nu este aplicabilă procedura legislativă ordinară; |
| --- | --- |

G.

întrucât crearea unui Parchet European este singurul act în domeniul justiției penale pentru care nu este aplicabilă procedura legislativă ordinară;

| H. | întrucât propunerea de Regulament de instituire a unui Parchet European este intrinsec legată de propunerea de Directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal și de propunerea de Regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare judiciară în materie penală (Eurojust), care fac obiectul procedurii legislative ordinare; |
| --- | --- |

H.

întrucât propunerea de Regulament de instituire a unui Parchet European este intrinsec legată de propunerea de Directivă privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal și de propunerea de Regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru cooperare judiciară în materie penală (Eurojust), care fac obiectul procedurii legislative ordinare;

| I. | întrucât respectarea normelor inerente statului de drept trebuie să fie principiul conducător al întregii legislații europene, în special în materie de justiție și de protecție a drepturilor fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

I.

întrucât respectarea normelor inerente statului de drept trebuie să fie principiul conducător al întregii legislații europene, în special în materie de justiție și de protecție a drepturilor fundamentale ale omului;

| J. | întrucât 14 camere parlamentare din 11 state membre au declanșat procedura „cartonașului galben” în legătură cu propunerea Comisiei, iar la 27 noiembrie 2013 Comisia a decis să-și mențină propunerea, afirmând însă că va ține seama în mod corespunzător de avizele motivate ale camerelor parlamentare naționale în cursul procesului legislativ; |
| --- | --- |

J.

întrucât 14 camere parlamentare din 11 state membre au declanșat procedura „cartonașului galben” în legătură cu propunerea Comisiei, iar la 27 noiembrie 2013 Comisia a decis să-și mențină propunerea, afirmând însă că va ține seama în mod corespunzător de avizele motivate ale camerelor parlamentare naționale în cursul procesului legislativ;

| K. | întrucât, pentru înființarea unui Parchet European, articolul 86 alineatul (1) din TFUE reclamă unanimitatea în cadrul Consiliului; întrucât întrunirea acestei unanimități pare foarte improbabilă și, în consecință, este mai curând de anticipat că unele state membre vor înființa un Parchet European prin cooperare consolidată, ceea ce ar necesita o nouă propunere din partea Comisiei; |
| --- | --- |

K.

întrucât, pentru înființarea unui Parchet European, articolul 86 alineatul (1) din TFUE reclamă unanimitatea în cadrul Consiliului; întrucât întrunirea acestei unanimități pare foarte improbabilă și, în consecință, este mai curând de anticipat că unele state membre vor înființa un Parchet European prin cooperare consolidată, ceea ce ar necesita o nouă propunere din partea Comisiei;

| 1. | consideră că obiectivul propunerii Comisiei constituie un pas înainte către instituirea unui spațiu european de justiție penală și consolidarea instrumentelor de combatere a fraudelor împotriva intereselor financiare ale Uniunii, sporind astfel încrederea contribuabililor în UE; |
| --- | --- |

1.

consideră că obiectivul propunerii Comisiei constituie un pas înainte către instituirea unui spațiu european de justiție penală și consolidarea instrumentelor de combatere a fraudelor împotriva intereselor financiare ale Uniunii, sporind astfel încrederea contribuabililor în UE;

| 2. | consideră, pornind de la prezumția participării tuturor statelor membre, că înființarea unui parchet european ar putea conferi spațiului de libertate, securitate și justiție o valoare adăugată deosebită, deoarece interesele financiare ale Uniunii și, pe cale de consecință, interesele contribuabililor europeni trebuie protejate în toate statele membre; |
| --- | --- |

2.

consideră, pornind de la prezumția participării tuturor statelor membre, că înființarea unui parchet european ar putea conferi spațiului de libertate, securitate și justiție o valoare adăugată deosebită, deoarece interesele financiare ale Uniunii și, pe cale de consecință, interesele contribuabililor europeni trebuie protejate în toate statele membre;

| 3. | invită Consiliul să implice extensiv Parlamentul în activitatea sa legislativă, printr-un flux constant de informații și o consultare continuă, care să permită obținerea unui rezultat care să fie în concordanță cu modificările aduse Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene în urma procesului de la Lisabona și să fie, în esență, salutat de ambele părți; |
| --- | --- |

3.

invită Consiliul să implice extensiv Parlamentul în activitatea sa legislativă, printr-un flux constant de informații și o consultare continuă, care să permită obținerea unui rezultat care să fie în concordanță cu modificările aduse Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene în urma procesului de la Lisabona și să fie, în esență, salutat de ambele părți;

| 4. | invită legislatorul european să se ocupe de această propunere avându-le în vedere și pe celelalte de care este strâns legată, cum ar fi propunerea de Directivă privind combaterea fraudelor împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal, propunerea de Regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust) și alte instrumente pertinente din domeniul justiției penale și al drepturilor procedurale, pentru a putea asigura deplina ei compatibilitate cu cele de mai sus și implementare ei consecventă, având în vedere că eficacitatea acțiunii globale a UE în domeniul justiției este condiționată de consecvența sa; |
| --- | --- |

4.

invită legislatorul european să se ocupe de această propunere avându-le în vedere și pe celelalte de care este strâns legată, cum ar fi propunerea de Directivă privind combaterea fraudelor împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal, propunerea de Regulament privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust) și alte instrumente pertinente din domeniul justiției penale și al drepturilor procedurale, pentru a putea asigura deplina ei compatibilitate cu cele de mai sus și implementare ei consecventă, având în vedere că eficacitatea acțiunii globale a UE în domeniul justiției este condiționată de consecvența sa;

| 5. | subliniază că atribuțiile și practicile Parchetului European trebuie să respecte corpusul de drepturi fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Convenția europeană a drepturilor omului și tradițiile constituționale ale statelor membre; în solicită, solicită Consiliului să țină seama în mod corespunzător de următoarele recomandări:






  (i) | Parchetul European ar trebui să funcționeze cu respectarea strictă a dreptului la un proces echitabil, conformându-se astfel principiului instanței naturale, care reclamă stabilirea clară ex ante a criteriilor care determină instanța competentă să exercite jurisdicția; dat fiind că actuala formulare a articolului 27 alineatul (4) îi acordă Parchetului European o libertate excesivă în ceea ce privește aplicarea diferitelor criterii privind jurisdicția, respectivele criterii ar trebui investite cu efecte obligatorii și ierarhizate astfel încât să se asigure previzibilitatea; în această privință, ar trebui luate în considerare drepturile suspecților; mai mult, stabilirea competenței conform criteriilor în cauză ar trebui să facă obiectul unui control jurisdicțional; |
| --- | --- | --- |

5.

subliniază că atribuțiile și practicile Parchetului European trebuie să respecte corpusul de drepturi fundamentale consacrate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Convenția europeană a drepturilor omului și tradițiile constituționale ale statelor membre; în solicită, solicită Consiliului să țină seama în mod corespunzător de următoarele recomandări:

(i)

Parchetul European ar trebui să funcționeze cu respectarea strictă a dreptului la un proces echitabil, conformându-se astfel principiului instanței naturale, care reclamă stabilirea clară ex ante a criteriilor care determină instanța competentă să exercite jurisdicția; dat fiind că actuala formulare a articolului 27 alineatul (4) îi acordă Parchetului European o libertate excesivă în ceea ce privește aplicarea diferitelor criterii privind jurisdicția, respectivele criterii ar trebui investite cu efecte obligatorii și ierarhizate astfel încât să se asigure previzibilitatea; în această privință, ar trebui luate în considerare drepturile suspecților; mai mult, stabilirea competenței conform criteriilor în cauză ar trebui să facă obiectul unui control jurisdicțional;

| (ii) | Parchetul European ar trebui să beneficieze de independență deplină, atât față de guvernele naționale, cât și față de instituțiile UE, și ar trebui să fie protejat de orice presiune politică; |
| --- | --- |

(ii)

Parchetul European ar trebui să beneficieze de independență deplină, atât față de guvernele naționale, cât și față de instituțiile UE, și ar trebui să fie protejat de orice presiune politică;

| (iii) | sfera de competență a Parchetului European ar trebui definită exact, permițând identificarea ex ante a faptelor penale ce îi incumbă; Parlamentul solicită o revizuire atentă a definițiilor de la articolul 13 din propunerea Comisiei, referitor la competența accesorie deoarece, în forma actuală a propunerii, acestea depășesc limitele sferei de aplicare a articolului 86 alineatele (1)-(3) din TFUE; acest lucru ar trebui realizat astfel încât să se asigure că competențele Parchetului European se extind și asupra altor infracțiuni decât cele care afectează interesele financiare ale Uniunii doar în cazul în care, cumulativ:






  (a) | comportamentul respectiv constituie concomitent o infracțiune care afectează interesele financiare ale Uniunii și alte infracțiuni și |
| --- | --- | --- |

(iii)

sfera de competență a Parchetului European ar trebui definită exact, permițând identificarea ex ante a faptelor penale ce îi incumbă; Parlamentul solicită o revizuire atentă a definițiilor de la articolul 13 din propunerea Comisiei, referitor la competența accesorie deoarece, în forma actuală a propunerii, acestea depășesc limitele sferei de aplicare a articolului 86 alineatele (1)-(3) din TFUE; acest lucru ar trebui realizat astfel încât să se asigure că competențele Parchetului European se extind și asupra altor infracțiuni decât cele care afectează interesele financiare ale Uniunii doar în cazul în care, cumulativ:

(a)

comportamentul respectiv constituie concomitent o infracțiune care afectează interesele financiare ale Uniunii și alte infracțiuni și

| (b) | infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii predomină, celelalte fiind doar accesorii; precum și |
| --- | --- |

(b)

infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii predomină, celelalte fiind doar accesorii; precum și

| (c) | celelalte infracțiuni nu ar fi exceptate de la urmărire și pedepsire ulterioară dacă nu au fost urmărite și judecate împreună cu infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii; |
| --- | --- |

(c)

celelalte infracțiuni nu ar fi exceptate de la urmărire și pedepsire ulterioară dacă nu au fost urmărite și judecate împreună cu infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii;

mai mult, stabilirea competenței conform criteriilor în cauză ar trebui să facă obiectul unui control jurisdicțional;

| (iv) | având în vedere că directiva menționată la articolul 12 din propunere de stabilire a infracțiunilor care intră în competența Parchetului European nu a fost încă adoptată, textul propunerii ar trebui să specifice că Parchetul European nu poate urmări infracțiuni care nu figurează încă în legislația pertinentă a statelor membre la data săvârșirii lor; de asemenea, Parchetul European nu ar trebui să-și exercite competența cu privire la infracțiunile comise înainte ca acesta să devină pe deplin operațional; Articolul 71 din propunere ar trebui modificat în consecință; |
| --- | --- |

(iv)

având în vedere că directiva menționată la articolul 12 din propunere de stabilire a infracțiunilor care intră în competența Parchetului European nu a fost încă adoptată, textul propunerii ar trebui să specifice că Parchetul European nu poate urmări infracțiuni care nu figurează încă în legislația pertinentă a statelor membre la data săvârșirii lor; de asemenea, Parchetul European nu ar trebui să-și exercite competența cu privire la infracțiunile comise înainte ca acesta să devină pe deplin operațional; Articolul 71 din propunere ar trebui modificat în consecință;

| (v) | instrumentele și măsurile de cercetare aflate la dispoziția Parchetului European ar trebui să fie uniforme, identificate cu precizie și compatibile cu sistemele de drept ale statelor membre în care sunt implementate; de asemenea, criteriile de utilizare a măsurilor de cercetare ar trebui formulate mai detaliat, pentru a se asigura excluderea practicilor de căutare a instanței celei mai favorabile; |
| --- | --- |

(v)

instrumentele și măsurile de cercetare aflate la dispoziția Parchetului European ar trebui să fie uniforme, identificate cu precizie și compatibile cu sistemele de drept ale statelor membre în care sunt implementate; de asemenea, criteriile de utilizare a măsurilor de cercetare ar trebui formulate mai detaliat, pentru a se asigura excluderea practicilor de căutare a instanței celei mai favorabile;

| (vi) | admisibilitatea probelor și evaluarea acestora conform articolului 30 sunt elemente esențiale în cadrul cercetării penale; în consecință, normele pertinente trebuie să fie clare și uniforme în întreaga zonă de competență a Parchetului European și să respecte întru totul garanțiile procedurale; pentru a se asigura această conformitate, condițiile de admisibilitate a probelor ar trebui să fie astfel stabilite, încât să respecte toate drepturile garantate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

(vi)

admisibilitatea probelor și evaluarea acestora conform articolului 30 sunt elemente esențiale în cadrul cercetării penale; în consecință, normele pertinente trebuie să fie clare și uniforme în întreaga zonă de competență a Parchetului European și să respecte întru totul garanțiile procedurale; pentru a se asigura această conformitate, condițiile de admisibilitate a probelor ar trebui să fie astfel stabilite, încât să respecte toate drepturile garantate de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului;

| (vii) | dreptul la o cale de atac eficace ar trebui sprijinit permanent în raport cu activitatea Parchetului European pe întreg teritoriul Uniunii; în consecință, deciziile luate de Procurorul European ar trebui să facă obiectul unui control jurisdicțional în fața instanței competente; în această privință, deciziile adoptate de Parchetul European înainte de proces sau independent de acesta, cum ar fi cele descrise la articolele 27, 28 și 29 referitoare la competență, închiderea cazurilor sau tranzacțiile, ar trebui să facă obiectul căilor de atac disponibile la instanțele Uniunii.
  Articolul 36 din propunere ar trebui reformulat, pentru a se evita eludarea dispozițiilor din tratat privind jurisdicția instanțelor Uniunii și o limitare disproporționată a dreptului la o cale judiciară de atac eficace în temeiul articolului 47 alineatul (1) din carta drepturilor fundamentale. |
| --- | --- |

(vii)

dreptul la o cale de atac eficace ar trebui sprijinit permanent în raport cu activitatea Parchetului European pe întreg teritoriul Uniunii; în consecință, deciziile luate de Procurorul European ar trebui să facă obiectul unui control jurisdicțional în fața instanței competente; în această privință, deciziile adoptate de Parchetul European înainte de proces sau independent de acesta, cum ar fi cele descrise la articolele 27, 28 și 29 referitoare la competență, închiderea cazurilor sau tranzacțiile, ar trebui să facă obiectul căilor de atac disponibile la instanțele Uniunii.

Articolul 36 din propunere ar trebui reformulat, pentru a se evita eludarea dispozițiilor din tratat privind jurisdicția instanțelor Uniunii și o limitare disproporționată a dreptului la o cale judiciară de atac eficace în temeiul articolului 47 alineatul (1) din carta drepturilor fundamentale.

| (viii) | prevederile articolului 28 din propunere ar trebui să specifice clar faptul că, după închiderea de către Parchetul European a unui dosar privind delicte minore, parchetele naționale nu vor fi împiedicate să-și continue cercetările în cauză și să trimită dosarul în instanță, în cazul în care legislația lor națională o permite și că, atunci când lipsa unor probe pertinente nu poate fi remediată în mod previzibil printr-o cercetare suplimentară de amploare adecvată, se impune clasarea dosarului; de asemenea, existența unor motive obligatorii de clasare ar trebui verificată cât mai curând posibil în cursul cercetării, iar clasarea ar trebui să se facă în cel mai scurt timp, fără întârzieri nejustificate, după ce se constată că se aplică unul dintre motivele obligatorii respective; |
| --- | --- |

(viii)

prevederile articolului 28 din propunere ar trebui să specifice clar faptul că, după închiderea de către Parchetul European a unui dosar privind delicte minore, parchetele naționale nu vor fi împiedicate să-și continue cercetările în cauză și să trimită dosarul în instanță, în cazul în care legislația lor națională o permite și că, atunci când lipsa unor probe pertinente nu poate fi remediată în mod previzibil printr-o cercetare suplimentară de amploare adecvată, se impune clasarea dosarului; de asemenea, existența unor motive obligatorii de clasare ar trebui verificată cât mai curând posibil în cursul cercetării, iar clasarea ar trebui să se facă în cel mai scurt timp, fără întârzieri nejustificate, după ce se constată că se aplică unul dintre motivele obligatorii respective;

| (ix) | administrarea arbitrară a justiției trebuie evitată în orice situație; astfel, condiția „bunei administrări a justiției” ca motiv de tranzacție, conform dispozițiilor de la articolul 29 alineatul (1) din propunere, ar trebui înlocuită prin criterii mai specifice; în special, tranzacția ar trebui exclusă la momentul inițierii acțiunii penale și, în orice situație, în cazurile care pot fi închise conform articolului 28 din propunere, precum și în cazurile grave; |
| --- | --- |

(ix)

administrarea arbitrară a justiției trebuie evitată în orice situație; astfel, condiția „bunei administrări a justiției” ca motiv de tranzacție, conform dispozițiilor de la articolul 29 alineatul (1) din propunere, ar trebui înlocuită prin criterii mai specifice; în special, tranzacția ar trebui exclusă la momentul inițierii acțiunii penale și, în orice situație, în cazurile care pot fi închise conform articolului 28 din propunere, precum și în cazurile grave;

| (x) | deoarece atribuțiile Procurorului European necesită nu doar control jurisdicțional din partea Curții de Justiție, ci și supraveghere din partea Parlamentului European și a parlamentelor naționale, trebuie incluse dispoziții în acest sens, în special pentru a se asigura practici eficace și coerente între statele membre și compatibilitatea cu statul de drept; |
| --- | --- |

(x)

deoarece atribuțiile Procurorului European necesită nu doar control jurisdicțional din partea Curții de Justiție, ci și supraveghere din partea Parlamentului European și a parlamentelor naționale, trebuie incluse dispoziții în acest sens, în special pentru a se asigura practici eficace și coerente între statele membre și compatibilitatea cu statul de drept;

| 6. | solicită, de asemenea, Consiliului, subliniind necesitatea respectării în cel mai înalt grad a principiilor fundamentale, din care decurg în mod direct dreptul la un proces echitabil și garanțiile apărării în procesul penal, să țină seama de următoarele recomandări și să prevadă, în consecință, ca:






  (i) | toate activitățile Parchetului European ar trebui să asigure un grad ridicat de protecție a drepturilor la apărare, în special ținând seama că Uniunea ar putea deveni un spațiu în care Parchetul European ar putea acționa, la viteza operațională, fără a trebui să recurgă la instrumente de asistență judiciară reciprocă; în această privință, respectarea a standardelor minimale ale UE din domeniul drepturilor individuale în procedura penală în toate statele membre constituie un element-cheie pentru funcționarea corespunzătoare a Parchetului European.
  În acest sens, ar trebui remarcat că foaia de parcurs pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau puse sub acuzare în cadrul procedurilor penale, adoptată de Consiliu la 30 noiembrie 2009, nu este încă completă și că propunerea se limitează la trimiterea la legislația națională în privința dreptului de a păstra tăcerea, prezumției de nevinovăție, dreptului la asistență juridică și la anchete în apărare; în consecință, pentru a respecta principiul egalității armelor, legea aplicabilă persoanelor suspectate sau puse sub acuzare în cadrul procedurilor Parchetului European ar trebui să se aplice și garanțiilor procedurale în contextul cercetării sau urmăririi dispuse de acesta, fără a aduce atingere vreunor standarde suplimentare mai ridicate în materie de garanții procedurale acordate de legislația Uniunii; |
| --- | --- | --- |

6.

solicită, de asemenea, Consiliului, subliniind necesitatea respectării în cel mai înalt grad a principiilor fundamentale, din care decurg în mod direct dreptul la un proces echitabil și garanțiile apărării în procesul penal, să țină seama de următoarele recomandări și să prevadă, în consecință, ca:

(i)

toate activitățile Parchetului European ar trebui să asigure un grad ridicat de protecție a drepturilor la apărare, în special ținând seama că Uniunea ar putea deveni un spațiu în care Parchetul European ar putea acționa, la viteza operațională, fără a trebui să recurgă la instrumente de asistență judiciară reciprocă; în această privință, respectarea a standardelor minimale ale UE din domeniul drepturilor individuale în procedura penală în toate statele membre constituie un element-cheie pentru funcționarea corespunzătoare a Parchetului European.

În acest sens, ar trebui remarcat că foaia de parcurs pentru consolidarea drepturilor procedurale ale persoanelor suspectate sau puse sub acuzare în cadrul procedurilor penale, adoptată de Consiliu la 30 noiembrie 2009, nu este încă completă și că propunerea se limitează la trimiterea la legislația națională în privința dreptului de a păstra tăcerea, prezumției de nevinovăție, dreptului la asistență juridică și la anchete în apărare; în consecință, pentru a respecta principiul egalității armelor, legea aplicabilă persoanelor suspectate sau puse sub acuzare în cadrul procedurilor Parchetului European ar trebui să se aplice și garanțiilor procedurale în contextul cercetării sau urmăririi dispuse de acesta, fără a aduce atingere vreunor standarde suplimentare mai ridicate în materie de garanții procedurale acordate de legislația Uniunii;

| (ii) | după expirarea perioadei de transpunere pertinente, netranspunerea sau transpunerea incorectă în legislația națională a actelor legislative ale Uniunii privind drepturile procedurale nu ar trebui interpretată în sens nefavorabil persoanelor cercetate sau urmărite penal, iar aplicarea acestora se face de fiecare dată în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului; |
| --- | --- |

(ii)

după expirarea perioadei de transpunere pertinente, netranspunerea sau transpunerea incorectă în legislația națională a actelor legislative ale Uniunii privind drepturile procedurale nu ar trebui interpretată în sens nefavorabil persoanelor cercetate sau urmărite penal, iar aplicarea acestora se face de fiecare dată în conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție și a Curții Europene a Drepturilor Omului;

| (iii) | să fie asigurată respectarea principiului ne bis in idem; |
| --- | --- |

(iii)

să fie asigurată respectarea principiului ne bis in idem;

| (iv) | urmărirea penală ar trebui să respecte articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și legislația UE aplicabilă privind protecția datelor cu caracter personal; o atenție deosebită ar trebui acordată drepturilor persoanelor vizate atunci când se transmit date cu caracter personal către țări terțe sau organizații internaționale; |
| --- | --- |

(iv)

urmărirea penală ar trebui să respecte articolul 6 din Tratatul privind Uniunea Europeană, articolul 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și legislația UE aplicabilă privind protecția datelor cu caracter personal; o atenție deosebită ar trebui acordată drepturilor persoanelor vizate atunci când se transmit date cu caracter personal către țări terțe sau organizații internaționale;

| 7. | solicită Consiliului să țină cont de următoarele recomandări, reamintind necesitatea ca Parchetul European să fie o structură versatilă, reactivă, eficientă și capabilă să obțină rezultate maxime:






  (i) | pentru a asigura finalizarea cu succes și echitabilă a anchetelor și coordonarea acestora, este necesar ca cei care le conduc să aibă o cunoaștere aprofundată a sistemelor juridice ale țărilor implicate; în acest scop, modelul organizatoric al Parchetului European ar trebui să asigure, la nivel central, abilitățile, experiența și cunoașterea adecvată a sistemelor juridice ale statelor membre; |
| --- | --- | --- |

7.

solicită Consiliului să țină cont de următoarele recomandări, reamintind necesitatea ca Parchetul European să fie o structură versatilă, reactivă, eficientă și capabilă să obțină rezultate maxime:

(i)

pentru a asigura finalizarea cu succes și echitabilă a anchetelor și coordonarea acestora, este necesar ca cei care le conduc să aibă o cunoaștere aprofundată a sistemelor juridice ale țărilor implicate; în acest scop, modelul organizatoric al Parchetului European ar trebui să asigure, la nivel central, abilitățile, experiența și cunoașterea adecvată a sistemelor juridice ale statelor membre;

| (ii) | pentru ca deciziile să fie luate rapid și eficace, ar trebui ca procesul decizional să se desfășoare în cadrul Biroului Procurorului european, cu asistența procurorilor naționali delegați, competenți pentru cazuri specifice; |
| --- | --- |

(ii)

pentru ca deciziile să fie luate rapid și eficace, ar trebui ca procesul decizional să se desfășoare în cadrul Biroului Procurorului european, cu asistența procurorilor naționali delegați, competenți pentru cazuri specifice;

| (iii) | pentru ca Parchetul European să poată garanta standarde ridicate de independență, eficiență, experiență și profesionalism, trebuie ca personalul său să fie cât mai înalt calificat și să asigure atingerea obiectivelor fixate în prezenta rezoluție; în particular, personalul în cauză ar putea proveni din magistratură, din rândul celor care practică dreptul sau din alte sectoare în care au dobândit experiența și profesionalismul menționate anterior, precum și cunoștințele adecvate despre sistemele juridice ale statelor membre; în acest sens, conform precizărilor Comisiei de la punctul 4 din expunerea de motive a propunerii, în ceea ce privește costurile totale, ar trebui respectate exigențele reale de eficiență și funcționalitate ale Parchetului European; |
| --- | --- |

(iii)

pentru ca Parchetul European să poată garanta standarde ridicate de independență, eficiență, experiență și profesionalism, trebuie ca personalul său să fie cât mai înalt calificat și să asigure atingerea obiectivelor fixate în prezenta rezoluție; în particular, personalul în cauză ar putea proveni din magistratură, din rândul celor care practică dreptul sau din alte sectoare în care au dobândit experiența și profesionalismul menționate anterior, precum și cunoștințele adecvate despre sistemele juridice ale statelor membre; în acest sens, conform precizărilor Comisiei de la punctul 4 din expunerea de motive a propunerii, în ceea ce privește costurile totale, ar trebui respectate exigențele reale de eficiență și funcționalitate ale Parchetului European;

| (iv) | ar trebui instituit un mecanism de control, care să prezinte anual un raport privind activitățile Parchetului European; |
| --- | --- |

(iv)

ar trebui instituit un mecanism de control, care să prezinte anual un raport privind activitățile Parchetului European;

| 8. | ia act de ideea de pune la baza Parchetului European structurile existente, o soluție despre care Comisia consideră că nu va presupune costuri noi substanțiale pentru Uniune sau pentru statele sale membre, deoarece serviciile administrative ale Parchetului European trebuie gestionate de Eurojust, iar resursele umane vor proveni de la entități existente, cum este OLAF; |
| --- | --- |

8.

ia act de ideea de pune la baza Parchetului European structurile existente, o soluție despre care Comisia consideră că nu va presupune costuri noi substanțiale pentru Uniune sau pentru statele sale membre, deoarece serviciile administrative ale Parchetului European trebuie gestionate de Eurojust, iar resursele umane vor proveni de la entități existente, cum este OLAF;

| 9. | își exprimă dubiile cu privire la validitatea argumentului eficienței costurilor invocat în propunere, întrucât Parchetul European trebuie să creeze departamente specializate, câte unul pentru fiecare stat membru, care vor trebui să aibă cunoștințe aprofundate a cadrelor juridice naționale pentru a desfășure anchete și urmăriri eficiente; solicită efectuarea unei analize pentru a se evalua costurile aferente înființării Parchetului European de suportat de la bugetul UE și orice eventuale repercusiuni asupra bugetelor naționale; solicită ca o astfel de analiză să fie efectuată și pentru evaluarea beneficiilor; |
| --- | --- |

9.

își exprimă dubiile cu privire la validitatea argumentului eficienței costurilor invocat în propunere, întrucât Parchetul European trebuie să creeze departamente specializate, câte unul pentru fiecare stat membru, care vor trebui să aibă cunoștințe aprofundate a cadrelor juridice naționale pentru a desfășure anchete și urmăriri eficiente; solicită efectuarea unei analize pentru a se evalua costurile aferente înființării Parchetului European de suportat de la bugetul UE și orice eventuale repercusiuni asupra bugetelor naționale; solicită ca o astfel de analiză să fie efectuată și pentru evaluarea beneficiilor;

| 10. | își exprimă îngrijorarea privind faptul că propunerea se bazează pe asumpția că serviciile administrative oferite de Eurojust nu vor avea niciun impact în materie de finanțe și de resurse umane asupra acestei agenții descentralizate; consideră, prin urmare, că fișa financiară induce în eroare; atrage atenția, în acest sens, asupra cererii sale ca Comisia să prezinte o fișă financiară actualizată, care să ia în considerare posibilele amendamente ale legislatorului înaintea încheierii procesului legislativ; |
| --- | --- |

10.

își exprimă îngrijorarea privind faptul că propunerea se bazează pe asumpția că serviciile administrative oferite de Eurojust nu vor avea niciun impact în materie de finanțe și de resurse umane asupra acestei agenții descentralizate; consideră, prin urmare, că fișa financiară induce în eroare; atrage atenția, în acest sens, asupra cererii sale ca Comisia să prezinte o fișă financiară actualizată, care să ia în considerare posibilele amendamente ale legislatorului înaintea încheierii procesului legislativ;

| 11. | recomandă ca, în acord cu prevederile articolului 86 alineatul (1) din TFUE, în baza căruia că Consiliul poate înființa un Parchet European pornind de la Eurojust, Comisia să prevadă un simplu transfer de resurse financiare de la OLAF la Parchetul European, și ca Parchetul European să beneficieze de cunoștințele specializate și de valoarea adăugată conferită de personalul Eurojust; |
| --- | --- |

11.

recomandă ca, în acord cu prevederile articolului 86 alineatul (1) din TFUE, în baza căruia că Consiliul poate înființa un Parchet European pornind de la Eurojust, Comisia să prevadă un simplu transfer de resurse financiare de la OLAF la Parchetul European, și ca Parchetul European să beneficieze de cunoștințele specializate și de valoarea adăugată conferită de personalul Eurojust;

| 12. | subliniază că nu a fost oferit niciun indiciu clar cu privire la faptul dacă Parchetul European, ca organism nou instituit, face obiectul reducerilor de personal planificate pentru toate instituțiile și organismele Uniunii; clarifică faptul că nu ar sprijini o astfel de abordare; |
| --- | --- |

12.

subliniază că nu a fost oferit niciun indiciu clar cu privire la faptul dacă Parchetul European, ca organism nou instituit, face obiectul reducerilor de personal planificate pentru toate instituțiile și organismele Uniunii; clarifică faptul că nu ar sprijini o astfel de abordare;

| 13. | invită Consiliul să clarifice competențele fiecăruia dintre organele existente însărcinate să asigure protecția intereselor financiare ale Uniunii; atrage atenția asupra importanței maxime care trebuie acordată definirii mai precise și demarcării clare a relației dintre Parchetul European și alte organe, deja existente, precum Eurojust și OLAF; subliniază că Parchetul European ar trebui să beneficieze de pe urma experienței îndelungate acumulate de OLAF în ceea ce privește desfășurarea anchetelor, atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, în domenii care țin de protejarea intereselor financiare ale Uniunii, inclusiv corupția; subliniază, mai ales, că ar fi necesare clarificări din partea Consiliului cu privire la complementaritatea acțiunilor întreprinse de OLAF și, respectiv, Parchetul European în ceea ce privește investigațiile „interne” și „externe”; accentuează faptul că actuala propunere a Comisiei nu precizează nici relația sa cu Parchetul European, nici modul în care trebuie efectuate investigații interne în cadrul instituțiilor Uniunii Europene; |
| --- | --- |

13.

invită Consiliul să clarifice competențele fiecăruia dintre organele existente însărcinate să asigure protecția intereselor financiare ale Uniunii; atrage atenția asupra importanței maxime care trebuie acordată definirii mai precise și demarcării clare a relației dintre Parchetul European și alte organe, deja existente, precum Eurojust și OLAF; subliniază că Parchetul European ar trebui să beneficieze de pe urma experienței îndelungate acumulate de OLAF în ceea ce privește desfășurarea anchetelor, atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii, în domenii care țin de protejarea intereselor financiare ale Uniunii, inclusiv corupția; subliniază, mai ales, că ar fi necesare clarificări din partea Consiliului cu privire la complementaritatea acțiunilor întreprinse de OLAF și, respectiv, Parchetul European în ceea ce privește investigațiile „interne” și „externe”; accentuează faptul că actuala propunere a Comisiei nu precizează nici relația sa cu Parchetul European, nici modul în care trebuie efectuate investigații interne în cadrul instituțiilor Uniunii Europene;

| 14. | consideră că ar trebui să se realizeze o analiză mai aprofundată a funcționării concomitente a OLAF, Eurojust și a Parchetului European, în scopul de a se limita riscul de conflicte de competențe; invită Consiliul să clarifice competențele fiecăruia dintre aceste organisme, să identifice competențele potențial împărtășite și ineficiențele și să sugereze soluții acolo unde este cazul; |
| --- | --- |

14.

consideră că ar trebui să se realizeze o analiză mai aprofundată a funcționării concomitente a OLAF, Eurojust și a Parchetului European, în scopul de a se limita riscul de conflicte de competențe; invită Consiliul să clarifice competențele fiecăruia dintre aceste organisme, să identifice competențele potențial împărtășite și ineficiențele și să sugereze soluții acolo unde este cazul;

| 15. | solicită, având în vedere probabilitatea ca mai multe state membre să opteze pentru excluderea voluntară de la propunerea referitoare la instituirea Parchetului European, să se realizeze o analiză pentru a se stabili în mod clar care dintre unitățile din cadrul OLAF și dintre membrii personalului său urmează să fie transferați la Parchetul European și, respectiv, care urmează să rămână în cadrul OLAF; solicită ca OLAF să păstreze resursele necesare pentru a întreprinde toate activitățile antifraudă care nu se încadrează în mandatul Parchetului European; |
| --- | --- |

15.

solicită, având în vedere probabilitatea ca mai multe state membre să opteze pentru excluderea voluntară de la propunerea referitoare la instituirea Parchetului European, să se realizeze o analiză pentru a se stabili în mod clar care dintre unitățile din cadrul OLAF și dintre membrii personalului său urmează să fie transferați la Parchetul European și, respectiv, care urmează să rămână în cadrul OLAF; solicită ca OLAF să păstreze resursele necesare pentru a întreprinde toate activitățile antifraudă care nu se încadrează în mandatul Parchetului European;

| 16. | relevă faptul că OLAF rămâne competent pentru acele state membre care nu participă la Parchetul European și că acestora ar trebui să li se acorde garanții procedurale de nivel echivalent; |
| --- | --- |

16.

relevă faptul că OLAF rămâne competent pentru acele state membre care nu participă la Parchetul European și că acestora ar trebui să li se acorde garanții procedurale de nivel echivalent;

| 17. | solicită, în consecință, Comisiei să includă, printre modificările aduse Regulamentului OLAF ca urmare a înființării Parchetului European, garanții procedurale suficiente, inclusiv posibilitatea unui control jurisdicțional al măsurilor investigative luate de OLAF; |
| --- | --- |

17.

solicită, în consecință, Comisiei să includă, printre modificările aduse Regulamentului OLAF ca urmare a înființării Parchetului European, garanții procedurale suficiente, inclusiv posibilitatea unui control jurisdicțional al măsurilor investigative luate de OLAF;

| 18. | consideră că obligațiile impuse în sarcina autorităților naționale de a informa Parchetul European în legătură cu orice comportament care ar putea constitui o infracțiune de competența sa ar trebui să fie aliniate la cele în vigoare la nivelul statelor membre, fără a le depăși, și ar trebui să respecte independența respectivelor autorități; |
| --- | --- |

18.

consideră că obligațiile impuse în sarcina autorităților naționale de a informa Parchetul European în legătură cu orice comportament care ar putea constitui o infracțiune de competența sa ar trebui să fie aliniate la cele în vigoare la nivelul statelor membre, fără a le depăși, și ar trebui să respecte independența respectivelor autorități;

| 19. | solicită elaborarea unui set special de norme la nivelul Uniunii, pentru a asigura o protecție armonizată a demascatorilor; |
| --- | --- |

19.

solicită elaborarea unui set special de norme la nivelul Uniunii, pentru a asigura o protecție armonizată a demascatorilor;

| 20. | solicită Consiliului să îmbunătățească în continuare eficiența și eficacitatea instanțelor din statele membre care sunt indispensabile pentru reușita proiectului de parchet european. |
| --- | --- |

20.

solicită Consiliului să îmbunătățească în continuare eficiența și eficacitatea instanțelor din statele membre care sunt indispensabile pentru reușita proiectului de parchet european.

| 21. | salută ideea integrării Parchetului European în structuri descentralizate existente, prin participarea, în calitate de „consultanți speciali”, a unor procurori naționali delegați; este conștient de necesitatea ca independența procurorilor delegați în raport cu magistrații naționali și procedurile transparente de selecție a acestora să fie studiate în continuare, pentru a se evita orice indiciu de favoritism din partea Parchetului European; |
| --- | --- |

21.

salută ideea integrării Parchetului European în structuri descentralizate existente, prin participarea, în calitate de „consultanți speciali”, a unor procurori naționali delegați; este conștient de necesitatea ca independența procurorilor delegați în raport cu magistrații naționali și procedurile transparente de selecție a acestora să fie studiate în continuare, pentru a se evita orice indiciu de favoritism din partea Parchetului European;

| 22. | consideră că procurorii europeni delegați și personalul aferent acestora ar trebui să fie formați în drept penal al UE într-un mod uniform și eficace. |
| --- | --- |

22.

consideră că procurorii europeni delegați și personalul aferent acestora ar trebui să fie formați în drept penal al UE într-un mod uniform și eficace.

| 23. | reamintește Consiliului și Comisiei că este extrem de important ca Parlamentul European, colegislator în domeniul penal material și procedural, să rămână implicat îndeaproape în procesul de creare a Parchetului European și ca poziția sa să fie luată în considerare în mod corespunzător în toate etapele procedurii; în acest scop, intenționează să mențină contacte frecvente cu Comisia și Consiliul, în vederea unei cooperări fructuoasă în această privință; este pe deplin conștient de complexitatea sarcinii și de necesitatea unui termen rezonabil pentru a o duce la bun sfârșit și se angajează să-și exprime poziția, dacă este necesar, în alte rapoarte intermediare cu privire la evoluțiile viitoare privind Parchetul European; |
| --- | --- |

23.

reamintește Consiliului și Comisiei că este extrem de important ca Parlamentul European, colegislator în domeniul penal material și procedural, să rămână implicat îndeaproape în procesul de creare a Parchetului European și ca poziția sa să fie luată în considerare în mod corespunzător în toate etapele procedurii; în acest scop, intenționează să mențină contacte frecvente cu Comisia și Consiliul, în vederea unei cooperări fructuoasă în această privință; este pe deplin conștient de complexitatea sarcinii și de necesitatea unui termen rezonabil pentru a o duce la bun sfârșit și se angajează să-și exprime poziția, dacă este necesar, în alte rapoarte intermediare cu privire la evoluțiile viitoare privind Parchetul European;

| 24. | solicită Consiliului să-și rezerve timpul necesar unei evaluări exhaustive a propunerii Comisiei și să nu finalizeze negocierile în grabă; subliniază că ar trebui evitată o trecere prematură la procedura de cooperare consolidată; |
| --- | --- |

24.

solicită Consiliului să-și rezerve timpul necesar unei evaluări exhaustive a propunerii Comisiei și să nu finalizeze negocierile în grabă; subliniază că ar trebui evitată o trecere prematură la procedura de cooperare consolidată;

| 25. | încredințează Președintelui sarcina de a continua analiza împreună cu Consiliul; |
| --- | --- |

25.

încredințează Președintelui sarcina de a continua analiza împreună cu Consiliul;

| 26. | atenționează Consiliul asupra faptului că orientările politice menționate mai sus sunt completate de anexa tehnică la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

26.

atenționează Consiliul asupra faptului că orientările politice menționate mai sus sunt completate de anexa tehnică la prezenta rezoluție;

| 27. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

27.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0444.

(2)  JO L 163, 23.6.2007, p. 17.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE:

Considerentul 22

Modificarea 1

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (22) | Infracțiunile împotriva intereselor financiare ale Uniunii sunt adesea strâns legate de alte infracțiuni.
  În interesul eficienței procedurale și
  pentru a evita o posibilă încălcare a principiului ne bis in idem, competența Parchetului European ar trebui să includă și infracțiunile care nu sunt practic definite în dreptul național ca infracțiuni care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, atunci când faptele constitutive sunt identice și
  indisolubil
  legate de cele ale infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. În astfel de cazuri mixte, în care infracțiunea care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii este
  preponderentă
  , competența Parchetului European ar trebui exercitată în urma consultării cu autoritățile competente ale statului membru în cauză.
  Preponderența
  ar trebui stabilită pe baza unor criterii cum ar fi impactul financiar al infracțiunilor pentru Uniune, pentru bugetele naționale, numărul de victime sau alte circumstanțe legate de gravitatea infracțiunii sau sancțiunile aplicabile. |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(22)

Infracțiunile împotriva intereselor financiare ale Uniunii sunt adesea strâns legate de alte infracțiuni.
  În interesul eficienței procedurale și
  pentru a evita o posibilă încălcare a principiului ne bis in idem, competența Parchetului European ar trebui să includă și infracțiunile care nu sunt practic definite în dreptul național ca infracțiuni care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, atunci când faptele constitutive sunt identice și
  indisolubil
  legate de cele ale infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. În astfel de cazuri mixte, în care infracțiunea care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii este
  preponderentă
  , competența Parchetului European ar trebui exercitată în urma consultării cu autoritățile competente ale statului membru în cauză.
  Preponderența
  ar trebui stabilită pe baza unor criterii cum ar fi impactul financiar al infracțiunilor pentru Uniune, pentru bugetele naționale, numărul de victime sau alte circumstanțe legate de gravitatea infracțiunii sau sancțiunile aplicabile.

| (22) | Infracțiunile împotriva intereselor financiare ale Uniunii sunt adesea strâns legate de alte infracțiuni. Pentru a evita o posibilă încălcare a principiului ne bis in idem, competența Parchetului European ar trebui să includă și infracțiunile care nu sunt practic definite în dreptul național ca infracțiuni care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, atunci când faptele constitutive sunt identice și legate de cele ale infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. În astfel de cazuri mixte, în care infracțiunea care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii este
  predominantă
  , competența Parchetului European ar trebui exercitată în urma consultării cu autoritățile competente ale statului membru în cauză.
  Predominanța
  ar trebui stabilită pe baza unor criterii cum ar fi impactul financiar al infracțiunilor pentru Uniune, pentru bugetele naționale, numărul de victime sau alte circumstanțe legate de gravitatea infracțiunii sau sancțiunile aplicabile. |
| --- | --- |

(22)

Infracțiunile împotriva intereselor financiare ale Uniunii sunt adesea strâns legate de alte infracțiuni. Pentru a evita o posibilă încălcare a principiului ne bis in idem, competența Parchetului European ar trebui să includă și infracțiunile care nu sunt practic definite în dreptul național ca infracțiuni care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii, atunci când faptele constitutive sunt identice și legate de cele ale infracțiunilor care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. În astfel de cazuri mixte, în care infracțiunea care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii este
  predominantă
  , competența Parchetului European ar trebui exercitată în urma consultării cu autoritățile competente ale statului membru în cauză.
  Predominanța
  ar trebui stabilită pe baza unor criterii cum ar fi impactul financiar al infracțiunilor pentru Uniune, pentru bugetele naționale, numărul de victime sau alte circumstanțe legate de gravitatea infracțiunii sau sancțiunile aplicabile.

Considerentul 46

Modificarea 3

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (46) | Normele generale de transparență aplicabile agențiilor Uniunii ar trebui să se aplice și Parchetului European
  , însă numai în ceea ce privește sarcinile sale administrative, pentru a nu pune în pericol în niciun fel cerința de confidențialitate în activitatea sa operațională
  .
  La fel,
  anchetele administrative întreprinse de Ombudsmanul European ar trebui să respecte cerința de confidențialitate a Parchetului European. |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(46)

Normele generale de transparență aplicabile agențiilor Uniunii ar trebui să se aplice și Parchetului European
  , însă numai în ceea ce privește sarcinile sale administrative, pentru a nu pune în pericol în niciun fel cerința de confidențialitate în activitatea sa operațională
  .
  La fel,
  anchetele administrative întreprinse de Ombudsmanul European ar trebui să respecte cerința de confidențialitate a Parchetului European.

| (46) | Normele generale de transparență aplicabile agențiilor Uniunii ar trebui să se aplice și Parchetului European; anchetele administrative întreprinse de Ombudsmanul European ar trebui să respecte cerința de confidențialitate a Parchetului European. |
| --- | --- |

(46)

Normele generale de transparență aplicabile agențiilor Uniunii ar trebui să se aplice și Parchetului European; anchetele administrative întreprinse de Ombudsmanul European ar trebui să respecte cerința de confidențialitate a Parchetului European.

Articolul 13

Modificarea 2

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Atunci când infracțiunile la care se face referire la articolul 12 sunt
  indisolubil
  asociate altor infracțiuni decât cele menționate la articolul 12,
  iar cercetarea și urmărirea penală comună a acestora sunt în interesul bunei administrări a justiției,
  Parchetul European este competent și pentru acele infracțiuni,
  în condițiile în
  care
  infracțiunile la
  care
  se face referire la articolul 12 sunt preponderente
  , iar
  celelalte
  infracțiuni
  se bazează pe fapte identice
  . | (1)   Atunci când infracțiunile la care se face referire la articolul 12 sunt asociate altor infracțiuni decât cele menționate la articolul 12, Parchetul European este competent și pentru acele infracțiuni,
  cu condiția îndeplinirii următoarelor condiții cumulative: |
| | — | un set anume de fapte reprezintă simultan atât o infracțiune
  care
  afectează interesele financiare ale Uniunii, cât și altă infracțiune/alte infracțiuni; precum și |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(1)   Atunci când infracțiunile la care se face referire la articolul 12 sunt
  indisolubil
  asociate altor infracțiuni decât cele menționate la articolul 12,
  iar cercetarea și urmărirea penală comună a acestora sunt în interesul bunei administrări a justiției,
  Parchetul European este competent și pentru acele infracțiuni,
  în condițiile în
  care
  infracțiunile la
  care
  se face referire la articolul 12 sunt preponderente
  , iar
  celelalte
  infracțiuni
  se bazează pe fapte identice
  .

(1)   Atunci când infracțiunile la care se face referire la articolul 12 sunt asociate altor infracțiuni decât cele menționate la articolul 12, Parchetul European este competent și pentru acele infracțiuni,
  cu condiția îndeplinirii următoarelor condiții cumulative:

—

un set anume de fapte reprezintă simultan atât o infracțiune
  care
  afectează interesele financiare ale Uniunii, cât și altă infracțiune/alte infracțiuni; precum și

| — | infracțiunea/infracțiunile
  care
  afectează interesul financiar al Uniunii predomină
  , iar
  restul infracțiunilor sunt doar accesorii; precum și |
| --- | --- |

—

infracțiunea/infracțiunile
  care
  afectează interesul financiar al Uniunii predomină
  , iar
  restul infracțiunilor sunt doar accesorii; precum și

| — | urmărirea și pedepsirea suplimentare ale celeilalte infracțiuni/celorlalte
  infracțiuni
  nu ar mai fi posibile dacă acestea nu ar fi urmărite și judecate împreună cu infracțiunea/infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii
  . |
| --- | --- |

—

urmărirea și pedepsirea suplimentare ale celeilalte infracțiuni/celorlalte
  infracțiuni
  nu ar mai fi posibile dacă acestea nu ar fi urmărite și judecate împreună cu infracțiunea/infracțiunile care afectează interesele financiare ale Uniunii
  .

În cazul în care aceste condiții nu sunt îndeplinite, statul membru competent pentru celelalte infracțiuni deține competența și pentru infracțiunile la care se face referire la articolul 12.

În cazul în care aceste condiții nu sunt îndeplinite, statul membru competent pentru celelalte infracțiuni deține competența și pentru infracțiunile la care se face referire la articolul 12.

(2)   Parchetul European și autoritățile naționale de urmărire penală se consultă reciproc pentru a stabili autoritatea care deține competența, în conformitate cu alineatul (1). Atunci când acest lucru este oportun pentru facilitarea stabilirii acestei competențe, Eurojust poate fi asociat în conformitate cu articolul 57.

(2)   Parchetul European și autoritățile naționale de urmărire penală se consultă reciproc pentru a stabili autoritatea care deține competența, în conformitate cu alineatul (1). Atunci când acest lucru este oportun pentru facilitarea stabilirii acestei competențe, Eurojust poate fi asociat în conformitate cu articolul 57.

(3)   În caz de dezacord între Parchetul European și autoritățile naționale de urmărire penală în ceea ce privește competența definită la alineatul (1), autoritatea judiciară națională competentă să decidă asupra atribuirii competențelor în ceea ce privește urmărirea penală la nivel național ia o decizie cu privire la competența accesorie.

(3)   În caz de dezacord între Parchetul European și autoritățile naționale de urmărire penală în ceea ce privește competența definită la alineatul (1), autoritatea judiciară națională competentă să decidă asupra atribuirii competențelor în ceea ce privește urmărirea penală la nivel național ia o decizie cu privire la competența accesorie.

(4)   Stabilirea competenței conform prezentului articol
  nu este
  supusă
  niciunei
  căi de atac.

(4)   Stabilirea competenței conform prezentului articol
  poate fi
  supusă
  unei
  căi de atac
  în fața instanței de judecată stabilite în temeiul articolului 27 alineatul (4) din propunere, din oficiu
  .

Articolul 27

Modificarea 4

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Procurorul European și procurorii europeni delegați au aceleași competențe ca procurorii naționali în cadrul fazei de judecată, în special competența de a pleda, de a participa la obținerea de probe și de a exercita căile de atac disponibile. | (1)   Procurorul European și procurorii europeni delegați au aceleași competențe ca procurorii naționali în cadrul fazei de judecată, în special competența de a pleda, de a participa la obținerea de probe și de a exercita căile de atac disponibile. |
| (2)   Atunci când procurorul european delegat competent consideră cercetarea ca fiind încheiată, acesta prezintă spre examinare Procurorului European un rezumat al cazului, însoțit de un proiect de act de inițiere a acțiunii penale și de lista de probe. În cazul în care Procurorul European nu dispune închiderea cazului în conformitate cu articolul 28, acesta ordonă procurorului european delegat trimiterea cazului în fața instanței naționale competente printr-un act de inițiere a acțiunii penale sau retrimiterea pentru cercetări suplimentare. Procurorul European poate aduce personal cazul în fața instanței naționale competente. | (2)   Atunci când procurorul european delegat competent consideră cercetarea ca fiind încheiată, acesta prezintă spre examinare Procurorului European un rezumat al cazului, însoțit de un proiect de act de inițiere a acțiunii penale și de lista de probe. În cazul în care Procurorul European nu dispune închiderea cazului în conformitate cu articolul 28
  sau atunci când dispune o ofertă de tranzacție în temeiul articolului 29 și această ofertă nu este acceptată
  , acesta ordonă procurorului european delegat trimiterea cazului în fața instanței naționale competente printr-un act de inițiere a acțiunii penale sau retrimiterea pentru cercetări suplimentare. Procurorul European poate aduce personal cazul în fața instanței naționale competente. |
| (3)   Actul de inițiere a acțiunii penale prezentat instanței naționale competente enumeră probele ce vor fi prezentate în proces. | (3)   Actul de inițiere a acțiunii penale prezentat instanței naționale competente enumeră probele ce vor fi prezentate în proces. |
| (4)   
  În strânsă consultare cu procurorul european delegat care trimite cazul și având în vedere buna administrare a justiției, Procurorul European alege jurisdicția și stabilește
  instanța națională competentă,
  ținând seama de următoarele criterii
  : | (4)   Instanța națională competentă
  se stabilește pe baza următoarelor criterii
  ,
  în ordinea priorității
  : |
| (a) | locul săvârșirii infracțiunii sau, în cazul mai multor infracțiuni, locul săvârșirii majorității infracțiunilor; |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(1)   Procurorul European și procurorii europeni delegați au aceleași competențe ca procurorii naționali în cadrul fazei de judecată, în special competența de a pleda, de a participa la obținerea de probe și de a exercita căile de atac disponibile.

(1)   Procurorul European și procurorii europeni delegați au aceleași competențe ca procurorii naționali în cadrul fazei de judecată, în special competența de a pleda, de a participa la obținerea de probe și de a exercita căile de atac disponibile.

(2)   Atunci când procurorul european delegat competent consideră cercetarea ca fiind încheiată, acesta prezintă spre examinare Procurorului European un rezumat al cazului, însoțit de un proiect de act de inițiere a acțiunii penale și de lista de probe. În cazul în care Procurorul European nu dispune închiderea cazului în conformitate cu articolul 28, acesta ordonă procurorului european delegat trimiterea cazului în fața instanței naționale competente printr-un act de inițiere a acțiunii penale sau retrimiterea pentru cercetări suplimentare. Procurorul European poate aduce personal cazul în fața instanței naționale competente.

(2)   Atunci când procurorul european delegat competent consideră cercetarea ca fiind încheiată, acesta prezintă spre examinare Procurorului European un rezumat al cazului, însoțit de un proiect de act de inițiere a acțiunii penale și de lista de probe. În cazul în care Procurorul European nu dispune închiderea cazului în conformitate cu articolul 28
  sau atunci când dispune o ofertă de tranzacție în temeiul articolului 29 și această ofertă nu este acceptată
  , acesta ordonă procurorului european delegat trimiterea cazului în fața instanței naționale competente printr-un act de inițiere a acțiunii penale sau retrimiterea pentru cercetări suplimentare. Procurorul European poate aduce personal cazul în fața instanței naționale competente.

(3)   Actul de inițiere a acțiunii penale prezentat instanței naționale competente enumeră probele ce vor fi prezentate în proces.

(3)   Actul de inițiere a acțiunii penale prezentat instanței naționale competente enumeră probele ce vor fi prezentate în proces.

(4)   
  În strânsă consultare cu procurorul european delegat care trimite cazul și având în vedere buna administrare a justiției, Procurorul European alege jurisdicția și stabilește
  instanța națională competentă,
  ținând seama de următoarele criterii
  :

(4)   Instanța națională competentă
  se stabilește pe baza următoarelor criterii
  ,
  în ordinea priorității
  :

(a)

locul săvârșirii infracțiunii sau, în cazul mai multor infracțiuni, locul săvârșirii majorității infracțiunilor;

| (a) | locul săvârșirii infracțiunii sau, în cazul mai multor infracțiuni, locul săvârșirii majorității infracțiunilor; |
| --- | --- |

(a)

locul săvârșirii infracțiunii sau, în cazul mai multor infracțiuni, locul săvârșirii majorității infracțiunilor;

| (b) | locul unde persoana acuzată își are reședința obișnuită; |
| --- | --- |

(b)

locul unde persoana acuzată își are reședința obișnuită;

| (b) | locul unde persoana acuzată își are reședința obișnuită; |
| --- | --- |

(b)

locul unde persoana acuzată își are reședința obișnuită;

| (c) | locul unde sunt situate probele; |
| --- | --- |

(c)

locul unde sunt situate probele;

| (c) | locul unde sunt situate probele; |
| --- | --- |

(c)

locul unde sunt situate probele;

| (d) | locul unde victimele directe își au reședința obișnuită. |
| --- | --- |

(d)

locul unde victimele directe își au reședința obișnuită.

| (d) | locul unde victimele directe își au reședința obișnuită. |
| --- | --- |

(d)

locul unde victimele directe își au reședința obișnuită.

(5)   Atunci când acest lucru este necesar în scopul recuperării, urmăririi sau monitorizării administrative, Procurorul European notifică autoritățile naționale competente, persoanele interesate și instituțiile, organismele, agențiile relevante ale Uniunii cu privire la inițierea acțiunii penale.

(5)   Atunci când acest lucru este necesar în scopul recuperării, urmăririi sau monitorizării administrative, Procurorul European notifică autoritățile naționale competente, persoanele interesate și instituțiile, organismele, agențiile relevante ale Uniunii cu privire la inițierea acțiunii penale.

Articolul 28

Modificarea 5

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Procurorul European închide cazul atunci când urmărirea penală devine imposibilă din oricare dintre următoarele motive: | (1)   Procurorul European închide cazul atunci când urmărirea penală devine imposibilă din oricare dintre următoarele motive: |
| (a) | decesul persoanei suspectate; |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(1)   Procurorul European închide cazul atunci când urmărirea penală devine imposibilă din oricare dintre următoarele motive:

(1)   Procurorul European închide cazul atunci când urmărirea penală devine imposibilă din oricare dintre următoarele motive:

(a)

decesul persoanei suspectate;

| (a) | decesul persoanei suspectate; |
| --- | --- |

(a)

decesul persoanei suspectate;

| (b) | comportamentul supus cercetării nu întrunește elementele constitutive ale unei infracțiuni; |
| --- | --- |

(b)

comportamentul supus cercetării nu întrunește elementele constitutive ale unei infracțiuni;

| (b) | comportamentul supus cercetării nu întrunește elementele constitutive ale unei infracțiuni; |
| --- | --- |

(b)

comportamentul supus cercetării nu întrunește elementele constitutive ale unei infracțiuni;

| (c) | amnistia sau imunitatea acordată suspectului; |
| --- | --- |

(c)

amnistia sau imunitatea acordată suspectului;

| (c) | amnistia sau imunitatea acordată suspectului; |
| --- | --- |

(c)

amnistia sau imunitatea acordată suspectului;

| (d) | expirarea termenului național de prescripție a urmăririi penale; |
| --- | --- |

(d)

expirarea termenului național de prescripție a urmăririi penale;

| (d) | expirarea termenului național de prescripție a urmăririi penale; |
| --- | --- |

(d)

expirarea termenului național de prescripție a urmăririi penale;

| (e) | persoana suspectată a fost deja achitată sau condamnată definitiv pentru aceleași fapte pe teritoriul Uniunii sau cazul a fost tratat în conformitate cu articolul 29. |
| --- | --- |

(e)

persoana suspectată a fost deja achitată sau condamnată definitiv pentru aceleași fapte pe teritoriul Uniunii sau cazul a fost tratat în conformitate cu articolul 29.

| (e) | persoana suspectată a fost deja achitată sau condamnată definitiv pentru aceleași fapte pe teritoriul Uniunii sau cazul a fost tratat în conformitate cu articolul 29; |
| --- | --- |

(e)

persoana suspectată a fost deja achitată sau condamnată definitiv pentru aceleași fapte pe teritoriul Uniunii sau cazul a fost tratat în conformitate cu articolul 29;

| (f) | în urma unei cercetări complete, cuprinzătoare și proporționale întreprinse de Parchetul European se constată lipsa de probe pertinente. |
| --- | --- |

(f)

în urma unei cercetări complete, cuprinzătoare și proporționale întreprinse de Parchetul European se constată lipsa de probe pertinente.

(2)   Procurorul European poate închide cazul
  din oricare dintre următoarele motive:

(2)   Procurorul European poate închide cazul
  dacă
  infracțiunea este una minoră conform legislației naționale de transpunere a Directivei 2013/XX/UE privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal.

| (a) | infracțiunea este una minoră conform legislației naționale de transpunere a Directivei 2013/XX/UE privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal; |
| --- | --- |

(a)

infracțiunea este una minoră conform legislației naționale de transpunere a Directivei 2013/XX/UE privind combaterea fraudelor îndreptate împotriva intereselor financiare ale Uniunii prin intermediul dreptului penal;

| (b) | lipsa probelor relevante
  . |
| --- | --- |

(b)

lipsa probelor relevante
  .

(3)   Parchetul European poate trimite cazuri respinse către OLAF sau autoritățile naționale administrative sau judiciare competente pentru recuperare, alte urmăriri administrative sau monitorizare.

(3)   Parchetul European poate trimite cazuri respinse către OLAF sau autoritățile naționale administrative sau judiciare competente pentru recuperare, alte urmăriri administrative sau monitorizare.

(4)   În cazul în care cercetarea a fost inițiată pe baza informațiilor furnizate de partea vătămată, Parchetul European informează partea respectivă în acest sens.

(4)   În cazul în care cercetarea a fost inițiată pe baza informațiilor furnizate de partea vătămată, Parchetul European informează partea respectivă în acest sens.

Articolul 29

Modificarea 6

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Atunci când cazul nu
  este
  închis și în
  scopul unei bunei administrări a justiției
  , Parchetul European poate propune persoanei suspectate, după ce aceasta a reparat prejudiciul cauzat prin săvârșirea infracțiunii, să achite o amendă forfetară care, odată plătită, antrenează închiderea definitivă a cazului (tranzacție). Dacă persoana suspectată este de acord, aceasta plătește amenda forfetară Uniunii. | (1)   Atunci când cazul nu
  poate fi
  închis
  în temeiul articolului 28
  și
  atunci când o pedeapsă cu închisoarea ar fi disproporționată chiar dacă faptele ar fi pe deplin dovedite
  în
  cadrul procesului
  , Parchetul European poate propune persoanei suspectate, după ce aceasta a reparat prejudiciul cauzat prin săvârșirea infracțiunii, să achite o amendă forfetară care, odată plătită, antrenează închiderea definitivă a cazului (tranzacție). Dacă persoana suspectată este de acord, aceasta plătește amenda forfetară Uniunii. |
| (2)   Parchetul European supraveghează colectarea plăților implicate în tranzacție. | (2)   Parchetul European supraveghează colectarea plăților implicate în tranzacție. |
| (3)   În cazul în care tranzacția este acceptată și amenda plătită de către persoana suspectată, Procurorul European închide definitiv cazul, notifică oficial autoritățile naționale judiciare și de asigurare a respectării legii competente și informează în acest sens instituțiile, organismele și agențiile relevante ale Uniunii. | (3)   În cazul în care tranzacția este acceptată și amenda plătită de către persoana suspectată, Procurorul European închide definitiv cazul, notifică oficial autoritățile naționale judiciare și de asigurare a respectării legii competente și informează în acest sens instituțiile, organismele și agențiile relevante ale Uniunii. |
| (4)
     
  Închiderea menționată la alineatul (3) nu este supusă controlului jurisdicțional. | |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(1)   Atunci când cazul nu
  este
  închis și în
  scopul unei bunei administrări a justiției
  , Parchetul European poate propune persoanei suspectate, după ce aceasta a reparat prejudiciul cauzat prin săvârșirea infracțiunii, să achite o amendă forfetară care, odată plătită, antrenează închiderea definitivă a cazului (tranzacție). Dacă persoana suspectată este de acord, aceasta plătește amenda forfetară Uniunii.

(1)   Atunci când cazul nu
  poate fi
  închis
  în temeiul articolului 28
  și
  atunci când o pedeapsă cu închisoarea ar fi disproporționată chiar dacă faptele ar fi pe deplin dovedite
  în
  cadrul procesului
  , Parchetul European poate propune persoanei suspectate, după ce aceasta a reparat prejudiciul cauzat prin săvârșirea infracțiunii, să achite o amendă forfetară care, odată plătită, antrenează închiderea definitivă a cazului (tranzacție). Dacă persoana suspectată este de acord, aceasta plătește amenda forfetară Uniunii.

(2)   Parchetul European supraveghează colectarea plăților implicate în tranzacție.

(2)   Parchetul European supraveghează colectarea plăților implicate în tranzacție.

(3)   În cazul în care tranzacția este acceptată și amenda plătită de către persoana suspectată, Procurorul European închide definitiv cazul, notifică oficial autoritățile naționale judiciare și de asigurare a respectării legii competente și informează în acest sens instituțiile, organismele și agențiile relevante ale Uniunii.

(3)   În cazul în care tranzacția este acceptată și amenda plătită de către persoana suspectată, Procurorul European închide definitiv cazul, notifică oficial autoritățile naționale judiciare și de asigurare a respectării legii competente și informează în acest sens instituțiile, organismele și agențiile relevante ale Uniunii.

(4)
     
  Închiderea menționată la alineatul (3) nu este supusă controlului jurisdicțional.

Articolul 30

Modificarea 7

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Probele prezentate de Parchetul European instanței de judecată, în cazul în care instanța consideră că admiterea lor nu ar afecta caracterul echitabil al procedurii sau dreptul la apărare, astfel cum sunt consacrate în
  articolele 47 și 48 din
  Carta drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene
  , sunt admise în proces fără a fi validate sau a face obiectul unui alt proces juridic similar, chiar dacă legislația națională a statului membru unde se află situată instanța prevede norme diferite privind colectarea sau prezentarea unor astfel de probe
  . | (1)   Probele prezentate de Parchetul European instanței de judecată
  sunt admise
  în cazul în care instanța consideră că admiterea lor nu ar afecta caracterul echitabil al procedurii sau dreptul la apărare, astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene
  și de obligațiile ce le incumbă statelor membre în temeiul articolului 6 din TUE. |
| (2)   Odată ce probele sunt admise, nu se aduce atingere competenței instanțelor naționale de a evalua în mod liber probele prezentate în proces de Parchetul European. | (2)   Odată ce probele sunt admise, nu se aduce atingere competenței instanțelor naționale de a evalua în mod liber probele prezentate în proces de Parchetul European. |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(1)   Probele prezentate de Parchetul European instanței de judecată, în cazul în care instanța consideră că admiterea lor nu ar afecta caracterul echitabil al procedurii sau dreptul la apărare, astfel cum sunt consacrate în
  articolele 47 și 48 din
  Carta drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene
  , sunt admise în proces fără a fi validate sau a face obiectul unui alt proces juridic similar, chiar dacă legislația națională a statului membru unde se află situată instanța prevede norme diferite privind colectarea sau prezentarea unor astfel de probe
  .

(1)   Probele prezentate de Parchetul European instanței de judecată
  sunt admise
  în cazul în care instanța consideră că admiterea lor nu ar afecta caracterul echitabil al procedurii sau dreptul la apărare, astfel cum sunt consacrate în Carta drepturilor fundamentale ale Uniunii Europene
  și de obligațiile ce le incumbă statelor membre în temeiul articolului 6 din TUE.

(2)   Odată ce probele sunt admise, nu se aduce atingere competenței instanțelor naționale de a evalua în mod liber probele prezentate în proces de Parchetul European.

(2)   Odată ce probele sunt admise, nu se aduce atingere competenței instanțelor naționale de a evalua în mod liber probele prezentate în proces de Parchetul European.

Articolul 33

Modificarea 8

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   
  În conformitate cu legislația națională,
  persoanele suspectate și persoanele acuzate implicate în procedurile desfășurate de Parchetul European au dreptul la tăcere, atunci când sunt interogate în legătură cu infracțiunile de care sunt suspectate de a le fi comis, și sunt informate că nu sunt obligate să se autoincrimineze. | (1)   Persoanele suspectate și persoanele acuzate implicate în procedurile desfășurate de Parchetul European au dreptul la tăcere, atunci când sunt interogate în legătură cu infracțiunile de care sunt suspectate de a le fi comis, și sunt informate că nu sunt obligate să se autoincrimineze. |
| (2)   Persoanele suspectate și persoanele acuzate sunt considerate nevinovate până la dovedirea vinovăției
  în conformitate cu legislația națională
  . | (2)   Persoanele suspectate și persoanele acuzate sunt considerate nevinovate până la dovedirea vinovăției. |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(1)   
  În conformitate cu legislația națională,
  persoanele suspectate și persoanele acuzate implicate în procedurile desfășurate de Parchetul European au dreptul la tăcere, atunci când sunt interogate în legătură cu infracțiunile de care sunt suspectate de a le fi comis, și sunt informate că nu sunt obligate să se autoincrimineze.

(1)   Persoanele suspectate și persoanele acuzate implicate în procedurile desfășurate de Parchetul European au dreptul la tăcere, atunci când sunt interogate în legătură cu infracțiunile de care sunt suspectate de a le fi comis, și sunt informate că nu sunt obligate să se autoincrimineze.

(2)   Persoanele suspectate și persoanele acuzate sunt considerate nevinovate până la dovedirea vinovăției
  în conformitate cu legislația națională
  .

(2)   Persoanele suspectate și persoanele acuzate sunt considerate nevinovate până la dovedirea vinovăției.

Articolul 34

Modificarea 9

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| Orice persoană suspectată sau acuzată de săvârșirea unei infracțiuni care intră în sfera de competență a Parchetului European are dreptul la asistență juridică gratuită sau parțial gratuită din partea autorităților naționale, în
  conformitate cu legislația națională, în
  cazul în care nu deține mijloace suficiente pentru a o
  suporta
  . | Orice persoană suspectată sau acuzată de săvârșirea unei infracțiuni care intră în sfera de competență a Parchetului European are dreptul la asistență juridică gratuită sau parțial gratuită din partea autorităților naționale în cazul în care nu deține mijloace suficiente pentru a o
  achita
  . |

Propunerea de regulament

Amendamentul

Orice persoană suspectată sau acuzată de săvârșirea unei infracțiuni care intră în sfera de competență a Parchetului European are dreptul la asistență juridică gratuită sau parțial gratuită din partea autorităților naționale, în
  conformitate cu legislația națională, în
  cazul în care nu deține mijloace suficiente pentru a o
  suporta
  .

Orice persoană suspectată sau acuzată de săvârșirea unei infracțiuni care intră în sfera de competență a Parchetului European are dreptul la asistență juridică gratuită sau parțial gratuită din partea autorităților naționale în cazul în care nu deține mijloace suficiente pentru a o
  achita
  .

Articolul 36

Modificarea 10

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)
     
  În momentul adoptării unor acte de procedură pentru îndeplinirea funcțiilor sale
  , Parchetul European este considerat o autoritate națională în
  sensul controlului jurisdicțional
  . | În sensul controlului jurisdicțional
  , Parchetul European este considerat o autoritate națională în
  ceea ce privește toate măsurile procedurale pe care le adoptă în cursul exercitării funcției sale de urmărire penală în fața instanței de judecată competente
  .
  În ceea ce privește toate celelalte acte sau omisiuni ale Parchetului European, acesta va fi considerat un organism al Uniunii. |
| (2)
     
  Atunci când dispozițiile legislației naționale devin aplicabile în temeiul prezentului regulament, aceste dispoziții nu sunt considerate ca fiind dispoziții ale legislației Uniunii în scopul articolului 267 din tratat. | |

Propunerea de regulament

Amendamentul

(1)
     
  În momentul adoptării unor acte de procedură pentru îndeplinirea funcțiilor sale
  , Parchetul European este considerat o autoritate națională în
  sensul controlului jurisdicțional
  .

În sensul controlului jurisdicțional
  , Parchetul European este considerat o autoritate națională în
  ceea ce privește toate măsurile procedurale pe care le adoptă în cursul exercitării funcției sale de urmărire penală în fața instanței de judecată competente
  .
  În ceea ce privește toate celelalte acte sau omisiuni ale Parchetului European, acesta va fi considerat un organism al Uniunii.

(2)
     
  Atunci când dispozițiile legislației naționale devin aplicabile în temeiul prezentului regulament, aceste dispoziții nu sunt considerate ca fiind dispoziții ale legislației Uniunii în scopul articolului 267 din tratat.

Articolul 68

Modificarea 11

| Propunerea de regulament | Amendamentul |
| --- | --- |
| Activitățile administrative ale Parchetului
  European
  sunt supuse
  investigațiilor efectuate de către Ombudsmanul European în conformitate cu articolul 228 din tratat. | Parchetul European este supus
  investigațiilor efectuate de către Ombudsmanul European, în
  ceea ce privește cazurile de administrare defectuoasă, în
  conformitate cu articolul 228 din tratat. |

Propunerea de regulament

Amendamentul

Activitățile administrative ale Parchetului
  European
  sunt supuse
  investigațiilor efectuate de către Ombudsmanul European în conformitate cu articolul 228 din tratat.

Parchetul European este supus
  investigațiilor efectuate de către Ombudsmanul European, în
  ceea ce privește cazurile de administrare defectuoasă, în
  conformitate cu articolul 228 din tratat.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/165 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/165

---

P7_TA(2014)0235

Raportul pe 2013 privind progresele înregistrate de Turcia

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la Raportul privind evoluția Turciei în 2013 (2013/2945(RSP))

(2017/C 378/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere documentul elaborat de serviciile Comisiei intitulat: „Turcia: raport privind evoluția țării în 2013” (SWD(2013)0417), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul elaborat de serviciile Comisiei intitulat: „Turcia: raport privind evoluția țării în 2013” (SWD(2013)0417),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 octombrie 2013, intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2013-2014” (COM(2013)0700), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 octombrie 2013, intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2013-2014” (COM(2013)0700),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 10 februarie 2010, referitoare la Raportul din 2009 privind progresele înregistrate de Turcia (1), cea din 9 martie 2011, referitoare la Raportul din 2010 privind progresele înregistrate de Turcia (2), cea din 29 martie 2012, referitoare la Raportul din 2011 privind progresele înregistrate de Turcia (3), cea din 18 aprilie 2013 referitoare la Raportul din 2012 privind progresele înregistrate de Turcia (4), precum și cea din 13 iunie 2013 referitoare la situația din Turcia (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare, în special cea din 10 februarie 2010, referitoare la Raportul din 2009 privind progresele înregistrate de Turcia (1), cea din 9 martie 2011, referitoare la Raportul din 2010 privind progresele înregistrate de Turcia (2), cea din 29 martie 2012, referitoare la Raportul din 2011 privind progresele înregistrate de Turcia (3), cea din 18 aprilie 2013 referitoare la Raportul din 2012 privind progresele înregistrate de Turcia (4), precum și cea din 13 iunie 2013 referitoare la situația din Turcia (5),

| — | având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul de negociere cu Turcia din 3 octombrie 2005,

| — | având în vedere Decizia 2008/157/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în parteneriatul pentru aderarea Republicii Turcia (6) („Parteneriatul pentru aderare”), precum și deciziile anterioare ale Consiliului privind parteneriatul pentru aderare din 2001, 2003 și 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2008/157/CE a Consiliului din 18 februarie 2008 privind principiile, prioritățile și condițiile cuprinse în parteneriatul pentru aderarea Republicii Turcia (6) („Parteneriatul pentru aderare”), precum și deciziile anterioare ale Consiliului privind parteneriatul pentru aderare din 2001, 2003 și 2006,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 14 decembrie 2010, din 5 decembrie 2011, din 11 decembrie 2012, precum și din 25 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 14 decembrie 2010, din 5 decembrie 2011, din 11 decembrie 2012, precum și din 25 iunie 2013,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere concluziile raportului din 26 noiembrie 2013 al Comisarului pentru drepturile omului din cadrul Consiliului Europei, care a atras atenția asupra comportamentului inadecvat al membrilor forțelor de ordine cu ocazia protestelor din parcul Gezi, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile raportului din 26 noiembrie 2013 al Comisarului pentru drepturile omului din cadrul Consiliului Europei, care a atras atenția asupra comportamentului inadecvat al membrilor forțelor de ordine cu ocazia protestelor din parcul Gezi,

| — | având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât negocierile de aderare cu Turcia au fost deschise la 3 octombrie 2005, iar începerea acestor negocieri a constituit punctul de plecare al unui proces de durată, cu final deschis, bazat pe o condiționalitate echitabilă și riguroasă și pe angajamentul pe calea reformelor, |
| --- | --- |

A.

întrucât negocierile de aderare cu Turcia au fost deschise la 3 octombrie 2005, iar începerea acestor negocieri a constituit punctul de plecare al unui proces de durată, cu final deschis, bazat pe o condiționalitate echitabilă și riguroasă și pe angajamentul pe calea reformelor,

| B. | întrucât Turcia s-a angajat să îndeplinească criteriile de la Copenhaga, să realizeze reforme adecvate și eficiente, să aibă relațiile de bună vecinătate și să se alinieze treptat cu UE, întrucât aceste eforturi ar trebui considerate ca o oportunitate pentru Turcia de a continua procesul de modernizare, |
| --- | --- |

B.

întrucât Turcia s-a angajat să îndeplinească criteriile de la Copenhaga, să realizeze reforme adecvate și eficiente, să aibă relațiile de bună vecinătate și să se alinieze treptat cu UE, întrucât aceste eforturi ar trebui considerate ca o oportunitate pentru Turcia de a continua procesul de modernizare,

| C. | întrucât UE ar trebui să rămână pentru Turcia referința în materie de reforme; |
| --- | --- |

C.

întrucât UE ar trebui să rămână pentru Turcia referința în materie de reforme;

| D. | întrucât respectarea totală a criteriilor de la Copenhaga, precum și capacitatea de integrare a UE, în conformitate cu concluziile Consiliului European din decembrie 2006, reprezintă baza aderării la UE; |
| --- | --- |

D.

întrucât respectarea totală a criteriilor de la Copenhaga, precum și capacitatea de integrare a UE, în conformitate cu concluziile Consiliului European din decembrie 2006, reprezintă baza aderării la UE;

| E. | întrucât, în concluziile sale din 11 decembrie 2012, Consiliul a aprobat noua abordare adoptată de Comisie referitoare la cadrele de negociere pentru noile țări candidate, care plasează statul de drept în centrul politicii de extindere, și a confirmat poziția centrală în procesul de negociere a capitolului 23 (sistemul judiciar și drepturile fundamentale) și a capitolului 24 (justiție, libertate și securitate), fiind necesar ca aceste capitole să fie abordate încă din primele etape ale negocierilor, pentru a permite stabilirea unor repere clare și un interval de timp suficient pentru modificările legislației și reformele instituționale necesare, instituind astfel referințe solide în privința implementării; |
| --- | --- |

E.

întrucât, în concluziile sale din 11 decembrie 2012, Consiliul a aprobat noua abordare adoptată de Comisie referitoare la cadrele de negociere pentru noile țări candidate, care plasează statul de drept în centrul politicii de extindere, și a confirmat poziția centrală în procesul de negociere a capitolului 23 (sistemul judiciar și drepturile fundamentale) și a capitolului 24 (justiție, libertate și securitate), fiind necesar ca aceste capitole să fie abordate încă din primele etape ale negocierilor, pentru a permite stabilirea unor repere clare și un interval de timp suficient pentru modificările legislației și reformele instituționale necesare, instituind astfel referințe solide în privința implementării;

| F. | întrucât, în comunicarea sa intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2013-2014”, Comisia a concluzionat că, datorită economiei sale, locației strategice și rolului regional important, Turcia este un partener strategic pentru UE și constituie o componentă valoroasă a competitivității economice a UE, precum și că, în ultimele 12 luni, au fost realizate importante progrese în ceea ce privește reformele, întrucât Comisia a solicitat continuarea reformelor și promovarea dialogului în întregul spectru politic din Turcia și în societatea turcă în ansamblu, |
| --- | --- |

F.

întrucât, în comunicarea sa intitulată „Strategia de extindere și principalele provocări 2013-2014”, Comisia a concluzionat că, datorită economiei sale, locației strategice și rolului regional important, Turcia este un partener strategic pentru UE și constituie o componentă valoroasă a competitivității economice a UE, precum și că, în ultimele 12 luni, au fost realizate importante progrese în ceea ce privește reformele, întrucât Comisia a solicitat continuarea reformelor și promovarea dialogului în întregul spectru politic din Turcia și în societatea turcă în ansamblu,

| G. | întrucât Turcia nu a aplicat încă, pentru al optulea an consecutiv, dispozițiile Acordului de asociere CE-Turcia și ale Protocolului adițional la acesta; |
| --- | --- |

G.

întrucât Turcia nu a aplicat încă, pentru al optulea an consecutiv, dispozițiile Acordului de asociere CE-Turcia și ale Protocolului adițional la acesta;

| H. | întrucât, pentru beneficiul propriu, pentru creșterea stabilității și pentru promovarea unor relații de bună vecinătate, Turcia trebuie să-și intensifice eforturile de soluționare a problemelor bilaterale restante, inclusiv a obligațiilor juridice neîndeplinite și a litigiilor cu vecinii săi imediați legate de granițele terestre și maritime și de spațiul aerian, în conformitate cu prevederile Cartei ONU și cu dreptul internațional; |
| --- | --- |

H.

întrucât, pentru beneficiul propriu, pentru creșterea stabilității și pentru promovarea unor relații de bună vecinătate, Turcia trebuie să-și intensifice eforturile de soluționare a problemelor bilaterale restante, inclusiv a obligațiilor juridice neîndeplinite și a litigiilor cu vecinii săi imediați legate de granițele terestre și maritime și de spațiul aerian, în conformitate cu prevederile Cartei ONU și cu dreptul internațional;

| I. | întrucât Turcia are potențialul de a juca un rol esențial în diversificarea resurselor de energie și a rutelor de tranzit pentru petrol, gaz și energie electrică din țările vecine către UE și întrucât ar fi posibil ca atât Turcia, cât și UE să beneficieze de bogatele resurse energetice regenerabile ale Turciei, pentru a crea o economie sustenabilă, cu emisii de carbon reduse; |
| --- | --- |

I.

întrucât Turcia are potențialul de a juca un rol esențial în diversificarea resurselor de energie și a rutelor de tranzit pentru petrol, gaz și energie electrică din țările vecine către UE și întrucât ar fi posibil ca atât Turcia, cât și UE să beneficieze de bogatele resurse energetice regenerabile ale Turciei, pentru a crea o economie sustenabilă, cu emisii de carbon reduse;

| J. | întrucât combaterea corupției la toate nivelurile reprezintă un element important al funcționării statului de drept, |
| --- | --- |

J.

întrucât combaterea corupției la toate nivelurile reprezintă un element important al funcționării statului de drept,

| K. | întrucât Turcia continuă să fie implicată activ în vecinătatea sa extinsă, fiind un actor regional important, |
| --- | --- |

K.

întrucât Turcia continuă să fie implicată activ în vecinătatea sa extinsă, fiind un actor regional important,

Un angajament credibil și fundații democratice solide

| 1. | salută Raportul privind evoluția Turciei în 2013 și împărtășește concluzia Comisiei că Turcia este un partener strategic pentru UE și că au fost realizate progrese importante privind reformele în ultimele 12 luni; subliniază importanța și necesitatea stringentă a continuării reformelor pentru asigura o mai mare responsabilitate și transparență a administrației turce, și a promovării dialogului în întreg spectrul politic și în societate în sens mai larg, în special printr-o implicare corespunzătoare și un proces de capacitare a societății civile, concomitent cu respectarea deplină în practică a drepturilor fundamentale și a statului de drept; reamintește centralitatea în orice democrație a principiului separației puterilor, a statului de drept și a drepturilor fundamentale, și subliniază importanța unui sistem judiciar imparțial și independent pentru un stat cu adevărat democratic; |
| --- | --- |

1.

salută Raportul privind evoluția Turciei în 2013 și împărtășește concluzia Comisiei că Turcia este un partener strategic pentru UE și că au fost realizate progrese importante privind reformele în ultimele 12 luni; subliniază importanța și necesitatea stringentă a continuării reformelor pentru asigura o mai mare responsabilitate și transparență a administrației turce, și a promovării dialogului în întreg spectrul politic și în societate în sens mai larg, în special printr-o implicare corespunzătoare și un proces de capacitare a societății civile, concomitent cu respectarea deplină în practică a drepturilor fundamentale și a statului de drept; reamintește centralitatea în orice democrație a principiului separației puterilor, a statului de drept și a drepturilor fundamentale, și subliniază importanța unui sistem judiciar imparțial și independent pentru un stat cu adevărat democratic;

| 2. | ia act de puterea transformatoare a negocierilor dintre Uniune și Turcia și subliniază importanța unui dialog apropiat și a cooperării dintre Turcia și UE cu privire la procesul de reformă, astfel încât negocierile să poată continua să ofere Turciei o sistem de referință clar și repere credibile; subliniază, așadar, importanța unor negocieri credibile, conduse cu bună credință și bazate pe angajamentul reciproc între Turcia și Uniune, pentru reforme eficace, care să consolideze fundamentele democratice ale societății turce, să promoveze valorile fundamentale și să producă schimbări pozitive în instituții, în legislație și în mentalitatea societății; salută, prin urmare, deschiderea Capitolului 22; |
| --- | --- |

2.

ia act de puterea transformatoare a negocierilor dintre Uniune și Turcia și subliniază importanța unui dialog apropiat și a cooperării dintre Turcia și UE cu privire la procesul de reformă, astfel încât negocierile să poată continua să ofere Turciei o sistem de referință clar și repere credibile; subliniază, așadar, importanța unor negocieri credibile, conduse cu bună credință și bazate pe angajamentul reciproc între Turcia și Uniune, pentru reforme eficace, care să consolideze fundamentele democratice ale societății turce, să promoveze valorile fundamentale și să producă schimbări pozitive în instituții, în legislație și în mentalitatea societății; salută, prin urmare, deschiderea Capitolului 22;

| 3. | salută semnarea acordului de readmisie între UE și Turcia, precum și inițierea dialogului privind liberalizarea vizelor, la 16 decembrie 2013; subliniază importanța realizării unei înțelegeri comune între Turcia și Uniunea Europeană cu privire la relevanța pentru ambele părți a acordului de readmisie și a foii de parcurs pentru liberalizarea vizelor; solicită, în acest sens, ca UE să ofere asistență tehnică și financiară completă Turciei pentru aplica acordul de readmisie, și solicită Turciei să realizeze politici adecvate, prin care să se ofere o protecție internațională eficientă a solicitanților de azil și să se asigure respectarea drepturilor omului în cazul migranților; consideră că înființarea Direcției Generale pentru Managementul migrației și aplicarea Legii privind străinii și protecția internațională constituie un prim pas pozitiv în această direcție; reamintește faptul că Turcia este una dintre principalele țări de tranzit pentru migrația nereglementară în UE și subliniază importanța ratificării rapide a acordului de readmisie și a implementării sale efective vizavi de toate statele membre; solicită Turciei să implementeze complet și efectiv actualele acorduri bilaterale de readmisie; subliniază beneficiile clare ale facilitării accesului în UE pentru oamenii de afaceri, cadrele universitare, studenți și reprezentanții societății civile și invită Turcia și Comisia să avanseze în dialog pentru a progresa substanțial în privința liberalizării regimului vizelor; |
| --- | --- |

3.

salută semnarea acordului de readmisie între UE și Turcia, precum și inițierea dialogului privind liberalizarea vizelor, la 16 decembrie 2013; subliniază importanța realizării unei înțelegeri comune între Turcia și Uniunea Europeană cu privire la relevanța pentru ambele părți a acordului de readmisie și a foii de parcurs pentru liberalizarea vizelor; solicită, în acest sens, ca UE să ofere asistență tehnică și financiară completă Turciei pentru aplica acordul de readmisie, și solicită Turciei să realizeze politici adecvate, prin care să se ofere o protecție internațională eficientă a solicitanților de azil și să se asigure respectarea drepturilor omului în cazul migranților; consideră că înființarea Direcției Generale pentru Managementul migrației și aplicarea Legii privind străinii și protecția internațională constituie un prim pas pozitiv în această direcție; reamintește faptul că Turcia este una dintre principalele țări de tranzit pentru migrația nereglementară în UE și subliniază importanța ratificării rapide a acordului de readmisie și a implementării sale efective vizavi de toate statele membre; solicită Turciei să implementeze complet și efectiv actualele acorduri bilaterale de readmisie; subliniază beneficiile clare ale facilitării accesului în UE pentru oamenii de afaceri, cadrele universitare, studenți și reprezentanții societății civile și invită Turcia și Comisia să avanseze în dialog pentru a progresa substanțial în privința liberalizării regimului vizelor;

Îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga

| 4. | își exprimă îngrijorarea profundă pentru recentele evoluții din Turcia legate de suspiciuni de corupție la nivel înalt; regretă destituirea procurorilor și ofițerilor de poliție care se ocupau de anchetele inițiale, deoarece acest lucru contravine principiului fundamental al unui sistem judiciar independent și subminează grav șansele unor investigații credibile; regretă prăbușirea încrederii între guvern, sistemul judiciar, poliție și mass-media; solicită insistent Guvernului Turciei, prin urmare, să-și demonstreze angajamentul total pentru principiile democratice și să evite orice ingerință în cercetarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție; |
| --- | --- |

4.

își exprimă îngrijorarea profundă pentru recentele evoluții din Turcia legate de suspiciuni de corupție la nivel înalt; regretă destituirea procurorilor și ofițerilor de poliție care se ocupau de anchetele inițiale, deoarece acest lucru contravine principiului fundamental al unui sistem judiciar independent și subminează grav șansele unor investigații credibile; regretă prăbușirea încrederii între guvern, sistemul judiciar, poliție și mass-media; solicită insistent Guvernului Turciei, prin urmare, să-și demonstreze angajamentul total pentru principiile democratice și să evite orice ingerință în cercetarea și urmărirea penală a cazurilor de corupție;

| 5. | reamintește guvernului turc propriul angajament de eradicare a corupției, în special prin punerea în aplicare a majorității recomandărilor din rapoartele de evaluare elaborate în 2005 de Grupul de state împotriva corupției al Consiliului Europei (GRECO); invită guvernul Turciei să asigure buna funcționare a Curții de Conturi, în conformitate cu standardele internaționale aplicabile și să asigure accesul total la rapoartele acesteia, inclusiv la cele privind forțele de securitate, al publicul și al instituțiilor în cauză, și în special Marii Adunări Naționale a Turciei; solicită Turciei să asigure cooperare tuturor ministerelor cu Curtea de Conturi; subliniază încă o dată necesitatea creării unei forțe de poliție judiciară, care să opereze sub autoritate judiciară; |
| --- | --- |

5.

reamintește guvernului turc propriul angajament de eradicare a corupției, în special prin punerea în aplicare a majorității recomandărilor din rapoartele de evaluare elaborate în 2005 de Grupul de state împotriva corupției al Consiliului Europei (GRECO); invită guvernul Turciei să asigure buna funcționare a Curții de Conturi, în conformitate cu standardele internaționale aplicabile și să asigure accesul total la rapoartele acesteia, inclusiv la cele privind forțele de securitate, al publicul și al instituțiilor în cauză, și în special Marii Adunări Naționale a Turciei; solicită Turciei să asigure cooperare tuturor ministerelor cu Curtea de Conturi; subliniază încă o dată necesitatea creării unei forțe de poliție judiciară, care să opereze sub autoritate judiciară;

| 6. | subliniază rolul esențial al unui sistem de control și echilibrare pentru orice stat democratic modern și rolul fundamental pe care Marea Adunare Națională a Turciei trebuie să îl joace în centrul sistemului politic al acestei țări, asigurând un cadru pentru dialog și consens la nivelul întregului spectru politic; își exprimă îngrijorarea cu privire la polarizarea politică și lipsa de voință a guvernului și a opoziției de a ajunge la un consens cu privire la reformele esențiale și la elaborarea unei noi Constituții; îndeamnă toți actorii politici, guvernul și opoziția să conlucreze pentru dezvoltarea unei viziuni pluraliste în cadrul instituțiilor de stat și pentru promovarea modernizării și a democratizării statului și societății; subliniază rolul esențial al organizațiilor societății civile și necesitatea unei comunicări adecvate cu populația cu privire la procesul de reformă; solicită majorității politice să implice în mod activ diferitele forțe politice și societatea civilă în procesul de deliberare asupra reformelor relevante și să ia în considerare interesele și punctele lor de vedere într-o manieră incluzivă; subliniază că reformele constituționale trebuie să rămână prioritatea absolută în cadrul procesului de continuare a modernizării și democratizării Turciei; |
| --- | --- |

6.

subliniază rolul esențial al unui sistem de control și echilibrare pentru orice stat democratic modern și rolul fundamental pe care Marea Adunare Națională a Turciei trebuie să îl joace în centrul sistemului politic al acestei țări, asigurând un cadru pentru dialog și consens la nivelul întregului spectru politic; își exprimă îngrijorarea cu privire la polarizarea politică și lipsa de voință a guvernului și a opoziției de a ajunge la un consens cu privire la reformele esențiale și la elaborarea unei noi Constituții; îndeamnă toți actorii politici, guvernul și opoziția să conlucreze pentru dezvoltarea unei viziuni pluraliste în cadrul instituțiilor de stat și pentru promovarea modernizării și a democratizării statului și societății; subliniază rolul esențial al organizațiilor societății civile și necesitatea unei comunicări adecvate cu populația cu privire la procesul de reformă; solicită majorității politice să implice în mod activ diferitele forțe politice și societatea civilă în procesul de deliberare asupra reformelor relevante și să ia în considerare interesele și punctele lor de vedere într-o manieră incluzivă; subliniază că reformele constituționale trebuie să rămână prioritatea absolută în cadrul procesului de continuare a modernizării și democratizării Turciei;

| 7. | își exprimă îngrijorarea cu privire la acuzațiile de profilare a funcționarilor publici, a poliției și a forțelor de securitate de către autorități, pe baza aparteneței religioase, etnice și politice; |
| --- | --- |

7.

își exprimă îngrijorarea cu privire la acuzațiile de profilare a funcționarilor publici, a poliției și a forțelor de securitate de către autorități, pe baza aparteneței religioase, etnice și politice;

| 8. | subliniază necesitatea realizării unor progrese mai mari în implementarea modificărilor constituționale din 2010, îndeosebi prin adoptarea unor legi privind protecția datelor cu caracter personal și justiția militară, precum și a unor legi care să instituie măsuri de acțiune pozitivă pentru promovarea egalității de gen; subliniază importanța aplicării stricte a modificărilor legislative după adoptarea acestora; |
| --- | --- |

8.

subliniază necesitatea realizării unor progrese mai mari în implementarea modificărilor constituționale din 2010, îndeosebi prin adoptarea unor legi privind protecția datelor cu caracter personal și justiția militară, precum și a unor legi care să instituie măsuri de acțiune pozitivă pentru promovarea egalității de gen; subliniază importanța aplicării stricte a modificărilor legislative după adoptarea acestora;

| 9. | felicită Comitetul de conciliere pentru consensul obținut cu privire la cele 60 de amendamente la Constituție și își exprimă îngrijorarea vizavi de suspendarea lucrărilor acestuia și de actuala lipsă de progrese; este ferm convins că elaborarea unei noi Constituții a Turciei ar trebui să continue, întrucât acest lucru este esențial pentru procesul de reformă din această țară; subliniază importanța realizării unui consens, în cadrul procesului de reformă constituțională, privind un sistem eficient de separare a puterilor și o definiție incluzivă a cetățeniei, în vederea elaborării unei Constituții pe deplin democratice, care să garanteze drepturi egale pentru toate persoanele din Turcia; subliniază faptul că Turcia, în calitate de stat membru al Consiliului Europei, ar putea beneficia de un dialog activ cu Comisia de la Veneția cu privire la procesul de reformă constituțională; subliniază faptul că procesul de reformă constituțională ar trebui condus într-un mod transparent și incluziv, cu o participare deplină a societății civile în toate etapele; |
| --- | --- |

9.

felicită Comitetul de conciliere pentru consensul obținut cu privire la cele 60 de amendamente la Constituție și își exprimă îngrijorarea vizavi de suspendarea lucrărilor acestuia și de actuala lipsă de progrese; este ferm convins că elaborarea unei noi Constituții a Turciei ar trebui să continue, întrucât acest lucru este esențial pentru procesul de reformă din această țară; subliniază importanța realizării unui consens, în cadrul procesului de reformă constituțională, privind un sistem eficient de separare a puterilor și o definiție incluzivă a cetățeniei, în vederea elaborării unei Constituții pe deplin democratice, care să garanteze drepturi egale pentru toate persoanele din Turcia; subliniază faptul că Turcia, în calitate de stat membru al Consiliului Europei, ar putea beneficia de un dialog activ cu Comisia de la Veneția cu privire la procesul de reformă constituțională; subliniază faptul că procesul de reformă constituțională ar trebui condus într-un mod transparent și incluziv, cu o participare deplină a societății civile în toate etapele;

| 10. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la noua lege privind Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor și atrage atenția asupra rolului puternic și central conferit ministrului justiției, care contravine principiului unui sistem judiciar independent ca o condiție necesară pentru un sistem democratic de control și echilibrare pe deplin funcțional; subliniază faptul că normele care reglementează alegerile, componența și funcționarea Consiliului Superior al Judecătorilor și Procurorilor ar trebui să respecte întru totul standardele europene, și invită Guvernul Turciei să se consulte îndeaproape cu Comisia Europeană și Comisia de la Veneția, precum și să revizuiască noua lege cu privire la Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor în conformitate cu recomandările acestor comisii; |
| --- | --- |

10.

își exprimă profunda îngrijorare cu privire la noua lege privind Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor și atrage atenția asupra rolului puternic și central conferit ministrului justiției, care contravine principiului unui sistem judiciar independent ca o condiție necesară pentru un sistem democratic de control și echilibrare pe deplin funcțional; subliniază faptul că normele care reglementează alegerile, componența și funcționarea Consiliului Superior al Judecătorilor și Procurorilor ar trebui să respecte întru totul standardele europene, și invită Guvernul Turciei să se consulte îndeaproape cu Comisia Europeană și Comisia de la Veneția, precum și să revizuiască noua lege cu privire la Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor în conformitate cu recomandările acestor comisii;

| 11. | salută pachetul privind democratizarea prezentat de Guvern la 30 septembrie 2013, și solicită guvernului să îl implementeze rapid și complet, să consulte în mod corespunzător opoziția și organizațiile relevante ale societății civile în elaborarea legislației de implementare și să-și continue eforturile de reformă pentru revizuirea sistemului electoral (inclusiv scăderea pragului electoral de 10 %), precum și pentru incluziunea adecvată a tuturor componentelor societății turce, în vederea consolidării democrației și a unei mai bune reflectări a pluralismului existent în țară; subliniază necesitatea imperioasă a unei legislații cuprinzătoare anti-discriminare și a înființării unui consiliu pentru anti-discriminare și egalitate; invită guvernul, prin urmare, să se asigure că legislația privind infracțiunile motivate de ură oferă protecție tuturor cetățenilor, inclusiv minorităților și LGBTI; încurajează guvernul să ia măsuri imediate de îmbunătățire a drepturilor comunității alevite; invită la mai multe eforturi pentru combaterea discriminării cu care se confruntă minoritatea romă, precum și pentru creșterea capacității de inserție profesională și reducerea ratei de abandon școlar; |
| --- | --- |

11.

salută pachetul privind democratizarea prezentat de Guvern la 30 septembrie 2013, și solicită guvernului să îl implementeze rapid și complet, să consulte în mod corespunzător opoziția și organizațiile relevante ale societății civile în elaborarea legislației de implementare și să-și continue eforturile de reformă pentru revizuirea sistemului electoral (inclusiv scăderea pragului electoral de 10 %), precum și pentru incluziunea adecvată a tuturor componentelor societății turce, în vederea consolidării democrației și a unei mai bune reflectări a pluralismului existent în țară; subliniază necesitatea imperioasă a unei legislații cuprinzătoare anti-discriminare și a înființării unui consiliu pentru anti-discriminare și egalitate; invită guvernul, prin urmare, să se asigure că legislația privind infracțiunile motivate de ură oferă protecție tuturor cetățenilor, inclusiv minorităților și LGBTI; încurajează guvernul să ia măsuri imediate de îmbunătățire a drepturilor comunității alevite; invită la mai multe eforturi pentru combaterea discriminării cu care se confruntă minoritatea romă, precum și pentru creșterea capacității de inserție profesională și reducerea ratei de abandon școlar;

| 12. | salută înființarea de noi instituții, și anume instituția Ombudsmanului și Instituția națională a drepturilor omului din Turcia, care au devenit operaționale în 2013, creând astfel mecanisme suplimentare cu ajutorul cărora cetățenii pot solicita protecția drepturilor și libertăților lor fundamentale; |
| --- | --- |

12.

salută înființarea de noi instituții, și anume instituția Ombudsmanului și Instituția națională a drepturilor omului din Turcia, care au devenit operaționale în 2013, creând astfel mecanisme suplimentare cu ajutorul cărora cetățenii pot solicita protecția drepturilor și libertăților lor fundamentale;

| 13. | regretă profund pierderile de vieți în rândul protestatarilor și al poliției, utilizarea excesivă a forței de către poliție și actele violente ale unor grupuri marginale; consideră că protestele organizate în parcul Gezi reflectă existența unei societăți civile vibrante în Turcia, dar și necesitatea vitală a unui plus de dialog și de reforme, de urgență, cu privire la promovarea valorilor fundamentale; consideră regretabil eșecul evident al instanțelor de a-i incrimina pe toți funcționarii de stat și ofițerii de poliție responsabili de violențele excesive, de pierderile de vieți omenești și de răniții din rândul protestatarilor din parcul Gezi, și salută, prin urmare, anchetele administrative în curs (lansate de Ministerul de Interne), anchetele judiciare și investigațiile Mediatorului legate de plângerile care au urmat evenimentelor din parcul Gezi, ca o nouă oportunitate de a demonstra angajamentul deplin pentru statul de drept și de a-i aduce pe cei responsabili în fața justiției; speră ca investigațiile și anchetele să răspundă întru totul și fără întârziere acestor preocupări; invită Turcia să adopte proceduri de revizuire internă adecvate și să înființeze un organism independent de control pentru examinarea infracțiunilor comise de forțele de poliție; consideră că evenimentele din parcul Gezi reliefează necesitatea unor reforme de anvergură pentru a se garanta respectarea libertății de întrunire; încurajează Ministerul de Interne și poliția să stabilească metode de a acționa cu mai mare reținere în cazul protestelor publice și invită aceste instituții, în special, să nu aresteze și să nu împiedice activitatea personalului medical, a avocaților și a membrilor altor profesii care asigură drepturile fundamentale ale protestatarilor; își exprimă îngrijorarea în legătură cu măsurile luate împotriva personalului medical, avocaților, universitarilor, studenților și asociațiilor profesionale pe motivul acțiunilor lor non-violente din timpul evenimentelor din parcul Gezi; |
| --- | --- |

13.

regretă profund pierderile de vieți în rândul protestatarilor și al poliției, utilizarea excesivă a forței de către poliție și actele violente ale unor grupuri marginale; consideră că protestele organizate în parcul Gezi reflectă existența unei societăți civile vibrante în Turcia, dar și necesitatea vitală a unui plus de dialog și de reforme, de urgență, cu privire la promovarea valorilor fundamentale; consideră regretabil eșecul evident al instanțelor de a-i incrimina pe toți funcționarii de stat și ofițerii de poliție responsabili de violențele excesive, de pierderile de vieți omenești și de răniții din rândul protestatarilor din parcul Gezi, și salută, prin urmare, anchetele administrative în curs (lansate de Ministerul de Interne), anchetele judiciare și investigațiile Mediatorului legate de plângerile care au urmat evenimentelor din parcul Gezi, ca o nouă oportunitate de a demonstra angajamentul deplin pentru statul de drept și de a-i aduce pe cei responsabili în fața justiției; speră ca investigațiile și anchetele să răspundă întru totul și fără întârziere acestor preocupări; invită Turcia să adopte proceduri de revizuire internă adecvate și să înființeze un organism independent de control pentru examinarea infracțiunilor comise de forțele de poliție; consideră că evenimentele din parcul Gezi reliefează necesitatea unor reforme de anvergură pentru a se garanta respectarea libertății de întrunire; încurajează Ministerul de Interne și poliția să stabilească metode de a acționa cu mai mare reținere în cazul protestelor publice și invită aceste instituții, în special, să nu aresteze și să nu împiedice activitatea personalului medical, a avocaților și a membrilor altor profesii care asigură drepturile fundamentale ale protestatarilor; își exprimă îngrijorarea în legătură cu măsurile luate împotriva personalului medical, avocaților, universitarilor, studenților și asociațiilor profesionale pe motivul acțiunilor lor non-violente din timpul evenimentelor din parcul Gezi;

| 14. | constată că valul fără precedent de proteste reflectă, de asemenea, aspirațiile legitime ale multor cetățeni turci către o democrație aprofundată; reiterează faptul că, într-un stat democratic, guvernele trebuie să promoveze toleranța și să garanteze libertatea religioasă și de convingeri pentru toți cetățenii; solicită guvernului să respecte pluralitatea și bogăția societății turce; |
| --- | --- |

14.

constată că valul fără precedent de proteste reflectă, de asemenea, aspirațiile legitime ale multor cetățeni turci către o democrație aprofundată; reiterează faptul că, într-un stat democratic, guvernele trebuie să promoveze toleranța și să garanteze libertatea religioasă și de convingeri pentru toți cetățenii; solicită guvernului să respecte pluralitatea și bogăția societății turce;

| 15. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la reflectarea foarte limitată a evenimentelor din parcul Gezi în mass-media din Turcia, precum și în legătură cu eliberarea din funcție a jurnaliștilor care au criticat reacțiile guvernului față de aceste evenimente; reamintește că libertatea de exprimare și pluralismul media, inclusiv al presei digitale și al rețelelor sociale, se află în centrul valorilor europene, precum și că presa independentă este esențială pentru o societate democratică, întrucât permite cetățenilor să ia parte în mod activ și în cunoștință de cauză la procesele decizionale colective și consolidează astfel democrația; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la noua lege a internetului, care introduce controale excesive și monitorizarea accesului la internet ar putea avea un impact semnificativ asupra libertății de exprimare, jurnalismului de investigație, controlului democratic și accesului internet la informații de diverse orientări politice; subliniază serioasa îngrijorare exprimată de UE și de Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa și solicită Guvernului Turciei să revizuiască legislația în conformitate cu standardele europene privind libertatea presei și libertatea de exprimare; își reafirmă îngrijorarea cu privire la faptul că majoritatea mass-media se află în proprietatea și este concentrată în trusturi mari, cu o gamă largă de interese de afaceri, și subliniază proporțiile îngrijorătoare ale fenomenului de autocenzură din partea proprietarilor media și a jurnaliștilor; este preocupat de destituirea jurnaliștilor ca urmare a criticilor pe care le-au adus guvernului; este profund îngrijorat de procedurile utilizate pentru pedepsirea proprietarilor organelor de presă esențiale; își exprimă dubiile cu privire la implicațiile acreditării de către instituțiile de stat, vizând în principal media de opoziție; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul deosebit de mare de jurnaliști aflați în prezent în arest preventiv, lucru care subminează libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei, și solicită autorităților judiciare din Turcia să revizuiască și să soluționeze aceste cazuri cât mai curând; evidențiază rolul special pe care îl joacă serviciile publice de media în consolidarea democrației și solicită Guvernului Turciei să asigure independența și viabilitatea serviciilor publice de media conform standardelor europene; |
| --- | --- |

15.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la reflectarea foarte limitată a evenimentelor din parcul Gezi în mass-media din Turcia, precum și în legătură cu eliberarea din funcție a jurnaliștilor care au criticat reacțiile guvernului față de aceste evenimente; reamintește că libertatea de exprimare și pluralismul media, inclusiv al presei digitale și al rețelelor sociale, se află în centrul valorilor europene, precum și că presa independentă este esențială pentru o societate democratică, întrucât permite cetățenilor să ia parte în mod activ și în cunoștință de cauză la procesele decizionale colective și consolidează astfel democrația; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la noua lege a internetului, care introduce controale excesive și monitorizarea accesului la internet ar putea avea un impact semnificativ asupra libertății de exprimare, jurnalismului de investigație, controlului democratic și accesului internet la informații de diverse orientări politice; subliniază serioasa îngrijorare exprimată de UE și de Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa și solicită Guvernului Turciei să revizuiască legislația în conformitate cu standardele europene privind libertatea presei și libertatea de exprimare; își reafirmă îngrijorarea cu privire la faptul că majoritatea mass-media se află în proprietatea și este concentrată în trusturi mari, cu o gamă largă de interese de afaceri, și subliniază proporțiile îngrijorătoare ale fenomenului de autocenzură din partea proprietarilor media și a jurnaliștilor; este preocupat de destituirea jurnaliștilor ca urmare a criticilor pe care le-au adus guvernului; este profund îngrijorat de procedurile utilizate pentru pedepsirea proprietarilor organelor de presă esențiale; își exprimă dubiile cu privire la implicațiile acreditării de către instituțiile de stat, vizând în principal media de opoziție; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la numărul deosebit de mare de jurnaliști aflați în prezent în arest preventiv, lucru care subminează libertatea de exprimare și libertatea mass-mediei, și solicită autorităților judiciare din Turcia să revizuiască și să soluționeze aceste cazuri cât mai curând; evidențiază rolul special pe care îl joacă serviciile publice de media în consolidarea democrației și solicită Guvernului Turciei să asigure independența și viabilitatea serviciilor publice de media conform standardelor europene;

| 16. | își exprimă profunda îngrijorare și nemulțumire față de lipsa unui dialog și a unei consultări veritabile cu privire la proiectul de lege a internetului și proiectul de lege privind Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor, și constată că acest lucru se contrastează categoric cu precendentele cazuri de bună cooperare; este profund îngrijorat de faptul că legea internetului și a legea privind Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor îndepărtează Turcia de calea către îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga, și solicită Guvernului Turciei să se angajeze într-un dialog real și constructiv pe tema celor două legi și a altora viitoare, în special a celor referitoare la media și la sistemul judiciar, precum și să facă tot posibilul pentru a revitaliza procesul de negociere și a demonstra un angajament real pentru perspectiva sa europeană, inclusiv printr-o reformă a legii internetului și celei privind Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor; |
| --- | --- |

16.

își exprimă profunda îngrijorare și nemulțumire față de lipsa unui dialog și a unei consultări veritabile cu privire la proiectul de lege a internetului și proiectul de lege privind Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor, și constată că acest lucru se contrastează categoric cu precendentele cazuri de bună cooperare; este profund îngrijorat de faptul că legea internetului și a legea privind Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor îndepărtează Turcia de calea către îndeplinirea criteriilor de la Copenhaga, și solicită Guvernului Turciei să se angajeze într-un dialog real și constructiv pe tema celor două legi și a altora viitoare, în special a celor referitoare la media și la sistemul judiciar, precum și să facă tot posibilul pentru a revitaliza procesul de negociere și a demonstra un angajament real pentru perspectiva sa europeană, inclusiv printr-o reformă a legii internetului și celei privind Consiliul Superior al Judecătorilor și Procurorilor;

| 17. | își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele declarații ale prim-ministrului turc vizând extinderea actualei legi privind internetul, mergând până la interzicerea Facebook-ului și a YouTube-ului; |
| --- | --- |

17.

își exprimă îngrijorarea cu privire la recentele declarații ale prim-ministrului turc vizând extinderea actualei legi privind internetul, mergând până la interzicerea Facebook-ului și a YouTube-ului;

| 18. | ia act de faptul că Delegația ad-hoc a Parlamentului European pentru Observarea proceselor jurnaliștilor din Turcia, înființată în 2011 și menționată în rezoluțiile Parlamentului pe 2011 și 2012 privind evoluția Turciei, și-a prezentat raportul intermediar de activitate în 2013, bazat pe observații factice și își va prezenta raportul final de activitate la 1 aprilie 2014; |
| --- | --- |

18.

ia act de faptul că Delegația ad-hoc a Parlamentului European pentru Observarea proceselor jurnaliștilor din Turcia, înființată în 2011 și menționată în rezoluțiile Parlamentului pe 2011 și 2012 privind evoluția Turciei, și-a prezentat raportul intermediar de activitate în 2013, bazat pe observații factice și își va prezenta raportul final de activitate la 1 aprilie 2014;

| 19. | ia act de preocupările din societatea turcă cu privire la amploarea excesivă a cazului Ergenekon, la deficiențele procedurale și la acuzațiile de utilizare a unor probe lipsite de substanță împotriva acuzaților, care, la fel ca în cazul Sledgehammer, au subminat acceptarea hotărârii; subliniază, încă o dată, în contextul aspectelor menționate mai sus, că în ceea ce privește cazul Uniunii Comunităților Kurdistanului (KCK), trebuie să se demonstreze forța și funcționarea corectă, independentă, imparțială și transparentă a instituțiilor democratice și a sistemului judiciar din Turcia, precum și angajamentul ferm și necondiționat de a respecta drepturile fundamentale; invită Delegația UE la Ankara să monitorizeze îndeaproape evoluțiile viitoare ale acestor cauze, inclusiv eventualele acțiuni în recurs, precum și condițiile de detenție, și să informeze Comisia și Parlamentul în acest sens; |
| --- | --- |

19.

ia act de preocupările din societatea turcă cu privire la amploarea excesivă a cazului Ergenekon, la deficiențele procedurale și la acuzațiile de utilizare a unor probe lipsite de substanță împotriva acuzaților, care, la fel ca în cazul Sledgehammer, au subminat acceptarea hotărârii; subliniază, încă o dată, în contextul aspectelor menționate mai sus, că în ceea ce privește cazul Uniunii Comunităților Kurdistanului (KCK), trebuie să se demonstreze forța și funcționarea corectă, independentă, imparțială și transparentă a instituțiilor democratice și a sistemului judiciar din Turcia, precum și angajamentul ferm și necondiționat de a respecta drepturile fundamentale; invită Delegația UE la Ankara să monitorizeze îndeaproape evoluțiile viitoare ale acestor cauze, inclusiv eventualele acțiuni în recurs, precum și condițiile de detenție, și să informeze Comisia și Parlamentul în acest sens;

| 20. | atrage atenția cu precădere asupra proceselor lui Füsun Erdoğan și Pinar Selek; consideră că aceste procese constituie o exemplificare a deficiențelor sistemului de justiție al Turciei și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că acțiunile judiciare împotriva lui Pinar Selek durează de 16 ani; insistă asupra faptului că toate procesele trebuie să se desfășoare într-un mod transparent, cu respectarea statului de drept și asigurând condiții adecvate; |
| --- | --- |

20.

atrage atenția cu precădere asupra proceselor lui Füsun Erdoğan și Pinar Selek; consideră că aceste procese constituie o exemplificare a deficiențelor sistemului de justiție al Turciei și își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că acțiunile judiciare împotriva lui Pinar Selek durează de 16 ani; insistă asupra faptului că toate procesele trebuie să se desfășoare într-un mod transparent, cu respectarea statului de drept și asigurând condiții adecvate;

| 21. | își exprimă îngrijorarea cu privire la accentuarea diviziunii culturale din Turcia în ceea ce privește așa-numitele „chestiuni legate de modul de viață”, care creează riscul amestecului autorităților în viețile private ale cetățenilor, astfel cum demonstrează recentele declarații privind numărul de copii pe care femeile ar trebui să-i aibă, căminele studențești mixte și vânzarea de alcool. |
| --- | --- |

21.

își exprimă îngrijorarea cu privire la accentuarea diviziunii culturale din Turcia în ceea ce privește așa-numitele „chestiuni legate de modul de viață”, care creează riscul amestecului autorităților în viețile private ale cetățenilor, astfel cum demonstrează recentele declarații privind numărul de copii pe care femeile ar trebui să-i aibă, căminele studențești mixte și vânzarea de alcool.

| 22. | remarcă faptul că implementarea celui de-al treilea pachet de reformă a sistemului judiciar a condus la eliberarea unui număr semnificativ de deținuți și salută cel de-al patrulea pachet de reformă a sistemului judiciar, ca încă un pas important spre un sistem judiciar turc care să fie în conformitate cu standardele și valorile UE; remarcă mai ales: (i) distincția nouă, importantă, între libertatea de exprimare, libertatea presei și libertatea de întrunire și incitarea la violență sau la acte de terorism, (ii) limitarea clasificării elogierii unei infracțiuni sau a unui infractor ca delict la cazurile în care există un pericol clar și iminent la adresa ordinii publice și (iii) restrângerea infracțiunii comise în numele unei organizații, fără a fi un membru al ei, numai la cazul organizațiilor armate; |
| --- | --- |

22.

remarcă faptul că implementarea celui de-al treilea pachet de reformă a sistemului judiciar a condus la eliberarea unui număr semnificativ de deținuți și salută cel de-al patrulea pachet de reformă a sistemului judiciar, ca încă un pas important spre un sistem judiciar turc care să fie în conformitate cu standardele și valorile UE; remarcă mai ales: (i) distincția nouă, importantă, între libertatea de exprimare, libertatea presei și libertatea de întrunire și incitarea la violență sau la acte de terorism, (ii) limitarea clasificării elogierii unei infracțiuni sau a unui infractor ca delict la cazurile în care există un pericol clar și iminent la adresa ordinii publice și (iii) restrângerea infracțiunii comise în numele unei organizații, fără a fi un membru al ei, numai la cazul organizațiilor armate;

| 23. | salută inițiativele luate de către Consiliul superior al Judecătorilor și Procurorilor de a susține pregătirea unui număr mare de judecători și procurori în domeniul drepturilor omului și de a promova o înțelegere aprofundată și operațională a jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO); ia act de adoptarea Planului de acțiune privind prevenirea încălcării Convenției europene a drepturilor omului și invită guvernul să asigure punerea în aplicare rapidă și efectivă a acestuia, astfel încât să poată fi soluționate odată pentru totdeauna problemele ridicate în hotărârile Curții în care Turcia a fost găsită vinovată de încălcarea prevederilor Convenției Europene a Drepturilor Omului; încurajează guvernul să continue cu reforme judiciare ambițioase, bazate pe imperativul apărării și promovării drepturilor fundamentale; subliniază, în acest sens, necesitatea reformării în mod prioritar a legii anti-terorism; |
| --- | --- |

23.

salută inițiativele luate de către Consiliul superior al Judecătorilor și Procurorilor de a susține pregătirea unui număr mare de judecători și procurori în domeniul drepturilor omului și de a promova o înțelegere aprofundată și operațională a jurisprudenței Curții Europene a Drepturilor Omului (CEDO); ia act de adoptarea Planului de acțiune privind prevenirea încălcării Convenției europene a drepturilor omului și invită guvernul să asigure punerea în aplicare rapidă și efectivă a acestuia, astfel încât să poată fi soluționate odată pentru totdeauna problemele ridicate în hotărârile Curții în care Turcia a fost găsită vinovată de încălcarea prevederilor Convenției Europene a Drepturilor Omului; încurajează guvernul să continue cu reforme judiciare ambițioase, bazate pe imperativul apărării și promovării drepturilor fundamentale; subliniază, în acest sens, necesitatea reformării în mod prioritar a legii anti-terorism;

| 24. | solicită Turciei să se angajeze în combaterea impunității și să asigure finalizarea cu succes a eforturilor de aderare la Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI); |
| --- | --- |

24.

solicită Turciei să se angajeze în combaterea impunității și să asigure finalizarea cu succes a eforturilor de aderare la Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI);

| 25. | reafirmă importanța deschiderii capitolelor 23 (sistemul judiciar și drepturile fundamentale) și 24 (justiție și afaceri interne) încă din primele etape ale procesului de negociere și închiderea lor numai la sfârșitul acestui proces; subliniază că aceasta este în concordanță cu noua abordare a Comisiei față de țările candidate; reamintește că deschiderea acestor capitole se bazează pe îndeplinirea condițiilor stabilite în contextul reperelor oficiale și subliniază, prin urmare, că informarea Turciei cu privire la aceste punte oficiale de reper pentru deschiderea capitolelor 23 și 24 ar oferi o foaie de parcurs clară și ar impulsiona procesul de reformă, și, mai ales, ar oferi o ancoră clară pentru procesul de reformă din Turcia, pe baza standardelor europene, în special în privința sistemul judiciar; invită Consiliul, prin urmare, să își reînnoiască eforturile pentru a prezenta elementele de referință oficiale și, în final, după îndeplinirea criteriilor stabilite, pentru a deschide capitolelor 23 și 24; invită Turcia să coopereze cât mai mult în acest scop; invită Comisia să promoveze fără întârziere continuarea dialogului și a cooperării cu Turcia în domeniul judiciar și al drepturile fundamentale, precum și în cel al justiției și afacerilor interne, în cadrul Agendei pozitive; |
| --- | --- |

25.

reafirmă importanța deschiderii capitolelor 23 (sistemul judiciar și drepturile fundamentale) și 24 (justiție și afaceri interne) încă din primele etape ale procesului de negociere și închiderea lor numai la sfârșitul acestui proces; subliniază că aceasta este în concordanță cu noua abordare a Comisiei față de țările candidate; reamintește că deschiderea acestor capitole se bazează pe îndeplinirea condițiilor stabilite în contextul reperelor oficiale și subliniază, prin urmare, că informarea Turciei cu privire la aceste punte oficiale de reper pentru deschiderea capitolelor 23 și 24 ar oferi o foaie de parcurs clară și ar impulsiona procesul de reformă, și, mai ales, ar oferi o ancoră clară pentru procesul de reformă din Turcia, pe baza standardelor europene, în special în privința sistemul judiciar; invită Consiliul, prin urmare, să își reînnoiască eforturile pentru a prezenta elementele de referință oficiale și, în final, după îndeplinirea criteriilor stabilite, pentru a deschide capitolelor 23 și 24; invită Turcia să coopereze cât mai mult în acest scop; invită Comisia să promoveze fără întârziere continuarea dialogului și a cooperării cu Turcia în domeniul judiciar și al drepturile fundamentale, precum și în cel al justiției și afacerilor interne, în cadrul Agendei pozitive;

| 26. | salută decizia Adunării Fundațiilor de a retroceda terenurile mânăstirii istorice Mor Gabriel comunității siriene din Turcia, în conformitate cu angajamentul luat de guvern în pachetul legislativ privind democratizarea; subliniază importanța continuării oferirii unui cadru juridic adecvat pentru restabilirea drepturilor de proprietate ale tuturor comunităților religioase; subliniază importanța continuării procesului de reformă în domeniul libertății de gândire, conștiință și religie, permițând comunităților religioase să obțină personalitate juridică, eliminând toate restricțiile privind formarea, numirea și succesiunea clericilor, respectând hotărârile CEDO și recomandările Comisiei de la Veneția și eliminând toate formele de discriminare sau obstacole bazate pe motive religioase; solicită Guvernului Turciei să ia în considerare cererea comunității aleviților de a recunoaște a „cemevi”-urilor ca lăcașuri de cult cu drepturi depline; subliniază importanța eliminării tuturor obstacolelor din calea redeschiderii rapide a seminarului de la Halki și a utilizării publice a titlului ecleziastic de Patriarh ecumenic; solicită instanţei din Yargitay să-şi retragă decizia de convertire a bisericii istorice Hagia Sophia din Trabzon în moschee şi să facă demersuri pentru redeschiderea ei imediată ca muzeu; |
| --- | --- |

26.

salută decizia Adunării Fundațiilor de a retroceda terenurile mânăstirii istorice Mor Gabriel comunității siriene din Turcia, în conformitate cu angajamentul luat de guvern în pachetul legislativ privind democratizarea; subliniază importanța continuării oferirii unui cadru juridic adecvat pentru restabilirea drepturilor de proprietate ale tuturor comunităților religioase; subliniază importanța continuării procesului de reformă în domeniul libertății de gândire, conștiință și religie, permițând comunităților religioase să obțină personalitate juridică, eliminând toate restricțiile privind formarea, numirea și succesiunea clericilor, respectând hotărârile CEDO și recomandările Comisiei de la Veneția și eliminând toate formele de discriminare sau obstacole bazate pe motive religioase; solicită Guvernului Turciei să ia în considerare cererea comunității aleviților de a recunoaște a „cemevi”-urilor ca lăcașuri de cult cu drepturi depline; subliniază importanța eliminării tuturor obstacolelor din calea redeschiderii rapide a seminarului de la Halki și a utilizării publice a titlului ecleziastic de Patriarh ecumenic; solicită instanţei din Yargitay să-şi retragă decizia de convertire a bisericii istorice Hagia Sophia din Trabzon în moschee şi să facă demersuri pentru redeschiderea ei imediată ca muzeu;

| 27. | își exprimă susținerea pentru baza de date privind violența împotriva femeilor, pregătită în prezent de către Ministerul Familiei și Politicilor Sociale; solicită completarea legislației existente privind înființarea de adăposturi pentru femeile care sunt victime ale violenței în familie, pentru a include și mecanisme adecvate de monitorizare în cazul în care municipalitățile nu reușesc să creeze astfel de adăposturi; sprijină eforturile depuse de Ministrul pentru Politici familiale și sociale de a înăspri sancțiunile pentru căsătoriile timpurii forțate, fenomen care trebuie eradicat, și îl încurajează să continue în această direcție; solicită eforturi suplimentare în vederea eradicării „crimelor de onoare”; își reiterează îngrijorarea cu privire la nivelul scăzut al incluziunii sociale și economice a femeilor și al participării femeilor pe piața muncii, în politică și în posturile de conducere din administrație, și încurajează guvernul să adopte măsuri adecvate pentru a promova un rol mai central al femeilor în structura economică și politică a Turciei; invită toate partidele politice să adopte măsuri specifice pentru a încuraja mai mult autonomizarea femeilor în vederea unei participări active în politică; subliniază rolul esențial al educației și formării profesionale în promovarea incluziunii sociale și economice a femeilor, precum și importanța integrării problematicii egalității de gen în procesul legislativ și în aplicarea legilor; |
| --- | --- |

27.

își exprimă susținerea pentru baza de date privind violența împotriva femeilor, pregătită în prezent de către Ministerul Familiei și Politicilor Sociale; solicită completarea legislației existente privind înființarea de adăposturi pentru femeile care sunt victime ale violenței în familie, pentru a include și mecanisme adecvate de monitorizare în cazul în care municipalitățile nu reușesc să creeze astfel de adăposturi; sprijină eforturile depuse de Ministrul pentru Politici familiale și sociale de a înăspri sancțiunile pentru căsătoriile timpurii forțate, fenomen care trebuie eradicat, și îl încurajează să continue în această direcție; solicită eforturi suplimentare în vederea eradicării „crimelor de onoare”; își reiterează îngrijorarea cu privire la nivelul scăzut al incluziunii sociale și economice a femeilor și al participării femeilor pe piața muncii, în politică și în posturile de conducere din administrație, și încurajează guvernul să adopte măsuri adecvate pentru a promova un rol mai central al femeilor în structura economică și politică a Turciei; invită toate partidele politice să adopte măsuri specifice pentru a încuraja mai mult autonomizarea femeilor în vederea unei participări active în politică; subliniază rolul esențial al educației și formării profesionale în promovarea incluziunii sociale și economice a femeilor, precum și importanța integrării problematicii egalității de gen în procesul legislativ și în aplicarea legilor;

| 28. | susține puternic inițiativa guvernului de a încerca să soluționeze problema kurdă prin negocieri cu PKK, pentru a pune capăt definitiv activităților teroriste ale PKK; salută faptul că educația în limba kurdă este în prezent permisă în școlile private și încurajează guvernul să realizeze reformele necesare în vederea promovării drepturilor sociale, culturale și economice ale comunității kurde, inclusiv prin educație în limba kurdă în școlile publice, pe baza unei consultări adecvate a actorilor relevanți și a opoziției, cu obiectivul general de a facilita o deschidere reală către revendicările pentru drepturi de bază ale tuturor cetățenilor din Turcia; solicită Turciei să semneze Carta pentru limbile regionale și minoritare a Consiliului Europei; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul mare de proceselor deschise împotriva scriitorilor și jurnaliștilor care scriu despre problema kurdă, precum și cu privire la arestarea mai multor politicieni kurzi, primari și membri ai consiliilor municipale, sindicaliști, avocați, protestatari și apărători ai drepturilor omului, în legătură cu procesul KCK; invită opoziția să sprijine activ negocierile și reformele ca un pas important, în beneficiul întregii societăți turce; solicită autorităților turce și Comisiei să coopereze strâns pentru a decide care dintre programele din cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) ar putea fi folosite pentru a promova dezvoltarea sustenabilă în sud-est, în cadrul negocierilor capitolului 22; |
| --- | --- |

28.

susține puternic inițiativa guvernului de a încerca să soluționeze problema kurdă prin negocieri cu PKK, pentru a pune capăt definitiv activităților teroriste ale PKK; salută faptul că educația în limba kurdă este în prezent permisă în școlile private și încurajează guvernul să realizeze reformele necesare în vederea promovării drepturilor sociale, culturale și economice ale comunității kurde, inclusiv prin educație în limba kurdă în școlile publice, pe baza unei consultări adecvate a actorilor relevanți și a opoziției, cu obiectivul general de a facilita o deschidere reală către revendicările pentru drepturi de bază ale tuturor cetățenilor din Turcia; solicită Turciei să semneze Carta pentru limbile regionale și minoritare a Consiliului Europei; își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul mare de proceselor deschise împotriva scriitorilor și jurnaliștilor care scriu despre problema kurdă, precum și cu privire la arestarea mai multor politicieni kurzi, primari și membri ai consiliilor municipale, sindicaliști, avocați, protestatari și apărători ai drepturilor omului, în legătură cu procesul KCK; invită opoziția să sprijine activ negocierile și reformele ca un pas important, în beneficiul întregii societăți turce; solicită autorităților turce și Comisiei să coopereze strâns pentru a decide care dintre programele din cadrul Instrumentului de asistență pentru preaderare (IPA) ar putea fi folosite pentru a promova dezvoltarea sustenabilă în sud-est, în cadrul negocierilor capitolului 22;

| 29. | salută implementarea rapidă preconizată a declarației recente de intenții a guvernului turc referitoare la redeschiderea unei școli pentru minoritatea greacă pe insula Gökçeada (Imbros), ceea ce reprezintă un pas înainte în direcția conservării caracterului bicultural al insulelor turcești Gökçeada (Imbros) și Bozcaada (Tenedos), în conformitate cu Rezoluția 1625 (2008) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; observă, cu toate acestea, că sunt necesare și alte acțiuni pentru a soluționa problemele cu care se confruntă membrii minorității elene, în special în privința drepturilor de proprietate; invită, în acest sens, autoritățile turce, având în vedere numărul tot mai scăzut de membri ai acestei minorități, să încurajeze și să ofere asistență familiilor elene expatriate care doresc să revină pe insulă; |
| --- | --- |

29.

salută implementarea rapidă preconizată a declarației recente de intenții a guvernului turc referitoare la redeschiderea unei școli pentru minoritatea greacă pe insula Gökçeada (Imbros), ceea ce reprezintă un pas înainte în direcția conservării caracterului bicultural al insulelor turcești Gökçeada (Imbros) și Bozcaada (Tenedos), în conformitate cu Rezoluția 1625 (2008) a Adunării Parlamentare a Consiliului Europei; observă, cu toate acestea, că sunt necesare și alte acțiuni pentru a soluționa problemele cu care se confruntă membrii minorității elene, în special în privința drepturilor de proprietate; invită, în acest sens, autoritățile turce, având în vedere numărul tot mai scăzut de membri ai acestei minorități, să încurajeze și să ofere asistență familiilor elene expatriate care doresc să revină pe insulă;

| 30. | consideră că dialogul social și implicarea partenerilor sociali sunt vitale pentru dezvoltarea unei societăți prospere și pluraliste, precum și ca modalitate de a promova incluziunea socială și economică în societate în sens extins; subliniază importanța unor progrese mai importante în domeniul politicii sociale și a ocupării forței de muncă, în special pentru a elimina toate impedimentelor din calea funcționării efective și libere a sindicatelor, în special în întreprinderile mici și mijlocii, pentru a stabili o strategie națională privind ocuparea forței de muncă, pentru a rezolva problema muncii nedeclarate, pentru a extinde aria de acoperire a mecanismelor de protecție socială și pentru a crește rata de ocupare în rândul femeilor și persoanelor cu dizabilități; ia act de implementarea noii legislații privind drepturile sindicatelor atât în sectorul public, cât și în cel privat, și solicită Turciei să facă tot posibilul pentru a-și aduce legislația la conformitate cu standardele OIM, îndeosebi dreptul la grevă și dreptul la negocieri colective; subliniază importanța deschiderii capitolului 19 privind politica socială și ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

30.

consideră că dialogul social și implicarea partenerilor sociali sunt vitale pentru dezvoltarea unei societăți prospere și pluraliste, precum și ca modalitate de a promova incluziunea socială și economică în societate în sens extins; subliniază importanța unor progrese mai importante în domeniul politicii sociale și a ocupării forței de muncă, în special pentru a elimina toate impedimentelor din calea funcționării efective și libere a sindicatelor, în special în întreprinderile mici și mijlocii, pentru a stabili o strategie națională privind ocuparea forței de muncă, pentru a rezolva problema muncii nedeclarate, pentru a extinde aria de acoperire a mecanismelor de protecție socială și pentru a crește rata de ocupare în rândul femeilor și persoanelor cu dizabilități; ia act de implementarea noii legislații privind drepturile sindicatelor atât în sectorul public, cât și în cel privat, și solicită Turciei să facă tot posibilul pentru a-și aduce legislația la conformitate cu standardele OIM, îndeosebi dreptul la grevă și dreptul la negocieri colective; subliniază importanța deschiderii capitolului 19 privind politica socială și ocuparea forței de muncă;

Construirea unor relații de bună vecinătate

| 31. | ia act de eforturile continue ale Turciei și Greciei de a-și îmbunătăți relațiile bilaterale, inclusiv prin întruniri bilaterale; consideră regretabil, însă, faptul că amenințarea de casus beli făcută de marea Adunare Generală a Turciei la adresa Greciei nu a fost retrasă; solicită insistent guvernului turc să stopeze încălcările repetate ale spațiului aerian și apelor teritoriale elene, și să pună capăt zborurilor aeronavelor militare turcești deasupra insulelor elene; |
| --- | --- |

31.

ia act de eforturile continue ale Turciei și Greciei de a-și îmbunătăți relațiile bilaterale, inclusiv prin întruniri bilaterale; consideră regretabil, însă, faptul că amenințarea de casus beli făcută de marea Adunare Generală a Turciei la adresa Greciei nu a fost retrasă; solicită insistent guvernului turc să stopeze încălcările repetate ale spațiului aerian și apelor teritoriale elene, și să pună capăt zborurilor aeronavelor militare turcești deasupra insulelor elene;

| 32. | invită guvernul turc să semneze și să ratifice fără întârziere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), care face parte din acquis-ul Uniunii, și reamintește legitimitatea deplină a Zonei economice exclusive a Republicii Cipru; invită Turcia să respecte drepturile suverane ale tuturor statelor membre, inclusiv cele legate de explorarea și exploatarea resurselor naturale în teritoriile sau apele aflate sub suveranitatea lor; |
| --- | --- |

32.

invită guvernul turc să semneze și să ratifice fără întârziere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS), care face parte din acquis-ul Uniunii, și reamintește legitimitatea deplină a Zonei economice exclusive a Republicii Cipru; invită Turcia să respecte drepturile suverane ale tuturor statelor membre, inclusiv cele legate de explorarea și exploatarea resurselor naturale în teritoriile sau apele aflate sub suveranitatea lor;

| 33. | își reafirmă puternica susținere pentru reunificarea Ciprului, pe baza unei soluții echitabile și viabile pentru ambele comunități, și salută, în acest sens, declarația comună a liderilor celor două comunități privind relansarea discuțiilor asupra reunificării Ciprului și angajamentul ambelor părți pentru o soluționare bazată pe o federație bicomunitară și bizonală cu egalitate politică, precum și faptul că Ciprul, în calitate de membru al ONU și UE, va avea o singură personalitate juridică internațională, o suveranitatea unică și o singură cetățenie a Ciprului unit; salută angajamentul ambelor părți de a crea o atmosferă pozitivă, pentru a asigura reușita discuțiilor, și de a lua măsuri care să crească încrederea, pentru a asigura susținerea procesului de negociere; solicită Turciei să sprijine activ negocierile pentru o soluționare echitabilă, globală și viabilă, sub auspiciile Secretarului General al ONU și în conformitate cu rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU; solicită Turciei să înceapă să își retragă forțele din Cipru și să transfere către ONU portul Famagusta, actualmente închis, în conformitate cu Rezoluția 550 (1984) a Consiliului de Securitate al ONU; invită Republica Cipru să deschidă portul Famagusta, sub supravegherea vamală a UE, pentru a promova un climat pozitiv, care să conducă la încheierea cu succes a negocierilor de reunificare în curs și pentru a permite ciprioților turci să-și desfășoare schimburile comerciale într-un mod legal, unanim acceptabil; ia act de propunerile de soluționare a acestor chestiuni transmise de guvernul cipriot; |
| --- | --- |

33.

își reafirmă puternica susținere pentru reunificarea Ciprului, pe baza unei soluții echitabile și viabile pentru ambele comunități, și salută, în acest sens, declarația comună a liderilor celor două comunități privind relansarea discuțiilor asupra reunificării Ciprului și angajamentul ambelor părți pentru o soluționare bazată pe o federație bicomunitară și bizonală cu egalitate politică, precum și faptul că Ciprul, în calitate de membru al ONU și UE, va avea o singură personalitate juridică internațională, o suveranitatea unică și o singură cetățenie a Ciprului unit; salută angajamentul ambelor părți de a crea o atmosferă pozitivă, pentru a asigura reușita discuțiilor, și de a lua măsuri care să crească încrederea, pentru a asigura susținerea procesului de negociere; solicită Turciei să sprijine activ negocierile pentru o soluționare echitabilă, globală și viabilă, sub auspiciile Secretarului General al ONU și în conformitate cu rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al ONU; solicită Turciei să înceapă să își retragă forțele din Cipru și să transfere către ONU portul Famagusta, actualmente închis, în conformitate cu Rezoluția 550 (1984) a Consiliului de Securitate al ONU; invită Republica Cipru să deschidă portul Famagusta, sub supravegherea vamală a UE, pentru a promova un climat pozitiv, care să conducă la încheierea cu succes a negocierilor de reunificare în curs și pentru a permite ciprioților turci să-și desfășoare schimburile comerciale într-un mod legal, unanim acceptabil; ia act de propunerile de soluționare a acestor chestiuni transmise de guvernul cipriot;

| 34. | salută declarația comună din 10 decembrie 2013 a primarului Alexis Galanos și a primarului Oktay Kayalp, în care își exprimă sprijinul ferm pentru reunificarea Famagusta; |
| --- | --- |

34.

salută declarația comună din 10 decembrie 2013 a primarului Alexis Galanos și a primarului Oktay Kayalp, în care își exprimă sprijinul ferm pentru reunificarea Famagusta;

| 35. | salută decizia Turciei de a permite Comisiei pentru persoane dispărute accesul la o zonă militară închisă din partea de nord a Ciprului și încurajează Turcia să permită acestei comisii accesul la arhivele relevante și la zone militare, pentru exhumare; solicită să se acorde o atenție deosebită activității desfășurate de Comisia pentru persoane dispărute; |
| --- | --- |

35.

salută decizia Turciei de a permite Comisiei pentru persoane dispărute accesul la o zonă militară închisă din partea de nord a Ciprului și încurajează Turcia să permită acestei comisii accesul la arhivele relevante și la zone militare, pentru exhumare; solicită să se acorde o atenție deosebită activității desfășurate de Comisia pentru persoane dispărute;

| 36. | subliniază importanța unei abordări coerente și globale asupra securității în Mediterana de Est și solicită Turciei să permită desfășurarea dialogului politic dintre UE și NATO, retrăgându-și vetoul exprimat cu privire la cooperarea UE-NATO care include Ciprul, și solicită, în paralel, Republicii Cipru să renunțe la vetoul împotriva participării Turciei la Agenția Europeană de Apărare; |
| --- | --- |

36.

subliniază importanța unei abordări coerente și globale asupra securității în Mediterana de Est și solicită Turciei să permită desfășurarea dialogului politic dintre UE și NATO, retrăgându-și vetoul exprimat cu privire la cooperarea UE-NATO care include Ciprul, și solicită, în paralel, Republicii Cipru să renunțe la vetoul împotriva participării Turciei la Agenția Europeană de Apărare;

| 37. | îndeamnă Turcia și Armenia să ajungă la o normalizare a relațiilor dintre ele prin ratificarea, fără condiții prealabile, a protocoalelor privind stabilirea relațiilor diplomatice, prin deschiderea frontierei și prin îmbunătățirea activă a relațiilor lor, având în vedere mai ales cooperarea transfrontalieră și integrarea economică; |
| --- | --- |

37.

îndeamnă Turcia și Armenia să ajungă la o normalizare a relațiilor dintre ele prin ratificarea, fără condiții prealabile, a protocoalelor privind stabilirea relațiilor diplomatice, prin deschiderea frontierei și prin îmbunătățirea activă a relațiilor lor, având în vedere mai ales cooperarea transfrontalieră și integrarea economică;

Progresul cooperării UE-Turcia

| 38. | regretă refuzul Turciei de a-și îndeplini obligația de a implementa integral și nediscriminatoriu, față de toate statele membre, Protocolul adițional la Acordul de asociere CE-Turcia; reamintește că acest refuz are în continuare repercusiuni profunde asupra procesului de negociere; |
| --- | --- |

38.

regretă refuzul Turciei de a-și îndeplini obligația de a implementa integral și nediscriminatoriu, față de toate statele membre, Protocolul adițional la Acordul de asociere CE-Turcia; reamintește că acest refuz are în continuare repercusiuni profunde asupra procesului de negociere;

| 39. | observă faptul că Turcia continuă să fie al șaselea partener comercial al UE în ordinea mărimii și că UE este cel mai mare partener comercial al Turciei, 38 % din totalul schimburilor comerciale ale Turciei efectuându-se cu UE și aproximativ 71 % din investițiile străine directe provenind din UE; salută analiza în curs, efectuată de Comisie, a Uniunii vamale UE-Turcia, care urmărește evaluarea impactului acesteia asupra ambelor părți și a modalităților de actualizare, și îndeamnă Turcia să elimine restricțiile rămase în calea liberei circulații a mărfurilor; |
| --- | --- |

39.

observă faptul că Turcia continuă să fie al șaselea partener comercial al UE în ordinea mărimii și că UE este cel mai mare partener comercial al Turciei, 38 % din totalul schimburilor comerciale ale Turciei efectuându-se cu UE și aproximativ 71 % din investițiile străine directe provenind din UE; salută analiza în curs, efectuată de Comisie, a Uniunii vamale UE-Turcia, care urmărește evaluarea impactului acesteia asupra ambelor părți și a modalităților de actualizare, și îndeamnă Turcia să elimine restricțiile rămase în calea liberei circulații a mărfurilor;

| 40. | consideră că, având în vedere rolul strategic al Turciei ca centru energetic și sursă a unor bogate resurse regenerabile de energie, trebuie luată în considerare o cooperare strânsă între UE și Turcia în domeniul energiei, precum și importanța deschiderii negocierilor capitolului 15 privind energia, pentru a oferi un cadru de reglementare adecvat; subliniază, de asemenea, importanța implicării Turciei în designul politicii energetice a Europei; subliniază faptul că trebuie abordate prioritățile legate de schimbările climatice, energia regenerabilă și eficiența energetică și subliniază, în acest sens, potențialul cooperării între UE și Turcia pe probleme de energie ecologică; solicită Comisiei să prioritizeze finanțarea în favoarea proiectelor legate de energia regenerabilă, rețeaua energetică și interconectivitate în Turcia; solicită Turciei să implementeze total legislația privind evaluările de impact asupra mediului, fără a face nicio excepție pentru proiectele mari; |
| --- | --- |

40.

consideră că, având în vedere rolul strategic al Turciei ca centru energetic și sursă a unor bogate resurse regenerabile de energie, trebuie luată în considerare o cooperare strânsă între UE și Turcia în domeniul energiei, precum și importanța deschiderii negocierilor capitolului 15 privind energia, pentru a oferi un cadru de reglementare adecvat; subliniază, de asemenea, importanța implicării Turciei în designul politicii energetice a Europei; subliniază faptul că trebuie abordate prioritățile legate de schimbările climatice, energia regenerabilă și eficiența energetică și subliniază, în acest sens, potențialul cooperării între UE și Turcia pe probleme de energie ecologică; solicită Comisiei să prioritizeze finanțarea în favoarea proiectelor legate de energia regenerabilă, rețeaua energetică și interconectivitate în Turcia; solicită Turciei să implementeze total legislația privind evaluările de impact asupra mediului, fără a face nicio excepție pentru proiectele mari;

| 41. | ia act de angajamentul crescut al Turciei în Europa de Sud-est, în special în Bosnia și Herțegovina, și încurajează autoritățile turce să își alinieze pozițiile la politica externă și de securitate comună a UE, să își coordoneze activitățile diplomatice cu VP/ÎR și să consolideze în continuare cooperarea cu statele membre ale UE; |
| --- | --- |

41.

ia act de angajamentul crescut al Turciei în Europa de Sud-est, în special în Bosnia și Herțegovina, și încurajează autoritățile turce să își alinieze pozițiile la politica externă și de securitate comună a UE, să își coordoneze activitățile diplomatice cu VP/ÎR și să consolideze în continuare cooperarea cu statele membre ale UE;

| 42. | salută angajamentul Turciei de a furniza asistență umanitară pentru aproape un milion de refugiați sirieni; solicită Turciei să-și supravegheze îndeaproape frontierele, pentru a preveni intrarea de combatanți și arme în beneficiul grupurilor despre care se știe că sunt implicate în încălcări sistematice ale drepturilor omului sau se opun tranziției democratice din Siria; consideră că UE, Turcia și alți actori internaționali ar trebui să urmărească în mod activ dezvoltarea unei viziuni strategice comune, pentru a avansa imediat o soluție politică și democratică în Siria și pentru a sprijini stabilitatea politică și economică în regiune, având în vedere mai ales Iordania, Libanul, Iranul și Irakul; subliniază, în special, condițiile dificile ale comunității refugiaților alauiți sirieni, care au căutat refugiu la periferia marilor orașe, și solicită Turciei să se asigure că asistența poate ajunge efectiv la aceștia; subliniază importanța asigurării accesului la educație și locuri de muncă pentru populația de refugiați și își exprimă, în același timp, îngrijorarea cu privire la impactul socio-economic al comunităților de refugiați asupra orașelor și satelor aflate în vecinătatea imediată a taberelor de refugiați; solicită Comisiei, statelor membre și comunității internaționale să coopereze îndeaproape cu Turcia pentru acordarea de asistență populației de refugiați; |
| --- | --- |

42.

salută angajamentul Turciei de a furniza asistență umanitară pentru aproape un milion de refugiați sirieni; solicită Turciei să-și supravegheze îndeaproape frontierele, pentru a preveni intrarea de combatanți și arme în beneficiul grupurilor despre care se știe că sunt implicate în încălcări sistematice ale drepturilor omului sau se opun tranziției democratice din Siria; consideră că UE, Turcia și alți actori internaționali ar trebui să urmărească în mod activ dezvoltarea unei viziuni strategice comune, pentru a avansa imediat o soluție politică și democratică în Siria și pentru a sprijini stabilitatea politică și economică în regiune, având în vedere mai ales Iordania, Libanul, Iranul și Irakul; subliniază, în special, condițiile dificile ale comunității refugiaților alauiți sirieni, care au căutat refugiu la periferia marilor orașe, și solicită Turciei să se asigure că asistența poate ajunge efectiv la aceștia; subliniază importanța asigurării accesului la educație și locuri de muncă pentru populația de refugiați și își exprimă, în același timp, îngrijorarea cu privire la impactul socio-economic al comunităților de refugiați asupra orașelor și satelor aflate în vecinătatea imediată a taberelor de refugiați; solicită Comisiei, statelor membre și comunității internaționale să coopereze îndeaproape cu Turcia pentru acordarea de asistență populației de refugiați;

o

o o

| 43. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, VP/ÎR, Secretarului General al Consiliului Europei, Președintelui Curții Europene a Drepturilor Omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Parlamentului Republicii Turcia. |
| --- | --- |

43.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, VP/ÎR, Secretarului General al Consiliului Europei, Președintelui Curții Europene a Drepturilor Omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Parlamentului Republicii Turcia.

---

(1)  JO C 341 E, 16.12.2010, p. 59.

(2)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 98.

(3)  JO C 257 E, 6.9.2013, p. 38.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0184.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0277.

(6)  JO L 51, 26.2.2008, p. 4.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/174 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/174

---

P7_TA(2014)0236

Strategia Uniunii Europene pentru regiunea arctică

Rezoluţia Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la strategia Uniunii Europene pentru regiunea arctică (2013/2595(RSP))

(2017/C 378/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare privind chestiunile legate de regiunea arctică, dintre care cea mai recentă a fost adoptată în ianuarie 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele și rezoluțiile sale anterioare privind chestiunile legate de regiunea arctică, dintre care cea mai recentă a fost adoptată în ianuarie 2011,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 iunie 2012 intitulată „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică: progresele înregistrate din 2008 și etapele următoare” (JOIN(2012)0019), precum și comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2008 intitulată „Uniunea Europeană și regiunea arctică” (COM(2008)0763), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 iunie 2012 intitulată „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică: progresele înregistrate din 2008 și etapele următoare” (JOIN(2012)0019), precum și comunicarea Comisiei din 20 noiembrie 2008 intitulată „Uniunea Europeană și regiunea arctică” (COM(2008)0763),

| — | având în vedere acțiunea pregătitoare „Evaluarea strategică a impactului produs asupra mediului de dezvoltarea regiunii arctice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunea pregătitoare „Evaluarea strategică a impactului produs asupra mediului de dezvoltarea regiunii arctice”,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 2013 privind politica Uniunii Europene privind regiunea arctică, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 2013 privind politica Uniunii Europene privind regiunea arctică,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite asupra dreptului mării,

| — | având în vedere programul Consiliului Arcticii pentru perioada 2013-2015 stabilit în timpul președinției canadiene, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul Consiliului Arcticii pentru perioada 2013-2015 stabilit în timpul președinției canadiene,

| — | având în vedere declarația Consiliului Arcticii de la Kiruna din 15 mai 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului Arcticii de la Kiruna din 15 mai 2013,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre UE și Groenlanda 2007-2013 și Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre UE și Groenlanda, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre UE și Groenlanda 2007-2013 și Acordul de parteneriat în domeniul pescuitului dintre UE și Groenlanda,

| — | având în vedere poziția sa din 5 februarie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind relațiile dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Groenlanda și Regatul Danemarcei, pe de altă parte (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa din 5 februarie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind relațiile dintre Uniunea Europeană, pe de o parte, și Groenlanda și Regatul Danemarcei, pe de altă parte (1),

| — | având în vedere programul UE de cercetare și inovare Orizont 2020 pentru perioada 2014-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere programul UE de cercetare și inovare Orizont 2020 pentru perioada 2014-2020,

| — | având în vedere declarația de la cea de-a 20-a aniversare a Cooperării Euro-Arctice la Marea Barents, formulată la Kirkenes la 3-4 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația de la cea de-a 20-a aniversare a Cooperării Euro-Arctice la Marea Barents, formulată la Kirkenes la 3-4 iunie 2013,

| — | având în vedere strategiile naționale și documentele de politică privind regiunea arctică din Finlanda, Suedia, Danemarca și Groenlanda, Norvegia, Rusia, SUA, Canada și, respectiv, Regatul Unit, |
| --- | --- |

—

având în vedere strategiile naționale și documentele de politică privind regiunea arctică din Finlanda, Suedia, Danemarca și Groenlanda, Norvegia, Rusia, SUA, Canada și, respectiv, Regatul Unit,

| — | având în vedere declarațiile adoptate de Forumul Parlamentar al Dimensiunii Nordice în septembrie 2009 la Bruxelles, în februarie 2011 la Tromsø și în noiembrie 2013 la Archangelsk, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile adoptate de Forumul Parlamentar al Dimensiunii Nordice în septembrie 2009 la Bruxelles, în februarie 2011 la Tromsø și în noiembrie 2013 la Archangelsk,

| — | având în vedere declarația comună a celei de-a treia reuniuni ministeriale a Dimensiunii Nordice reînnoite, care a avut loc la Bruxelles, la 18 februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a celei de-a treia reuniuni ministeriale a Dimensiunii Nordice reînnoite, care a avut loc la Bruxelles, la 18 februarie 2013,

| — | având în vedere prioritățile Consiliului euro-arctic al Mării Barents pentru perioada 2013-2015 stabilite în timpul președinției finlandeze, |
| --- | --- |

—

având în vedere prioritățile Consiliului euro-arctic al Mării Barents pentru perioada 2013-2015 stabilite în timpul președinției finlandeze,

| — | având în vedere declarațiile adoptate cu ocazia celei de a 9-a Conferințe a parlamentarilor din regiunea arctică, organizată la Bruxelles în perioada 13-15 septembrie 2010, și, respectiv, a celei de a 10-a Conferințe a parlamentarilor din regiunea arctică, organizată la Akureyri în perioada 5-7 septembrie 2012, precum și declarația Comisiei permanente a parlamentarilor din Regiunea Arctică (SCPAR) din 19 septembrie 2013 de la Murmansk, privind statutul UE de observator în cadrul Consiliului Arcticii, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile adoptate cu ocazia celei de a 9-a Conferințe a parlamentarilor din regiunea arctică, organizată la Bruxelles în perioada 13-15 septembrie 2010, și, respectiv, a celei de a 10-a Conferințe a parlamentarilor din regiunea arctică, organizată la Akureyri în perioada 5-7 septembrie 2012, precum și declarația Comisiei permanente a parlamentarilor din Regiunea Arctică (SCPAR) din 19 septembrie 2013 de la Murmansk, privind statutul UE de observator în cadrul Consiliului Arcticii,

| — | având în vedere Recomandările Consiliului Nordic din 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandările Consiliului Nordic din 2012,

| — | având în vedere Directiva 2013/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iunie 2013 privind siguranța activităților petroliere și gaziere offshore (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/30/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iunie 2013 privind siguranța activităților petroliere și gaziere offshore (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 intitulată „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 aprilie 2012 intitulată „Asigurarea noastră de viață, capitalul nostru natural: o strategie a UE în domeniul biodiversității pentru 2020” (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (4),

| — | având în vedere raportul Comisiei parlamentare mixte a SEE din 28 octombrie 2013 referitor la politica privind regiunea arctică, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei parlamentare mixte a SEE din 28 octombrie 2013 referitor la politica privind regiunea arctică,

| — | având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 3 octombrie 2013 în cauza C-583/11P și hotărârea din 25 aprilie 2013 în cauza T-526/10 privind cererea de anulare a Regulamentului (UE) nr. 737/2010 al Comisiei din 10 august 2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 3 octombrie 2013 în cauza C-583/11P și hotărârea din 25 aprilie 2013 în cauza T-526/10 privind cererea de anulare a Regulamentului (UE) nr. 737/2010 al Comisiei din 10 august 2010 de stabilire a normelor de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1007/2009 al Parlamentului European și al Consiliului privind comerțul cu produse derivate din focă (5),

| — | având în vedere raportul grupului special al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 25 noiembrie 2013 intitulat „Comunitățile Europene – măsuri privind interzicerea importului și comercializării produselor derivate din focă”, capitolul 1.3.5 (în care este prezentată decizia preliminară luată la 29 ianuarie 2013) și sesizarea organului de apel al OMC de către UE din 29 ianuarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul grupului special al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) din 25 noiembrie 2013 intitulat „Comunitățile Europene – măsuri privind interzicerea importului și comercializării produselor derivate din focă”, capitolul 1.3.5 (în care este prezentată decizia preliminară luată la 29 ianuarie 2013) și sesizarea organului de apel al OMC de către UE din 29 ianuarie 2014,

| — | având în vedere Raportul Nordregio 2009:2 („Puternic, specific și promițător – pentru o viziune cu privire la zonele nordice foarte slab populate în 2020”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Nordregio 2009:2 („Puternic, specific și promițător – pentru o viziune cu privire la zonele nordice foarte slab populate în 2020”),

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât UE este interesată de Arctica, în virtutea drepturilor și obligațiilor sale ce decurg din dreptul internațional, a angajamentelor asumate în cadrul politicilor privind mediul și clima, precum și al altor politici, și a finanțărilor acordate, a activităților de cercetare, precum și a intereselor economice; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE este interesată de Arctica, în virtutea drepturilor și obligațiilor sale ce decurg din dreptul internațional, a angajamentelor asumate în cadrul politicilor privind mediul și clima, precum și al altor politici, și a finanțărilor acordate, a activităților de cercetare, precum și a intereselor economice;

| B. | întrucât Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate au publicat, în iunie 2012, comunicarea lor comună intitulată „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică: progresele înregistrate din 2008 și etapele următoare”; |
| --- | --- |

B.

întrucât Comisia și Înaltul Reprezentant al Uniunii Europene pentru afaceri externe și politica de securitate au publicat, în iunie 2012, comunicarea lor comună intitulată „Dezvoltarea unei politici a Uniunii Europene pentru regiunea arctică: progresele înregistrate din 2008 și etapele următoare”;

| C. | întrucât Consiliul încă nu a publicat concluziile sale privind comunicarea comună a Comisiei și a SEAE din vara anului 2012; |
| --- | --- |

C.

întrucât Consiliul încă nu a publicat concluziile sale privind comunicarea comună a Comisiei și a SEAE din vara anului 2012;

| D. | întrucât Parlamentul a fost un participant activ în cadrul lucrărilor SCPAR, prin intermediul Delegației sale pentru relațiile cu Elveția, Islanda și Norvegia și în cadrul Conferinței parlamentarilor din regiunea arctică; |
| --- | --- |

D.

întrucât Parlamentul a fost un participant activ în cadrul lucrărilor SCPAR, prin intermediul Delegației sale pentru relațiile cu Elveția, Islanda și Norvegia și în cadrul Conferinței parlamentarilor din regiunea arctică;

| E. | întrucât Danemarca, Finlanda și Suedia sunt țări arctice; întrucât singura populație indigenă din UE, populația saami, trăiește în regiunile arctice ale Finlandei și Suediei, precum și în Norvegia și Rusia; |
| --- | --- |

E.

întrucât Danemarca, Finlanda și Suedia sunt țări arctice; întrucât singura populație indigenă din UE, populația saami, trăiește în regiunile arctice ale Finlandei și Suediei, precum și în Norvegia și Rusia;

| F. | întrucât Franța, Germania, Regatul Unit, Țările de Jos, Polonia, Spania și Italia – observatori în cadrul Consiliului Arcticii – sunt puternic implicate în Arctica și au un mare interes față de viitorul dialog și cooperarea cu Consiliul Arcticii; |
| --- | --- |

F.

întrucât Franța, Germania, Regatul Unit, Țările de Jos, Polonia, Spania și Italia – observatori în cadrul Consiliului Arcticii – sunt puternic implicate în Arctica și au un mare interes față de viitorul dialog și cooperarea cu Consiliul Arcticii;

| G. | întrucât Islanda și Norvegia, ca parteneri de încredere și care dau dovadă de angajament, sunt asociate UE prin intermediul SEE și al Acordului Schengen; |
| --- | --- |

G.

întrucât Islanda și Norvegia, ca parteneri de încredere și care dau dovadă de angajament, sunt asociate UE prin intermediul SEE și al Acordului Schengen;

| H. | întrucât Arctica este o regiune locuită, cu state suverane; întrucât regiunea arctică europeană cuprinde societăți moderne industrializate, zone rurale și comunități indigene; întrucât implicarea activă a acestor regiuni în dezvoltarea politicii UE-Arctica este esențială pentru asigurarea legitimității, înțelegerii reciproce și sprijinului local în favoarea angajării a UE în Arctica; |
| --- | --- |

H.

întrucât Arctica este o regiune locuită, cu state suverane; întrucât regiunea arctică europeană cuprinde societăți moderne industrializate, zone rurale și comunități indigene; întrucât implicarea activă a acestor regiuni în dezvoltarea politicii UE-Arctica este esențială pentru asigurarea legitimității, înțelegerii reciproce și sprijinului local în favoarea angajării a UE în Arctica;

| I. | întrucât UE și-a asumat un angajament de lungă durată în regiunea arctică prin implicarea sa în politica privind Dimensiunea Nordică, alături de Rusia, Norvegia și Islanda, în cadrul cooperării la Marea Barents și, îndeosebi, în cadrul Consiliului euro-arctic al Mării Barents și al Consiliului regional al Mării Barents, în cadrul parteneriatelor strategice cu Canada, Statele Unite și Rusia, precum și prin participarea sa în calitate de observator ad-hoc activ în cadrul Consiliului Arcticii din ultimii ani; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE și-a asumat un angajament de lungă durată în regiunea arctică prin implicarea sa în politica privind Dimensiunea Nordică, alături de Rusia, Norvegia și Islanda, în cadrul cooperării la Marea Barents și, îndeosebi, în cadrul Consiliului euro-arctic al Mării Barents și al Consiliului regional al Mării Barents, în cadrul parteneriatelor strategice cu Canada, Statele Unite și Rusia, precum și prin participarea sa în calitate de observator ad-hoc activ în cadrul Consiliului Arcticii din ultimii ani;

| J. | întrucât Consiliul Arcticii a decis la Kiruna, la 15 mai 2013, să „primească favorabil” cererea UE pentru statutul de observator permanent; întrucât această decizie favorabilă include condiția rezolvării problemei legate de interzicerea produselor derivate din focă dintre UE și Canada; întrucât UE și Canada sunt pe cale de a rezolva această problemă; întrucât UE lucrează deja cu statutul de observator permanent în cadrul Consiliului Arcticii; |
| --- | --- |

J.

întrucât Consiliul Arcticii a decis la Kiruna, la 15 mai 2013, să „primească favorabil” cererea UE pentru statutul de observator permanent; întrucât această decizie favorabilă include condiția rezolvării problemei legate de interzicerea produselor derivate din focă dintre UE și Canada; întrucât UE și Canada sunt pe cale de a rezolva această problemă; întrucât UE lucrează deja cu statutul de observator permanent în cadrul Consiliului Arcticii;

| K. | întrucât UE și statele sale membre aduc o contribuție majoră la cercetarea în zona arctică; întrucât programele UE, inclusiv noul program-cadru Orizont 2020, și fondurile structurale și de investiții europene sprijină proiecte de cercetare importante în această regiune, care aduc beneficii nu în ultimul rând locuitorilor și economiilor din țările arctice; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE și statele sale membre aduc o contribuție majoră la cercetarea în zona arctică; întrucât programele UE, inclusiv noul program-cadru Orizont 2020, și fondurile structurale și de investiții europene sprijină proiecte de cercetare importante în această regiune, care aduc beneficii nu în ultimul rând locuitorilor și economiilor din țările arctice;

| L. | întrucât doar 20 % din rezervele mondiale de combustibili fosili pot fi exploatate până în 2050 pentru ca creșterea temperaturii medii să fie ținută sub două grade Celsius; |
| --- | --- |

L.

întrucât doar 20 % din rezervele mondiale de combustibili fosili pot fi exploatate până în 2050 pentru ca creșterea temperaturii medii să fie ținută sub două grade Celsius;

| M. | întrucât se estimează că aproximativ o cincime din resursele nedescoperite de hidrocarburi ale lumii se găsesc în regiunea arctică, însă este nevoie de cercetări mai ample; |
| --- | --- |

M.

întrucât se estimează că aproximativ o cincime din resursele nedescoperite de hidrocarburi ale lumii se găsesc în regiunea arctică, însă este nevoie de cercetări mai ample;

| N. | întrucât interesul tot mai mare față de regiunea arctică manifestat de actori din exteriorul spațiului arctic, precum China, Japonia, India și alte țări, și faptul că aceștia au alocat fonduri pentru cercetarea polară și confirmarea obținerii de către Coreea de Sud, China, Japonia, India și Singapore a statutului de observator în cadrul Consiliului Arcticii indică creșterea la nivel mondial a interesului geopolitic față de regiunea arctică, |
| --- | --- |

N.

întrucât interesul tot mai mare față de regiunea arctică manifestat de actori din exteriorul spațiului arctic, precum China, Japonia, India și alte țări, și faptul că aceștia au alocat fonduri pentru cercetarea polară și confirmarea obținerii de către Coreea de Sud, China, Japonia, India și Singapore a statutului de observator în cadrul Consiliului Arcticii indică creșterea la nivel mondial a interesului geopolitic față de regiunea arctică,

| O. | întrucât cercetarea și dezvoltarea, evaluările de impact și protecția ecosistemelor trebuie să însoțească dezvoltarea și investițiile economice pentru a asigura dezvoltarea sustenabilă în regiunea arctică; |
| --- | --- |

O.

întrucât cercetarea și dezvoltarea, evaluările de impact și protecția ecosistemelor trebuie să însoțească dezvoltarea și investițiile economice pentru a asigura dezvoltarea sustenabilă în regiunea arctică;

| P. | întrucât concilierea viitoarelor oportunități și interese economice cu provocările socio-culturale, ecologice și de mediu prin intermediul dezvoltării sustenabile rămâne o prioritate de vârf, care se reflectă și în strategiile arctice naționale ale statelor arctice, |
| --- | --- |

P.

întrucât concilierea viitoarelor oportunități și interese economice cu provocările socio-culturale, ecologice și de mediu prin intermediul dezvoltării sustenabile rămâne o prioritate de vârf, care se reflectă și în strategiile arctice naționale ale statelor arctice,

| 1. | salută comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 iunie 2012 care constituie un element important pentru asigurarea dezvoltării continue a politicii UE privind regiunea arctică; |
| --- | --- |

1.

salută comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 26 iunie 2012 care constituie un element important pentru asigurarea dezvoltării continue a politicii UE privind regiunea arctică;

| 2. | își reiterează apelul pentru o politică unitară a UE vizavi de Arctica, precum și o strategie coerentă și un plan de acțiune concret privind angajamentul UE în legătură cu Arctica, în cadrul cărora accentul să fie pus pe aspectele socio-economice și de mediu; consideră că această alegere strategică face parte integrantă din asigurarea legitimității și a sprijinului local pentru angajamentul UE față de Arctica; |
| --- | --- |

2.

își reiterează apelul pentru o politică unitară a UE vizavi de Arctica, precum și o strategie coerentă și un plan de acțiune concret privind angajamentul UE în legătură cu Arctica, în cadrul cărora accentul să fie pus pe aspectele socio-economice și de mediu; consideră că această alegere strategică face parte integrantă din asigurarea legitimității și a sprijinului local pentru angajamentul UE față de Arctica;

| 3. | subliniază că utilizarea tot mai intensă a resurselor naturale din regiunea arctică trebuie să se facă într-o manieră caracterizată de respect pentru populația locală și care aduce beneficii acesteia, indiferent dacă este vorba de populațiile indigene sau de cele neindigene, și care preia responsabilitatea totală față de mediul fragil al Arcticii; |
| --- | --- |

3.

subliniază că utilizarea tot mai intensă a resurselor naturale din regiunea arctică trebuie să se facă într-o manieră caracterizată de respect pentru populația locală și care aduce beneficii acesteia, indiferent dacă este vorba de populațiile indigene sau de cele neindigene, și care preia responsabilitatea totală față de mediul fragil al Arcticii;

| 4. | subliniază oportunitățile economice și diversitatea industriilor din regiunile arctică și subarctică, precum turismul, industria maritimă și transportul maritim, energiile regenerabile, tehnologiile de mediu și cele curate, gazele și petrolul, industria offshore, silvicultura și industria lemnului, mineritul, serviciile de transport și comunicațiile, tehnologia informației și e-soluțiile, pescuitul și acvacultura, precum și agricultura și mijloacele tradiționale de câștigare a existenței, cum ar fi creșterea renilor; recunoaște impactul și importanța acestora atât în regiune, cât și în toată Europa, subliniind angajamentul actorilor europeni din sectorul comercial, al cercetării și al dezvoltării; |
| --- | --- |

4.

subliniază oportunitățile economice și diversitatea industriilor din regiunile arctică și subarctică, precum turismul, industria maritimă și transportul maritim, energiile regenerabile, tehnologiile de mediu și cele curate, gazele și petrolul, industria offshore, silvicultura și industria lemnului, mineritul, serviciile de transport și comunicațiile, tehnologia informației și e-soluțiile, pescuitul și acvacultura, precum și agricultura și mijloacele tradiționale de câștigare a existenței, cum ar fi creșterea renilor; recunoaște impactul și importanța acestora atât în regiune, cât și în toată Europa, subliniind angajamentul actorilor europeni din sectorul comercial, al cercetării și al dezvoltării;

| 5. | ia act de Declarația de la Kiruna a Consiliului Arcticii din mai 2013 și de decizia acestuia privind statutul de observator permanent pentru UE și alte entități de stat; îndeamnă Comisia să monitorizeze chestiunea rămasă nesoluționată cu Canada privind interzicerea produselor derivate din focă și să informeze corespunzător Parlamentul despre acest proces; regretă efectele pe care regulamentul UE privind interzicerea produselor derivate din focă le are asupra unor segmente ale populației, în special asupra culturii și mijloacelor de subzistență ale populațiilor indigene; |
| --- | --- |

5.

ia act de Declarația de la Kiruna a Consiliului Arcticii din mai 2013 și de decizia acestuia privind statutul de observator permanent pentru UE și alte entități de stat; îndeamnă Comisia să monitorizeze chestiunea rămasă nesoluționată cu Canada privind interzicerea produselor derivate din focă și să informeze corespunzător Parlamentul despre acest proces; regretă efectele pe care regulamentul UE privind interzicerea produselor derivate din focă le are asupra unor segmente ale populației, în special asupra culturii și mijloacelor de subzistență ale populațiilor indigene;

| 6. | reamintește statutul UE și al statelor sale membre de membri activi ai altor constelații relevante pentru Arctica, precum Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Convenția privind diversitatea biologică (CBD); subliniază necesitatea de a readuce în centrul activităților instituțiilor UE acele domenii care sunt relevante pentru interesele de ordin politic, economic sau de mediu ale UE și ale statelor membre ale UE; subliniază, în special, că este necesar să se țină seama de interesele UE și ale statelor și regiunilor arctice europene atunci când se aplică, modifică sau se dezvoltă programe sau politici UE care afectează sau pot afecta Arctica, pentru ca acestea să servească regiunii arctice în ansamblul său; |
| --- | --- |

6.

reamintește statutul UE și al statelor sale membre de membri activi ai altor constelații relevante pentru Arctica, precum Organizația Maritimă Internațională (OMI) și Convenția privind diversitatea biologică (CBD); subliniază necesitatea de a readuce în centrul activităților instituțiilor UE acele domenii care sunt relevante pentru interesele de ordin politic, economic sau de mediu ale UE și ale statelor membre ale UE; subliniază, în special, că este necesar să se țină seama de interesele UE și ale statelor și regiunilor arctice europene atunci când se aplică, modifică sau se dezvoltă programe sau politici UE care afectează sau pot afecta Arctica, pentru ca acestea să servească regiunii arctice în ansamblul său;

| 7. | consideră că Consiliul euro-arctic al Mării Barents (BEAC) este un important nod pentru cooperarea dintre Danemarca, Finlanda, Norvegia, Rusia, Suedia și Comisie; ia act de activitatea BEAC în domeniile sănătății și chestiunilor sociale, educației și cercetării, energiei, culturii și turismului; ia act de rolul consultativ al Grupului de lucru al popoarelor indigene (WGIP) din cadrul BEAC; |
| --- | --- |

7.

consideră că Consiliul euro-arctic al Mării Barents (BEAC) este un important nod pentru cooperarea dintre Danemarca, Finlanda, Norvegia, Rusia, Suedia și Comisie; ia act de activitatea BEAC în domeniile sănătății și chestiunilor sociale, educației și cercetării, energiei, culturii și turismului; ia act de rolul consultativ al Grupului de lucru al popoarelor indigene (WGIP) din cadrul BEAC;

| 8. | susține cu fermitate libertatea de cercetare în regiunea arctică și încurajează o cooperare extinsă între statele care desfășoară activități în domeniul cercetărilor arctice multidisciplinare, precum și în vederea dezvoltării de infrastructuri de cercetare; |
| --- | --- |

8.

susține cu fermitate libertatea de cercetare în regiunea arctică și încurajează o cooperare extinsă între statele care desfășoară activități în domeniul cercetărilor arctice multidisciplinare, precum și în vederea dezvoltării de infrastructuri de cercetare;

| 9. | reamintește contribuțiile pe care UE le aduce cercetării și dezvoltării și angajamentul actorilor economici europeni în regiunea arctică; |
| --- | --- |

9.

reamintește contribuțiile pe care UE le aduce cercetării și dezvoltării și angajamentul actorilor economici europeni în regiunea arctică;

| 10. | subliniază că rețelele de informare fiabile, de mare capacitate, și serviciile digitale sunt esențiale pentru stimularea activității economice și a bunăstării popoarelor din Arctica; |
| --- | --- |

10.

subliniază că rețelele de informare fiabile, de mare capacitate, și serviciile digitale sunt esențiale pentru stimularea activității economice și a bunăstării popoarelor din Arctica;

| 11. | solicită Comisiei să prezinte propuneri cu privire la modalitățile în care proiectul Galileo sau proiecte precum Monitorizarea globală pentru mediu și securitate, care ar putea avea un impact asupra Arcticii, ar putea fi dezvoltate pentru a permite creșterea siguranței și a rapidității navigației în apele Arcticii, investind astfel în siguranța și accesibilitatea Căii de Nord-Est în mod deosebit, pentru a contribui la creșterea previzibilității mișcărilor gheții, la o mai bună cartografiere a fundului marin arctic, dar și la înțelegerea principalelor procese geodinamice din zonă; |
| --- | --- |

11.

solicită Comisiei să prezinte propuneri cu privire la modalitățile în care proiectul Galileo sau proiecte precum Monitorizarea globală pentru mediu și securitate, care ar putea avea un impact asupra Arcticii, ar putea fi dezvoltate pentru a permite creșterea siguranței și a rapidității navigației în apele Arcticii, investind astfel în siguranța și accesibilitatea Căii de Nord-Est în mod deosebit, pentru a contribui la creșterea previzibilității mișcărilor gheții, la o mai bună cartografiere a fundului marin arctic, dar și la înțelegerea principalelor procese geodinamice din zonă;

| 12. | subliniază necesitatea unor sisteme fiabile de monitorizare și de observare care să urmărească schimbarea condițiilor din Arctica; |
| --- | --- |

12.

subliniază necesitatea unor sisteme fiabile de monitorizare și de observare care să urmărească schimbarea condițiilor din Arctica;

| 13. | subliniază că este necesar să existe centre de competență pentru a garanta siguranța, pregătirea pentru situațiile de urgență și mijloacele de salvare; recomandă ca UE să contribuie activ la dezvoltarea unor astfel de centre de competență; |
| --- | --- |

13.

subliniază că este necesar să existe centre de competență pentru a garanta siguranța, pregătirea pentru situațiile de urgență și mijloacele de salvare; recomandă ca UE să contribuie activ la dezvoltarea unor astfel de centre de competență;

| 14. | salută identificarea zonelor semnificative din punct de vedere ecologic sau biologic din regiunea arctică în temeiul CBD, acesta fiind un proces important pentru a asigura conservarea eficace a biodiversității regiunii arctice și subliniază importanța implementării abordării de gestionare bazată pe ecosistem (EBM) în mediul de coastă, marin și terestru al regiunii arctice, astfel cum a subliniat grupul de experți EBM al Consiliului Arcticii; |
| --- | --- |

14.

salută identificarea zonelor semnificative din punct de vedere ecologic sau biologic din regiunea arctică în temeiul CBD, acesta fiind un proces important pentru a asigura conservarea eficace a biodiversității regiunii arctice și subliniază importanța implementării abordării de gestionare bazată pe ecosistem (EBM) în mediul de coastă, marin și terestru al regiunii arctice, astfel cum a subliniat grupul de experți EBM al Consiliului Arcticii;

| 15. | reiterează faptul că problemele grave de mediu legate de apele arctice necesită o atenție specială pentru a asigura protecția mediului în regiunea arctică în ceea ce privește orice activități petroliere și gaziere offshore, ținând seama de riscul de accidente majore și de nevoia unei intervenții eficace, astfel cum prevede Directiva 2013/30/UE; invită statele membre ale UE și SEE ca, atunci când evaluează capacitatea financiară a operatorilor petrolieri și gazieri offshore în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2013/30/UE, să evalueze capacitatea financiară a solicitanților de acoperire a răspunderii pentru toate daunele care pot rezulta din activitățile petroliere și gaziere offshore în Arctica, inclusiv răspunderea pentru daunele aduse mediului în măsura în care este prevăzută de Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător (2004/35/CE); |
| --- | --- |

15.

reiterează faptul că problemele grave de mediu legate de apele arctice necesită o atenție specială pentru a asigura protecția mediului în regiunea arctică în ceea ce privește orice activități petroliere și gaziere offshore, ținând seama de riscul de accidente majore și de nevoia unei intervenții eficace, astfel cum prevede Directiva 2013/30/UE; invită statele membre ale UE și SEE ca, atunci când evaluează capacitatea financiară a operatorilor petrolieri și gazieri offshore în conformitate cu articolul 4 din Directiva 2013/30/UE, să evalueze capacitatea financiară a solicitanților de acoperire a răspunderii pentru toate daunele care pot rezulta din activitățile petroliere și gaziere offshore în Arctica, inclusiv răspunderea pentru daunele aduse mediului în măsura în care este prevăzută de Directiva privind răspunderea pentru mediul înconjurător (2004/35/CE);

| 16. | invită Comisia, SEAE și statele membre să încurajeze și să promoveze activ cele mai înalte standarde în legătură cu siguranța mediului în apele Arcticii; |
| --- | --- |

16.

invită Comisia, SEAE și statele membre să încurajeze și să promoveze activ cele mai înalte standarde în legătură cu siguranța mediului în apele Arcticii;

| 17. | salută aplicarea Acordului privind operațiunile de căutare și salvare și a Acordului privind capacitățile de intervenție în cazul scurgerilor de petrol de către membrii Consiliului Arctic; totuși, consideră regretabil faptul că acordul nu include standarde comune specifice cu caracter obligatoriu; |
| --- | --- |

17.

salută aplicarea Acordului privind operațiunile de căutare și salvare și a Acordului privind capacitățile de intervenție în cazul scurgerilor de petrol de către membrii Consiliului Arctic; totuși, consideră regretabil faptul că acordul nu include standarde comune specifice cu caracter obligatoriu;

| 18. | subliniază necesitatea unui instrument cu caracter obligatoriu pentru prevenirea poluării; |
| --- | --- |

18.

subliniază necesitatea unui instrument cu caracter obligatoriu pentru prevenirea poluării;

| 19. | subliniază necesitatea unei implicări active a UE în toate grupurile de lucru relevante ale Consiliului Arcticii; |
| --- | --- |

19.

subliniază necesitatea unei implicări active a UE în toate grupurile de lucru relevante ale Consiliului Arcticii;

| 20. | ia act de inițiativa guvernului islandez de a pune capăt negocierilor privind aderarea la UE; cere Comisiei și SEAE să întrețină relații bune și să dezvolte o cooperare mai strânsă cu Islanda în domenii de interes comun, cum ar fi dezvoltarea transportului maritim, pescuitul, energia geotermală și mediul, valorificând pe deplin instrumentele existente și încurajând cooperarea legată de Arctica dintre actorii stabiliți în UE și cei din Islanda și asigurând că interesele europene nu sunt afectate în această regiune importantă din punct de vedere strategic; |
| --- | --- |

20.

ia act de inițiativa guvernului islandez de a pune capăt negocierilor privind aderarea la UE; cere Comisiei și SEAE să întrețină relații bune și să dezvolte o cooperare mai strânsă cu Islanda în domenii de interes comun, cum ar fi dezvoltarea transportului maritim, pescuitul, energia geotermală și mediul, valorificând pe deplin instrumentele existente și încurajând cooperarea legată de Arctica dintre actorii stabiliți în UE și cei din Islanda și asigurând că interesele europene nu sunt afectate în această regiune importantă din punct de vedere strategic;

| 21. | salută pregătirile în vederea instituirii unui Consiliu economic arctic, care să fie asociat Consiliului Arcticii și să exercite funcții consultative și subliniază numărul întreprinderilor și institutelor europene care aduc contribuții și investesc în regiunea arctică, ceea ce denotă o participare eficientă a întreprinderilor, nu numai din cele trei state arctice membre ale UE, ci și din alte state (cu statut de observator), luând în considerare caracterul global al multor companii din zilele noastre; |
| --- | --- |

21.

salută pregătirile în vederea instituirii unui Consiliu economic arctic, care să fie asociat Consiliului Arcticii și să exercite funcții consultative și subliniază numărul întreprinderilor și institutelor europene care aduc contribuții și investesc în regiunea arctică, ceea ce denotă o participare eficientă a întreprinderilor, nu numai din cele trei state arctice membre ale UE, ci și din alte state (cu statut de observator), luând în considerare caracterul global al multor companii din zilele noastre;

| 22. | subliniază că este necesar să se realizeze investiții care să fie caracterizate de responsabilitate în ceea ce privește mediul și societatea; |
| --- | --- |

22.

subliniază că este necesar să se realizeze investiții care să fie caracterizate de responsabilitate în ceea ce privește mediul și societatea;

| 23. | salută lucrările privind inițiativele ascendente care pot asigura un angajament echilibrat și pe termen lung al întreprinderilor europene și neeuropene și cere Comisiei să prezinte sugestii privind modalitățile de angajare a întreprinderilor europene în dezvoltarea socio-economică echilibrată, durabilă și pe termen lung din Arctica; |
| --- | --- |

23.

salută lucrările privind inițiativele ascendente care pot asigura un angajament echilibrat și pe termen lung al întreprinderilor europene și neeuropene și cere Comisiei să prezinte sugestii privind modalitățile de angajare a întreprinderilor europene în dezvoltarea socio-economică echilibrată, durabilă și pe termen lung din Arctica;

| 24. | subliniază că UE trebuie să țină seama de necesitatea ca activitățile privind materiile prime să ofere beneficii și să se bucure de acceptare la nivel local; recunoaște decalajul actual dintre competențele utile privind extracția și prelucrarea substanțelor minerale și proiectarea nevoilor viitoare, pe măsură ce regiunea continuă să se dezvolte; sugerează că, prin participarea la proiecte comune la nivel european, precum Parteneriatul pentru inovare privind materiile prime, actorii din zona arctică pot face schimb de informații și competențe pe diferite teme; |
| --- | --- |

24.

subliniază că UE trebuie să țină seama de necesitatea ca activitățile privind materiile prime să ofere beneficii și să se bucure de acceptare la nivel local; recunoaște decalajul actual dintre competențele utile privind extracția și prelucrarea substanțelor minerale și proiectarea nevoilor viitoare, pe măsură ce regiunea continuă să se dezvolte; sugerează că, prin participarea la proiecte comune la nivel european, precum Parteneriatul pentru inovare privind materiile prime, actorii din zona arctică pot face schimb de informații și competențe pe diferite teme;

| 25. | solicită Comisiei ca, având în vedere numărul foarte mare de activități în domeniul științific, economic și civic, în special în regiunea arctică europeană, în regiunea Mării Barents, dar și în afara acestora, să dezvolte practici în vederea unei mai bune utilizări a actualei finanțări UE și a asigurării unui echilibru adecvat între protejarea și dezvoltarea regiunii arctice în cadrul atribuirii de fonduri UE acestei regiuni; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei ca, având în vedere numărul foarte mare de activități în domeniul științific, economic și civic, în special în regiunea arctică europeană, în regiunea Mării Barents, dar și în afara acestora, să dezvolte practici în vederea unei mai bune utilizări a actualei finanțări UE și a asigurării unui echilibru adecvat între protejarea și dezvoltarea regiunii arctice în cadrul atribuirii de fonduri UE acestei regiuni;

| 26. | subliniază importanța vitală a politicii regionale și de coeziune a UE, în ceea ce privește cooperarea interregională și cooperarea transfrontalieră; |
| --- | --- |

26.

subliniază importanța vitală a politicii regionale și de coeziune a UE, în ceea ce privește cooperarea interregională și cooperarea transfrontalieră;

| 27. | pe lângă aceasta, solicită dezvoltarea unor sinergii mai eficiente între programele existente, de exemplu Interreg IV, Programul privind periferia nordică, Programul Kolarctic, Programul baltic, Strategia pentru o „creștere economică albastră”, precum și contribuții la finanțarea parteneriatelor privind Dimensiunea Nordică, cum ar fi Parteneriatul pentru mediu în cadrul Dimensiunii nordice și Parteneriatul pentru transporturi și logistică în cadrul Dimensiunii nordice, sau alte pachete din cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV), pentru a permite transferul eficient de fonduri și pentru a defini în mod clar prioritățile de investiții pentru angajamentul în regiunea arctică; îndeamnă Comisia și SEAE să coopereze pentru a asigura transferul coerent de fonduri către regiunea arctică, maximizând astfel interacțiunea efectivă dintre programele și proiectele interne și externe ale UE care vizează regiunile subarctică și arctică; |
| --- | --- |

27.

pe lângă aceasta, solicită dezvoltarea unor sinergii mai eficiente între programele existente, de exemplu Interreg IV, Programul privind periferia nordică, Programul Kolarctic, Programul baltic, Strategia pentru o „creștere economică albastră”, precum și contribuții la finanțarea parteneriatelor privind Dimensiunea Nordică, cum ar fi Parteneriatul pentru mediu în cadrul Dimensiunii nordice și Parteneriatul pentru transporturi și logistică în cadrul Dimensiunii nordice, sau alte pachete din cadrul Instrumentului european de vecinătate (IEV), pentru a permite transferul eficient de fonduri și pentru a defini în mod clar prioritățile de investiții pentru angajamentul în regiunea arctică; îndeamnă Comisia și SEAE să coopereze pentru a asigura transferul coerent de fonduri către regiunea arctică, maximizând astfel interacțiunea efectivă dintre programele și proiectele interne și externe ale UE care vizează regiunile subarctică și arctică;

| 28. | subliniază că Strategia UE privind Arctica are nevoie să fie sprijinită de un buget corespunzător pentru a deveni operațională; |
| --- | --- |

28.

subliniază că Strategia UE privind Arctica are nevoie să fie sprijinită de un buget corespunzător pentru a deveni operațională;

| 29. | este de opinie că politica privind Dimensiunea Nordică bazată pe cooperare regională și un parteneriat pragmatic este un model reușit de stabilitate, asumare în comun a responsabilității și angajamentelor, în care sunt implicate UE, Islanda, Norvegia și Rusia; |
| --- | --- |

29.

este de opinie că politica privind Dimensiunea Nordică bazată pe cooperare regională și un parteneriat pragmatic este un model reușit de stabilitate, asumare în comun a responsabilității și angajamentelor, în care sunt implicate UE, Islanda, Norvegia și Rusia;

| 30. | subliniază, în acest sens, importanța priorităților în Arctica, cum ar fi o logistică și infrastructuri care funcționează bine, dezvoltarea în regiunea arctică, încurajarea investițiilor în expertiza și tehnologiile ecologice legate de climatul rece și sprijinirea antreprenoriatului regional și rural și în special a IMM-urilor; cere UE să depună eforturi mai mari pentru a integra aceste priorități privind Arctica în Strategia Europa 2020 pentru creștere și în programe precum Orizont 2020 și „Uniunea inovării”, precum și în alte programe de cercetare; |
| --- | --- |

30.

subliniază, în acest sens, importanța priorităților în Arctica, cum ar fi o logistică și infrastructuri care funcționează bine, dezvoltarea în regiunea arctică, încurajarea investițiilor în expertiza și tehnologiile ecologice legate de climatul rece și sprijinirea antreprenoriatului regional și rural și în special a IMM-urilor; cere UE să depună eforturi mai mari pentru a integra aceste priorități privind Arctica în Strategia Europa 2020 pentru creștere și în programe precum Orizont 2020 și „Uniunea inovării”, precum și în alte programe de cercetare;

| 31. | își reafirmă sprijinul pentru înființarea unui centru UE de informare cu privire la Arctica sub forma unei întreprinderi conectate în rețea cu sediul permanent la Rovaniemi și îndeamnă Comisia să ia măsuri în acest sens, făcând referire la acțiunea pregătitoare „Evaluarea strategică a impactului produs asupra mediului de dezvoltarea regiunii arctice”, sprijinită de Comisie și de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în comunicarea comună din 2012 și pusă în aplicare de Centrul arctic al Universității din Laponia împreună cu o rețea de centre de excelență europene privind Arctica, cu scopul de a asigura un acces eficient la informații despre Arctica, dialoguri la toate nivelurile și comunicarea pentru utilizarea informațiilor și cunoștințelor în beneficiul sustenabilității regiunii arctice; |
| --- | --- |

31.

își reafirmă sprijinul pentru înființarea unui centru UE de informare cu privire la Arctica sub forma unei întreprinderi conectate în rețea cu sediul permanent la Rovaniemi și îndeamnă Comisia să ia măsuri în acest sens, făcând referire la acțiunea pregătitoare „Evaluarea strategică a impactului produs asupra mediului de dezvoltarea regiunii arctice”, sprijinită de Comisie și de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în comunicarea comună din 2012 și pusă în aplicare de Centrul arctic al Universității din Laponia împreună cu o rețea de centre de excelență europene privind Arctica, cu scopul de a asigura un acces eficient la informații despre Arctica, dialoguri la toate nivelurile și comunicarea pentru utilizarea informațiilor și cunoștințelor în beneficiul sustenabilității regiunii arctice;

| 32. | așteaptă, în acest sens, rezultatele proiectului de acțiuni pregătitoare de 18 luni privind evaluarea de impact strategic asupra mediului a dezvoltării Arcticii, care trebuie să fie publicate în cursul primăverii; cere ca, ulterior, UE să înființeze rapid un centru european de informare privind Arctica; |
| --- | --- |

32.

așteaptă, în acest sens, rezultatele proiectului de acțiuni pregătitoare de 18 luni privind evaluarea de impact strategic asupra mediului a dezvoltării Arcticii, care trebuie să fie publicate în cursul primăverii; cere ca, ulterior, UE să înființeze rapid un centru european de informare privind Arctica;

| 33. | subliniază necesitatea de a menține o interfață specială asupra Arcticii cu scopul furnizării unei platforme deschise, transversale și care asociază diversele părți la Bruxelles, promovând înțelegerea în rândul gamei largi de actori relevanți din regiunea arctică și din UE și creând legături între domeniul elaborării de politici, al științei, al societății civile și al afacerilor; |
| --- | --- |

33.

subliniază necesitatea de a menține o interfață specială asupra Arcticii cu scopul furnizării unei platforme deschise, transversale și care asociază diversele părți la Bruxelles, promovând înțelegerea în rândul gamei largi de actori relevanți din regiunea arctică și din UE și creând legături între domeniul elaborării de politici, al științei, al societății civile și al afacerilor;

| 34. | recomandă consolidarea schimburilor și consultărilor regulate privind aspectele legate de Arctica cu părți interesate la nivel regional, local și în rândul populației indigene din zona europeană arctică, pentru a facilita înțelegerea reciprocă, în special în cursul procesului decizional UE-Arctica; subliniază că este necesar ca astfel de consultări să se bazeze pe experiența și expertiza regiunii și a locuitorilor ei și să garanteze legitimitatea esențială a continuării angajamentului UE ca actor în zona arctică; |
| --- | --- |

34.

recomandă consolidarea schimburilor și consultărilor regulate privind aspectele legate de Arctica cu părți interesate la nivel regional, local și în rândul populației indigene din zona europeană arctică, pentru a facilita înțelegerea reciprocă, în special în cursul procesului decizional UE-Arctica; subliniază că este necesar ca astfel de consultări să se bazeze pe experiența și expertiza regiunii și a locuitorilor ei și să garanteze legitimitatea esențială a continuării angajamentului UE ca actor în zona arctică;

| 35. | consideră că ar trebui să existe o coordonare mai bună în cadrul instituțiilor UE între Comisie și SEAE, luând în considerare în mod special caracterul transsectorial al temelor legate de Arctica; |
| --- | --- |

35.

consideră că ar trebui să existe o coordonare mai bună în cadrul instituțiilor UE între Comisie și SEAE, luând în considerare în mod special caracterul transsectorial al temelor legate de Arctica;

| 36. | recunoaște că apele din jurul Polului Nord sunt mai ales ape internaționale; |
| --- | --- |

36.

recunoaște că apele din jurul Polului Nord sunt mai ales ape internaționale;

| 37. | atrage atenția asupra faptului că securitatea energetică este strâns legată de schimbările climatice; consideră că securitatea energetică trebuie îmbunătățită prin reducerea dependenței UE de combustibilii fosili; subliniază că transformarea regiunii arctice reprezintă o consecință majoră a schimbărilor climatice asupra securității UE; subliniază necesitatea de a aborda acest factor de multiplicare a riscurilor printr-o strategie consolidată a UE pentru Arctica, precum și printr-o politică consolidată privind energiile regenerabile generate în UE și eficiența energetică, care reduce în mod semnificativ dependența Uniunii de sursele externe și îmbunătățește, în consecință, poziția sa de securitate; |
| --- | --- |

37.

atrage atenția asupra faptului că securitatea energetică este strâns legată de schimbările climatice; consideră că securitatea energetică trebuie îmbunătățită prin reducerea dependenței UE de combustibilii fosili; subliniază că transformarea regiunii arctice reprezintă o consecință majoră a schimbărilor climatice asupra securității UE; subliniază necesitatea de a aborda acest factor de multiplicare a riscurilor printr-o strategie consolidată a UE pentru Arctica, precum și printr-o politică consolidată privind energiile regenerabile generate în UE și eficiența energetică, care reduce în mod semnificativ dependența Uniunii de sursele externe și îmbunătățește, în consecință, poziția sa de securitate;

| 38. | sprijină inițiativa lansată de cinci state de coastă din regiunea arctică de a conveni asupra unor măsuri de precauție provizorii pentru împiedicarea în viitor a pescuitului comercial în largul Oceanului Arctic până la stabilirea unor mecanisme de reglementare și sprijină dezvoltarea unei rețele de arii de conservare în Arctica și, mai ales, protejarea zonei maritime internaționale din jurul Polului Nord din afara zonelor economice ale statelor de coastă; |
| --- | --- |

38.

sprijină inițiativa lansată de cinci state de coastă din regiunea arctică de a conveni asupra unor măsuri de precauție provizorii pentru împiedicarea în viitor a pescuitului comercial în largul Oceanului Arctic până la stabilirea unor mecanisme de reglementare și sprijină dezvoltarea unei rețele de arii de conservare în Arctica și, mai ales, protejarea zonei maritime internaționale din jurul Polului Nord din afara zonelor economice ale statelor de coastă;

| 39. | invită statele membre și statele SEE să sprijine angajamentul internațional din cadrul CBD (Convenția privind diversitatea biologică) de a proteja 10 % din fiecare regiune de coastă și marină; |
| --- | --- |

39.

invită statele membre și statele SEE să sprijine angajamentul internațional din cadrul CBD (Convenția privind diversitatea biologică) de a proteja 10 % din fiecare regiune de coastă și marină;

| 40. | cere UE să depună toate eforturile posibile pentru a garanta o conciliere durabilă între activitățile economice și protecția și dezvoltarea socio-ecologice și de mediu viabile, pentru protejarea bunăstării în zona arctică; |
| --- | --- |

40.

cere UE să depună toate eforturile posibile pentru a garanta o conciliere durabilă între activitățile economice și protecția și dezvoltarea socio-ecologice și de mediu viabile, pentru protejarea bunăstării în zona arctică;

| 41. | subliniază că menținerea unor comunități dezvoltate și durabile în regiunea arctică, cu un nivel ridicat de calitate a vieții, este extrem de importantă și că UE poate juca un rol vital în acest sens; cere UE, în acest sens, să-și intensifice activitatea în domeniile gestionării bazate pe ecosistem, cooperării multilaterale, adoptării de decizii bazate pe cunoaștere și a cooperării strânse cu locuitorii din zonă și populațiile indigene; |
| --- | --- |

41.

subliniază că menținerea unor comunități dezvoltate și durabile în regiunea arctică, cu un nivel ridicat de calitate a vieții, este extrem de importantă și că UE poate juca un rol vital în acest sens; cere UE, în acest sens, să-și intensifice activitatea în domeniile gestionării bazate pe ecosistem, cooperării multilaterale, adoptării de decizii bazate pe cunoaștere și a cooperării strânse cu locuitorii din zonă și populațiile indigene;

| 42. | recunoaște dorința locuitorilor și guvernelor din regiunea arctică cu drepturi și responsabilități suverane de a continua eforturile în direcția dezvoltării economice durabile, protejând totodată sursele tradiționale de subzistență ale populațiilor indigene și caracterul foarte fragil al ecosistemelor arctice; |
| --- | --- |

42.

recunoaște dorința locuitorilor și guvernelor din regiunea arctică cu drepturi și responsabilități suverane de a continua eforturile în direcția dezvoltării economice durabile, protejând totodată sursele tradiționale de subzistență ale populațiilor indigene și caracterul foarte fragil al ecosistemelor arctice;

| 43. | recunoaște importanța fundamentală a orientărilor privind ajutoarele regionale, care permit regiunilor din nordul îndepărtat cu caracteristici speciale și confruntate cu anumite provocări să continue să utilizeze mecanisme adecvate pentru stimularea inovării și a creșterii durabile; |
| --- | --- |

43.

recunoaște importanța fundamentală a orientărilor privind ajutoarele regionale, care permit regiunilor din nordul îndepărtat cu caracteristici speciale și confruntate cu anumite provocări să continue să utilizeze mecanisme adecvate pentru stimularea inovării și a creșterii durabile;

| 44. | confirmă afirmațiile sale anterioare referitoare la drepturile populațiilor indigene în general și ale populației sami în special, ca singura populație indigenă a UE; |
| --- | --- |

44.

confirmă afirmațiile sale anterioare referitoare la drepturile populațiilor indigene în general și ale populației sami în special, ca singura populație indigenă a UE;

| 45. | sprijină reuniunile organizate de Comisie cu cele șase asociații ale popoarelor indigene circumpolare care sunt recunoscute ca participanți permanenți în Consiliul Arcticii; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a se asigura că vocile acestora sunt luate în considerare în cursul dezbaterilor UE, acordând fonduri acestor asociații; |
| --- | --- |

45.

sprijină reuniunile organizate de Comisie cu cele șase asociații ale popoarelor indigene circumpolare care sunt recunoscute ca participanți permanenți în Consiliul Arcticii; solicită Comisiei să analizeze posibilitatea de a se asigura că vocile acestora sunt luate în considerare în cursul dezbaterilor UE, acordând fonduri acestor asociații;

| 46. | recunoaște că politicile UE care consolidează educația superioară și cercetarea din zonă sunt fundamentale pentru întărirea mediilor inovatoare și a mecanismelor de transfer tehnologic; subliniază importanța sprijinirii dezvoltării de rețele de cooperare între instituțiile de educație superioară din interiorul, dar și din afara regiunii, și a oferirii de posibilități de finanțare a cercetării, mai ales în domenii în care regiunea dovedește experiență, pentru a obține dezvoltare economică durabilă în regiunile arctice; |
| --- | --- |

46.

recunoaște că politicile UE care consolidează educația superioară și cercetarea din zonă sunt fundamentale pentru întărirea mediilor inovatoare și a mecanismelor de transfer tehnologic; subliniază importanța sprijinirii dezvoltării de rețele de cooperare între instituțiile de educație superioară din interiorul, dar și din afara regiunii, și a oferirii de posibilități de finanțare a cercetării, mai ales în domenii în care regiunea dovedește experiență, pentru a obține dezvoltare economică durabilă în regiunile arctice;

| 47. | subliniază importanța majoră a siguranței și a securității noilor căi comerciale de transport maritim mondial în Arctica, îndeosebi pentru UE și economiile statelor membre, care controlează 40 % din navigația comercială mondială; |
| --- | --- |

47.

subliniază importanța majoră a siguranței și a securității noilor căi comerciale de transport maritim mondial în Arctica, îndeosebi pentru UE și economiile statelor membre, care controlează 40 % din navigația comercială mondială;

| 48. | salută munca desfășurată în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru finalizarea unui Cod obligatoriu în domeniul transportului maritim polar; încurajează cooperarea atât la nivelul cercetării, cât și al investițiilor, în vederea dezvoltării unei infrastructuri solide și sigure pentru rutele maritime din Oceanul Arctic, și subliniază că UE și statele sale membre ar trebui să susțină în mod activ principiile libertății de navigație și de trecere inofensivă; |
| --- | --- |

48.

salută munca desfășurată în cadrul Organizației Maritime Internaționale (OMI) pentru finalizarea unui Cod obligatoriu în domeniul transportului maritim polar; încurajează cooperarea atât la nivelul cercetării, cât și al investițiilor, în vederea dezvoltării unei infrastructuri solide și sigure pentru rutele maritime din Oceanul Arctic, și subliniază că UE și statele sale membre ar trebui să susțină în mod activ principiile libertății de navigație și de trecere inofensivă;

| 49. | subliniază faptul că Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) trebuie să dispună de mijloacele necesare pentru a monitoriza și preveni poluarea cauzată de transporturile maritime, precum și de instalațiile de petrol și de gaze din regiunea arctică; |
| --- | --- |

49.

subliniază faptul că Agenția Europeană pentru Siguranță Maritimă (EMSA) trebuie să dispună de mijloacele necesare pentru a monitoriza și preveni poluarea cauzată de transporturile maritime, precum și de instalațiile de petrol și de gaze din regiunea arctică;

| 50. | invită statele din regiune să se asigure că orice rută de transport folosită în prezent, și cele care pot apărea în viitor, sunt deschise navigării internaționale și să se abțină de la introducerea oricăror obstacole arbitrare unilaterale, administrative sau financiare, care ar putea îngreuna navigația în Arctica, altele decât măsurile convenite internațional menite să crească securitatea sau protecția mediului; |
| --- | --- |

50.

invită statele din regiune să se asigure că orice rută de transport folosită în prezent, și cele care pot apărea în viitor, sunt deschise navigării internaționale și să se abțină de la introducerea oricăror obstacole arbitrare unilaterale, administrative sau financiare, care ar putea îngreuna navigația în Arctica, altele decât măsurile convenite internațional menite să crească securitatea sau protecția mediului;

| 51. | constată importanța dezvoltării de legături de infrastructură care să conecteze regiunea arctică cu restul Europei; |
| --- | --- |

51.

constată importanța dezvoltării de legături de infrastructură care să conecteze regiunea arctică cu restul Europei;

| 52. | invită Comisia și statele membre să se concentreze asupra coridoarelor de transport precum șoselele, căile ferate și transportul maritim, în vederea menținerii și promovării unor legături transfrontaliere în Arctica Europeană și a aducerii bunurilor din Arctica pe piața europeană; este de opinie că pe măsură ce UE își dezvoltă în continuare infrastructura de transport (mecanismul pentru interconectarea Europei, TEN-T), legăturile cu Arctica Europeană și în interiorul acesteia trebuie îmbunătățite; |
| --- | --- |

52.

invită Comisia și statele membre să se concentreze asupra coridoarelor de transport precum șoselele, căile ferate și transportul maritim, în vederea menținerii și promovării unor legături transfrontaliere în Arctica Europeană și a aducerii bunurilor din Arctica pe piața europeană; este de opinie că pe măsură ce UE își dezvoltă în continuare infrastructura de transport (mecanismul pentru interconectarea Europei, TEN-T), legăturile cu Arctica Europeană și în interiorul acesteia trebuie îmbunătățite;

| 53. | reamintește dreptul populațiilor din zona arctică de a decide asupra propriilor mijloace de subzistență și recunoaște dorința acestora de dezvoltare durabilă în regiune; cere Comisiei să informeze cu privire la programele UE care ar putea fi utilizate pentru a sprijini această dezvoltare durabilă pe termen lung și echilibrată și să pregătească măsuri pentru a contribui în mod mai concret la realizarea acestui deziderat; |
| --- | --- |

53.

reamintește dreptul populațiilor din zona arctică de a decide asupra propriilor mijloace de subzistență și recunoaște dorința acestora de dezvoltare durabilă în regiune; cere Comisiei să informeze cu privire la programele UE care ar putea fi utilizate pentru a sprijini această dezvoltare durabilă pe termen lung și echilibrată și să pregătească măsuri pentru a contribui în mod mai concret la realizarea acestui deziderat;

| 54. | ia act de activitățile recente de explorare în regiunea arctică europeană și Marea Barents și subliniază cooperarea bilaterală dintre Norvegia și Rusia, al cărei scop este utilizarea celor mai înalte standarde tehnice disponibile în domeniul protecției mediului în activitățile de prospectare a zăcămintelor de petrol și gaze din Marea Barents; atrage atenția mai ales asupra importanței dezvoltării continue a noilor tehnologii elaborate special pentru mediul arctic, cum este tehnologia instalațiilor din subsolul marin; |
| --- | --- |

54.

ia act de activitățile recente de explorare în regiunea arctică europeană și Marea Barents și subliniază cooperarea bilaterală dintre Norvegia și Rusia, al cărei scop este utilizarea celor mai înalte standarde tehnice disponibile în domeniul protecției mediului în activitățile de prospectare a zăcămintelor de petrol și gaze din Marea Barents; atrage atenția mai ales asupra importanței dezvoltării continue a noilor tehnologii elaborate special pentru mediul arctic, cum este tehnologia instalațiilor din subsolul marin;

| 55. | reamintește poziția UE, principal consumator de gaz natural arctic, și subliniază rolul gazului natural care provine dintr-o sursă de aprovizionare sigură și este produs în conformitate cu cele mai înalte standarde ca un element important în tranziția în viitor către o economie cu emisii scăzute de carbon; sprijină abordarea progresivă și precaută a dezvoltării resurselor de energie în regiunea arctică, recunoscând faptul că regiunile din Arctica diferă în mod substanțial; |
| --- | --- |

55.

reamintește poziția UE, principal consumator de gaz natural arctic, și subliniază rolul gazului natural care provine dintr-o sursă de aprovizionare sigură și este produs în conformitate cu cele mai înalte standarde ca un element important în tranziția în viitor către o economie cu emisii scăzute de carbon; sprijină abordarea progresivă și precaută a dezvoltării resurselor de energie în regiunea arctică, recunoscând faptul că regiunile din Arctica diferă în mod substanțial;

| 56. | subliniază relațiile strânse dintre UE și Groenlanda și importanța geostrategică a acestui teritoriu; ia act de prioritățile guvernului din Groenlanda, care au pus din nou accentul pe dezvoltarea economică și exploatarea materiilor prime; solicită Comisiei și SEAE să analizeze în ce mod UE și actorii europeni din domeniul științific, tehnologic și antreprenorial pot contribui și ajuta la dezvoltarea sustenabilă a Groenlandei astfel încât să se țină seama atât de preocupările legate de mediu, cât și de necesitatea dezvoltării economice; își exprimă, în acest context, preocupările legate de succesul foarte limitat al scrisorii de intenție semnate de Vicepreședintele Comisiei cu Groenlanda; |
| --- | --- |

56.

subliniază relațiile strânse dintre UE și Groenlanda și importanța geostrategică a acestui teritoriu; ia act de prioritățile guvernului din Groenlanda, care au pus din nou accentul pe dezvoltarea economică și exploatarea materiilor prime; solicită Comisiei și SEAE să analizeze în ce mod UE și actorii europeni din domeniul științific, tehnologic și antreprenorial pot contribui și ajuta la dezvoltarea sustenabilă a Groenlandei astfel încât să se țină seama atât de preocupările legate de mediu, cât și de necesitatea dezvoltării economice; își exprimă, în acest context, preocupările legate de succesul foarte limitat al scrisorii de intenție semnate de Vicepreședintele Comisiei cu Groenlanda;

| 57. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernelor și parlamentelor statelor din regiunea arctică. |
| --- | --- |

57.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, guvernelor și parlamentelor statelor membre și guvernelor și parlamentelor statelor din regiunea arctică.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0075.

(2)  JO L 178, 28.6.2013, p. 66.

(3)  JO C 258 E, 7.9.2013, p. 99.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0094.

(5)  JO L 216, 17.8.2010, p. 1.

---

Joi, 13 martie 2014

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/182 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/182

---

P7_TA(2014)0239

Rolul și activitățile troicii în țările din zona euro care participă la program

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la ancheta privind rolul și activitățile troicii (BCE, Comisia și FMI) în țările din zona euro care participă la program (2013/2277(INI))

(2017/C 378/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 7, articolul 136 coroborat cu articolul 121 și articolul 174, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 7, articolul 136 coroborat cu articolul 121 și articolul 174,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 3,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care întâmpină sau care sunt amenințate de dificultăți grave în ceea ce privește stabilitatea lor financiară (1),

| — | având în vedere Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate (MES), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Mecanismul european de stabilitate (MES),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 iunie 2010 referitoare la UE 2020 (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2013 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2013 (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la prioritățile Parlamentului European privind programul de lucru al Comisiei pentru 2014 (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la prioritățile Parlamentului European privind programul de lucru al Comisiei pentru 2014 (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2013 referitoare la consolidarea democrației europene în viitoarea UEM (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 iunie 2013 referitoare la consolidarea democrației europene în viitoarea UEM (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului, intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 conținând recomandări adresate Comisiei privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului, intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 octombrie 2010 referitoare la criza financiară, economică și socială: recomandări privind măsurile și inițiativele care trebuie luate (raport la jumătatea perioadei) (8),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru control bugetar și Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0149/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizele Comisiei pentru control bugetar și Comisiei pentru afaceri constituționale (A7-0149/2014),

| A. | întrucât troica, alcătuită din Comisia Europeană, Banca Centrală Europeană (BCE) și Fondul Monetar Internațional (FMI), s-a constituit în urma adoptării deciziei din 25 martie 2010 a șefilor de stat și de guvern din zona euro de înființare a unui program comun și de acordare de împrumuturi bilaterale condiționate Greciei, decizie bazată, de asemenea, pe recomandările Consiliului ECOFIN, care a devenit între timp funcțională și pentru Portugalia, Irlanda și Cipru; întrucât miniștrii de finanțe din zona euro sunt implicați în mod semnificativ în deciziile referitoare la aspectele împrumuturilor bilaterale; |
| --- | --- |

A.

întrucât troica, alcătuită din Comisia Europeană, Banca Centrală Europeană (BCE) și Fondul Monetar Internațional (FMI), s-a constituit în urma adoptării deciziei din 25 martie 2010 a șefilor de stat și de guvern din zona euro de înființare a unui program comun și de acordare de împrumuturi bilaterale condiționate Greciei, decizie bazată, de asemenea, pe recomandările Consiliului ECOFIN, care a devenit între timp funcțională și pentru Portugalia, Irlanda și Cipru; întrucât miniștrii de finanțe din zona euro sunt implicați în mod semnificativ în deciziile referitoare la aspectele împrumuturilor bilaterale;

| B. | întrucât troica și rolul său sunt prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 și sunt menționate în Tratatul privind MES; |
| --- | --- |

B.

întrucât troica și rolul său sunt prevăzute de Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 și sunt menționate în Tratatul privind MES;

| C. | întrucât Curtea Europeană de Justiție (CEJ) a confirmat în hotărârea sa în cauza Pringle/Irlanda (cauza C-370/12) faptul că BCE și Comisiei li se pot încredința atribuțiile conferite lor prin Tratatul privind MES; |
| --- | --- |

C.

întrucât Curtea Europeană de Justiție (CEJ) a confirmat în hotărârea sa în cauza Pringle/Irlanda (cauza C-370/12) faptul că BCE și Comisiei li se pot încredința atribuțiile conferite lor prin Tratatul privind MES;

| D. | întrucât, în cadrul troicii, Comisia, în calitate de agent al Eurogrupului, este responsabilă de negocierea condițiilor de asistență financiară pentru statele membre din zona euro „în cooperare cu BCE” și, „dacă este posibil, împreună cu FMI”, asistență financiară denumită în continuare „asistență UE-FMI”, iar Consiliul este responsabil din punct de vedere politic pentru aprobarea programelor de ajustare macroeconomică; întrucât fiecare membru al troicii și-a urmat propriile proceduri; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în cadrul troicii, Comisia, în calitate de agent al Eurogrupului, este responsabilă de negocierea condițiilor de asistență financiară pentru statele membre din zona euro „în cooperare cu BCE” și, „dacă este posibil, împreună cu FMI”, asistență financiară denumită în continuare „asistență UE-FMI”, iar Consiliul este responsabil din punct de vedere politic pentru aprobarea programelor de ajustare macroeconomică; întrucât fiecare membru al troicii și-a urmat propriile proceduri;

| E. | întrucât troica a fost, până în prezent, structura de bază pentru negocieri între creditorii oficiali și guvernele țărilor beneficiare, precum și pentru analizarea punerii în aplicare a programelor de ajustare economică; întrucât, în cea ce privește partenerul european, pentru sprijinul acordat în cadrul Fondului european de stabilitate financiară (FESF) și al Mecanismului european de stabilitate (MES) deciziile definitive referitoare la asistența financiară și condițiile aferente sunt luate de Eurogrup, care poartă așadar răspunderea politică pentru programe; |
| --- | --- |

E.

întrucât troica a fost, până în prezent, structura de bază pentru negocieri între creditorii oficiali și guvernele țărilor beneficiare, precum și pentru analizarea punerii în aplicare a programelor de ajustare economică; întrucât, în cea ce privește partenerul european, pentru sprijinul acordat în cadrul Fondului european de stabilitate financiară (FESF) și al Mecanismului european de stabilitate (MES) deciziile definitive referitoare la asistența financiară și condițiile aferente sunt luate de Eurogrup, care poartă așadar răspunderea politică pentru programe;

| F. | întrucât a existat un acord politic general pentru a se evita o intrare necontrolată a statelor membre ale UE în incapacitate de plată, în special în zona euro, și pentru a nu se ajunge la un haos economic și social având drept urmare imposibilitatea de a plăti pensiile și salariile funcționarilor și în vederea evitării efectelor de șoc teribil asupra economiei, sistemului bancar și prestațiilor sociale, precum și a separării totale a îndatorării suverane de piețele de capital pentru o lungă perioadă de timp; |
| --- | --- |

F.

întrucât a existat un acord politic general pentru a se evita o intrare necontrolată a statelor membre ale UE în incapacitate de plată, în special în zona euro, și pentru a nu se ajunge la un haos economic și social având drept urmare imposibilitatea de a plăti pensiile și salariile funcționarilor și în vederea evitării efectelor de șoc teribil asupra economiei, sistemului bancar și prestațiilor sociale, precum și a separării totale a îndatorării suverane de piețele de capital pentru o lungă perioadă de timp;

| G. | întrucât troica, împreună cu statele membre în cauză, este responsabilă și pentru pregătirea deciziilor oficiale ale Eurogrupului; |
| --- | --- |

G.

întrucât troica, împreună cu statele membre în cauză, este responsabilă și pentru pregătirea deciziilor oficiale ale Eurogrupului;

| H. | întrucât mai multe state membre din afara zonei euro au primit deja sau primesc asistență din partea UE în temeiul articolului 143 din TFUE, furnizată împreună cu FMI; |
| --- | --- |

H.

întrucât mai multe state membre din afara zonei euro au primit deja sau primesc asistență din partea UE în temeiul articolului 143 din TFUE, furnizată împreună cu FMI;

| I. | întrucât UE și statele sale membre au creat mai multe mecanisme ad-hoc pentru furnizarea de asistență financiară țărilor din zona euro, mai întâi prin împrumuturi bilaterale, inclusiv din partea unor țări din afara zonei euro, apoi prin fonduri de urgență provizorii, și anume FESF și Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF), care au fost create pentru statele membre ale UE aflate în situație dificilă, și, în cele din urmă, prin MES, care a fost conceput să înlocuiască toate celelalte mecanisme; |
| --- | --- |

I.

întrucât UE și statele sale membre au creat mai multe mecanisme ad-hoc pentru furnizarea de asistență financiară țărilor din zona euro, mai întâi prin împrumuturi bilaterale, inclusiv din partea unor țări din afara zonei euro, apoi prin fonduri de urgență provizorii, și anume FESF și Mecanismul european de stabilizare financiară (MESF), care au fost create pentru statele membre ale UE aflate în situație dificilă, și, în cele din urmă, prin MES, care a fost conceput să înlocuiască toate celelalte mecanisme;

| J. | întrucât CEJ, făcând trimitere la articolul 13 alineatul (3) din Tratatul privind MES, a confirmat recent (cauza Pringle) faptul că Comisia Europeană, prin implicarea sa în Tratatul privind MES, are datoria „să promoveze interesul general al Uniunii” și „să asigure coerența dintre memorandumurile de înțelegere încheiate în cadrul MES și dreptul Uniunii Europene”; |
| --- | --- |

J.

întrucât CEJ, făcând trimitere la articolul 13 alineatul (3) din Tratatul privind MES, a confirmat recent (cauza Pringle) faptul că Comisia Europeană, prin implicarea sa în Tratatul privind MES, are datoria „să promoveze interesul general al Uniunii” și „să asigure coerența dintre memorandumurile de înțelegere încheiate în cadrul MES și dreptul Uniunii Europene”;

| K. | întrucât CEJ a hotărât, de asemenea în cauza Pringle, că MES este coerent cu TFUE și a deschis calea pentru o eventuală integrare a acestui mecanism în acquis-ul comunitar în limitele actuale ale tratatelor; |
| --- | --- |

K.

întrucât CEJ a hotărât, de asemenea în cauza Pringle, că MES este coerent cu TFUE și a deschis calea pentru o eventuală integrare a acestui mecanism în acquis-ul comunitar în limitele actuale ale tratatelor;

| L. | întrucât un memorandum de înțelegere este, prin definiție, un acord între statul membru în cauză și troica, care este rezultatul negocierilor și prin care un stat membru se angajează să realizeze o serie de măsuri concrete în schimbul asistenței financiare; întrucât Comisia semnează memorandumul de înțelegere în numele miniștrilor de finanțe din zona euro; întrucât, cu toate acestea, publicul nu are cunoștință de modul în care s-au desfășurat în practică negocierile între troică și statul membru în cauză și, în plus, nu există transparență în ceea ce privește măsura în care un stat membru care solicită asistență a avut posibilitatea să influențeze rezultatul negocierilor; întrucât Tratatul privind MES stipulează că un stat membru care solicită asistență din partea MES trebuie să depună, ori de câte ori este posibil, o cerere de asistență la FMI; |
| --- | --- |

L.

întrucât un memorandum de înțelegere este, prin definiție, un acord între statul membru în cauză și troica, care este rezultatul negocierilor și prin care un stat membru se angajează să realizeze o serie de măsuri concrete în schimbul asistenței financiare; întrucât Comisia semnează memorandumul de înțelegere în numele miniștrilor de finanțe din zona euro; întrucât, cu toate acestea, publicul nu are cunoștință de modul în care s-au desfășurat în practică negocierile între troică și statul membru în cauză și, în plus, nu există transparență în ceea ce privește măsura în care un stat membru care solicită asistență a avut posibilitatea să influențeze rezultatul negocierilor; întrucât Tratatul privind MES stipulează că un stat membru care solicită asistență din partea MES trebuie să depună, ori de câte ori este posibil, o cerere de asistență la FMI;

| M. | întrucât suma totală a pachetelor de asistență financiară din cadrul celor patru programe este fără precedent, precum sunt și durata, forma și contextul programelor, ceea ce a dus la o situație nedorită în care asistența aproape a înlocuit în totalitate finanțarea obișnuită furnizată de piețe, protejând astfel sectorul bancar de pierderi prin transferul din bilanțul sectorului privat în bilanțul sectorului public a unor sume importante din datoria suverană a țărilor care fac parte din program; |
| --- | --- |

M.

întrucât suma totală a pachetelor de asistență financiară din cadrul celor patru programe este fără precedent, precum sunt și durata, forma și contextul programelor, ceea ce a dus la o situație nedorită în care asistența aproape a înlocuit în totalitate finanțarea obișnuită furnizată de piețe, protejând astfel sectorul bancar de pierderi prin transferul din bilanțul sectorului privat în bilanțul sectorului public a unor sume importante din datoria suverană a țărilor care fac parte din program;

| N. | întrucât CEJ a afirmat în hotărârea sa în cauza Pringle că interdicția prevăzută la articolul 125 din TFUE garantează faptul că statele membre rămân supuse logicii de piață atunci când contractează datorii, aceasta trebuind să le determine să mențină o disciplină bugetară, a cărei respectare contribuie, la scara Uniunii, la realizarea unui obiectiv superior, și anume menținerea stabilității financiare a uniunii monetare; întrucât, cu toate acestea, CEJ subliniază faptul că articolul 125 din TFUE nu interzice acordarea unei asistențe financiare de către unul sau mai multe state membre unui stat membru care rămâne responsabil pentru propriile angajamente față de creditorii săi, dacă condițiile atașate unei astfel de asistențe sunt de natură să îl determine pe acesta să pună în aplicare o politică bugetară sănătoasă; |
| --- | --- |

N.

întrucât CEJ a afirmat în hotărârea sa în cauza Pringle că interdicția prevăzută la articolul 125 din TFUE garantează faptul că statele membre rămân supuse logicii de piață atunci când contractează datorii, aceasta trebuind să le determine să mențină o disciplină bugetară, a cărei respectare contribuie, la scara Uniunii, la realizarea unui obiectiv superior, și anume menținerea stabilității financiare a uniunii monetare; întrucât, cu toate acestea, CEJ subliniază faptul că articolul 125 din TFUE nu interzice acordarea unei asistențe financiare de către unul sau mai multe state membre unui stat membru care rămâne responsabil pentru propriile angajamente față de creditorii săi, dacă condițiile atașate unei astfel de asistențe sunt de natură să îl determine pe acesta să pună în aplicare o politică bugetară sănătoasă;

| O. | întrucât criza financiară a generat o criză economică și socială; întrucât această situație economică și evoluțiile recente au avut efecte negative grave și neanticipate asupra ocupări forței de muncă și asupra calității locurilor de muncă ocupate, asupra accesului la creditare, a nivelului veniturilor, a protecției sociale și asupra standardelor de sănătate și siguranță, ceea ce a avut ca rezultat o situație economică și socială incontestabil dificilă; întrucât aceste efecte negative ar fi putu fi mult mai grave fără asistența financiară acordată de FMI și UE și întrucât măsurile luate la nivel european au contribuit la prevenirea deteriorării și mai mult a situației; |
| --- | --- |

O.

întrucât criza financiară a generat o criză economică și socială; întrucât această situație economică și evoluțiile recente au avut efecte negative grave și neanticipate asupra ocupări forței de muncă și asupra calității locurilor de muncă ocupate, asupra accesului la creditare, a nivelului veniturilor, a protecției sociale și asupra standardelor de sănătate și siguranță, ceea ce a avut ca rezultat o situație economică și socială incontestabil dificilă; întrucât aceste efecte negative ar fi putu fi mult mai grave fără asistența financiară acordată de FMI și UE și întrucât măsurile luate la nivel european au contribuit la prevenirea deteriorării și mai mult a situației;

| P. | întrucât articolul 151 din TFUE prevede că măsurile luate de UE și de statele sale membre trebuie să fie conforme cu drepturile sociale fundamentale enunțate în Carta socială europeană din 1961 și în Carta comunitară din 1989 privind drepturile sociale fundamentale ale lucrătorilor în vederea îmbunătățirii, printre altele, a dialogului social; |
| --- | --- |

P.

întrucât articolul 151 din TFUE prevede că măsurile luate de UE și de statele sale membre trebuie să fie conforme cu drepturile sociale fundamentale enunțate în Carta socială europeană din 1961 și în Carta comunitară din 1989 privind drepturile sociale fundamentale ale lucrătorilor în vederea îmbunătățirii, printre altele, a dialogului social;

| Q. | întrucât la articolul 152 din TFUE se afirmă că „Uniunea recunoaște și promovează rolul partenerilor sociali la nivelul său, ținând seama de diversitatea sistemelor naționale” și că aceasta „facilitează dialogul dintre (partenerii sociali), respectându-le autonomia”; |
| --- | --- |

Q.

întrucât la articolul 152 din TFUE se afirmă că „Uniunea recunoaște și promovează rolul partenerilor sociali la nivelul său, ținând seama de diversitatea sistemelor naționale” și că aceasta „facilitează dialogul dintre (partenerii sociali), respectându-le autonomia”;

| R. | întrucât costurile serviciilor pentru utilizatorii acestora sunt în creștere în unele state membre, ceea ce înseamnă că multe persoane nu își mai pot permite un nivel adecvat al serviciilor care să răspunde nevoilor lor fundamentale, inclusiv accesul la îngrijiri esențiale; |
| --- | --- |

R.

întrucât costurile serviciilor pentru utilizatorii acestora sunt în creștere în unele state membre, ceea ce înseamnă că multe persoane nu își mai pot permite un nivel adecvat al serviciilor care să răspunde nevoilor lor fundamentale, inclusiv accesul la îngrijiri esențiale;

| S. | întrucât grupul de lucru pentru Grecia a fost înființat pentru a consolida capacitatea administrației elene de a concepe, de a pune în aplicare și de a asigura aplicarea reformelor structurale pentru a îmbunătăți competitivitatea și funcționarea economiei, societății și a administrației și pentru a crea condiții de redresare durabilă și de creare de locuri de muncă, precum și pentru a accelera absorbția în Grecia a fondurilor structurale și de coeziune ale UE și pentru a utiliza resursele esențiale de finanțare a investițiilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât grupul de lucru pentru Grecia a fost înființat pentru a consolida capacitatea administrației elene de a concepe, de a pune în aplicare și de a asigura aplicarea reformelor structurale pentru a îmbunătăți competitivitatea și funcționarea economiei, societății și a administrației și pentru a crea condiții de redresare durabilă și de creare de locuri de muncă, precum și pentru a accelera absorbția în Grecia a fondurilor structurale și de coeziune ale UE și pentru a utiliza resursele esențiale de finanțare a investițiilor;

| T. | întrucât, în Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012, Parlamentul solicită să se aplice instituțiilor UE care sunt membre ale troicii standarde înalte de răspundere democratică la nivel național și la nivelul Uniunii; întrucât această răspundere este de importanță critică pentru credibilitatea programelor de asistență, impunând îndeosebi o implicare mai puternică a parlamentelor naționale și audierea membrilor troicii care fac parte din UE de către Parlamentul European în baza unui mandat clar, înainte de a-și prelua funcțiile, precum și raportarea periodică de către aceștia Parlamentului și controlul lor democratic de către Parlament; |
| --- | --- |

T.

întrucât, în Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012, Parlamentul solicită să se aplice instituțiilor UE care sunt membre ale troicii standarde înalte de răspundere democratică la nivel național și la nivelul Uniunii; întrucât această răspundere este de importanță critică pentru credibilitatea programelor de asistență, impunând îndeosebi o implicare mai puternică a parlamentelor naționale și audierea membrilor troicii care fac parte din UE de către Parlamentul European în baza unui mandat clar, înainte de a-și prelua funcțiile, precum și raportarea periodică de către aceștia Parlamentului și controlul lor democratic de către Parlament;

| U. | întrucât, pe termen scurt, programele erau menite în primul rând să evite intrarea necontrolată în incapacitate de plată și să oprească speculațiile cu datoria suverană; întrucât, pe termen mediu, scopul era să se asigure că fondurile oferite ca împrumut vor fi rambursate, evitându-se astfel pierderi financiare considerabile care ar fi suportate de contribuabilii din țările care furnizează asistență și garantează fondurile; întrucât se impune, de asemenea, ca programele să asigure o creștere economică durabilă și o reducere efectivă a datoriilor pe termen mediu și lung; întrucât programele nu erau adecvate pentru corectarea în totalitate a dezechilibrelor macroeconomice care s-au acumulat în unele cazuri de-a lungul deceniilor, |
| --- | --- |

U.

întrucât, pe termen scurt, programele erau menite în primul rând să evite intrarea necontrolată în incapacitate de plată și să oprească speculațiile cu datoria suverană; întrucât, pe termen mediu, scopul era să se asigure că fondurile oferite ca împrumut vor fi rambursate, evitându-se astfel pierderi financiare considerabile care ar fi suportate de contribuabilii din țările care furnizează asistență și garantează fondurile; întrucât se impune, de asemenea, ca programele să asigure o creștere economică durabilă și o reducere efectivă a datoriilor pe termen mediu și lung; întrucât programele nu erau adecvate pentru corectarea în totalitate a dezechilibrelor macroeconomice care s-au acumulat în unele cazuri de-a lungul deceniilor,

Situația economică la începutul crizei în țările care participă la program

| 1. | consideră că factorii declanșatori exacți ai crizei au fost diferiți în toate cele patru state membre, chiar dacă pot fi identificate situații comune, cum ar fi o creștere accelerată a afluxurilor de capital și acumularea de dezechilibre macroeconomice în întreaga UE în anii de dinaintea crizei; subliniază faptul că datoria privată și/sau publică excesivă, care atinsese niveluri ce nu mai puteau fi susținute, precum și reacția exagerată a piețelor financiare combinată cu acțiuni speculative și cu reducerea gradului de competitivitate au jucat un rol determinant, cadrul de guvernanță economică al UE nefiind în măsură să prevină acești factori; subliniază, de asemenea, că toate crizele de datorie suverană au fost strâns legate de criza financiară mondială provocată de reglementările superficiale și de practicile abuzive ale sectorului financiar; |
| --- | --- |

1.

consideră că factorii declanșatori exacți ai crizei au fost diferiți în toate cele patru state membre, chiar dacă pot fi identificate situații comune, cum ar fi o creștere accelerată a afluxurilor de capital și acumularea de dezechilibre macroeconomice în întreaga UE în anii de dinaintea crizei; subliniază faptul că datoria privată și/sau publică excesivă, care atinsese niveluri ce nu mai puteau fi susținute, precum și reacția exagerată a piețelor financiare combinată cu acțiuni speculative și cu reducerea gradului de competitivitate au jucat un rol determinant, cadrul de guvernanță economică al UE nefiind în măsură să prevină acești factori; subliniază, de asemenea, că toate crizele de datorie suverană au fost strâns legate de criza financiară mondială provocată de reglementările superficiale și de practicile abuzive ale sectorului financiar;

| 2. | observă că finanțele publice din cadrul UE se aflau deja într-o situație vulnerabilă înainte de criză, deoarece începând cu anii 1970 nivelul datoriei publice a statelor membre a crescut treptat sub influența diverselor recesiuni economice care au afectat UE; observă că costul planurilor de redresare, reducerea veniturilor fiscale și cheltuielile mari cu protecția socială au condus la majorarea datoriei publice și a proporției pe care aceasta o ocupă în PIB în toate statele membre, deși în măsuri diferite; |
| --- | --- |

2.

observă că finanțele publice din cadrul UE se aflau deja într-o situație vulnerabilă înainte de criză, deoarece începând cu anii 1970 nivelul datoriei publice a statelor membre a crescut treptat sub influența diverselor recesiuni economice care au afectat UE; observă că costul planurilor de redresare, reducerea veniturilor fiscale și cheltuielile mari cu protecția socială au condus la majorarea datoriei publice și a proporției pe care aceasta o ocupă în PIB în toate statele membre, deși în măsuri diferite;

| 3. | reamintește triunghiul vulnerabilităților, în care politica bugetară dezechilibrată a unor state membre a amplificat deficitele publice în perioada premergătoare crizei, iar criza financiară a contribuit semnificativ la exacerbarea acestor deficite, urmată de tensiunile de pe piețele datoriei suverane din anumite state membre; |
| --- | --- |

3.

reamintește triunghiul vulnerabilităților, în care politica bugetară dezechilibrată a unor state membre a amplificat deficitele publice în perioada premergătoare crizei, iar criza financiară a contribuit semnificativ la exacerbarea acestor deficite, urmată de tensiunile de pe piețele datoriei suverane din anumite state membre;

| 4. | subliniază faptul că recenta criză financiară, economică și bancară este cea mai gravă de la cel de Al Doilea Război Mondial; recunoaște faptul că, dacă nu se luau măsuri la nivel european, criza ar fi avut consecințe și mai grave; remarcă în acest sens faptul că Jean-Claude Trichet, fostul președinte al BCE, și-a exprimat, într-o audiere publică, îngrijorarea că, fără măsuri rapide și eficace, criza datoriei suverane ar fi putut genera o criză de amploarea Marii Depresiuni din anul 1929; |
| --- | --- |

4.

subliniază faptul că recenta criză financiară, economică și bancară este cea mai gravă de la cel de Al Doilea Război Mondial; recunoaște faptul că, dacă nu se luau măsuri la nivel european, criza ar fi avut consecințe și mai grave; remarcă în acest sens faptul că Jean-Claude Trichet, fostul președinte al BCE, și-a exprimat, într-o audiere publică, îngrijorarea că, fără măsuri rapide și eficace, criza datoriei suverane ar fi putut genera o criză de amploarea Marii Depresiuni din anul 1929;

| 5. | constată că, anterior începerii programului de asistență UE-FMI inițiat în primăvara anului 2010, exista o temere dublă legată de „insolvența” și „nesustenabilitatea” finanțelor publice ale Greciei ca urmare a scăderii constante a competitivității economiei elene și a perioadei îndelungate de politică fiscală imprudentă care a fost rezultatul unui nivel scăzut de colectare a impozitelor aplicate întreprinderilor, deficitul public atingând 15,7 % din PIB în 2009, ceea ce reprezenta o creștere față de -6,5 % în 2007, iar raportul datorie/PIB urmând o creștere continuă începând cu 2003, an în care a fost de 97,4 %, atingând 107,4 % în 2007, 129,7 % în 2009 și 156,9 % în 2012; consideră că situația problematică a Greciei a fost cauzată și de frauda statistică practicată în anii premergători lansării programului; salută acțiunile decisive ale guvernului elen de a soluționa în mod urgent și eficace aceste probleme, inclusiv prin înființarea în martie 2010 a Autorității independente pentru statistică din Grecia; observă că descoperirea treptată a fraudei statistice din Grecia a impus reajustarea multiplicatorilor, a previziunilor și a măsurilor propuse; reamintește faptul că, la insistențele Parlamentului European, Eurostat (serviciul statistic al Uniunii Europene) dispune acum de competențele și mijloacele necesare pentru a oferi o bază solidă de date statistice fiabile și obiective; |
| --- | --- |

5.

constată că, anterior începerii programului de asistență UE-FMI inițiat în primăvara anului 2010, exista o temere dublă legată de „insolvența” și „nesustenabilitatea” finanțelor publice ale Greciei ca urmare a scăderii constante a competitivității economiei elene și a perioadei îndelungate de politică fiscală imprudentă care a fost rezultatul unui nivel scăzut de colectare a impozitelor aplicate întreprinderilor, deficitul public atingând 15,7 % din PIB în 2009, ceea ce reprezenta o creștere față de -6,5 % în 2007, iar raportul datorie/PIB urmând o creștere continuă începând cu 2003, an în care a fost de 97,4 %, atingând 107,4 % în 2007, 129,7 % în 2009 și 156,9 % în 2012; consideră că situația problematică a Greciei a fost cauzată și de frauda statistică practicată în anii premergători lansării programului; salută acțiunile decisive ale guvernului elen de a soluționa în mod urgent și eficace aceste probleme, inclusiv prin înființarea în martie 2010 a Autorității independente pentru statistică din Grecia; observă că descoperirea treptată a fraudei statistice din Grecia a impus reajustarea multiplicatorilor, a previziunilor și a măsurilor propuse; reamintește faptul că, la insistențele Parlamentului European, Eurostat (serviciul statistic al Uniunii Europene) dispune acum de competențele și mijloacele necesare pentru a oferi o bază solidă de date statistice fiabile și obiective;

| 6. | constată că Grecia a intrat în recesiune în al patrulea trimestru din 2008; constată că țara a avut șase trimestre de rată negativă de creștere a PIB-ului, iar în cel de al șaptelea a fost activat programului de asistență; constată că există o legătură strânsă între impactul crizei financiare și creșterea datoriei publice, pe de o parte, și între creșterea datoriei publice și recesiunea economică, pe de altă parte, datoria publică crescând de la 254,7 miliarde de euro la sfârșitul celui de al treilea trimestru din 2008 la 314,1 miliarde de euro la sfârșitul celui de al doilea trimestru din 2010; |
| --- | --- |

6.

constată că Grecia a intrat în recesiune în al patrulea trimestru din 2008; constată că țara a avut șase trimestre de rată negativă de creștere a PIB-ului, iar în cel de al șaptelea a fost activat programului de asistență; constată că există o legătură strânsă între impactul crizei financiare și creșterea datoriei publice, pe de o parte, și între creșterea datoriei publice și recesiunea economică, pe de altă parte, datoria publică crescând de la 254,7 miliarde de euro la sfârșitul celui de al treilea trimestru din 2008 la 314,1 miliarde de euro la sfârșitul celui de al doilea trimestru din 2010;

| 7. | observă că, în urma cererii de asistență financiară înaintată de guvernul elen în aprilie 2010, piețele au început să reevalueze bazele economice și capacitatea de plată a altor state membre din zona euro, fiind exercitate presiuni asupra obligațiunilor de stat ale Portugaliei, ceea ce a dus la creșterea costurilor de refinanțare pentru Portugalia până la un nivel nesustenabil; |
| --- | --- |

7.

observă că, în urma cererii de asistență financiară înaintată de guvernul elen în aprilie 2010, piețele au început să reevalueze bazele economice și capacitatea de plată a altor state membre din zona euro, fiind exercitate presiuni asupra obligațiunilor de stat ale Portugaliei, ceea ce a dus la creșterea costurilor de refinanțare pentru Portugalia până la un nivel nesustenabil;

| 8. | observă că datele economice utilizate inițial de guvern în cadrul negocierilor au trebuit revizuite; |
| --- | --- |

8.

observă că datele economice utilizate inițial de guvern în cadrul negocierilor au trebuit revizuite;

| 9. | constată că, la începutul programului de asistență UE-FMI, economia portugheză suferea de mai mulți ani de o creștere scăzută a PIB-ului și a productivității, dar și de ample afluxuri de capital, iar aceste tendințe, împreună cu cheltuielile tot mai mari, în special cele discreționare, care erau constant mai mari decât creșterea PIB-ului, și impactul crizei financiare mondiale, au avut ca rezultat un deficit bugetar considerabil și un nivel ridicat al datoriei publice și private combinate cu efectele crizei din Grecia, majorând costurile de refinanțare ale Portugaliei pe piețele de capital la niveluri nesustenabile și efectiv blocând accesul sectorului public la aceste piețe; subliniază că, în 2010, înainte să se solicite asistență financiară la 7 aprilie 2011, rata de creștere a Portugaliei scăzuse la 1,9 %, deficitul său bugetar atinsese 9,8 % (2010), nivelul datoriei sale 94 % (2010), deficitul de cont curent atinsese 10,6 % din PIB, iar rata șomajului era de 12 %; constată, în acest context, că fundamentele macroeconomice generale s-au deteriorat rapid de la niveluri suficient de bune în 2007, înainte de criză, când rata de creștere a Portugaliei atinsese 2,4 %, deficitul său bugetar 3,1 %, nivelul datoriei sale 62,7 %, iar deficitul de cont curent 10,2 % din PIB, rata șomajului fiind de 8,1 %, la o recesiune profundă și fără precedent; |
| --- | --- |

9.

constată că, la începutul programului de asistență UE-FMI, economia portugheză suferea de mai mulți ani de o creștere scăzută a PIB-ului și a productivității, dar și de ample afluxuri de capital, iar aceste tendințe, împreună cu cheltuielile tot mai mari, în special cele discreționare, care erau constant mai mari decât creșterea PIB-ului, și impactul crizei financiare mondiale, au avut ca rezultat un deficit bugetar considerabil și un nivel ridicat al datoriei publice și private combinate cu efectele crizei din Grecia, majorând costurile de refinanțare ale Portugaliei pe piețele de capital la niveluri nesustenabile și efectiv blocând accesul sectorului public la aceste piețe; subliniază că, în 2010, înainte să se solicite asistență financiară la 7 aprilie 2011, rata de creștere a Portugaliei scăzuse la 1,9 %, deficitul său bugetar atinsese 9,8 % (2010), nivelul datoriei sale 94 % (2010), deficitul de cont curent atinsese 10,6 % din PIB, iar rata șomajului era de 12 %; constată, în acest context, că fundamentele macroeconomice generale s-au deteriorat rapid de la niveluri suficient de bune în 2007, înainte de criză, când rata de creștere a Portugaliei atinsese 2,4 %, deficitul său bugetar 3,1 %, nivelul datoriei sale 62,7 %, iar deficitul de cont curent 10,2 % din PIB, rata șomajului fiind de 8,1 %, la o recesiune profundă și fără precedent;

| 10. | constată că, la începutul programului de asistență UE-FMI, economia irlandeză tocmai suferise o criză bancară și economică de o amploare fără precedent, care a fost generată în mare măsură de expunerea sectorului financiar irlandez la criza ipotecară din SUA, de riscul iresponsabil asumat de băncile irlandeze și de utilizarea răspândită a titlurilor garantate cu active, care, în urma garanției generale și a măsurilor de salvare ulterioare, a avut ca efect izolarea sectorului public de piețele de capital, cauzând în 2009 scăderea PIB-ului din Irlanda cu 6,4 % (1,1 % în 2010) de la un nivel pozitiv de creștere de 5 % în 2007, creșterea ratei șomajului de la 4,7 % în 2007 la 13,9 % în 2010 și un deficit al bugetului public care a atins în 2010 nivelul de 30,6 % în urma sprijinului acordat de guvernul irlandez sectorului bancar, față de un surplus de 0,2 % în 2007; constată că criza bancară a fost parțial rezultatul reglementării neadecvate, al unei fiscalități foarte scăzute și al unui sector bancar disproporționat; recunoaște că pierderile private ale băncilor irlandeze au fost incluse în bilanțul public pentru a evita prăbușirea sistemului bancar din Irlanda și, de asemenea, pentru a minimiza riscurile de contagiune în zona euro în ansamblu, iar guvernul irlandez a acționat în interesul mai larg al Uniunii atunci când a răspuns la criza bancară; constată, de asemenea, că, în deceniul care a precedat lansarea programului de asistență, economia irlandeză a avut o perioadă prelungită de rate reale negative ale dobânzii; |
| --- | --- |

10.

constată că, la începutul programului de asistență UE-FMI, economia irlandeză tocmai suferise o criză bancară și economică de o amploare fără precedent, care a fost generată în mare măsură de expunerea sectorului financiar irlandez la criza ipotecară din SUA, de riscul iresponsabil asumat de băncile irlandeze și de utilizarea răspândită a titlurilor garantate cu active, care, în urma garanției generale și a măsurilor de salvare ulterioare, a avut ca efect izolarea sectorului public de piețele de capital, cauzând în 2009 scăderea PIB-ului din Irlanda cu 6,4 % (1,1 % în 2010) de la un nivel pozitiv de creștere de 5 % în 2007, creșterea ratei șomajului de la 4,7 % în 2007 la 13,9 % în 2010 și un deficit al bugetului public care a atins în 2010 nivelul de 30,6 % în urma sprijinului acordat de guvernul irlandez sectorului bancar, față de un surplus de 0,2 % în 2007; constată că criza bancară a fost parțial rezultatul reglementării neadecvate, al unei fiscalități foarte scăzute și al unui sector bancar disproporționat; recunoaște că pierderile private ale băncilor irlandeze au fost incluse în bilanțul public pentru a evita prăbușirea sistemului bancar din Irlanda și, de asemenea, pentru a minimiza riscurile de contagiune în zona euro în ansamblu, iar guvernul irlandez a acționat în interesul mai larg al Uniunii atunci când a răspuns la criza bancară; constată, de asemenea, că, în deceniul care a precedat lansarea programului de asistență, economia irlandeză a avut o perioadă prelungită de rate reale negative ale dobânzii;

| 11. | subliniază faptul că, înaintea crizei, în Irlanda nu se înregistrau dezechilibre bugetare, iar nivelul datoriei publice era extrem de scăzut; subliniază, de asemenea, flexibilitatea deosebită a pieței forței de muncă înainte de criză; observă că, inițial, troica a solicitat reducerea salariilor; atrage atenția asupra modelului bancar nesustenabil și asupra sistemului fiscal excesiv de dependent de veniturile provenite din impozitarea unei „bule” a locuințelor și a activelor, care a lipsit statul de venituri odată cu spargerea acestei bule; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că, înaintea crizei, în Irlanda nu se înregistrau dezechilibre bugetare, iar nivelul datoriei publice era extrem de scăzut; subliniază, de asemenea, flexibilitatea deosebită a pieței forței de muncă înainte de criză; observă că, inițial, troica a solicitat reducerea salariilor; atrage atenția asupra modelului bancar nesustenabil și asupra sistemului fiscal excesiv de dependent de veniturile provenite din impozitarea unei „bule” a locuințelor și a activelor, care a lipsit statul de venituri odată cu spargerea acestei bule;

| 12. | observă că aproximativ 40 % din PIB-ul Irlandei era injectat în sectorul bancar de către contribuabili într-o perioadă în care recapitalizarea internă nu era posibilă, deoarece această metodă provocase dezbateri aprinse în cadrul troicii; |
| --- | --- |

12.

observă că aproximativ 40 % din PIB-ul Irlandei era injectat în sectorul bancar de către contribuabili într-o perioadă în care recapitalizarea internă nu era posibilă, deoarece această metodă provocase dezbateri aprinse în cadrul troicii;

| 13. | solicită implementarea integrală a angajamentului asumat de liderii UE în iunie 2012 de a sparge cercul vicios dintre bănci și datoriile suverane și de a analiza mai amănunțit situația sectorului financiar din Irlanda, astfel încât să fie redusă în mod semnificativ sarcina considerabilă a datoriilor bancare din Irlanda; |
| --- | --- |

13.

solicită implementarea integrală a angajamentului asumat de liderii UE în iunie 2012 de a sparge cercul vicios dintre bănci și datoriile suverane și de a analiza mai amănunțit situația sectorului financiar din Irlanda, astfel încât să fie redusă în mod semnificativ sarcina considerabilă a datoriilor bancare din Irlanda;

| 14. | constată că, în cea ce privește participarea sectorului privat în Grecia, nu a fost luat în considerare în mod suficient efectul de domino asupra sistemului bancar din Cipru, care stătea să se prăbușească din cauza disfuncțiilor sistemului bancar; constată, de asemenea, că activele care aveau legătură cu unele state membre mari se pare că au fost, din nou, protejate; |
| --- | --- |

14.

constată că, în cea ce privește participarea sectorului privat în Grecia, nu a fost luat în considerare în mod suficient efectul de domino asupra sistemului bancar din Cipru, care stătea să se prăbușească din cauza disfuncțiilor sistemului bancar; constată, de asemenea, că activele care aveau legătură cu unele state membre mari se pare că au fost, din nou, protejate;

| 15. | constată că, în mai 2011, Cipru a pierdut accesul la piețele internaționale din cauza unei deteriorări semnificative a finanțelor publice, precum și a expunerii ample a sectorului bancar cipriot la economia elenă și a restructurării datoriei publice din Grecia, ceea ce a condus la pierderi considerabile pentru Cipru; reamintește că, cu mulți ani înainte de începutul programului de asistență UE-FMI în 2013, au fost exprimate îngrijorări puternice cu privire la instabilitatea sistemică a economiei cipriote, inclusiv din cauza sectorului său bancar supraîndatorat și orientat către risc și a expunerii acestuia la societăți locale de proprietăți foarte îndatorate, a crizei datoriilor din Grecia, a declasificării titlurilor de stat cipriote de către agențiile de rating internaționale, a incapacității de refinanțare a cheltuielilor publice pe piețele internaționale și a reticenței autorităților publice din Cipru față de restructurarea sectorului financiar afectat de probleme, acestea preferând să se bazeze pe o injecție de capital masivă din partea Rusiei; reamintește, de asemenea, că situația a devenit și mai complexă din cauza dependenței excesive de economiile cetățenilor ruși și a recurgerii la un împrumut acordat de autoritățile ruse; constată, de asemenea, că, în 2007, raportul datorie publică/PIB a fost în Cipru de 58,8 %, crescând la 86,6 % în 2012, deși în 2007 administrația publică a înregistrat un surplus de 3,5 % din PIB, care s-a transformat până în 2012 într-un deficit de -6,4 %; |
| --- | --- |

15.

constată că, în mai 2011, Cipru a pierdut accesul la piețele internaționale din cauza unei deteriorări semnificative a finanțelor publice, precum și a expunerii ample a sectorului bancar cipriot la economia elenă și a restructurării datoriei publice din Grecia, ceea ce a condus la pierderi considerabile pentru Cipru; reamintește că, cu mulți ani înainte de începutul programului de asistență UE-FMI în 2013, au fost exprimate îngrijorări puternice cu privire la instabilitatea sistemică a economiei cipriote, inclusiv din cauza sectorului său bancar supraîndatorat și orientat către risc și a expunerii acestuia la societăți locale de proprietăți foarte îndatorate, a crizei datoriilor din Grecia, a declasificării titlurilor de stat cipriote de către agențiile de rating internaționale, a incapacității de refinanțare a cheltuielilor publice pe piețele internaționale și a reticenței autorităților publice din Cipru față de restructurarea sectorului financiar afectat de probleme, acestea preferând să se bazeze pe o injecție de capital masivă din partea Rusiei; reamintește, de asemenea, că situația a devenit și mai complexă din cauza dependenței excesive de economiile cetățenilor ruși și a recurgerii la un împrumut acordat de autoritățile ruse; constată, de asemenea, că, în 2007, raportul datorie publică/PIB a fost în Cipru de 58,8 %, crescând la 86,6 % în 2012, deși în 2007 administrația publică a înregistrat un surplus de 3,5 % din PIB, care s-a transformat până în 2012 într-un deficit de -6,4 %;

Asistența financiară UE-FMI, conținutul memorandumurilor de înțelegere și politicile puse în aplicare

| 16. | constată că cererea inițială de asistență financiară a fost înaintată de Grecia la 23 aprilie 2010 și că acordul dintre autoritățile elene, pe de o parte, și UE și FMI, pe de altă parte, a fost adoptat la 2 mai 2010 în memorandumurile de înțelegere corespunzătoare, care conțineau condițiile de politică pentru asistența financiară UE-FMI; constată în continuare că, după cinci revizuiri și succesul insuficient al primului program, în martie 2012 a trebuit să fie adoptat un al doilea program, care a fost revizuit între timp de trei ori; constată că FMI nu a ținut seama efectiv de obiecțiile unei treimi dintre membrii consiliului său de administrație în ceea ce privește distribuirea beneficiilor și a sarcinilor aferente primului program elen; |
| --- | --- |

16.

constată că cererea inițială de asistență financiară a fost înaintată de Grecia la 23 aprilie 2010 și că acordul dintre autoritățile elene, pe de o parte, și UE și FMI, pe de altă parte, a fost adoptat la 2 mai 2010 în memorandumurile de înțelegere corespunzătoare, care conțineau condițiile de politică pentru asistența financiară UE-FMI; constată în continuare că, după cinci revizuiri și succesul insuficient al primului program, în martie 2012 a trebuit să fie adoptat un al doilea program, care a fost revizuit între timp de trei ori; constată că FMI nu a ținut seama efectiv de obiecțiile unei treimi dintre membrii consiliului său de administrație în ceea ce privește distribuirea beneficiilor și a sarcinilor aferente primului program elen;

| 17. | constată că primul acord din mai 2010 nu putea conține dispoziții referitoare la restructurarea datoriei Greciei, deși acest lucru a fost propus de FMI ca primă măsură, acesta preferând, conform practicii sale obișnuite, restructurarea timpurie a datoriilor; reamintește reticența manifestată de BCE în 2010 și 2011 față de orice formă de restructurare a datoriei pe motiv că o restructurare ar fi condus la propagarea crizei în alte state membre, precum și refuzul acesteia de a participa la restructurarea convenită în februarie 2012; constată că, în noiembrie 2010, Banca Centrală a Greciei a contribuit la intensificarea turbulențelor de pe piață, avertizând în mod public investitorii că operațiunile cu lichidități ale BCE nu mai puteau fi considerate garantate în cazul datoriei publice a Greciei; constată, de asemenea, că statele membre s-au angajat să păstreze expunerea băncilor lor respective față de piețele de obligațiuni din Grecia, angajament pe care nu au fost în măsură să-l respecte; |
| --- | --- |

17.

constată că primul acord din mai 2010 nu putea conține dispoziții referitoare la restructurarea datoriei Greciei, deși acest lucru a fost propus de FMI ca primă măsură, acesta preferând, conform practicii sale obișnuite, restructurarea timpurie a datoriilor; reamintește reticența manifestată de BCE în 2010 și 2011 față de orice formă de restructurare a datoriei pe motiv că o restructurare ar fi condus la propagarea crizei în alte state membre, precum și refuzul acesteia de a participa la restructurarea convenită în februarie 2012; constată că, în noiembrie 2010, Banca Centrală a Greciei a contribuit la intensificarea turbulențelor de pe piață, avertizând în mod public investitorii că operațiunile cu lichidități ale BCE nu mai puteau fi considerate garantate în cazul datoriei publice a Greciei; constată, de asemenea, că statele membre s-au angajat să păstreze expunerea băncilor lor respective față de piețele de obligațiuni din Grecia, angajament pe care nu au fost în măsură să-l respecte;

| 18. | constată că cererea inițială de asistență financiară a fost înaintată de Portugalia la 7 aprilie 2011 și că acordul dintre autoritățile portugheze, pe de o parte, și UE și FMI, pe de altă parte, a fost adoptat la 17 mai 2011 în memorandumurile de înțelegere corespunzătoare care conțineau condițiile de politică pentru asistența financiară UE-FMI; constată în continuare că programul portughez a fost revizuit periodic de atunci în vederea ajustării țintelor și a obiectivelor, având în vedere obiectivele inițiale imposibil de atins, ceea ce a dus la reușita celei de a zecea revizuiri a programului de ajustare economică al Portugaliei, acesta având perspective bune de a se încheia în curând; |
| --- | --- |

18.

constată că cererea inițială de asistență financiară a fost înaintată de Portugalia la 7 aprilie 2011 și că acordul dintre autoritățile portugheze, pe de o parte, și UE și FMI, pe de altă parte, a fost adoptat la 17 mai 2011 în memorandumurile de înțelegere corespunzătoare care conțineau condițiile de politică pentru asistența financiară UE-FMI; constată în continuare că programul portughez a fost revizuit periodic de atunci în vederea ajustării țintelor și a obiectivelor, având în vedere obiectivele inițiale imposibil de atins, ceea ce a dus la reușita celei de a zecea revizuiri a programului de ajustare economică al Portugaliei, acesta având perspective bune de a se încheia în curând;

| 19. | reamintește presiunea bilaterală exercitată, conform unor informații, de BCE asupra autorităților irlandeze înainte de finalizarea acordului inițial dintre autoritățile irlandeze și UE și FMI, care a fost adoptat la 7 decembrie 2010 și, respectiv, la 16 decembrie 2010, în memorandumurile de înțelegere corespunzătoare care conțineau condițiile de politică pentru asistența financiară UE-FMI; constată că programul s-a bazat în mare măsură pe propriul Plan național de redresare 2011-2014 al guvernului irlandez, publicat la 24 noiembrie 2010; constată în continuare că programul irlandez a fost revizuit periodic de atunci, ceea ce a dus la o a douăsprezecea revizuire, finală, la 9 decembrie 2013 și că programul irlandez a fost încheiat la 15 decembrie 2013; |
| --- | --- |

19.

reamintește presiunea bilaterală exercitată, conform unor informații, de BCE asupra autorităților irlandeze înainte de finalizarea acordului inițial dintre autoritățile irlandeze și UE și FMI, care a fost adoptat la 7 decembrie 2010 și, respectiv, la 16 decembrie 2010, în memorandumurile de înțelegere corespunzătoare care conțineau condițiile de politică pentru asistența financiară UE-FMI; constată că programul s-a bazat în mare măsură pe propriul Plan național de redresare 2011-2014 al guvernului irlandez, publicat la 24 noiembrie 2010; constată în continuare că programul irlandez a fost revizuit periodic de atunci, ceea ce a dus la o a douăsprezecea revizuire, finală, la 9 decembrie 2013 și că programul irlandez a fost încheiat la 15 decembrie 2013;

| 20. | constată că, la 29 iunie 2012, Consiliul European a decis să ofere MES opțiunea de recapitalizare directă a băncilor, în baza unei decizii obișnuite și cu condiția înființării unui mecanism eficace de supraveghere unică; constată, de asemenea, că la 20 iunie 2013 Eurogrupul a stabilit cadrul operațional pentru un instrument de recapitalizare directă, supus unor condiții; |
| --- | --- |

20.

constată că, la 29 iunie 2012, Consiliul European a decis să ofere MES opțiunea de recapitalizare directă a băncilor, în baza unei decizii obișnuite și cu condiția înființării unui mecanism eficace de supraveghere unică; constată, de asemenea, că la 20 iunie 2013 Eurogrupul a stabilit cadrul operațional pentru un instrument de recapitalizare directă, supus unor condiții;

| 21. | constată că reflecția privind recapitalizarea internă a evoluat de-a lungul timpului; în cazul Irlandei, recapitalizarea internă a deținătorilor de obligațiuni de prim rang nu era o opțiune care putea fi utilizată de autoritățile irlandeze în 2010, în timp ce în Cipru recapitalizarea internă a deponenților asigurați a fost propusă ca măsură de politică în 2013, ceea ce a dus la aprofundarea decalajului dintre instrumentele utilizate pentru atenuarea crizei bancare și a crizei datoriilor de stat; |
| --- | --- |

21.

constată că reflecția privind recapitalizarea internă a evoluat de-a lungul timpului; în cazul Irlandei, recapitalizarea internă a deținătorilor de obligațiuni de prim rang nu era o opțiune care putea fi utilizată de autoritățile irlandeze în 2010, în timp ce în Cipru recapitalizarea internă a deponenților asigurați a fost propusă ca măsură de politică în 2013, ceea ce a dus la aprofundarea decalajului dintre instrumentele utilizate pentru atenuarea crizei bancare și a crizei datoriilor de stat;

| 22. | constată că cererea inițială de asistență financiară a fost depusă de Cipru la 25 iunie 2012, dar divergențele privind condițiile, precum și respingerea unui proiect inițial de program de către parlamentul cipriot la 19 martie 2013, care conținea recapitalizarea internă a deponenților asigurați, pe motiv că acesta contravenea spiritului dreptului european întrucât prevedea o reducere a depozitelor mici sub 100 000 EUR, au dus la amânarea acordului final privind programul de asistență UE-FMI până la 24 aprilie 2013 (UE) și, respectiv, 15 mai 2013 (FMI), Camera reprezentanților din Cipru aprobând în final acordul la 30 aprilie 2013; constată că, inițial, au existat mai multe propuneri de program pentru Cipru, care au fost înaintate de diferiți membri ai troicii, și subliniază lipsa unei explicații credibile privind acceptarea de către Comisia Europeană și miniștrii de finanțe ai UE a includerii depunătorilor asigurați; de asemenea, regretă faptul că autoritățile cipriote au menționat existența unor dificultăți în cadrul procesului de negocieri în ceea ce privește convingerea reprezentanților troicii de a le lua în considerare preocupările, precum și faptul că guvernul cipriot a fost obligat, potrivit unor informații, să accepte instrumentul de recapitalizare internă a depozitelor bancare din cauza nivelului excepțional de ridicat al datoriei private în raport cu PIB-ul; subliniază faptul că, deși în negocierea și elaborarea programului de asistență financiară au fost profund implicați Banca Centrală a Ciprului și un comitet ministerial, iar guvernatorul Băncii Centrale a Ciprului a semnat împreună cu ministrul de finanțe memorandumul de înțelegere, trebuie observat faptul că pentru negocierea detaliată a diverselor aspecte ale memorandumului de înțelegere s-a dispus de foarte puțin timp; |
| --- | --- |

22.

constată că cererea inițială de asistență financiară a fost depusă de Cipru la 25 iunie 2012, dar divergențele privind condițiile, precum și respingerea unui proiect inițial de program de către parlamentul cipriot la 19 martie 2013, care conținea recapitalizarea internă a deponenților asigurați, pe motiv că acesta contravenea spiritului dreptului european întrucât prevedea o reducere a depozitelor mici sub 100 000 EUR, au dus la amânarea acordului final privind programul de asistență UE-FMI până la 24 aprilie 2013 (UE) și, respectiv, 15 mai 2013 (FMI), Camera reprezentanților din Cipru aprobând în final acordul la 30 aprilie 2013; constată că, inițial, au existat mai multe propuneri de program pentru Cipru, care au fost înaintate de diferiți membri ai troicii, și subliniază lipsa unei explicații credibile privind acceptarea de către Comisia Europeană și miniștrii de finanțe ai UE a includerii depunătorilor asigurați; de asemenea, regretă faptul că autoritățile cipriote au menționat existența unor dificultăți în cadrul procesului de negocieri în ceea ce privește convingerea reprezentanților troicii de a le lua în considerare preocupările, precum și faptul că guvernul cipriot a fost obligat, potrivit unor informații, să accepte instrumentul de recapitalizare internă a depozitelor bancare din cauza nivelului excepțional de ridicat al datoriei private în raport cu PIB-ul; subliniază faptul că, deși în negocierea și elaborarea programului de asistență financiară au fost profund implicați Banca Centrală a Ciprului și un comitet ministerial, iar guvernatorul Băncii Centrale a Ciprului a semnat împreună cu ministrul de finanțe memorandumul de înțelegere, trebuie observat faptul că pentru negocierea detaliată a diverselor aspecte ale memorandumului de înțelegere s-a dispus de foarte puțin timp;

| 23. | constată efectele adverse grave ale aplicării instrumentului de recapitalizare internă, care includ impunerea de controale asupra mișcărilor de capital; subliniază că economia reală a Ciprului se confruntă în continuare cu dificultăți majore, deoarece întreruperea liniilor de creditare afectează sectoarele producătoare ale economiei; |
| --- | --- |

23.

constată efectele adverse grave ale aplicării instrumentului de recapitalizare internă, care includ impunerea de controale asupra mișcărilor de capital; subliniază că economia reală a Ciprului se confruntă în continuare cu dificultăți majore, deoarece întreruperea liniilor de creditare afectează sectoarele producătoare ale economiei;

| 24. | constată că FMI este instituția mondială însărcinată să ofere asistență financiară condițională statelor care au probleme în domeniul balanței de plăți; subliniază că toate statele membre sunt membre ale FMI și, prin urmare, au dreptul să solicite asistența acestuia, în cooperare cu instituțiile UE, în lumina evaluării intereselor UE și ale statului membru în cauză; având în vedere magnitudinea crizei, constată că, pentru abordarea problemelor din țările care aveau nevoie de asistență financiară, nu ar fi fost suficient să se recurgă numai la mijloacele financiare ale FMI; |
| --- | --- |

24.

constată că FMI este instituția mondială însărcinată să ofere asistență financiară condițională statelor care au probleme în domeniul balanței de plăți; subliniază că toate statele membre sunt membre ale FMI și, prin urmare, au dreptul să solicite asistența acestuia, în cooperare cu instituțiile UE, în lumina evaluării intereselor UE și ale statului membru în cauză; având în vedere magnitudinea crizei, constată că, pentru abordarea problemelor din țările care aveau nevoie de asistență financiară, nu ar fi fost suficient să se recurgă numai la mijloacele financiare ale FMI;

| 25. | constată că FMI a subliniat clar riscurile programului elen, în special în ceea ce privește sustenabilitatea datoriei; observă că, pe lângă faptul că a acceptat ca programul să fie conceput și negociat de troică, FMI a decis să modifice criteriul politicii de acces excepțional cu privire la sustenabilitatea datoriei, pentru a permite acordarea de împrumuturi Greciei, Irlandei și Portugaliei; |
| --- | --- |

25.

constată că FMI a subliniat clar riscurile programului elen, în special în ceea ce privește sustenabilitatea datoriei; observă că, pe lângă faptul că a acceptat ca programul să fie conceput și negociat de troică, FMI a decis să modifice criteriul politicii de acces excepțional cu privire la sustenabilitatea datoriei, pentru a permite acordarea de împrumuturi Greciei, Irlandei și Portugaliei;

| 26. | atrage atenția asupra îngrijorărilor legate de supravegherea de către BCE a injecțiilor de capital; consideră că conceptul de solvabilitate utilizat de către BCE este lipsit de transparență și previzibilitate; |
| --- | --- |

26.

atrage atenția asupra îngrijorărilor legate de supravegherea de către BCE a injecțiilor de capital; consideră că conceptul de solvabilitate utilizat de către BCE este lipsit de transparență și previzibilitate;

| 27. | constată că instituțiile UE și cele internaționale nu sunt pregătite pentru o criză a datoriilor suverane de mare amploare, precum și faptul că originile și consecințele acesteia diferă în cadrul zonei euro, fiind rezultatul, printre altele, al celei mai grave crize financiare de după 1929; deplânge absența unui temei juridic viabil pentru a aborda o criză de acest fel; recunoaște eforturile depuse pentru a răspunde rapid și ferm, dar regretă faptul că Consiliul a refuzat în mod sistematic să elaboreze o abordare cuprinzătoare, sistemică și pe termen lung; regretă profund faptul că fondurile structurale ale UE și politicile UE care vizează convergența economică pe termen lung în cadrul Uniunii nu au avut rezultatele scontate; |
| --- | --- |

27.

constată că instituțiile UE și cele internaționale nu sunt pregătite pentru o criză a datoriilor suverane de mare amploare, precum și faptul că originile și consecințele acesteia diferă în cadrul zonei euro, fiind rezultatul, printre altele, al celei mai grave crize financiare de după 1929; deplânge absența unui temei juridic viabil pentru a aborda o criză de acest fel; recunoaște eforturile depuse pentru a răspunde rapid și ferm, dar regretă faptul că Consiliul a refuzat în mod sistematic să elaboreze o abordare cuprinzătoare, sistemică și pe termen lung; regretă profund faptul că fondurile structurale ale UE și politicile UE care vizează convergența economică pe termen lung în cadrul Uniunii nu au avut rezultatele scontate;

| 28. | subliniază că ratele de cofinanțare pentru fondurile structurale ale UE au fost majorate la 95 % pentru unele dintre statele membre care au fost cel mai afectate de criză și care au beneficiat de asistență financiară în cadrul unui program de ajustare; accentuează faptul că administrațiile locale și naționale trebuie consolidate pentru a face față punerii în aplicare a legislației și programelor UE, accelerând astfel absorbția de fonduri structurale; |
| --- | --- |

28.

subliniază că ratele de cofinanțare pentru fondurile structurale ale UE au fost majorate la 95 % pentru unele dintre statele membre care au fost cel mai afectate de criză și care au beneficiat de asistență financiară în cadrul unui program de ajustare; accentuează faptul că administrațiile locale și naționale trebuie consolidate pentru a face față punerii în aplicare a legislației și programelor UE, accelerând astfel absorbția de fonduri structurale;

| 29. | recunoaște, în pofida celor de mai sus, că provocarea imensă cu care s-a confruntat troica în perioada premergătoare crizei a fost unică, ca urmare, printre altele, a situației deficitare a finanțelor publice, a nevoii de reforme structurale în unele state membre, a reglementării insuficiente a serviciilor financiare la nivel european și național, a dezechilibrelor macroeconomice mari acumulate de-a lungul anilor, a eșecurilor politicilor și ale instituțiilor, precum și a faptului că cele mai multe instrumente macroeconomice tradiționale, precum politicile bugetare și deprecierea externă, nu erau disponibile din cauza constrângerilor impuse de uniunea monetară și a caracterului incomplet al zonei euro; constată, în plus, presiunea semnificativă a timpului cauzată parțial de faptul că cererile de asistență financiară au fost prezentate în general atunci când țările erau deja aproape de a intra în incapacitate de plată și pierduseră accesul la piețe, în timp ce trebuiau eliminate obstacole juridice, frica de dezintegrare a zonei euro era palpabilă, trebuia în mod evident să se ajungă la acorduri politice și să se ia decizii cu privire la reforme, creșterea economiei mondiale era mult încetinită, iar câteva țări care urmau să contribuie cu sprijin financiar și-au văzut propria datorie publică și privată crescând în mod alarmant; |
| --- | --- |

29.

recunoaște, în pofida celor de mai sus, că provocarea imensă cu care s-a confruntat troica în perioada premergătoare crizei a fost unică, ca urmare, printre altele, a situației deficitare a finanțelor publice, a nevoii de reforme structurale în unele state membre, a reglementării insuficiente a serviciilor financiare la nivel european și național, a dezechilibrelor macroeconomice mari acumulate de-a lungul anilor, a eșecurilor politicilor și ale instituțiilor, precum și a faptului că cele mai multe instrumente macroeconomice tradiționale, precum politicile bugetare și deprecierea externă, nu erau disponibile din cauza constrângerilor impuse de uniunea monetară și a caracterului incomplet al zonei euro; constată, în plus, presiunea semnificativă a timpului cauzată parțial de faptul că cererile de asistență financiară au fost prezentate în general atunci când țările erau deja aproape de a intra în incapacitate de plată și pierduseră accesul la piețe, în timp ce trebuiau eliminate obstacole juridice, frica de dezintegrare a zonei euro era palpabilă, trebuia în mod evident să se ajungă la acorduri politice și să se ia decizii cu privire la reforme, creșterea economiei mondiale era mult încetinită, iar câteva țări care urmau să contribuie cu sprijin financiar și-au văzut propria datorie publică și privată crescând în mod alarmant;

| 30. | denunță lipsa de transparență din cadrul negocierilor privind memorandumurile de înțelegere; constată necesitatea de a evalua dacă documentele oficiale au fost comunicate în mod clar și analizate în timp util în cadrul parlamentelor naționale și al Parlamentului European și dezbătute în mod adecvat cu partenerii sociali; constată în continuare eventualul impact negativ al unor astfel de practici, care implică restrângerea accesului la informații, asupra drepturilor cetățenilor, a situației politice din țările în cauză și a încrederii cetățenilor în democrație și în proiectul european; |
| --- | --- |

30.

denunță lipsa de transparență din cadrul negocierilor privind memorandumurile de înțelegere; constată necesitatea de a evalua dacă documentele oficiale au fost comunicate în mod clar și analizate în timp util în cadrul parlamentelor naționale și al Parlamentului European și dezbătute în mod adecvat cu partenerii sociali; constată în continuare eventualul impact negativ al unor astfel de practici, care implică restrângerea accesului la informații, asupra drepturilor cetățenilor, a situației politice din țările în cauză și a încrederii cetățenilor în democrație și în proiectul european;

| 31. | remarcă faptul că recomandările din memorandumurile de înțelegere sunt în contradicție cu politica de modernizare elaborată sub forma Strategiei de la Lisabona și a Strategiei Europa 2020; constată, de asemenea, că statele membre vizate de memorandumuri de înțelegere sunt scutite de toate procesele de raportare aferente semestrului european, inclusiv de raportarea legată de obiectivele privind incluziunea socială și combaterea sărăciei, și nu primesc recomandări specifice fiecărei țări, în afară de punerea în aplicare a memorandumului de înțelegere respectiv; reamintește că memorandumurile de înțelegere trebuie adaptate pentru a ține seama de practicile și sistemele de formare a salariilor și de programul național de reformă al statului membru în cauză în contextul strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 472/2013 [articolul 7 alineatul (1)];. îndeamnă să se efectueze această adaptare în cazul în care nu a fost pusă încă în practică; subliniază totuși că această situație poate fi explicată parțial, chiar dacă nu este pe deplin justificată, de faptul că programele trebuiau să fie puse în aplicare sub constrângeri temporale considerabile și într-un mediu politic, economic și financiar dificil; |
| --- | --- |

31.

remarcă faptul că recomandările din memorandumurile de înțelegere sunt în contradicție cu politica de modernizare elaborată sub forma Strategiei de la Lisabona și a Strategiei Europa 2020; constată, de asemenea, că statele membre vizate de memorandumuri de înțelegere sunt scutite de toate procesele de raportare aferente semestrului european, inclusiv de raportarea legată de obiectivele privind incluziunea socială și combaterea sărăciei, și nu primesc recomandări specifice fiecărei țări, în afară de punerea în aplicare a memorandumului de înțelegere respectiv; reamintește că memorandumurile de înțelegere trebuie adaptate pentru a ține seama de practicile și sistemele de formare a salariilor și de programul național de reformă al statului membru în cauză în contextul strategiei Uniunii pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă, așa cum se prevede în Regulamentul (UE) nr. 472/2013 [articolul 7 alineatul (1)];. îndeamnă să se efectueze această adaptare în cazul în care nu a fost pusă încă în practică; subliniază totuși că această situație poate fi explicată parțial, chiar dacă nu este pe deplin justificată, de faptul că programele trebuiau să fie puse în aplicare sub constrângeri temporale considerabile și într-un mediu politic, economic și financiar dificil;

| 32. | regretă că programele pentru Grecia, Irlanda și Portugalia includ o serie de prescripții detaliate pentru reforme ale sistemelor de sănătate și reduceri de cheltuieli; regretă faptul că programele nu intră sub incidența Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene sau a dispozițiilor tratatelor, inclusiv a articolului 168 alineatul (7) din TFUE; |
| --- | --- |

32.

regretă că programele pentru Grecia, Irlanda și Portugalia includ o serie de prescripții detaliate pentru reforme ale sistemelor de sănătate și reduceri de cheltuieli; regretă faptul că programele nu intră sub incidența Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene sau a dispozițiilor tratatelor, inclusiv a articolului 168 alineatul (7) din TFUE;

| 33. | atrage atenția că miniștrii de finanțe ai statelor membre UE au aprobat programele de ajustare macroeconomică; |
| --- | --- |

33.

atrage atenția că miniștrii de finanțe ai statelor membre UE au aprobat programele de ajustare macroeconomică;

Situația economică și socială actuală

| 34. | regretă că măsurile puse în aplicare au condus, pe termen scurt, la o creștere a inegalității distribuției veniturilor; constată că aceste inegalități au crescut peste medie în cele patru țări; remarcă faptul că reducerile aplicate prestațiilor și serviciilor sociale, creșterea șomajului în urma măsurilor cuprinse în programele menite să remedieze situația macroeconomică, precum și reducerile salariale sporesc nivelurile de sărăcie; |
| --- | --- |

34.

regretă că măsurile puse în aplicare au condus, pe termen scurt, la o creștere a inegalității distribuției veniturilor; constată că aceste inegalități au crescut peste medie în cele patru țări; remarcă faptul că reducerile aplicate prestațiilor și serviciilor sociale, creșterea șomajului în urma măsurilor cuprinse în programele menite să remedieze situația macroeconomică, precum și reducerile salariale sporesc nivelurile de sărăcie;

| 35. | indică nivelul inacceptabil al șomajului, al șomajului pe termen lung și al șomajului în rândul tinerilor, în special din cele patru state membre cărora li se aplică programe de asistență; subliniază că rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor afectează posibilitățile de dezvoltare economică viitoare, după cum demonstrează fluxul tinerilor migranți din Europa de Sud, precum și din Irlanda, care riscă să cauzeze un exod al creierelor; reamintește că educația, formarea și un cadru științific și tehnologic solid au fost identificate în mod sistematic drept principala metodă de revigorare structurală a acestor economii; salută, prin urmare, recentele inițiative adoptate la nivelul UE în ceea ce privește educația și ocuparea tinerilor, programul Erasmus+, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și suma de 6 miliarde EUR acordată garanției UE pentru tineret, dar solicită o atenție politică și economică sporită pentru soluționarea acestor probleme; subliniază faptul că competențele asociate ocupării forței de muncă revin în continuare în special statelor membre; prin urmare, încurajează statele membre să își modernizeze în continuare sistemele naționale de educație și să abordeze problema șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

35.

indică nivelul inacceptabil al șomajului, al șomajului pe termen lung și al șomajului în rândul tinerilor, în special din cele patru state membre cărora li se aplică programe de asistență; subliniază că rata ridicată a șomajului în rândul tinerilor afectează posibilitățile de dezvoltare economică viitoare, după cum demonstrează fluxul tinerilor migranți din Europa de Sud, precum și din Irlanda, care riscă să cauzeze un exod al creierelor; reamintește că educația, formarea și un cadru științific și tehnologic solid au fost identificate în mod sistematic drept principala metodă de revigorare structurală a acestor economii; salută, prin urmare, recentele inițiative adoptate la nivelul UE în ceea ce privește educația și ocuparea tinerilor, programul Erasmus+, Inițiativa privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor și suma de 6 miliarde EUR acordată garanției UE pentru tineret, dar solicită o atenție politică și economică sporită pentru soluționarea acestor probleme; subliniază faptul că competențele asociate ocupării forței de muncă revin în continuare în special statelor membre; prin urmare, încurajează statele membre să își modernizeze în continuare sistemele naționale de educație și să abordeze problema șomajului în rândul tinerilor;

| 36. | salută sfârșitul programului pentru Irlanda, în măsura în care misiunile troicii în Irlanda au luat sfârșit, iar țara a putut accesa cu succes piețele de obligațiuni la 7 ianuarie 2014, precum și sfârșitul preconizat al misiunii în Portugalia; recunoaște ajustarea fiscală fără precedent din Grecia, dar regretă rezultatele inegale din această țară, în ciuda reformelor fără precedent care au fost întreprinse; recunoaște eforturile deosebite care au fost impuse persoanelor fizice, familiilor, întreprinderilor și altor instituții ale societății civile din țările care fac obiectul programelor de ajustare; remarcă primele semne de ameliorare parțială a mediului economic în anumite țări care fac obiectul programelor; atrage atenția însă că ratele constant ridicate ale șomajului afectează redresarea economică și că sunt încă necesare eforturi perseverente și ambițioase atât la nivel național, cât și la nivelul UE; |
| --- | --- |

36.

salută sfârșitul programului pentru Irlanda, în măsura în care misiunile troicii în Irlanda au luat sfârșit, iar țara a putut accesa cu succes piețele de obligațiuni la 7 ianuarie 2014, precum și sfârșitul preconizat al misiunii în Portugalia; recunoaște ajustarea fiscală fără precedent din Grecia, dar regretă rezultatele inegale din această țară, în ciuda reformelor fără precedent care au fost întreprinse; recunoaște eforturile deosebite care au fost impuse persoanelor fizice, familiilor, întreprinderilor și altor instituții ale societății civile din țările care fac obiectul programelor de ajustare; remarcă primele semne de ameliorare parțială a mediului economic în anumite țări care fac obiectul programelor; atrage atenția însă că ratele constant ridicate ale șomajului afectează redresarea economică și că sunt încă necesare eforturi perseverente și ambițioase atât la nivel național, cât și la nivelul UE;

Troica: dimensiunea economică, precum și baza teoretică și impactul deciziilor

| 37. | subliniază că sunt necesare modele economice adecvate specifice fiecărei țări, dar și la nivelul zonei euro, construite pe baza unor ipoteze prudente, a unor date independente, a implicării factorilor interesați și a transparenței, pentru a elabora programe de ajustare credibile și eficiente, recunoscând că previziunile economice prezintă, de obicei, un anumit grad de incertitudine și de imprevizibilitate; regretă că nu au fost mereu disponibile statistici și informații adecvate; |
| --- | --- |

37.

subliniază că sunt necesare modele economice adecvate specifice fiecărei țări, dar și la nivelul zonei euro, construite pe baza unor ipoteze prudente, a unor date independente, a implicării factorilor interesați și a transparenței, pentru a elabora programe de ajustare credibile și eficiente, recunoscând că previziunile economice prezintă, de obicei, un anumit grad de incertitudine și de imprevizibilitate; regretă că nu au fost mereu disponibile statistici și informații adecvate;

| 38. | salută faptul că asistența financiară a permis, pe termen scurt, îndeplinirea obiectivului de evitare a unei intrări necontrolate în incapacitatea de plată a datoriei suverane, care ar fi avut consecințe economice și sociale extrem de grave, posibil mai importante decât cele actuale, precum și efecte de contagiune a altor țări de o amploare inestimabilă, și care ar fi putut provoca ieșirea forțată a unor țări din zona euro; constată totuși că nu există nicio garanție că aceasta va fi evitată pe termen lung; constată, de asemenea, că programul de ajustare și de asistență financiară din Grecia nu a împiedicat un faliment controlat și nici efecte de contagiune a altor state membre și că încrederea pieței a fost restabilită, iar spread-urile aferente datoriei suverane au început să scadă doar atunci când BCE a completat acțiunile deja întreprinse cu programul de tranzacții monetare fără restricții în august 2012; regretă profund încetinirea economică și socială care a devenit evidentă atunci când au fost aplicate corecții fiscale și macroeconomice; constată că urmările economice și sociale ar fi fost mai grave fără asistența financiară și tehnică UE-FMI; |
| --- | --- |

38.

salută faptul că asistența financiară a permis, pe termen scurt, îndeplinirea obiectivului de evitare a unei intrări necontrolate în incapacitatea de plată a datoriei suverane, care ar fi avut consecințe economice și sociale extrem de grave, posibil mai importante decât cele actuale, precum și efecte de contagiune a altor țări de o amploare inestimabilă, și care ar fi putut provoca ieșirea forțată a unor țări din zona euro; constată totuși că nu există nicio garanție că aceasta va fi evitată pe termen lung; constată, de asemenea, că programul de ajustare și de asistență financiară din Grecia nu a împiedicat un faliment controlat și nici efecte de contagiune a altor state membre și că încrederea pieței a fost restabilită, iar spread-urile aferente datoriei suverane au început să scadă doar atunci când BCE a completat acțiunile deja întreprinse cu programul de tranzacții monetare fără restricții în august 2012; regretă profund încetinirea economică și socială care a devenit evidentă atunci când au fost aplicate corecții fiscale și macroeconomice; constată că urmările economice și sociale ar fi fost mai grave fără asistența financiară și tehnică UE-FMI;

| 39. | constată că, de la început, troica a publicat documente complete privind diagnosticul, strategia de depășire a problemelor fără precedent, un set de măsuri de politică elaborat împreună cu guvernul național în cauză și prognoze economice, toate fiind actualizate periodic; observă că respectivele documente nu au permis publicului să își formeze o viziune de ansamblu asupra negocierilor și că acest lucru nu reprezintă o garanție suficientă a responsabilității; |
| --- | --- |

39.

constată că, de la început, troica a publicat documente complete privind diagnosticul, strategia de depășire a problemelor fără precedent, un set de măsuri de politică elaborat împreună cu guvernul național în cauză și prognoze economice, toate fiind actualizate periodic; observă că respectivele documente nu au permis publicului să își formeze o viziune de ansamblu asupra negocierilor și că acest lucru nu reprezintă o garanție suficientă a responsabilității;

| 40. | regretă profund ipotezele uneori prea optimiste enunțate de troică, în special în ceea ce privește creșterea economică și șomajul, decurgând printre altele din recunoașterea insuficientă a efectelor de contagiune transfrontalieră (după cum recunoaște Comisia în raportul său intitulat „Fiscal consolidations and spillovers in the Euro area periphery and core” – „Consolidările fiscale și efectele de contagiune în centrul și la periferia zonei euro”), a rezistenței politice față de schimbare din unele state membre, precum și a impactului economic și social al ajustării; regretă profund că acestea au afectat și analiza troicii privind interconexiunea dintre consolidarea fiscală și creșterea economică; constată că, în consecință, obiectivele fiscale nu au putut fi îndeplinite în intervalul de timp prevăzut; |
| --- | --- |

40.

regretă profund ipotezele uneori prea optimiste enunțate de troică, în special în ceea ce privește creșterea economică și șomajul, decurgând printre altele din recunoașterea insuficientă a efectelor de contagiune transfrontalieră (după cum recunoaște Comisia în raportul său intitulat „Fiscal consolidations and spillovers in the Euro area periphery and core” – „Consolidările fiscale și efectele de contagiune în centrul și la periferia zonei euro”), a rezistenței politice față de schimbare din unele state membre, precum și a impactului economic și social al ajustării; regretă profund că acestea au afectat și analiza troicii privind interconexiunea dintre consolidarea fiscală și creșterea economică; constată că, în consecință, obiectivele fiscale nu au putut fi îndeplinite în intervalul de timp prevăzut;

| 41. | înțelege, pe baza audierilor, că există o relație strânsă între durata programului de ajustare și ajutorul pus la dispoziție prin fonduri dedicate precum MES, ceea ce înseamnă că o perioadă mai mare de ajustare ar fi însemnat, în mod inevitabil, punerea la dispoziție a unor sume mult mai mari, ce urmau să fie garantate de alte state din zona euro și de FMI, însă acest lucru nu a fost considerat fezabil din punct de vedere politic, ținând cont de sumele deja foarte mari implicate; arată că durata programelor de ajustare și perioadele de rambursare sunt mult mai mari decât în programele obișnuite de asistență financiară ale FMI; |
| --- | --- |

41.

înțelege, pe baza audierilor, că există o relație strânsă între durata programului de ajustare și ajutorul pus la dispoziție prin fonduri dedicate precum MES, ceea ce înseamnă că o perioadă mai mare de ajustare ar fi însemnat, în mod inevitabil, punerea la dispoziție a unor sume mult mai mari, ce urmau să fie garantate de alte state din zona euro și de FMI, însă acest lucru nu a fost considerat fezabil din punct de vedere politic, ținând cont de sumele deja foarte mari implicate; arată că durata programelor de ajustare și perioadele de rambursare sunt mult mai mari decât în programele obișnuite de asistență financiară ale FMI;

| 42. | salută reducerea deficitelor structurale din toate țările cărora li se aplică un program, încă de la începutul programelor lor de asistență corespunzătoare; regretă că acestea nu au dus încă la o reducere a raportului datorii publice-PIB; constată că, în schimb, raportul datorii publice-PIB a crescut brusc în toate țările cărora li se aplică un program, deoarece primirea unor împrumuturi condiționate conduce în mod natural la creșterea datoriei publice, iar politicile implementate duc la recesiune economică pe termen scurt; consideră, în plus, că o estimare precisă a multiplicatorilor fiscali este fundamentală pentru ca ajustarea fiscală să aibă succes în reducerea raportului datorii-PIB; constată că este necesar și ca datoria privată să evolueze către niveluri mai sustenabile în vederea atingerii unei stabilități pe termen lung; recunoaște că, de obicei, durează câțiva ani pentru ca reformele structurale să poată contribui în mod semnificativ la creșterea productivității și a ratei de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

42.

salută reducerea deficitelor structurale din toate țările cărora li se aplică un program, încă de la începutul programelor lor de asistență corespunzătoare; regretă că acestea nu au dus încă la o reducere a raportului datorii publice-PIB; constată că, în schimb, raportul datorii publice-PIB a crescut brusc în toate țările cărora li se aplică un program, deoarece primirea unor împrumuturi condiționate conduce în mod natural la creșterea datoriei publice, iar politicile implementate duc la recesiune economică pe termen scurt; consideră, în plus, că o estimare precisă a multiplicatorilor fiscali este fundamentală pentru ca ajustarea fiscală să aibă succes în reducerea raportului datorii-PIB; constată că este necesar și ca datoria privată să evolueze către niveluri mai sustenabile în vederea atingerii unei stabilități pe termen lung; recunoaște că, de obicei, durează câțiva ani pentru ca reformele structurale să poată contribui în mod semnificativ la creșterea productivității și a ratei de ocupare a forței de muncă;

| 43. | consideră că multiplicatorii fiscali sunt dificil de evaluat cu exactitate; amintește, în această privință, că FMI a admis că a subestimat multiplicatorii fiscali în prognozele sale de creștere economică înainte de octombrie 2012; constată că această perioadă acoperă încheierea tuturor memorandumurilor de înțelegere inițiale examinate în acest raport, cu excepția unuia; reamintește declarația din noiembrie 2012 a Comisiei Europene, potrivit căreia erorile de prognozare nu erau cauzate de subestimarea multiplicatorilor fiscali; subliniază totuși că Comisia a menționat, în răspunsul său la chestionar, că „multiplicatorii fiscali tind să fie mai mari în contextul actual decât în timpuri normale”; înțelege că multiplicatorii fiscali sunt parțial endogeni și evoluează în condiții macroeconomice în schimbare; subliniază că nu i s-a dat curs acestei exprimări a dezacordului public dintre Comisia Europeană și FMI privind dimensiunea multiplicatorului fiscal prin adoptarea unei atitudini comune de către troică; |
| --- | --- |

43.

consideră că multiplicatorii fiscali sunt dificil de evaluat cu exactitate; amintește, în această privință, că FMI a admis că a subestimat multiplicatorii fiscali în prognozele sale de creștere economică înainte de octombrie 2012; constată că această perioadă acoperă încheierea tuturor memorandumurilor de înțelegere inițiale examinate în acest raport, cu excepția unuia; reamintește declarația din noiembrie 2012 a Comisiei Europene, potrivit căreia erorile de prognozare nu erau cauzate de subestimarea multiplicatorilor fiscali; subliniază totuși că Comisia a menționat, în răspunsul său la chestionar, că „multiplicatorii fiscali tind să fie mai mari în contextul actual decât în timpuri normale”; înțelege că multiplicatorii fiscali sunt parțial endogeni și evoluează în condiții macroeconomice în schimbare; subliniază că nu i s-a dat curs acestei exprimări a dezacordului public dintre Comisia Europeană și FMI privind dimensiunea multiplicatorului fiscal prin adoptarea unei atitudini comune de către troică;

| 44. | subliniază că, deși obiectivul declarat al FMI din operațiunile sale de asistență din cadrul troicii este deprecierea internă prin reducerea salariilor și tăierea pensiilor, Comisia nu a avizat niciodată în mod explicit acest obiectiv; constată că obiectivul evidențiat de Comisie în toate cele patru țări cărora li se aplică un program în cauză a fost mai degrabă consolidarea fiscală; recunoaște aceste diferențe între prioritățile FMI și prioritățile Comisiei și ia notă de această divergență preliminară între obiectivele celor două instituții; constată că s-a convenit să se utilizeze drept bază un mix compus din ambele instrumente și din reforme structurale, această abordare fiind completată de alte măsuri; observă că combinarea consolidării fiscale cu o politică salarială restrictivă a redus atât cererea publică, cât și pe cea privată; remarcă faptul că obiectivul de reformare atât a bazei industriale, cât și a structurilor instituționale din țările participante la programe, pentru a le spori sustenabilitatea și eficiența, s-a bucurat de mai puțină atenție decât obiectivele menționate anterior; |
| --- | --- |

44.

subliniază că, deși obiectivul declarat al FMI din operațiunile sale de asistență din cadrul troicii este deprecierea internă prin reducerea salariilor și tăierea pensiilor, Comisia nu a avizat niciodată în mod explicit acest obiectiv; constată că obiectivul evidențiat de Comisie în toate cele patru țări cărora li se aplică un program în cauză a fost mai degrabă consolidarea fiscală; recunoaște aceste diferențe între prioritățile FMI și prioritățile Comisiei și ia notă de această divergență preliminară între obiectivele celor două instituții; constată că s-a convenit să se utilizeze drept bază un mix compus din ambele instrumente și din reforme structurale, această abordare fiind completată de alte măsuri; observă că combinarea consolidării fiscale cu o politică salarială restrictivă a redus atât cererea publică, cât și pe cea privată; remarcă faptul că obiectivul de reformare atât a bazei industriale, cât și a structurilor instituționale din țările participante la programe, pentru a le spori sustenabilitatea și eficiența, s-a bucurat de mai puțină atenție decât obiectivele menționate anterior;

| 45. | consideră că a fost acordată prea puțină atenție atenuării impactului negativ economic și social al strategiilor de ajustare în țările cărora li se aplică un program; reamintește originile crizei; regretă că de prea multe ori în abordarea universală adoptată pentru gestionarea crizei nu s-a luat în considerare pe deplin echilibrul necesar în ceea ce privește impactul economic și social al măsurilor politice prevăzute; |
| --- | --- |

45.

consideră că a fost acordată prea puțină atenție atenuării impactului negativ economic și social al strategiilor de ajustare în țările cărora li se aplică un program; reamintește originile crizei; regretă că de prea multe ori în abordarea universală adoptată pentru gestionarea crizei nu s-a luat în considerare pe deplin echilibrul necesar în ceea ce privește impactul economic și social al măsurilor politice prevăzute;

| 46. | subliniază că răspunderea la nivel național este esențială, iar neimplementarea măsurilor convenite are consecințe în ceea ce privește rezultatele așteptate, generând dificultăți suplimentare pentru țara în cauză pentru o perioadă de timp și mai îndelungată; ia act de experiența FMI conform căreia responsabilitatea națională ar putea fi concepută ca fiind cel mai important factor în succesul oricărui program de asistență financiară; cu toate acestea, subliniază faptul că răspunderea la nivel național nu este posibilă fără legitimitate și responsabilitate democratică corespunzătoare la nivel național și la nivelul UE; în acest sens, subliniază că discutarea de către parlamentele naționale a bugetelor și a legilor de punere în aplicare a programelor de ajustare economică este esențială pentru asigurarea responsabilității și a transparenței la nivel național; |
| --- | --- |

46.

subliniază că răspunderea la nivel național este esențială, iar neimplementarea măsurilor convenite are consecințe în ceea ce privește rezultatele așteptate, generând dificultăți suplimentare pentru țara în cauză pentru o perioadă de timp și mai îndelungată; ia act de experiența FMI conform căreia responsabilitatea națională ar putea fi concepută ca fiind cel mai important factor în succesul oricărui program de asistență financiară; cu toate acestea, subliniază faptul că răspunderea la nivel național nu este posibilă fără legitimitate și responsabilitate democratică corespunzătoare la nivel național și la nivelul UE; în acest sens, subliniază că discutarea de către parlamentele naționale a bugetelor și a legilor de punere în aplicare a programelor de ajustare economică este esențială pentru asigurarea responsabilității și a transparenței la nivel național;

| 47. | subliniază faptul că o egalitate de gen consolidată este un element important pentru clădirea unor economii mai puternice și că acest factor nu ar trebui niciodată trecut cu vederea în analizele sau în recomandările economice; |
| --- | --- |

47.

subliniază faptul că o egalitate de gen consolidată este un element important pentru clădirea unor economii mai puternice și că acest factor nu ar trebui niciodată trecut cu vederea în analizele sau în recomandările economice;

Troica: dimensiunea instituțională și legitimitatea democratică

| 48. | constată că, din cauza unei reacții la criză treptate din partea UE, precum și din cauza rolului neclar al BCE în cadrul troicii și a caracterului procesului decizional din cadrul troicii, mandatul troicii a fost perceput ca fiind neclar, precum și lipsit de transparență și de control democratic; |
| --- | --- |

48.

constată că, din cauza unei reacții la criză treptate din partea UE, precum și din cauza rolului neclar al BCE în cadrul troicii și a caracterului procesului decizional din cadrul troicii, mandatul troicii a fost perceput ca fiind neclar, precum și lipsit de transparență și de control democratic;

| 49. | subliniază însă că adoptarea Regulamentului (UE) nr. 472/2013 la 21 mai 2013 constituie un prim pas – chiar dacă insuficient – spre o codificare a procedurilor de supraveghere ce urmează să fie aplicate în zona euro pentru țările care se confruntă cu dificultăți financiare și conferă un mandat troicii; salută, printre altele: prevederile referitoare la evaluarea sustenabilității datoriei publice; procedurile mai transparente cu privire la adoptarea unor programe de ajustare macroeconomică, inclusiv necesitatea de a integra efectele de contagiune negative, șocurile macroeconomice și financiare, precum și drepturile de control conferite Parlamentului European; prevederile referitoare la implicarea partenerilor sociali; cerințele de a ține cont în mod explicit de practicile și de instituțiile naționale în stabilirea salariilor; necesitatea de a asigura mijloace suficiente pentru politicile fundamentale, cum ar fi educația și îngrijirea sănătății; precum și derogările de la cerințele aplicabile ale Pactului de stabilitate și de creștere, acordate statelor membre în contextul asistenței; |
| --- | --- |

49.

subliniază însă că adoptarea Regulamentului (UE) nr. 472/2013 la 21 mai 2013 constituie un prim pas – chiar dacă insuficient – spre o codificare a procedurilor de supraveghere ce urmează să fie aplicate în zona euro pentru țările care se confruntă cu dificultăți financiare și conferă un mandat troicii; salută, printre altele: prevederile referitoare la evaluarea sustenabilității datoriei publice; procedurile mai transparente cu privire la adoptarea unor programe de ajustare macroeconomică, inclusiv necesitatea de a integra efectele de contagiune negative, șocurile macroeconomice și financiare, precum și drepturile de control conferite Parlamentului European; prevederile referitoare la implicarea partenerilor sociali; cerințele de a ține cont în mod explicit de practicile și de instituțiile naționale în stabilirea salariilor; necesitatea de a asigura mijloace suficiente pentru politicile fundamentale, cum ar fi educația și îngrijirea sănătății; precum și derogările de la cerințele aplicabile ale Pactului de stabilitate și de creștere, acordate statelor membre în contextul asistenței;

| 50. | ia act de declarația președintelui Eurogrupului, conform căreia Eurogrupul conferă un mandat Comisiei pentru a negocia în numele său condițiile detaliate ale asistenței, luând concomitent în considerare punctele de vedere ale statelor membre cu privire la elementele-cheie ale condiționalității și, având în vedere propriile constrângeri financiare, cu privire la nivelul asistenței financiare; ia act de faptul că procedura de mai sus, prin care Eurogrupul conferă un mandat Comisiei, nu este prevăzută de legislația UE, deoarece Eurogrupul nu este o instituție oficială a Uniunii Europene; subliniază că, în ciuda faptului că Comisia acționează în numele statelor membre, responsabilitatea politică finală pentru conceperea și aprobarea programelor de ajustare macroeconomică le aparține miniștrilor de finanțe din UE și guvernelor din care aceștia fac parte; regretă lipsa de legitimitate și răspundere democratică a Eurogrupului la nivelul UE atunci când își asumă competențe executive la nivelul UE; |
| --- | --- |

50.

ia act de declarația președintelui Eurogrupului, conform căreia Eurogrupul conferă un mandat Comisiei pentru a negocia în numele său condițiile detaliate ale asistenței, luând concomitent în considerare punctele de vedere ale statelor membre cu privire la elementele-cheie ale condiționalității și, având în vedere propriile constrângeri financiare, cu privire la nivelul asistenței financiare; ia act de faptul că procedura de mai sus, prin care Eurogrupul conferă un mandat Comisiei, nu este prevăzută de legislația UE, deoarece Eurogrupul nu este o instituție oficială a Uniunii Europene; subliniază că, în ciuda faptului că Comisia acționează în numele statelor membre, responsabilitatea politică finală pentru conceperea și aprobarea programelor de ajustare macroeconomică le aparține miniștrilor de finanțe din UE și guvernelor din care aceștia fac parte; regretă lipsa de legitimitate și răspundere democratică a Eurogrupului la nivelul UE atunci când își asumă competențe executive la nivelul UE;

| 51. | subliniază că mecanismele de salvare și troica au avut un caracter ad hoc și regretă că nu a existat un temei juridic corespunzător disponibil pentru înființarea troicii pe baza legislației primare a Uniunii, ceea ce a condus la instituirea unor mecanisme interguvernamentale sub forma FESF și, în cele din urmă, a MES; solicită ca orice soluție viitoare să se bazeze pe legislația primară a Uniunii; recunoaște că acest lucru ar putea conduce la nevoia de modificare a tratatului; |
| --- | --- |

51.

subliniază că mecanismele de salvare și troica au avut un caracter ad hoc și regretă că nu a existat un temei juridic corespunzător disponibil pentru înființarea troicii pe baza legislației primare a Uniunii, ceea ce a condus la instituirea unor mecanisme interguvernamentale sub forma FESF și, în cele din urmă, a MES; solicită ca orice soluție viitoare să se bazeze pe legislația primară a Uniunii; recunoaște că acest lucru ar putea conduce la nevoia de modificare a tratatului;

| 52. | este alarmat de recunoașterea de către fostul președinte al Eurogrupului în fața Parlamentului European a faptului că Eurogrupul a avizat recomandările troicii fără a examina în detaliu implicațiile lor politice specifice; subliniază faptul că, dacă acest lucru se dovedește a fi corect, miniștrii de finanțe din zona euro nu sunt absolviți de răspunderea politică pentru programele de ajustare macroeconomică și pentru memorandumurile de înțelegere; subliniază că această recunoaștere pune într-o lumină îngrijorătoare sfera de aplicare neclară a rolurilor de „consiliere tehnică” și de „reprezentare a Eurogrupului”, atribuite atât Comisiei, cât și BCE în cadrul conceperii, al punerii în aplicare și al evaluării programelor de asistență; în acest context, regretă absența unor mandate clare și responsabile pentru fiecare caz în parte, conferite Comisiei de Consiliu și de Eurogrup; |
| --- | --- |

52.

este alarmat de recunoașterea de către fostul președinte al Eurogrupului în fața Parlamentului European a faptului că Eurogrupul a avizat recomandările troicii fără a examina în detaliu implicațiile lor politice specifice; subliniază faptul că, dacă acest lucru se dovedește a fi corect, miniștrii de finanțe din zona euro nu sunt absolviți de răspunderea politică pentru programele de ajustare macroeconomică și pentru memorandumurile de înțelegere; subliniază că această recunoaștere pune într-o lumină îngrijorătoare sfera de aplicare neclară a rolurilor de „consiliere tehnică” și de „reprezentare a Eurogrupului”, atribuite atât Comisiei, cât și BCE în cadrul conceperii, al punerii în aplicare și al evaluării programelor de asistență; în acest context, regretă absența unor mandate clare și responsabile pentru fiecare caz în parte, conferite Comisiei de Consiliu și de Eurogrup;

| 53. | pune la îndoială rolul dublu al Comisiei în cadrul troicii ca agent al statelor membre și instituție a UE; menționează că există un potențial conflict de interese în cadrul Comisiei între rolul său din cadrul troicii și responsabilitatea sa în calitate de gardian al tratatelor și al acquis-ului comunitar, în special în domenii de politică cum ar fi concurența, ajutorul de stat și coeziunea socială și în ceea ce privește politica salarială și socială a statelor membre, domeniu care nu este de competența Comisiei, precum și respectarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; subliniază faptul că o astfel de situație este incompatibilă cu rolul normal al Comisiei, și anume de a acționa ca organ independent care protejează interesul UE și asigură punerea în aplicare a normelor UE în limitele stabilite prin tratate; |
| --- | --- |

53.

pune la îndoială rolul dublu al Comisiei în cadrul troicii ca agent al statelor membre și instituție a UE; menționează că există un potențial conflict de interese în cadrul Comisiei între rolul său din cadrul troicii și responsabilitatea sa în calitate de gardian al tratatelor și al acquis-ului comunitar, în special în domenii de politică cum ar fi concurența, ajutorul de stat și coeziunea socială și în ceea ce privește politica salarială și socială a statelor membre, domeniu care nu este de competența Comisiei, precum și respectarea Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene; subliniază faptul că o astfel de situație este incompatibilă cu rolul normal al Comisiei, și anume de a acționa ca organ independent care protejează interesul UE și asigură punerea în aplicare a normelor UE în limitele stabilite prin tratate;

| 54. | indică, de asemenea, un potențial conflict de interese între actualul rol al BCE din cadrul troicii în calitate de „consilier tehnic” și funcția sa de creditor al celor patru state membre, precum și mandatul său în temeiul tratatului, întrucât propriile sale acțiuni au fost condiționate de deciziile la care aceasta a luat parte; salută totuși contribuția sa la abordarea crizei, dar solicită ca eventualele conflicte de interese ale BCE, în special în ceea ce privește politica importantă privind lichiditatea, să fie examinate cu atenție; constată că, pe parcursul crizei, BCE a deținut informații esențiale cu privire la robustețea sectorului bancar și la stabilitatea financiară în ansamblu și că a exercitat ulterior o influență politică asupra factorilor de decizie, cel puțin în cazul restructurării datoriei Greciei, în care BCE a insistat ca clauzele de acțiune colectivă să nu se aplice titlurilor de stat pe care le deținea, al operațiunilor de injecție de capital din Cipru și al neincluderii deținătorilor de obligațiuni de prim rang în recapitalizarea internă din Irlanda; solicită BCE, conform cererii Ombudsmanului European, să publice scrisoarea pe care dl Jean-Claude Trichet a adresat-o la 19 noiembrie 2010 ministrului finanțelor irlandez de atunci; |
| --- | --- |

54.

indică, de asemenea, un potențial conflict de interese între actualul rol al BCE din cadrul troicii în calitate de „consilier tehnic” și funcția sa de creditor al celor patru state membre, precum și mandatul său în temeiul tratatului, întrucât propriile sale acțiuni au fost condiționate de deciziile la care aceasta a luat parte; salută totuși contribuția sa la abordarea crizei, dar solicită ca eventualele conflicte de interese ale BCE, în special în ceea ce privește politica importantă privind lichiditatea, să fie examinate cu atenție; constată că, pe parcursul crizei, BCE a deținut informații esențiale cu privire la robustețea sectorului bancar și la stabilitatea financiară în ansamblu și că a exercitat ulterior o influență politică asupra factorilor de decizie, cel puțin în cazul restructurării datoriei Greciei, în care BCE a insistat ca clauzele de acțiune colectivă să nu se aplice titlurilor de stat pe care le deținea, al operațiunilor de injecție de capital din Cipru și al neincluderii deținătorilor de obligațiuni de prim rang în recapitalizarea internă din Irlanda; solicită BCE, conform cererii Ombudsmanului European, să publice scrisoarea pe care dl Jean-Claude Trichet a adresat-o la 19 noiembrie 2010 ministrului finanțelor irlandez de atunci;

| 55. | constată că rolul BCE nu este suficient definit, întrucât Tratatul privind MES și Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevăd faptul că Comisia ar trebui să acționeze „în colaborare cu BCE”, reducând astfel rolul BCE la unul de consiliere; constată că Eurogrupul a solicitat implicarea BCE ca furnizor de expertiză pentru a completa punctele de vedere ale celorlalți parteneri din cadrul troicii și că CEJ a hotărât în cauza Pringle că atribuțiile conferite BCE prin Tratatul privind MES sunt în conformitate cu diversele atribuții pe care TFUE și Statutul SEBC [și al BCE] le conferă BCE, cu condiția ca un anumit număr de condiții să fie îndeplinite în permanență; atrage atenția asupra responsabilității Eurogrupului în ceea ce privește permisiunea acordată BCE de a acționa în cadrul troicii, dar reamintește că mandatul BCE este limitat de TFUE la politica monetară și stabilitatea financiară și că implicarea BCE în procesul de luare a deciziilor cu privire la politicile bugetare, fiscale și structurale nu este prevăzută de tratate; reamintește că articolul 127 din TFUE prevede că, fără a aduce atingere obiectivului privind stabilitatea prețurilor, SEBC susține politicile economice generale din Uniune cu scopul de a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii, definite la articolul 3 din TUE; |
| --- | --- |

55.

constată că rolul BCE nu este suficient definit, întrucât Tratatul privind MES și Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevăd faptul că Comisia ar trebui să acționeze „în colaborare cu BCE”, reducând astfel rolul BCE la unul de consiliere; constată că Eurogrupul a solicitat implicarea BCE ca furnizor de expertiză pentru a completa punctele de vedere ale celorlalți parteneri din cadrul troicii și că CEJ a hotărât în cauza Pringle că atribuțiile conferite BCE prin Tratatul privind MES sunt în conformitate cu diversele atribuții pe care TFUE și Statutul SEBC [și al BCE] le conferă BCE, cu condiția ca un anumit număr de condiții să fie îndeplinite în permanență; atrage atenția asupra responsabilității Eurogrupului în ceea ce privește permisiunea acordată BCE de a acționa în cadrul troicii, dar reamintește că mandatul BCE este limitat de TFUE la politica monetară și stabilitatea financiară și că implicarea BCE în procesul de luare a deciziilor cu privire la politicile bugetare, fiscale și structurale nu este prevăzută de tratate; reamintește că articolul 127 din TFUE prevede că, fără a aduce atingere obiectivului privind stabilitatea prețurilor, SEBC susține politicile economice generale din Uniune cu scopul de a contribui la realizarea obiectivelor Uniunii, definite la articolul 3 din TUE;

| 56. | indică responsabilitatea democratică slabă în general a troicii în țările cărora li se aplică un program la nivel național; constată totuși că această responsabilitate democratică diferă între țări, în funcție de voința organelor executive naționale și de capacitatea efectivă de control a parlamentelor naționale, după cum s-a demonstrat în cazul refuzului memorandumului de înțelegere inițial de către Parlamentul Ciprului; observă, cu toate acestea, că, atunci când au fost consultate, parlamentele naționale aveau de ales între intrarea, în cele din urmă, în incapacitatea de plată a datoriilor lor și acceptarea memorandumurilor de înțelegere negociate între troică și autoritățile naționale; subliniază faptul că memorandumul de înțelegere nu a fost ratificat de către parlamentul național din Portugalia; constată cu îngrijorare că faptul că troica este alcătuită din trei instituții independente, cu o repartizare inegală a responsabilităților între acestea, cu mandate diferite și cu structuri de negociere și de luare a deciziilor care au diferite niveluri de responsabilitate, a condus la lipsa unui control adecvat și a unei responsabilități democratice a troicii în ansamblu; |
| --- | --- |

56.

indică responsabilitatea democratică slabă în general a troicii în țările cărora li se aplică un program la nivel național; constată totuși că această responsabilitate democratică diferă între țări, în funcție de voința organelor executive naționale și de capacitatea efectivă de control a parlamentelor naționale, după cum s-a demonstrat în cazul refuzului memorandumului de înțelegere inițial de către Parlamentul Ciprului; observă, cu toate acestea, că, atunci când au fost consultate, parlamentele naționale aveau de ales între intrarea, în cele din urmă, în incapacitatea de plată a datoriilor lor și acceptarea memorandumurilor de înțelegere negociate între troică și autoritățile naționale; subliniază faptul că memorandumul de înțelegere nu a fost ratificat de către parlamentul național din Portugalia; constată cu îngrijorare că faptul că troica este alcătuită din trei instituții independente, cu o repartizare inegală a responsabilităților între acestea, cu mandate diferite și cu structuri de negociere și de luare a deciziilor care au diferite niveluri de responsabilitate, a condus la lipsa unui control adecvat și a unei responsabilități democratice a troicii în ansamblu;

| 57. | regretă faptul că, din cauza statutului său, FMI nu poate apărea în mod oficial în fața parlamentelor naționale sau a Parlamentului European sau să le prezinte un raport în scris; constată că structura de guvernanță a FMI prevede răspunderea față de cele 188 de țări membre prin intermediul Consiliului director al FMI; subliniază că implicarea FMI în calitate de creditor de ultimă instanță care pune la dispoziție până la o treime din finanțare plasează instituția într-un rol minoritar; |
| --- | --- |

57.

regretă faptul că, din cauza statutului său, FMI nu poate apărea în mod oficial în fața parlamentelor naționale sau a Parlamentului European sau să le prezinte un raport în scris; constată că structura de guvernanță a FMI prevede răspunderea față de cele 188 de țări membre prin intermediul Consiliului director al FMI; subliniază că implicarea FMI în calitate de creditor de ultimă instanță care pune la dispoziție până la o treime din finanțare plasează instituția într-un rol minoritar;

| 58. | constată că, în urma lucrărilor pregătitoare ale troicii, deciziile oficiale sunt luate, separat și în conformitate cu statutele lor juridice și rolurile specifice, de către Eurogrup și FMI, care dobândesc astfel responsabilitate politică pentru acțiunile troicii; constată, de asemenea, că se acordă în prezent un rol esențial MES în calitate de organizație responsabilă cu deciziile privind asistența financiară acordată de statele membre din zona euro, punând astfel în centrul oricărei decizii luate organele executive naționale ale statelor membre din zona euro, inclusiv guvernele statelor membre direct vizate; |
| --- | --- |

58.

constată că, în urma lucrărilor pregătitoare ale troicii, deciziile oficiale sunt luate, separat și în conformitate cu statutele lor juridice și rolurile specifice, de către Eurogrup și FMI, care dobândesc astfel responsabilitate politică pentru acțiunile troicii; constată, de asemenea, că se acordă în prezent un rol esențial MES în calitate de organizație responsabilă cu deciziile privind asistența financiară acordată de statele membre din zona euro, punând astfel în centrul oricărei decizii luate organele executive naționale ale statelor membre din zona euro, inclusiv guvernele statelor membre direct vizate;

| 59. | constată că legitimitatea democratică a troicii la nivel național decurge din responsabilitatea politică a membrilor Eurogrupului și ai ECOFIN în fața parlamentelor lor naționale respective; regretă faptul că troica nu dispune de legitimitate democratică la nivelul UE, din cauza structurii sale; |
| --- | --- |

59.

constată că legitimitatea democratică a troicii la nivel național decurge din responsabilitatea politică a membrilor Eurogrupului și ai ECOFIN în fața parlamentelor lor naționale respective; regretă faptul că troica nu dispune de legitimitate democratică la nivelul UE, din cauza structurii sale;

| 60. | regretă modul în care instituțiile UE sunt înfățișate ca țap ispășitor pentru efectele negative ale ajustării macroeconomice din statele membre, deși miniștrii de finanțe din statele membre sunt cei care poartă responsabilitatea politică pentru troică și operațiunile sale; subliniază că acest lucru ar putea conduce la o răspândire a euroscepticismului, deși responsabilitatea revine statelor membre, și nu Uniunii; |
| --- | --- |

60.

regretă modul în care instituțiile UE sunt înfățișate ca țap ispășitor pentru efectele negative ale ajustării macroeconomice din statele membre, deși miniștrii de finanțe din statele membre sunt cei care poartă responsabilitatea politică pentru troică și operațiunile sale; subliniază că acest lucru ar putea conduce la o răspândire a euroscepticismului, deși responsabilitatea revine statelor membre, și nu Uniunii;

| 61. | invită Eurogrupul, Consiliul și Consiliul European să își asume întreaga responsabilitate pentru operațiunile troicii; |
| --- | --- |

61.

invită Eurogrupul, Consiliul și Consiliul European să își asume întreaga responsabilitate pentru operațiunile troicii;

| 62. | indică faptul că MES este un organism interguvernamental, care nu face parte din structura juridică a Uniunii Europene și se supune regulii unanimității în cadrul procedurii ordinare; consideră, prin urmare, că este necesară o atitudine de angajament reciproc și de solidaritate; constată că Tratatul privind MES a introdus principiul condiționalității împrumuturilor sub forma unui program de ajustare macroeconomică; subliniază că Tratatul privind MES nu definește în detaliu conținutul condițiilor sau al programului de ajustare, oferind o mare marjă de manevră în ceea ce privește recomandarea unei astfel de condiționalități; |
| --- | --- |

62.

indică faptul că MES este un organism interguvernamental, care nu face parte din structura juridică a Uniunii Europene și se supune regulii unanimității în cadrul procedurii ordinare; consideră, prin urmare, că este necesară o atitudine de angajament reciproc și de solidaritate; constată că Tratatul privind MES a introdus principiul condiționalității împrumuturilor sub forma unui program de ajustare macroeconomică; subliniază că Tratatul privind MES nu definește în detaliu conținutul condițiilor sau al programului de ajustare, oferind o mare marjă de manevră în ceea ce privește recomandarea unei astfel de condiționalități;

| 63. | așteaptă de la curțile naționale de conturi să-și asume pe deplin responsabilitățile legale în ceea ce privește certificarea caracterului legal și regulamentar al tranzacțiilor financiare și eficiența sistemelor de supraveghere și control; invită, în acest sens, instituțiile supreme de audit să-și consolideze cooperarea, în special prin schimbul de bune practici; |
| --- | --- |

63.

așteaptă de la curțile naționale de conturi să-și asume pe deplin responsabilitățile legale în ceea ce privește certificarea caracterului legal și regulamentar al tranzacțiilor financiare și eficiența sistemelor de supraveghere și control; invită, în acest sens, instituțiile supreme de audit să-și consolideze cooperarea, în special prin schimbul de bune practici;

Propuneri și recomandări

| 64. | salută disponibilitatea Comisiei, a BCE, a președintelui Eurogrupului, a FMI, a guvernelor naționale și a băncilor centrale din Cipru, Irlanda, Grecia și Portugalia, precum și a partenerilor sociali și a reprezentanților societății civile de a coopera și de a participa la evaluarea Parlamentului cu privire la rolul și la activitățile troicii, inclusiv prin răspunsuri la chestionarul detaliat și/sau prin participarea la audieri oficiale și neoficiale; |
| --- | --- |

64.

salută disponibilitatea Comisiei, a BCE, a președintelui Eurogrupului, a FMI, a guvernelor naționale și a băncilor centrale din Cipru, Irlanda, Grecia și Portugalia, precum și a partenerilor sociali și a reprezentanților societății civile de a coopera și de a participa la evaluarea Parlamentului cu privire la rolul și la activitățile troicii, inclusiv prin răspunsuri la chestionarul detaliat și/sau prin participarea la audieri oficiale și neoficiale;

| 65. | regretă că propunerile cuprinse în Rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială nu au fost luate în considerare în mod suficient de Consiliul European; subliniază că punerea lor în aplicare ar fi favorizat convergența economică și socială în uniunea economică și monetară și ar fi permis luarea unor măsuri de coordonare a legitimității democratice depline a politicilor economice și bugetare; |
| --- | --- |

65.

regretă că propunerile cuprinse în Rezoluția sa din 6 iulie 2011 referitoare la criza financiară, economică și socială nu au fost luate în considerare în mod suficient de Consiliul European; subliniază că punerea lor în aplicare ar fi favorizat convergența economică și socială în uniunea economică și monetară și ar fi permis luarea unor măsuri de coordonare a legitimității democratice depline a politicilor economice și bugetare;

Pe termen scurt și mediu

| 66. | solicită, ca o primă măsură, instituirea unor norme de procedură clare, transparente și obligatorii privind interacțiunea dintre instituțiile din cadrul troicii și repartizarea sarcinilor și a responsabilităților în cadrul acesteia; are convingerea fermă că, pentru a crește transparența, a permite un control democratic mai solid și a susține credibilitatea activității troicii, este nevoie de o definire și de o repartizare clară a sarcinilor; |
| --- | --- |

66.

solicită, ca o primă măsură, instituirea unor norme de procedură clare, transparente și obligatorii privind interacțiunea dintre instituțiile din cadrul troicii și repartizarea sarcinilor și a responsabilităților în cadrul acesteia; are convingerea fermă că, pentru a crește transparența, a permite un control democratic mai solid și a susține credibilitatea activității troicii, este nevoie de o definire și de o repartizare clară a sarcinilor;

| 67. | solicită elaborarea unei strategii de comunicare mai bune pentru programele de asistență financiară actuale și viitoare; recomandă să se acorde prioritate deplină acestei preocupări, întrucât lipsa măsurilor în acest domeniu va afecta, în cele din urmă, imaginea Uniunii; |
| --- | --- |

67.

solicită elaborarea unei strategii de comunicare mai bune pentru programele de asistență financiară actuale și viitoare; recomandă să se acorde prioritate deplină acestei preocupări, întrucât lipsa măsurilor în acest domeniu va afecta, în cele din urmă, imaginea Uniunii;

| 68. | solicită realizarea unei evaluări transparente privind modul de atribuire a contractelor către consultanții externi, absența licitațiilor publice, plata unor taxe foarte ridicate și potențialele conflictele de interese; |
| --- | --- |

68.

solicită realizarea unei evaluări transparente privind modul de atribuire a contractelor către consultanții externi, absența licitațiilor publice, plata unor taxe foarte ridicate și potențialele conflictele de interese;

Impactul economic și social

| 69. | amintește că poziția Parlamentului privind Regulamentul (UE) nr. 472/2013 cuprindea introducerea unor dispoziții care să prevadă obligația de includere în programele de ajustare macroeconomică a unor planuri de urgență pentru situația în care scenariile previziunilor de referință nu se materializează și în caz de derapaje cauzate de împrejurări ce nu pot fi controlate de statul membru care beneficiază de asistență, cum ar fi șocurile economice internaționale neașteptate; subliniază că astfel de planuri constituie o condiție prealabilă pentru politicile prudente, având în vedere fragilitatea și fiabilitatea redusă a modelelor economice care stau la baza previziunilor din cadrul programului, așa cum se observă în toate statele membre care participă la programe de asistență; |
| --- | --- |

69.

amintește că poziția Parlamentului privind Regulamentul (UE) nr. 472/2013 cuprindea introducerea unor dispoziții care să prevadă obligația de includere în programele de ajustare macroeconomică a unor planuri de urgență pentru situația în care scenariile previziunilor de referință nu se materializează și în caz de derapaje cauzate de împrejurări ce nu pot fi controlate de statul membru care beneficiază de asistență, cum ar fi șocurile economice internaționale neașteptate; subliniază că astfel de planuri constituie o condiție prealabilă pentru politicile prudente, având în vedere fragilitatea și fiabilitatea redusă a modelelor economice care stau la baza previziunilor din cadrul programului, așa cum se observă în toate statele membre care participă la programe de asistență;

| 70. | îndeamnă UE să monitorizeze îndeaproape evoluția financiară, fiscală și economică în statele membre și să creeze un sistem instituționalizat de stimulente pozitive, pentru a-i recompensa în mod corespunzător pe cei care respectă cele mai bune practici în acest domeniu și pe cei care respectă pe deplin programele lor de ajustare; |
| --- | --- |

70.

îndeamnă UE să monitorizeze îndeaproape evoluția financiară, fiscală și economică în statele membre și să creeze un sistem instituționalizat de stimulente pozitive, pentru a-i recompensa în mod corespunzător pe cei care respectă cele mai bune practici în acest domeniu și pe cei care respectă pe deplin programele lor de ajustare;

| 71. | solicită ca troica să țină seama de dezbaterea actuală privind multiplicatorii fiscali și să aibă în vedere revizuirea memorandumurilor de înțelegere pe baza celor mai recente rezultate empirice; |
| --- | --- |

71.

solicită ca troica să țină seama de dezbaterea actuală privind multiplicatorii fiscali și să aibă în vedere revizuirea memorandumurilor de înțelegere pe baza celor mai recente rezultate empirice;

| 72. | solicită troicii să realizeze noi evaluări privind sustenabilitatea datoriilor și să abordeze de urgență nevoia de a reduce sarcina datoriei publice elene, precum și ieșirile de capital alarmante din Grecia, care contribuie în mod semnificativ la cercul vicios care caracterizează criza economică actuală din această țară; amintește că există o serie de posibilități de restructurare a datoriilor, pe lângă o marjă de ajustare a principalului obligațiunilor, care includ schimbul de obligațiuni, amânarea scadenței obligațiunilor și reducerea cupoanelor; consideră că ar trebui analizate cu atenție diferitele posibilități de restructurare a datoriilor; |
| --- | --- |

72.

solicită troicii să realizeze noi evaluări privind sustenabilitatea datoriilor și să abordeze de urgență nevoia de a reduce sarcina datoriei publice elene, precum și ieșirile de capital alarmante din Grecia, care contribuie în mod semnificativ la cercul vicios care caracterizează criza economică actuală din această țară; amintește că există o serie de posibilități de restructurare a datoriilor, pe lângă o marjă de ajustare a principalului obligațiunilor, care includ schimbul de obligațiuni, amânarea scadenței obligațiunilor și reducerea cupoanelor; consideră că ar trebui analizate cu atenție diferitele posibilități de restructurare a datoriilor;

| 73. | insistă asupra faptului că memorandumurile de înțelegere trebuie încheiate pentru a respecta, dacă nu e deja cazul, obiectivele Uniunii Europene, și anume promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai și de muncă, pentru a permite armonizarea acestora și, totodată, îmbunătățirea lor, o protecție socială adecvată, dialogul dintre conducere și forța de muncă, dezvoltarea resurselor umane care să permită un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii, astfel cum se prevede la articolul 151 din TFUE; susține prelungirea prudentă a intervalelor de ajustare fiscală respectate deja în memorandumuri, având în vedere că temerile legate de un colaps general au scăzut; este în favoarea luării în calcul a unor ajustări suplimentare în lumina altor evoluții macroeconomice; |
| --- | --- |

73.

insistă asupra faptului că memorandumurile de înțelegere trebuie încheiate pentru a respecta, dacă nu e deja cazul, obiectivele Uniunii Europene, și anume promovarea ocupării forței de muncă, îmbunătățirea condițiilor de trai și de muncă, pentru a permite armonizarea acestora și, totodată, îmbunătățirea lor, o protecție socială adecvată, dialogul dintre conducere și forța de muncă, dezvoltarea resurselor umane care să permită un nivel ridicat și durabil al ocupării forței de muncă și combaterea excluziunii, astfel cum se prevede la articolul 151 din TFUE; susține prelungirea prudentă a intervalelor de ajustare fiscală respectate deja în memorandumuri, având în vedere că temerile legate de un colaps general au scăzut; este în favoarea luării în calcul a unor ajustări suplimentare în lumina altor evoluții macroeconomice;

| 74. | regretă faptul că sarcina nu a fost împărțită între toți cei care au acționat în mod iresponsabil și că protejarea deținătorilor de obligațiuni a fost considerată o necesitate a UE în interesul stabilității financiare; solicită Consiliului să activeze cadrul pe care l-a stabilit cu privire la tratarea activelor istorice, pentru a întrerupe cercul vicios dintre datoriile suverane și bănci și pentru a diminua sarcina datoriei publice în Irlanda, Grecia, Portugalia și Cipru; îndeamnă Eurogrupul să își onoreze angajamentul de a analiza situația sectorului financiar irlandez în vederea continuării procesului de creștere a sustenabilității ajustării în Irlanda și, ținând cont de toate cele de mai sus, îndeamnă Eurogrupul să ia măsuri adecvate în vederea îndeplinirii angajamentului asumat față de Irlanda cu privire la abordarea acestei sarcini a datoriilor bancare; consideră că ar trebui să se aibă în vedere în special aplicarea Pactului de stabilitate și de creștere în cazul datoriilor moștenite relevante, deoarece acestea sunt considerate în Irlanda inechitabile și împovărătoare pentru țară în temeiul dispozițiilor legate de flexibilitate din pactul reformat; consideră că, pe termen mai lung, distribuția costurilor ar trebui să reflecte distribuția deținătorilor de obligațiuni protejați; ia act de solicitarea autorităților irlandeze privind transferarea unei părți a datoriei publice aferente costului salvării sectorului financiar către MES; |
| --- | --- |

74.

regretă faptul că sarcina nu a fost împărțită între toți cei care au acționat în mod iresponsabil și că protejarea deținătorilor de obligațiuni a fost considerată o necesitate a UE în interesul stabilității financiare; solicită Consiliului să activeze cadrul pe care l-a stabilit cu privire la tratarea activelor istorice, pentru a întrerupe cercul vicios dintre datoriile suverane și bănci și pentru a diminua sarcina datoriei publice în Irlanda, Grecia, Portugalia și Cipru; îndeamnă Eurogrupul să își onoreze angajamentul de a analiza situația sectorului financiar irlandez în vederea continuării procesului de creștere a sustenabilității ajustării în Irlanda și, ținând cont de toate cele de mai sus, îndeamnă Eurogrupul să ia măsuri adecvate în vederea îndeplinirii angajamentului asumat față de Irlanda cu privire la abordarea acestei sarcini a datoriilor bancare; consideră că ar trebui să se aibă în vedere în special aplicarea Pactului de stabilitate și de creștere în cazul datoriilor moștenite relevante, deoarece acestea sunt considerate în Irlanda inechitabile și împovărătoare pentru țară în temeiul dispozițiilor legate de flexibilitate din pactul reformat; consideră că, pe termen mai lung, distribuția costurilor ar trebui să reflecte distribuția deținătorilor de obligațiuni protejați; ia act de solicitarea autorităților irlandeze privind transferarea unei părți a datoriei publice aferente costului salvării sectorului financiar către MES;

| 75. | recomandă Comisiei, Eurogrupului și FMI să analizeze în continuare conceptul de „obligațiuni convertibile contingente”, în cazul în care randamentele datoriei suverane nou emise în statele membre care beneficiază de asistență sunt legate de creșterea economică; |
| --- | --- |

75.

recomandă Comisiei, Eurogrupului și FMI să analizeze în continuare conceptul de „obligațiuni convertibile contingente”, în cazul în care randamentele datoriei suverane nou emise în statele membre care beneficiază de asistență sunt legate de creșterea economică;

| 76. | amintește că este necesar ca măsurile să garanteze veniturile fiscale, în special pentru țările care participă la program, consacrate în Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care se confruntă cu sau sunt amenințate de dificultăți grave la adresa stabilității lor financiare (raportul Gauzès), statele membre luând, „în strânsă cooperare cu Comisia și în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, măsuri destinate să consolideze eficiența și eficacitatea capacității de colectare a veniturilor, precum și să combată frauda și evaziunea fiscală cu scopul de a-și majora veniturile fiscale”; amintește că ar trebui să fie luate rapid măsuri eficiente de combatere și de prevenire a fraudei fiscale, atât în interiorul, cât și în afara UE; recomandă să se ia măsuri care să aibă ca rezultat o contribuție echitabilă a tuturor părților la veniturile fiscale; |
| --- | --- |

76.

amintește că este necesar ca măsurile să garanteze veniturile fiscale, în special pentru țările care participă la program, consacrate în Regulamentul (UE) nr. 472/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind consolidarea supravegherii economice și bugetare a statelor membre din zona euro care se confruntă cu sau sunt amenințate de dificultăți grave la adresa stabilității lor financiare (raportul Gauzès), statele membre luând, „în strânsă cooperare cu Comisia și în colaborare cu BCE și, dacă este cazul, cu FMI, măsuri destinate să consolideze eficiența și eficacitatea capacității de colectare a veniturilor, precum și să combată frauda și evaziunea fiscală cu scopul de a-și majora veniturile fiscale”; amintește că ar trebui să fie luate rapid măsuri eficiente de combatere și de prevenire a fraudei fiscale, atât în interiorul, cât și în afara UE; recomandă să se ia măsuri care să aibă ca rezultat o contribuție echitabilă a tuturor părților la veniturile fiscale;

| 77. | solicită să se publice informații legate de utilizarea fondurilor de salvare; subliniază că ar trebui clarificat care este volumul de fonduri direcționate către finanțarea deficitului, finanțarea guvernului și despăgubirea creditorilor privați; |
| --- | --- |

77.

solicită să se publice informații legate de utilizarea fondurilor de salvare; subliniază că ar trebui clarificat care este volumul de fonduri direcționate către finanțarea deficitului, finanțarea guvernului și despăgubirea creditorilor privați;

| 78. | solicită implicarea efectivă a partenerilor sociali în conceperea și în punerea în aplicare a programelor de ajustare, actuale și viitoare; consideră că acordurile la care au ajuns partenerii sociali în cadrul programelor ar trebui respectate în măsura în care sunt compatibile cu programele; subliniază că Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevede că programele de asistență trebuie să respecte practicile și sistemele naționale de formare a salariilor; |
| --- | --- |

78.

solicită implicarea efectivă a partenerilor sociali în conceperea și în punerea în aplicare a programelor de ajustare, actuale și viitoare; consideră că acordurile la care au ajuns partenerii sociali în cadrul programelor ar trebui respectate în măsura în care sunt compatibile cu programele; subliniază că Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevede că programele de asistență trebuie să respecte practicile și sistemele naționale de formare a salariilor;

| 79. | solicită ca BEI să fie implicată în conceperea și în punerea în aplicare a măsurilor legate de investiții pentru a contribui la redresarea economică și socială; |
| --- | --- |

79.

solicită ca BEI să fie implicată în conceperea și în punerea în aplicare a măsurilor legate de investiții pentru a contribui la redresarea economică și socială;

| 80. | regretă faptul că programele nu fac obiectul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, al Convenției europene a drepturilor omului și al Cartei sociale europene din cauza faptului că acestea nu au la bază dreptul primar al Uniunii; |
| --- | --- |

80.

regretă faptul că programele nu fac obiectul Cartei drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, al Convenției europene a drepturilor omului și al Cartei sociale europene din cauza faptului că acestea nu au la bază dreptul primar al Uniunii;

| 81. | subliniază că instituțiile europene trebuie să respecte dreptul Uniunii, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în orice situație; |
| --- | --- |

81.

subliniază că instituțiile europene trebuie să respecte dreptul Uniunii, inclusiv Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în orice situație;

| 82. | subliniază că urmărirea stabilității economice și financiare în statele membre și în Uniune în ansamblul său nu trebuie să submineze stabilitatea socială, modelul social european sau drepturile sociale ale cetățenilor UE; subliniază că participarea partenerilor sociali la dialogul economic de la nivel european, așa cum prevăd tratatele, trebuie înscrisă pe agenda politică; solicită ca partenerii sociali să fie implicați în conceperea și în punerea în aplicare a programelor de ajustare, actuale și viitoare; |
| --- | --- |

82.

subliniază că urmărirea stabilității economice și financiare în statele membre și în Uniune în ansamblul său nu trebuie să submineze stabilitatea socială, modelul social european sau drepturile sociale ale cetățenilor UE; subliniază că participarea partenerilor sociali la dialogul economic de la nivel european, așa cum prevăd tratatele, trebuie înscrisă pe agenda politică; solicită ca partenerii sociali să fie implicați în conceperea și în punerea în aplicare a programelor de ajustare, actuale și viitoare;

Comisia

| 83. | solicită punerea în aplicare și aproprierea deplină a Regulamentului (UE) nr. 472/2013; invită Comisia să înceapă negocierile interinstituționale cu Parlamentul în vederea stabilirii unei proceduri comune pentru informarea comisiei competente a Parlamentului cu privire la concluziile desprinse din monitorizarea programului de ajustare macroeconomică și cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește pregătirea proiectului de program de ajustare macroeconomică prevăzut la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013; amintește Comisiei să realizeze și să publice evaluări ex-post ale recomandărilor sale și ale participării sale în cadrul troicii; solicită Comisiei să includă aceste evaluări în raportul de evaluare prevăzut la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013; amintește Consiliului și Comisiei că articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevede că statele membre care beneficiază de asistență financiară la 30 mai 2013 fac obiectul regulamentului respectiv începând de la data respectivă; invită Consiliul și Comisia, în conformitate cu articolul 265 din TFUE, să acționeze cu scopul de a simplifica și de a alinia programele de asistență financiară ad hoc la procedurile și actele legislative menționate în Regulamentul (UE) nr. 472/2013; invită Comisia și colegislatorii să tragă învățămintele necesare din experiența troicii în ceea ce privește conceperea și punerea în aplicare a următoarele etape ale UEM, inclusiv atunci când revizuiesc Regulamentul (UE) nr. 472/2013; |
| --- | --- |

83.

solicită punerea în aplicare și aproprierea deplină a Regulamentului (UE) nr. 472/2013; invită Comisia să înceapă negocierile interinstituționale cu Parlamentul în vederea stabilirii unei proceduri comune pentru informarea comisiei competente a Parlamentului cu privire la concluziile desprinse din monitorizarea programului de ajustare macroeconomică și cu privire la progresele înregistrate în ceea ce privește pregătirea proiectului de program de ajustare macroeconomică prevăzut la articolul 7 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013; amintește Comisiei să realizeze și să publice evaluări ex-post ale recomandărilor sale și ale participării sale în cadrul troicii; solicită Comisiei să includă aceste evaluări în raportul de evaluare prevăzut la articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013; amintește Consiliului și Comisiei că articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013 prevede că statele membre care beneficiază de asistență financiară la 30 mai 2013 fac obiectul regulamentului respectiv începând de la data respectivă; invită Consiliul și Comisia, în conformitate cu articolul 265 din TFUE, să acționeze cu scopul de a simplifica și de a alinia programele de asistență financiară ad hoc la procedurile și actele legislative menționate în Regulamentul (UE) nr. 472/2013; invită Comisia și colegislatorii să tragă învățămintele necesare din experiența troicii în ceea ce privește conceperea și punerea în aplicare a următoarele etape ale UEM, inclusiv atunci când revizuiesc Regulamentul (UE) nr. 472/2013;

| 84. | amintește Comisiei și Consiliului poziția sa adoptată în ședință plenară cu privire la Regulamentul (UE) nr. 472/2013; subliniază îndeosebi faptul că Parlamentul a stabilit, în cadrul acestei poziții, dispoziții care sporesc și mai mult transparența și răspunderea procesului decizional care conduce la adoptarea de programe de ajustare macroeconomică, prevăzând un mandat și un rol global clare și bine delimitate pentru Comisie; solicită Comisiei să reevalueze și să integreze în cadru aceste prevederi în cazul unei viitoare propuneri de modificare a Regulamentului (UE) nr. 472/2013; amintește, din această perspectivă, că pregătirea viitoarelor programe de asistență ține de responsabilitatea Comisiei, care ar trebui să solicite consiliere, dacă e cazul, unor părți terțe precum BCE, FMI sau alte organisme; |
| --- | --- |

84.

amintește Comisiei și Consiliului poziția sa adoptată în ședință plenară cu privire la Regulamentul (UE) nr. 472/2013; subliniază îndeosebi faptul că Parlamentul a stabilit, în cadrul acestei poziții, dispoziții care sporesc și mai mult transparența și răspunderea procesului decizional care conduce la adoptarea de programe de ajustare macroeconomică, prevăzând un mandat și un rol global clare și bine delimitate pentru Comisie; solicită Comisiei să reevalueze și să integreze în cadru aceste prevederi în cazul unei viitoare propuneri de modificare a Regulamentului (UE) nr. 472/2013; amintește, din această perspectivă, că pregătirea viitoarelor programe de asistență ține de responsabilitatea Comisiei, care ar trebui să solicite consiliere, dacă e cazul, unor părți terțe precum BCE, FMI sau alte organisme;

| 85. | solicită ca, atunci când acționează ca membru al mecanismului de asistență al UE, Comisia să aibă o responsabilitate deplină, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 și nu numai; solicită ca reprezentanții Comisiei în cadrul mecanismului respectiv să fie audiați de Parlament înainte de a-și începe activitatea; solicită ca aceștia să fie supuși obligației de a raporta în mod regulat Parlamentului; |
| --- | --- |

85.

solicită ca, atunci când acționează ca membru al mecanismului de asistență al UE, Comisia să aibă o responsabilitate deplină, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 472/2013 și nu numai; solicită ca reprezentanții Comisiei în cadrul mecanismului respectiv să fie audiați de Parlament înainte de a-și începe activitatea; solicită ca aceștia să fie supuși obligației de a raporta în mod regulat Parlamentului;

| 86. | propune instituirea de către Comisie a unui „grup operativ pentru creștere economică” în fiecare țară care participă la program, grup alcătuit (între altele) din experți provenind din statele membre și de la BEI, în asociere cu reprezentanți ai sectorului privat și ai societății civile, pentru a permite aplicarea principiului aproprierii și pentru a sugera opțiuni de promovare a dezvoltării economice care să completeze consolidarea fiscală și reformele structurale; acest grup operativ ar avea obiectivul de a restabili încrederea și, prin urmare, de a favoriza investițiile; Comisia ar trebui să folosească experiența dobândită în cadrul instrumentului de înfrățire pentru cooperarea dintre administrațiile publice ale statelor membre și ale țărilor beneficiare; |
| --- | --- |

86.

propune instituirea de către Comisie a unui „grup operativ pentru creștere economică” în fiecare țară care participă la program, grup alcătuit (între altele) din experți provenind din statele membre și de la BEI, în asociere cu reprezentanți ai sectorului privat și ai societății civile, pentru a permite aplicarea principiului aproprierii și pentru a sugera opțiuni de promovare a dezvoltării economice care să completeze consolidarea fiscală și reformele structurale; acest grup operativ ar avea obiectivul de a restabili încrederea și, prin urmare, de a favoriza investițiile; Comisia ar trebui să folosească experiența dobândită în cadrul instrumentului de înfrățire pentru cooperarea dintre administrațiile publice ale statelor membre și ale țărilor beneficiare;

| 87. | consideră că ar trebui să se țină seama mai bine de situația zonei euro în ansamblu (inclusiv de efectele de propagare asupra celorlalte state membre care rezultă din politicile naționale) atunci când este analizată procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) sau când Comisia elaborează analiza anuală a creșterii (AAC); |
| --- | --- |

87.

consideră că ar trebui să se țină seama mai bine de situația zonei euro în ansamblu (inclusiv de efectele de propagare asupra celorlalte state membre care rezultă din politicile naționale) atunci când este analizată procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) sau când Comisia elaborează analiza anuală a creșterii (AAC);

| 88. | consideră că PDM ar trebui să evalueze în mod clar și încrederea exagerată acordată de orice stat membru unui anumit sector de activitate; |
| --- | --- |

88.

consideră că PDM ar trebui să evalueze în mod clar și încrederea exagerată acordată de orice stat membru unui anumit sector de activitate;

| 89. | solicită Comisiei să efectueze, în lumina normelor privind ajutoarele de stat, o analiză aprofundată a aportului de lichidități al SEBC; |
| --- | --- |

89.

solicită Comisiei să efectueze, în lumina normelor privind ajutoarele de stat, o analiză aprofundată a aportului de lichidități al SEBC;

| 90. | încredințează Comisiei, în calitatea sa de „gardian al tratatelor”, sarcina de a prezenta, până la sfârșitul lui 2015, un studiu detaliat referitor la consecințele economice și sociale ale programelor de ajustare în cele patru țări, pentru a oferi o imagine clară atât a impactului pe termen scurt, cât și a impactului pe termen lung al programelor, astfel încât informațiile obținute pe această cale să poată fi folosite pentru viitoarele măsuri de asistență; solicită Comisiei să se folosească de toate organele consultative relevante, inclusiv de Comitetul Economic și Financiar, de Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și de Comitetul pentru protecție socială, atunci când elaborează acest studiu și să coopereze pe deplin cu Parlamentul; consideră că raportul Comisiei ar trebui să reflecte, de asemenea, evaluarea realizată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene; |
| --- | --- |

90.

încredințează Comisiei, în calitatea sa de „gardian al tratatelor”, sarcina de a prezenta, până la sfârșitul lui 2015, un studiu detaliat referitor la consecințele economice și sociale ale programelor de ajustare în cele patru țări, pentru a oferi o imagine clară atât a impactului pe termen scurt, cât și a impactului pe termen lung al programelor, astfel încât informațiile obținute pe această cale să poată fi folosite pentru viitoarele măsuri de asistență; solicită Comisiei să se folosească de toate organele consultative relevante, inclusiv de Comitetul Economic și Financiar, de Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și de Comitetul pentru protecție socială, atunci când elaborează acest studiu și să coopereze pe deplin cu Parlamentul; consideră că raportul Comisiei ar trebui să reflecte, de asemenea, evaluarea realizată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene;

| 91. | invită Comisia și Consiliul să asigure participarea tuturor direcțiilor generale ale Comisiei și a tuturor ministerelor naționale relevante la discuțiile și la deciziile legate de memorandumurile de înțelegere; subliniază în special rolul pe care trebuie să îl aibă DG Ocuparea Forței de Muncă alături de DG ECFIN și DG MARKT în ceea ce privește asigurarea faptului că dimensiunea socială reprezintă un punct-cheie în negocieri și că se ține seama și de impactul social; |
| --- | --- |

91.

invită Comisia și Consiliul să asigure participarea tuturor direcțiilor generale ale Comisiei și a tuturor ministerelor naționale relevante la discuțiile și la deciziile legate de memorandumurile de înțelegere; subliniază în special rolul pe care trebuie să îl aibă DG Ocuparea Forței de Muncă alături de DG ECFIN și DG MARKT în ceea ce privește asigurarea faptului că dimensiunea socială reprezintă un punct-cheie în negocieri și că se ține seama și de impactul social;

BCE

| 92. | solicită ca rolul BCE să fie analizat cu atenție în contextul oricărei reforme a cadrului troicii, pentru ca acesta să fie în concordanță cu mandatul BCE; solicită, în special, ca BCE să aibă statutul unui observator discret cu un rol consultativ transparent și clar definit, fără a putea fi un partener de negociere cu drepturi depline și eliminându-se practica prin care BCE participa la semnarea declarațiilor de misiune; |
| --- | --- |

92.

solicită ca rolul BCE să fie analizat cu atenție în contextul oricărei reforme a cadrului troicii, pentru ca acesta să fie în concordanță cu mandatul BCE; solicită, în special, ca BCE să aibă statutul unui observator discret cu un rol consultativ transparent și clar definit, fără a putea fi un partener de negociere cu drepturi depline și eliminându-se practica prin care BCE participa la semnarea declarațiilor de misiune;

| 93. | solicită BCE să realizeze și să publice evaluări ex-post referitoare la impactul recomandărilor sale și al participării sale în cadrul troicii; |
| --- | --- |

93.

solicită BCE să realizeze și să publice evaluări ex-post referitoare la impactul recomandărilor sale și al participării sale în cadrul troicii;

| 94. | recomandă BCE să-și actualizeze orientările referitoare la injecțiile de capital și regulamentele sale cadru colaterale, pentru a crește transparența aportului de lichidități în statele membre care beneficiază de asistență și securitatea juridică legată de conceptul de solvabilitate folosit de SEBC; |
| --- | --- |

94.

recomandă BCE să-și actualizeze orientările referitoare la injecțiile de capital și regulamentele sale cadru colaterale, pentru a crește transparența aportului de lichidități în statele membre care beneficiază de asistență și securitatea juridică legată de conceptul de solvabilitate folosit de SEBC;

| 95. | invită BCE și băncile centrale naționale să publice în timp util informații cuprinzătoare cu privire la injecțiile de capital, inclusiv în ceea ce privește condițiile de sprijin, cum ar fi solvabilitatea, modul în care injecțiile de capital sunt finanțate de băncile centrale naționale, cadrul juridic și funcționarea lor practică; |
| --- | --- |

95.

invită BCE și băncile centrale naționale să publice în timp util informații cuprinzătoare cu privire la injecțiile de capital, inclusiv în ceea ce privește condițiile de sprijin, cum ar fi solvabilitatea, modul în care injecțiile de capital sunt finanțate de băncile centrale naționale, cadrul juridic și funcționarea lor practică;

FMI

| 96. | consideră că, după ani de experiență în conceperea și în punerea în aplicare a programelor financiare, instituțiile europene au dobândit cunoștințele de specialitate necesare pentru a le concepe și a le pune în aplicare singure, implicarea FMI fiind redefinită conform celor propuse în prezentul raport; |
| --- | --- |

96.

consideră că, după ani de experiență în conceperea și în punerea în aplicare a programelor financiare, instituțiile europene au dobândit cunoștințele de specialitate necesare pentru a le concepe și a le pune în aplicare singure, implicarea FMI fiind redefinită conform celor propuse în prezentul raport;

| 97. | solicită ca orice implicare viitoare a FMI în zona euro să fie în continuare opțională; |
| --- | --- |

97.

solicită ca orice implicare viitoare a FMI în zona euro să fie în continuare opțională;

| 98. | invită FMI să redefinească aria de acțiune pentru orice implicare viitoare a sa în programele de asistență legate de UE, astfel încât acesta să devină un creditor catalitic care acordă finanțare minimă și cunoștințe de specialitate țării care împrumută și instituțiilor UE, păstrând, totodată, opțiunea de a renunța în cazul unui dezacord; |
| --- | --- |

98.

invită FMI să redefinească aria de acțiune pentru orice implicare viitoare a sa în programele de asistență legate de UE, astfel încât acesta să devină un creditor catalitic care acordă finanțare minimă și cunoștințe de specialitate țării care împrumută și instituțiilor UE, păstrând, totodată, opțiunea de a renunța în cazul unui dezacord;

| 99. | solicită Comisiei, în conformitate cu articolul 138 din TFUE, să propună măsuri corespunzătoare pentru a asigura o reprezentare unitară a zonei euro în cadrul instituțiilor și a conferințelor internaționale din domeniul financiar și, în special, în cadrul FMI, pentru a înlocui sistemul actual de reprezentare a fiecărui stat membru în parte la nivel internațional; menționează că pentru aceasta este necesară o modificare a statutului FMI; |
| --- | --- |

99.

solicită Comisiei, în conformitate cu articolul 138 din TFUE, să propună măsuri corespunzătoare pentru a asigura o reprezentare unitară a zonei euro în cadrul instituțiilor și a conferințelor internaționale din domeniul financiar și, în special, în cadrul FMI, pentru a înlocui sistemul actual de reprezentare a fiecărui stat membru în parte la nivel internațional; menționează că pentru aceasta este necesară o modificare a statutului FMI;

| 100. | solicită consultarea Parlamentului cu privire la implicarea FMI în zona euro pe bază ad hoc; |
| --- | --- |

100.

solicită consultarea Parlamentului cu privire la implicarea FMI în zona euro pe bază ad hoc;

Consiliul și Eurogrupul

| 101. | solicită o reevaluare a procesului decizional al Eurogrupului pentru a include o responsabilitate democratică adecvată atât la nivel național, cât și la nivel european; solicită să fie stabilite orientări europene pentru a se asigura un control democratic adecvat al punerii în aplicare de măsuri la nivel național care să ia în considerare calitatea ocupării forței de muncă, protecția socială, sănătatea și educația și care să asigure accesul tuturor la sistemele sociale; propune ca funcția de președinte permanent al Eurogrupului să reprezinte o responsabilitate permanentă; sugerează ca funcția de președinte să fie deținută de unul dintre vicepreședinții Comisiei, care să răspundă în fața Parlamentului; solicită, pe termen scurt, să se organizeze un dialog sistematic între troica și Parlament; |
| --- | --- |

101.

solicită o reevaluare a procesului decizional al Eurogrupului pentru a include o responsabilitate democratică adecvată atât la nivel național, cât și la nivel european; solicită să fie stabilite orientări europene pentru a se asigura un control democratic adecvat al punerii în aplicare de măsuri la nivel național care să ia în considerare calitatea ocupării forței de muncă, protecția socială, sănătatea și educația și care să asigure accesul tuturor la sistemele sociale; propune ca funcția de președinte permanent al Eurogrupului să reprezinte o responsabilitate permanentă; sugerează ca funcția de președinte să fie deținută de unul dintre vicepreședinții Comisiei, care să răspundă în fața Parlamentului; solicită, pe termen scurt, să se organizeze un dialog sistematic între troica și Parlament;

| 102. | invită Eurogrupul, Consiliul și Consiliul European să-și asume întreaga răspundere pentru activitățile troicii; este preocupat, în special, de creșterea răspunderii Eurogrupului pentru deciziile luate cu privire la asistența financiară, întrucât miniștrii de finanțe poartă responsabilitatea politică finală pentru programele de ajustare macroeconomică și pentru punerea lor în aplicare, deși, de multe ori, ei nu sunt direct răspunzători nici în fața parlamentului național, nici în fața Parlamentului European pentru anumite decizii; consideră că, înainte de acordarea de asistență financiară, președintele Eurogrupului ar trebui să fie audiat de Parlamentul European, iar miniștrii de finanțe din UE, în parlamentele lor naționale; subliniază faptul că președintele Eurogrupului și miniștrii de finanțe ar trebuie să aibă obligația de a prezenta rapoarte periodice atât în fața Parlamentului European, cât și în fața parlamentele naționale; |
| --- | --- |

102.

invită Eurogrupul, Consiliul și Consiliul European să-și asume întreaga răspundere pentru activitățile troicii; este preocupat, în special, de creșterea răspunderii Eurogrupului pentru deciziile luate cu privire la asistența financiară, întrucât miniștrii de finanțe poartă responsabilitatea politică finală pentru programele de ajustare macroeconomică și pentru punerea lor în aplicare, deși, de multe ori, ei nu sunt direct răspunzători nici în fața parlamentului național, nici în fața Parlamentului European pentru anumite decizii; consideră că, înainte de acordarea de asistență financiară, președintele Eurogrupului ar trebui să fie audiat de Parlamentul European, iar miniștrii de finanțe din UE, în parlamentele lor naționale; subliniază faptul că președintele Eurogrupului și miniștrii de finanțe ar trebuie să aibă obligația de a prezenta rapoarte periodice atât în fața Parlamentului European, cât și în fața parlamentele naționale;

| 103. | îndeamnă toate statele membre să își asume o răspundere mai mare la nivel național în legătură cu funcționarea semestrului european și cu deciziile luate în cadrul acestuia și să aplice toate măsurile și reformele asupra cărora au convenit în contextul recomandărilor specifice pentru fiecare țară; amintește că, în comparație cu anii anteriori, Comisia a identificat progrese semnificative doar în 15 % din cele aproximativ 400 de recomandări specifice pentru fiecare țară; |
| --- | --- |

103.

îndeamnă toate statele membre să își asume o răspundere mai mare la nivel național în legătură cu funcționarea semestrului european și cu deciziile luate în cadrul acestuia și să aplice toate măsurile și reformele asupra cărora au convenit în contextul recomandărilor specifice pentru fiecare țară; amintește că, în comparație cu anii anteriori, Comisia a identificat progrese semnificative doar în 15 % din cele aproximativ 400 de recomandări specifice pentru fiecare țară;

MES

| 104. | subliniază că, odată cu eliminarea treptată a troicii, o instituție va trebui să preia controlul reformelor aflate în curs; |
| --- | --- |

104.

subliniază că, odată cu eliminarea treptată a troicii, o instituție va trebui să preia controlul reformelor aflate în curs;

| 105. | subliniază că înființarea FESF și a MES în afara instituțiilor Uniunii reprezintă un regres în dezvoltarea Uniunii, în principal în detrimentul Parlamentului, al Curții de Conturi și al Curții de Justiție; |
| --- | --- |

105.

subliniază că înființarea FESF și a MES în afara instituțiilor Uniunii reprezintă un regres în dezvoltarea Uniunii, în principal în detrimentul Parlamentului, al Curții de Conturi și al Curții de Justiție;

| 106. | solicită integrarea MES în cadrul legal al Uniunii și dezvoltarea acestuia înspre un mecanism comunitar, astfel cum se prevede în Tratatul privind MES; solicită ca MES să răspundă în fața Parlamentului European și a Consiliului European, inclusiv în ceea ce privește deciziile de acordare a asistenței financiare și deciziile de acordare a unor tranșe noi de împrumuturi; subliniază că, atât timp cât statele membre fac contribuții directe din bugetul național la MES, tot acestea ar trebui să aprobe asistența financiară; solicită ca MES să fie dezvoltat în continuare, dispunând de capacități adecvate de acordare de credite și împrumuturi, să se pună bazele unui dialog între conducerea MES și partenerii sociali europeni și să se includă MES în bugetul UE; invită membrii MES, până la realizarea celor de mai sus, să renunțe pe termen scurt la cerința privind unanimitatea, pentru ca deciziile standard să poată fi luate cu o majoritate calificată și nu cu unanimitate și să permită acordarea unei asistențe de precauție; |
| --- | --- |

106.

solicită integrarea MES în cadrul legal al Uniunii și dezvoltarea acestuia înspre un mecanism comunitar, astfel cum se prevede în Tratatul privind MES; solicită ca MES să răspundă în fața Parlamentului European și a Consiliului European, inclusiv în ceea ce privește deciziile de acordare a asistenței financiare și deciziile de acordare a unor tranșe noi de împrumuturi; subliniază că, atât timp cât statele membre fac contribuții directe din bugetul național la MES, tot acestea ar trebui să aprobe asistența financiară; solicită ca MES să fie dezvoltat în continuare, dispunând de capacități adecvate de acordare de credite și împrumuturi, să se pună bazele unui dialog între conducerea MES și partenerii sociali europeni și să se includă MES în bugetul UE; invită membrii MES, până la realizarea celor de mai sus, să renunțe pe termen scurt la cerința privind unanimitatea, pentru ca deciziile standard să poată fi luate cu o majoritate calificată și nu cu unanimitate și să permită acordarea unei asistențe de precauție;

| 107. | solicită Consiliului și Eurogrupului să respecte angajamentul luat de președintele Consiliului European de a negocia un acord interinstituțional cu Parlamentul European în vederea stabilirii unui mecanism adecvat temporar pentru creșterea răspunderii MES; solicită, de asemenea, în acest context, mai multă transparență în ceea ce privește activitatea Consiliului guvernatorilor MES; |
| --- | --- |

107.

solicită Consiliului și Eurogrupului să respecte angajamentul luat de președintele Consiliului European de a negocia un acord interinstituțional cu Parlamentul European în vederea stabilirii unui mecanism adecvat temporar pentru creșterea răspunderii MES; solicită, de asemenea, în acest context, mai multă transparență în ceea ce privește activitatea Consiliului guvernatorilor MES;

| 108. | subliniază că hotărârea CEJ în cauza „Pringle” și jurisprudența acesteia deschid posibilitatea integrării MES în cadrul comunitar, cu un tratat constant întemeiat pe articolul 352 din TFUE; invită, prin urmare, Comisia să prezinte, până la sfârșitul lui 2014, o propunere legislativă cu acest obiectiv; |
| --- | --- |

108.

subliniază că hotărârea CEJ în cauza „Pringle” și jurisprudența acesteia deschid posibilitatea integrării MES în cadrul comunitar, cu un tratat constant întemeiat pe articolul 352 din TFUE; invită, prin urmare, Comisia să prezinte, până la sfârșitul lui 2014, o propunere legislativă cu acest obiectiv;

Pe termen mediu și lung

| 109. | solicită ca memorandumurile să fie integrate în cadrul legislației comunitare, astfel încât să promoveze o strategie de consolidare credibilă și durabilă și să contribuie astfel la realizarea obiectivelor strategiei de creștere economică a Uniunii și a obiectivelor declarate în materie de coeziune socială și de ocupare a forței de muncă; recomandă ca programelor de asistență să le fie conferită o legitimitate democratică adecvată, ca mandatele de negociere să fie supuse la vot în Parlamentul European, iar Parlamentul să fie consultat cu privire la memorandumurile de înțelegere rezultate; |
| --- | --- |

109.

solicită ca memorandumurile să fie integrate în cadrul legislației comunitare, astfel încât să promoveze o strategie de consolidare credibilă și durabilă și să contribuie astfel la realizarea obiectivelor strategiei de creștere economică a Uniunii și a obiectivelor declarate în materie de coeziune socială și de ocupare a forței de muncă; recomandă ca programelor de asistență să le fie conferită o legitimitate democratică adecvată, ca mandatele de negociere să fie supuse la vot în Parlamentul European, iar Parlamentul să fie consultat cu privire la memorandumurile de înțelegere rezultate;

| 110. | reiterează solicitarea sa ca deciziile privind consolidarea UEM să fie luate pe baza Tratatului privind Uniunea Europeană; este de părere că orice abatere de la metoda comunitară și utilizarea sporită a acordurilor interguvernamentale (precum acordurile contractuale) au drept efect divizarea, slăbirea și contestarea credibilității Uniunii, inclusiv ale zonei euro; știe că respectarea deplină a metodei comunitare în ceea ce privește continuarea reformelor mecanismului de asistență al Uniunii ar putea implica o modificare a tratatului și subliniază că orice astfel de modificări trebuie să fie realizate cu implicarea deplină a PE și să facă obiectul unei convenții; |
| --- | --- |

110.

reiterează solicitarea sa ca deciziile privind consolidarea UEM să fie luate pe baza Tratatului privind Uniunea Europeană; este de părere că orice abatere de la metoda comunitară și utilizarea sporită a acordurilor interguvernamentale (precum acordurile contractuale) au drept efect divizarea, slăbirea și contestarea credibilității Uniunii, inclusiv ale zonei euro; știe că respectarea deplină a metodei comunitare în ceea ce privește continuarea reformelor mecanismului de asistență al Uniunii ar putea implica o modificare a tratatului și subliniază că orice astfel de modificări trebuie să fie realizate cu implicarea deplină a PE și să facă obiectul unei convenții;

| 111. | este de părere că ar trebui analizată opțiunea unei modificări a tratatului care să permită extinderea domeniului de aplicare al actualului articol 143 din TFUE la toate statele membre, în loc să fie limitat la state membre din afara zonei euro; |
| --- | --- |

111.

este de părere că ar trebui analizată opțiunea unei modificări a tratatului care să permită extinderea domeniului de aplicare al actualului articol 143 din TFUE la toate statele membre, în loc să fie limitat la state membre din afara zonei euro;

| 112. | solicită înființarea unui Fond Monetar European (FME) în temeiul dreptului Uniunii, care să funcționeze conform metodei comunitare; consideră că un astfel de FME ar trebui să combine mijloacele financiare ale MES, orientate către susținerea țărilor care se confruntă cu probleme în materie de plăți sau cu insolvabilitatea statului, cu resursele și experiența pe care Comisia le-a dobândit în acest domeniu în ultimii ani; subliniază că un astfel de cadru ar evita posibilele conflicte de interese inerente rolului actual al Comisiei în calitate de agent al Eurogrupului și rolului său mult mai cuprinzător de „gardian al tratatelor”; consideră că în cazul FME ar trebui să se aplice cele mai înalte standarde democratice de responsabilitate și legitimitate; consideră că un astfel de cadru ar asigura transparența procesului decizional și faptul că toate instituțiile implicate poartă întreaga răspundere pentru acțiunile lor; |
| --- | --- |

112.

solicită înființarea unui Fond Monetar European (FME) în temeiul dreptului Uniunii, care să funcționeze conform metodei comunitare; consideră că un astfel de FME ar trebui să combine mijloacele financiare ale MES, orientate către susținerea țărilor care se confruntă cu probleme în materie de plăți sau cu insolvabilitatea statului, cu resursele și experiența pe care Comisia le-a dobândit în acest domeniu în ultimii ani; subliniază că un astfel de cadru ar evita posibilele conflicte de interese inerente rolului actual al Comisiei în calitate de agent al Eurogrupului și rolului său mult mai cuprinzător de „gardian al tratatelor”; consideră că în cazul FME ar trebui să se aplice cele mai înalte standarde democratice de responsabilitate și legitimitate; consideră că un astfel de cadru ar asigura transparența procesului decizional și faptul că toate instituțiile implicate poartă întreaga răspundere pentru acțiunile lor;

| 113. | consideră că va fi necesară o revizuire a tratatului în vederea ancorării pe deplin a cadrului UE de prevenire și de soluționare a crizelor într-un fundament solid din punct de vedere juridic și durabil din punct de vedere economic; |
| --- | --- |

113.

consideră că va fi necesară o revizuire a tratatului în vederea ancorării pe deplin a cadrului UE de prevenire și de soluționare a crizelor într-un fundament solid din punct de vedere juridic și durabil din punct de vedere economic;

| 114. | este de părere că ar trebui analizată posibilitatea dezvoltării unui mecanism cu măsuri procedurale clare pentru țările care sunt în pericol de insolvabilitate, pe baza normelor pachetelor de șase și, respectiv, două acte normative; în acest context, încurajează FMI și solicită Comisiei și Consiliului să ajungă cu FMI la o poziție comună pentru a relansa dezbaterea cu privire la un mecanism internațional de restructurare a datoriilor suverane cu scopul de a adopta o abordare multilaterală echitabilă și durabilă în acest domeniu; |
| --- | --- |

114.

este de părere că ar trebui analizată posibilitatea dezvoltării unui mecanism cu măsuri procedurale clare pentru țările care sunt în pericol de insolvabilitate, pe baza normelor pachetelor de șase și, respectiv, două acte normative; în acest context, încurajează FMI și solicită Comisiei și Consiliului să ajungă cu FMI la o poziție comună pentru a relansa dezbaterea cu privire la un mecanism internațional de restructurare a datoriilor suverane cu scopul de a adopta o abordare multilaterală echitabilă și durabilă în acest domeniu;

| 115. | prezintă pe scurt recomandarea sa conform căreia rolurile și sarcinile fiecărui membru al troicii ar trebui clarificate în modul următor:






  (a) | un Fond Monetar European, care ar combina mijloacele financiare ale MES și resursele umane pe care Comisia le-a dobândit în ultimii ani, ar prelua rolul Comisiei, permițându-i acesteia să acționeze în conformitate cu articolul 17 din TUE și, în special, să-și exercite rolul de gardian al tratatelor; |
| --- | --- | --- |

115.

prezintă pe scurt recomandarea sa conform căreia rolurile și sarcinile fiecărui membru al troicii ar trebui clarificate în modul următor:

(a)

un Fond Monetar European, care ar combina mijloacele financiare ale MES și resursele umane pe care Comisia le-a dobândit în ultimii ani, ar prelua rolul Comisiei, permițându-i acesteia să acționeze în conformitate cu articolul 17 din TUE și, în special, să-și exercite rolul de gardian al tratatelor;

| (b) | BCE ar participa ca un observator discret în cadrul procesului de negociere, pentru a putea supune atenției Comisiei preocupări serioase, având în vedere rolul său consultativ, și, ulterior, Fondului Monetar European, dacă e cazul; |
| --- | --- |

(b)

BCE ar participa ca un observator discret în cadrul procesului de negociere, pentru a putea supune atenției Comisiei preocupări serioase, având în vedere rolul său consultativ, și, ulterior, Fondului Monetar European, dacă e cazul;

| (c) | FMI, în cazul în care implicarea sa este absolut necesară, ar fi un creditor marginal și, prin urmare, ar putea părăsi programul în eventualitatea unui dezacord; |
| --- | --- |

(c)

FMI, în cazul în care implicarea sa este absolut necesară, ar fi un creditor marginal și, prin urmare, ar putea părăsi programul în eventualitatea unui dezacord;

| 116. | consideră că activitatea demarată prin acest raport ar trebui continuată; invită următorul parlament să continue activitatea din acest raport, să dezvolte în continuare concluziile-cheie ale acestuia și să continue ancheta; |
| --- | --- |

116.

consideră că activitatea demarată prin acest raport ar trebui continuată; invită următorul parlament să continue activitatea din acest raport, să dezvolte în continuare concluziile-cheie ale acestuia și să continue ancheta;

o

o o

| 117. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Eurogrupului, Comisiei, Băncii Centrale Europene și FMI. |
| --- | --- |

117.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului European, Consiliului, Eurogrupului, Comisiei, Băncii Centrale Europene și FMI.

---

(1)  JO L 140, 27.5.2013, p. 1.

(2)  JO C 236 E, 12.8.2011, p. 57.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0447.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0332.

(5)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0269.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0430.

(7)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 140.

(8)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 19.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/200 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/200

---

P7_TA(2014)0240

Aspectele legate de ocuparea forței de muncă și aspectele sociale ale rolului și activității troicii

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la aspectele legate de ocuparea forței de muncă și la aspectele sociale ale rolului și activității troicii (BCE, Comisia și FMI) în țările din zona euro care participă la program (2014/2007(INI))

(2017/C 378/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 9, 151, 152 și 153, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolele 9, 151, 152 și 153,

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special titlul IV (Solidaritatea), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, în special titlul IV (Solidaritatea),

| — | având în vedere Carta socială europeană, în special articolul 30 referitor la dreptul la protecție împotriva sărăciei si a excluderii sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană, în special articolul 30 referitor la dreptul la protecție împotriva sărăciei si a excluderii sociale,

| — | având în vedere audierea publică organizată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale la 9 ianuarie 2014 cu privire la „aspectele legate de ocuparea forței de muncă și cele sociale ale rolului și activității troicii în țările din zona euro care participă la program”, |
| --- | --- |

—

având în vedere audierea publică organizată de Comisia pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale la 9 ianuarie 2014 cu privire la „aspectele legate de ocuparea forței de muncă și cele sociale ale rolului și activității troicii în țările din zona euro care participă la program”,

| — | având în vedere cele patru proiecte de note de politică care conțin evaluări ale aspectelor și dificultăților sociale și în materie de ocupare a forței de muncă din Grecia, Portugalia, Irlanda și Cipru, elaborate în ianuarie 2014 de Unitatea de asistență pentru guvernanța economică din cadrul DG IPOL; |
| --- | --- |

—

având în vedere cele patru proiecte de note de politică care conțin evaluări ale aspectelor și dificultăților sociale și în materie de ocupare a forței de muncă din Grecia, Portugalia, Irlanda și Cipru, elaborate în ianuarie 2014 de Unitatea de asistență pentru guvernanța economică din cadrul DG IPOL;

| — | având în vedere dialogul economic și schimbul de opinii cu ministrul de finanțe și cu ministrul muncii, securității sociale și al protecției sociale din Grecia, organizate în comun de comisiile EMPL și ECON la 13 noiembrie 2012; |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul economic și schimbul de opinii cu ministrul de finanțe și cu ministrul muncii, securității sociale și al protecției sociale din Grecia, organizate în comun de comisiile EMPL și ECON la 13 noiembrie 2012;

| — | având în vedere cele cinci decizii din 22 aprilie 2013 ale Comitetului european pentru drepturile sociale din cadrul Consiliului Europei referitoare la regimurile de pensii din Grecia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere cele cinci decizii din 22 aprilie 2013 ale Comitetului european pentru drepturile sociale din cadrul Consiliului Europei referitoare la regimurile de pensii din Grecia (1),

| — | având în vedere cel de-al 365-lea raport al Comitetului pentru libertatea sindicală din cadrul Organizației Internaționale a Muncii (OIM); |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 365-lea raport al Comitetului pentru libertatea sindicală din cadrul Organizației Internaționale a Muncii (OIM);

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2013 referitoare la constrângerile bugetare cu care se confruntă autoritățile regionale și locale în materie de cheltuieli din fondurile structurale UE în statele membre (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 octombrie 2013 referitoare la constrângerile bugetare cu care se confruntă autoritățile regionale și locale în materie de cheltuieli din fondurile structurale UE în statele membre (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2013 referitoare la impactul crizei asupra accesului grupurilor vulnerabile la îngrijire (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale din Uniunea Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la locuințele sociale din Uniunea Europeană (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2012 privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 februarie 2012 privind ocuparea forței de muncă și aspecte sociale în Analiza anuală a creșterii pentru 2012 (5),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2013 intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2014” (COM(2013)0800) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 13 noiembrie 2013 intitulată „Analiza anuală a creșterii pentru 2014” (COM(2013)0800) și Proiectul de raport comun privind ocuparea forței de muncă anexat la aceasta,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2013 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 octombrie 2013 referitoare la semestrul european pentru coordonarea politicilor economice: punerea în aplicare a priorităților pentru 2013 (6),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013 intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a Uniunii economice și monetare” (COM(2013)0690), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013 intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a Uniunii economice și monetare” (COM(2013)0690),

| — | având în vedere întrebarea O-000122/2013 – B7-0524/2013 adresată Comisiei și rezoluția conexă a Parlamentului din 21 noiembrie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare” (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea O-000122/2013 – B7-0524/2013 adresată Comisiei și rezoluția conexă a Parlamentului din 21 noiembrie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare” (7),

| — | având în vedere avizul Comisiei EMPL cu privire la Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei EMPL cu privire la Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind raportul președinților Consiliului European, Comisiei Europene, Băncii Centrale Europene și Eurogrupului intitulat: „Către o veritabilă uniune economică și monetară” (8),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), precum și Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la aceasta (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 decembrie 2010 intitulată „Platforma europeană de combatere a sărăciei și a excluziunii sociale: un cadru european pentru coeziunea socială și teritorială” (COM(2010)0758), precum și Rezoluția sa din 15 noiembrie 2011 referitoare la aceasta (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 20 noiembrie 2012 privind Pactul referitor la investițiile sociale – ca răspuns la criză (10),

| — | având în vedere raportul fundației Eurofound din 12 decembrie 2013 intitulat „Relațiile industriale și condițiile de muncă în Europa în 2012”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul fundației Eurofound din 12 decembrie 2013 intitulat „Relațiile industriale și condițiile de muncă în Europa în 2012”,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 februarie 2013 intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (COM(2013)0083),

| — | având în vedere întrebarea O-000057/2013 – B7-0207/2013 adresată Comisiei și rezoluția conexă a Parlamentului din 12 iunie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea O-000057/2013 – B7-0207/2013 adresată Comisiei și rezoluția conexă a Parlamentului din 12 iunie 2013 referitoare la Comunicarea Comisiei intitulată „Către investiții sociale pentru promovarea creșterii și coeziunii – inclusiv implementarea Fondului social european pentru perioada 2014-2020” (11),

| — | având în vedere cel de al patrulea raport de monitorizare privind Strategia Europa 2020 întocmit de Comitetul Regiunilor în octombrie 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de al patrulea raport de monitorizare privind Strategia Europa 2020 întocmit de Comitetul Regiunilor în octombrie 2020,

| — | având în vedere documentul de lucru nr. 49 al OIM din 30 aprilie 2013 intitulat „Impactul crizei din zona euro asupra parteneriatului social din Irlanda: o analiză din punctul de vedere al politicii economice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru nr. 49 al OIM din 30 aprilie 2013 intitulat „Impactul crizei din zona euro asupra parteneriatului social din Irlanda: o analiză din punctul de vedere al politicii economice”,

| — | având în vedere documentul de lucru nr. 38 al OIM din 8 martie 2012 intitulat „Dialogul social și negocierile colective în perioadele de criză: cazul Greciei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru nr. 38 al OIM din 8 martie 2012 intitulat „Dialogul social și negocierile colective în perioadele de criză: cazul Greciei”,

| — | având în vedere raportul OIM din 30 octombrie 2013 intitulat „Combaterea crizei locurilor de muncă din Portugalia”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul OIM din 30 octombrie 2013 intitulat „Combaterea crizei locurilor de muncă din Portugalia”,

| — | având în vedere raportul Bruegel din 17 iunie 2013 intitulat „Asistența acordată de UE și FMI țărilor din zona euro: o primă evaluare” (Bruegel Blueprint 19), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Bruegel din 17 iunie 2013 intitulat „Asistența acordată de UE și FMI țărilor din zona euro: o primă evaluare” (Bruegel Blueprint 19),

| — | având în vedere comunicatele de presă ale Eurostat din 12 februarie 2010 (22/2010) și din 29 noiembrie 2013 (179/2013) privind euroindicatorii, |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicatele de presă ale Eurostat din 12 februarie 2010 (22/2010) și din 29 noiembrie 2013 (179/2013) privind euroindicatorii,

| — | având în vedere documentul de politică economică nr. 1 al OCDE din 12 aprilie 2012 intitulat „Consolidarea bugetară: În ce măsură, în ce termeni și prin ce mijloace? – Raport privind perspectivele economice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de politică economică nr. 1 al OCDE din 12 aprilie 2012 intitulat „Consolidarea bugetară: În ce măsură, în ce termeni și prin ce mijloace? – Raport privind perspectivele economice”,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 – O strategie pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 3 martie 2010 intitulată „Europa 2020 – O strategie pentru o creștere inteligentă, durabilă și favorabilă incluziunii” (COM(2010)2020),

| — | având în vedere documentul de lucru al Institutului European al Sindicatelor (ETUI) din mai 2013 intitulat „Criza din zona euro și impactul acesteia asupra politicilor sociale de la nivel național și european”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Institutului European al Sindicatelor (ETUI) din mai 2013 intitulat „Criza din zona euro și impactul acesteia asupra politicilor sociale de la nivel național și european”,

| — | având în vedere raportul Comisiei din iunie 2013 intitulat „Evoluțiile înregistrate pe piața forței de muncă din Europa în 2013” (Labour Market Developments in Europe 2013, European Economy series 6/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din iunie 2013 intitulat „Evoluțiile înregistrate pe piața forței de muncă din Europa în 2013” (Labour Market Developments in Europe 2013, European Economy series 6/2013),

| — | având în vedere documentul publicat de Caritas Europa în februarie 2013 intitulat „Impactul crizei europene: un studiu al impactului produs de criză și austeritate asupra cetățenilor, cu o atenție deosebită acordată Greciei, Irlandei, Italiei, Portugaliei și Spaniei”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul publicat de Caritas Europa în februarie 2013 intitulat „Impactul crizei europene: un studiu al impactului produs de criză și austeritate asupra cetățenilor, cu o atenție deosebită acordată Greciei, Irlandei, Italiei, Portugaliei și Spaniei”,

| — | având în vedere documentul informativ de politică al Oxfam din septembrie 2013 intitulat „O poveste de avertizare: adevăratul preț al austerității și inegalității din Europa”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul informativ de politică al Oxfam din septembrie 2013 intitulat „O poveste de avertizare: adevăratul preț al austerității și inegalității din Europa”,

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0135/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A7-0135/2014),

| A. | întrucât criza economică și financiară fără precedent care a scos la iveală fragilitatea finanțelor publice din unele state membre și măsurile din cadrul programelor de ajustare economică adoptate ca răspuns la situația suferită de Grecia (mai 2010 și martie 2012), Irlanda (decembrie 2010), Portugalia (mai 2011) și Cipru (iunie 2013) au avut un impact direct și indirect asupra nivelurilor de ocupare a forței de muncă și asupra condițiilor de trai ale multor persoane; întrucât, deși au fost semnate în mod oficial de către Comisie, toate programele au fost concepute, iar condițiile lor au fost stabilite în comun de către FMI, Eurogrup, Banca Centrală Europeană (BCE), Comisie și statele membre care urmau să beneficieze de asistență; |
| --- | --- |

A.

întrucât criza economică și financiară fără precedent care a scos la iveală fragilitatea finanțelor publice din unele state membre și măsurile din cadrul programelor de ajustare economică adoptate ca răspuns la situația suferită de Grecia (mai 2010 și martie 2012), Irlanda (decembrie 2010), Portugalia (mai 2011) și Cipru (iunie 2013) au avut un impact direct și indirect asupra nivelurilor de ocupare a forței de muncă și asupra condițiilor de trai ale multor persoane; întrucât, deși au fost semnate în mod oficial de către Comisie, toate programele au fost concepute, iar condițiile lor au fost stabilite în comun de către FMI, Eurogrup, Banca Centrală Europeană (BCE), Comisie și statele membre care urmau să beneficieze de asistență;

| B. | întrucât, odată garantată sustenabilitatea economică și bugetară a celor patru țări, eforturile ar trebui să se axeze pe aspectele sociale, acordându-se o atenție deosebită creării de locuri de muncă; |
| --- | --- |

B.

întrucât, odată garantată sustenabilitatea economică și bugetară a celor patru țări, eforturile ar trebui să se axeze pe aspectele sociale, acordându-se o atenție deosebită creării de locuri de muncă;

| C. | întrucât articolul 9 din TFUE prevede că „În definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”; |
| --- | --- |

C.

întrucât articolul 9 din TFUE prevede că „În definirea și punerea în aplicare a politicilor și acțiunilor sale, Uniunea ține seama de cerințele privind promovarea unui nivel ridicat al ocupării forței de muncă, garantarea unei protecții sociale corespunzătoare, combaterea excluziunii sociale, precum și de cerințele privind un nivel ridicat de educație, de formare profesională și de protecție a sănătății umane”;

| D. | întrucât articolul 151 din TFUE prevede că măsurile luate de UE și statele sale membre trebuie să fie conforme cu drepturile sociale fundamentale prevăzute în Carta socială europeană din 1961 și în Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor din 1989 în vederea îmbunătățirii, printre altele, a dialogului social; întrucât articolul 152 din TFUE prevede că „Uniunea recunoaște și promovează rolul partenerilor sociali la nivelul său, ținând seama de diversitatea sistemelor naționale. Aceasta facilitează dialogul dintre aceștia, respectându-le autonomia”; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 151 din TFUE prevede că măsurile luate de UE și statele sale membre trebuie să fie conforme cu drepturile sociale fundamentale prevăzute în Carta socială europeană din 1961 și în Carta comunitară a drepturilor sociale fundamentale ale lucrătorilor din 1989 în vederea îmbunătățirii, printre altele, a dialogului social; întrucât articolul 152 din TFUE prevede că „Uniunea recunoaște și promovează rolul partenerilor sociali la nivelul său, ținând seama de diversitatea sistemelor naționale. Aceasta facilitează dialogul dintre aceștia, respectându-le autonomia”;

| E. | întrucât, conform articolului 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, „Uniunea recunoaște și respectă accesul la serviciile de interes economic general, astfel cum se prevede în legislațiile și practicile naționale, în conformitate cu tratatele, în scopul promovării coeziunii sociale și teritoriale a Uniunii”; întrucât articolul 14 din TFUE prevede că, „având în vedere locul ocupat de serviciile de interes economic general în cadrul valorilor comune ale Uniunii, precum și rolul pe care îl au acestea în promovarea coeziunii sociale și teritoriale a Uniunii, Uniunea și statele membre, fiecare în limita competențelor care le revin și în limita domeniului de aplicare a tratatelor, asigură funcționarea serviciilor respective pe baza principiilor și în condiții, în special economice și financiare, care să le permită îndeplinirea misiunilor lor”; întrucât articolul 345 din TFUE prevede că „tratatele nu aduc atingere regimului proprietății în statele membre”; întrucât Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general prevede valorile comune ale Uniunii în privința serviciilor de interes economic general; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform articolului 36 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, „Uniunea recunoaște și respectă accesul la serviciile de interes economic general, astfel cum se prevede în legislațiile și practicile naționale, în conformitate cu tratatele, în scopul promovării coeziunii sociale și teritoriale a Uniunii”; întrucât articolul 14 din TFUE prevede că, „având în vedere locul ocupat de serviciile de interes economic general în cadrul valorilor comune ale Uniunii, precum și rolul pe care îl au acestea în promovarea coeziunii sociale și teritoriale a Uniunii, Uniunea și statele membre, fiecare în limita competențelor care le revin și în limita domeniului de aplicare a tratatelor, asigură funcționarea serviciilor respective pe baza principiilor și în condiții, în special economice și financiare, care să le permită îndeplinirea misiunilor lor”; întrucât articolul 345 din TFUE prevede că „tratatele nu aduc atingere regimului proprietății în statele membre”; întrucât Protocolul nr. 26 privind serviciile de interes general prevede valorile comune ale Uniunii în privința serviciilor de interes economic general;

| F. | întrucât articolul 6 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede că „Uniunea recunoaște drepturile, libertățile și principiile prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, (...) care are aceeași valoare juridică cu cea a tratatelor,” și întrucât alineatele (2) și (3) de la același articol prevăd aderarea la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și stipulează că aceste drepturi constituie principiile generale ale dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

F.

întrucât articolul 6 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede că „Uniunea recunoaște drepturile, libertățile și principiile prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene din 7 decembrie 2000, (...) care are aceeași valoare juridică cu cea a tratatelor,” și întrucât alineatele (2) și (3) de la același articol prevăd aderarea la Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și stipulează că aceste drepturi constituie principiile generale ale dreptului Uniunii;

| G. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede, printre altele, dreptul de negociere și de acțiune colectivă (articolul 28), protecția în cazul concedierii nejustificate (articolul 30), condiții de muncă corecte și echitabile (articolul 31), recunoașterea și respectarea dreptului de acces la prestațiile de securitate socială și la serviciile sociale și, pentru a combate marginalizarea socială și sărăcia, dreptul la o viață demnă pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente (articolul 34), dreptul de acces la asistența medicală preventivă și dreptul de a beneficia de îngrijiri medicale (articolul 35), precum și recunoașterea și respectarea dreptului de acces la serviciile de interes economic general (articolul 36); |
| --- | --- |

G.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene prevede, printre altele, dreptul de negociere și de acțiune colectivă (articolul 28), protecția în cazul concedierii nejustificate (articolul 30), condiții de muncă corecte și echitabile (articolul 31), recunoașterea și respectarea dreptului de acces la prestațiile de securitate socială și la serviciile sociale și, pentru a combate marginalizarea socială și sărăcia, dreptul la o viață demnă pentru toți cei care nu dispun de resurse suficiente (articolul 34), dreptul de acces la asistența medicală preventivă și dreptul de a beneficia de îngrijiri medicale (articolul 35), precum și recunoașterea și respectarea dreptului de acces la serviciile de interes economic general (articolul 36);

| H. | întrucât Strategia Europa 2020 propusă de Comisie la 3 martie 2010 și aprobată de Consiliul European la 17 iunie 2010 conține următoarele obiective care fac parte din cele cinci obiective principale care trebuie atinse până în 2020: 75 % dintre bărbați și femei cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani să fie angajați, să se reducă rata de abandon școlar sub 10 %, cel puțin 40 % dintre persoanele cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani să finalizeze un ciclu de învățământ superior sau echivalent și să se reducă nivelul de sărăcie prin scoaterea a cel puțin 20 de milioane de persoane din rândul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială; |
| --- | --- |

H.

întrucât Strategia Europa 2020 propusă de Comisie la 3 martie 2010 și aprobată de Consiliul European la 17 iunie 2010 conține următoarele obiective care fac parte din cele cinci obiective principale care trebuie atinse până în 2020: 75 % dintre bărbați și femei cu vârsta cuprinsă între 20 și 64 de ani să fie angajați, să se reducă rata de abandon școlar sub 10 %, cel puțin 40 % dintre persoanele cu vârsta cuprinsă între 30 și 34 de ani să finalizeze un ciclu de învățământ superior sau echivalent și să se reducă nivelul de sărăcie prin scoaterea a cel puțin 20 de milioane de persoane din rândul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială;

| I. | întrucât, potrivit Buletinului trimestrial al Comisiei din octombrie 2013 intitulat „Ocuparea forței de muncă și situația socială din UE”, scăderea puternică a PIB-ului în Grecia, în Portugalia și în Irlanda s-a tradus, în principal, printr-o reducere a gradului de ocupare a forței de muncă; |
| --- | --- |

I.

întrucât, potrivit Buletinului trimestrial al Comisiei din octombrie 2013 intitulat „Ocuparea forței de muncă și situația socială din UE”, scăderea puternică a PIB-ului în Grecia, în Portugalia și în Irlanda s-a tradus, în principal, printr-o reducere a gradului de ocupare a forței de muncă;

| J. | întrucât, în rezoluția sa din 21 noiembrie 2013, Parlamentul a salutat Comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013 intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare” și propunerea acesteia de a se institui un tablou de bord cu principalii indicatori în materie de ocupare a forței de muncă și sociali, care să completeze procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) și raportul comun privind ocuparea forței de muncă (RCOFM); subliniază faptul că acești indicatori trebuie să fie suficienți pentru a reflecta în mod cuprinzător și transparent situația socială și situația în materie de ocupare a forței de muncă din statele membre; întrucât în rezoluție s-a subliniat necesitatea de se a garanta faptul că această monitorizare vizează reducerea discrepanțelor sociale dintre statele membre și promovarea unei convergențe sociale ascendente și a unui progres social; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în rezoluția sa din 21 noiembrie 2013, Parlamentul a salutat Comunicarea Comisiei din 2 octombrie 2013 intitulată „Consolidarea dimensiunii sociale a uniunii economice și monetare” și propunerea acesteia de a se institui un tablou de bord cu principalii indicatori în materie de ocupare a forței de muncă și sociali, care să completeze procedura privind dezechilibrele macroeconomice (PDM) și raportul comun privind ocuparea forței de muncă (RCOFM); subliniază faptul că acești indicatori trebuie să fie suficienți pentru a reflecta în mod cuprinzător și transparent situația socială și situația în materie de ocupare a forței de muncă din statele membre; întrucât în rezoluție s-a subliniat necesitatea de se a garanta faptul că această monitorizare vizează reducerea discrepanțelor sociale dintre statele membre și promovarea unei convergențe sociale ascendente și a unui progres social;

| K. | întrucât datele disponibile demonstrează că în cele patru țări menționate mai sus se înregistrează un regres în raport cu obiectivele sociale incluse în Strategia Europa 2020 (a se vedea anexa 1), cu excepția obiectivelor referitoare la persoanele care părăsesc de timpuriu sistemul de învățământ și la absolvenții ciclului de formare și de învățământ superior; |
| --- | --- |

K.

întrucât datele disponibile demonstrează că în cele patru țări menționate mai sus se înregistrează un regres în raport cu obiectivele sociale incluse în Strategia Europa 2020 (a se vedea anexa 1), cu excepția obiectivelor referitoare la persoanele care părăsesc de timpuriu sistemul de învățământ și la absolvenții ciclului de formare și de învățământ superior;

| L. | întrucât perspectivele pe termen lung pentru aceste țări se îmbunătățesc; întrucât acest lucru ar trebui să înceapă să contribuie la crearea de noi locuri de muncă în aceste economii și să inverseze tendința de scădere a gradului de ocupare a forței de muncă, |
| --- | --- |

L.

întrucât perspectivele pe termen lung pentru aceste țări se îmbunătățesc; întrucât acest lucru ar trebui să înceapă să contribuie la crearea de noi locuri de muncă în aceste economii și să inverseze tendința de scădere a gradului de ocupare a forței de muncă,

| 1. | constată că instituțiile UE (BCE, Comisia și Eurogrupul) sunt și ele responsabile de condițiile impuse în cadrul programelor de ajustare economică; observă, totodată, că este necesar să se garanteze sustenabilitatea finanțelor publice și să se asigure o protecție socială adecvată pentru cetățeni; |
| --- | --- |

1.

constată că instituțiile UE (BCE, Comisia și Eurogrupul) sunt și ele responsabile de condițiile impuse în cadrul programelor de ajustare economică; observă, totodată, că este necesar să se garanteze sustenabilitatea finanțelor publice și să se asigure o protecție socială adecvată pentru cetățeni;

| 2. | regretă faptul că Parlamentul a fost complet marginalizat în toate etapele programelor: faza pregătitoare, elaborarea mandatelor și monitorizarea impactului rezultatelor obținute de programe și de măsurile aferente; observă că, deși implicarea Parlamentului European nu a fost obligatorie având în vedere absența unui temei juridic în acest sens, neparticiparea instituțiilor europene și a mecanismelor financiare europene presupune faptul că programele au trebuit improvizate, ceea ce a avut ca rezultat încheierea unor acorduri financiare și instituționale în afara metodei comunitare; constată, în aceeași ordine de idei, că BCE a adoptat decizii ce nu se încadrează în mandatul său; reamintește rolul Comisiei de gardian al tratatelor și faptul că acest rol trebuie respectat în toate situațiile; consideră că doar instituțiile cu adevărat răspunzătoare în mod democratic ar trebui să coordoneze procesul politic de elaborare și de aplicare a programelor de ajustare pentru țările care se confruntă cu dificultăți financiare acute; |
| --- | --- |

2.

regretă faptul că Parlamentul a fost complet marginalizat în toate etapele programelor: faza pregătitoare, elaborarea mandatelor și monitorizarea impactului rezultatelor obținute de programe și de măsurile aferente; observă că, deși implicarea Parlamentului European nu a fost obligatorie având în vedere absența unui temei juridic în acest sens, neparticiparea instituțiilor europene și a mecanismelor financiare europene presupune faptul că programele au trebuit improvizate, ceea ce a avut ca rezultat încheierea unor acorduri financiare și instituționale în afara metodei comunitare; constată, în aceeași ordine de idei, că BCE a adoptat decizii ce nu se încadrează în mandatul său; reamintește rolul Comisiei de gardian al tratatelor și faptul că acest rol trebuie respectat în toate situațiile; consideră că doar instituțiile cu adevărat răspunzătoare în mod democratic ar trebui să coordoneze procesul politic de elaborare și de aplicare a programelor de ajustare pentru țările care se confruntă cu dificultăți financiare acute;

| 3. | regretă faptul că respectivele programe au fost concepute fără a se prevedea mijloace suficiente pentru evaluarea consecințelor lor cu ajutorul unor studii de impact sau prin coordonarea cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă, Comitetul pentru protecție socială, Consiliul Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (EPSCO) sau comisarul pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale; regretă, de asemenea, că OIM nu a fost consultată, precum și faptul că, în pofida importantelor implicații sociale, nu au fost consultate nici organele consultative instituite prin tratat, în special Comitetul Economic și Social European (CESE) și Comitetul Regiunilor; |
| --- | --- |

3.

regretă faptul că respectivele programe au fost concepute fără a se prevedea mijloace suficiente pentru evaluarea consecințelor lor cu ajutorul unor studii de impact sau prin coordonarea cu Comitetul pentru ocuparea forței de muncă, Comitetul pentru protecție socială, Consiliul Ocuparea Forței de Muncă, Politică Socială, Sănătate și Consumatori (EPSCO) sau comisarul pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale; regretă, de asemenea, că OIM nu a fost consultată, precum și faptul că, în pofida importantelor implicații sociale, nu au fost consultate nici organele consultative instituite prin tratat, în special Comitetul Economic și Social European (CESE) și Comitetul Regiunilor;

| 4. | regretă faptul că condițiile impuse pentru acordarea asistenței financiare au amenințat obiectivele sociale ale UE, din mai multe motive:






  — | UE nu a fost pregătită și echipată în mod adecvat pentru a face față problemelor cu care s-a confruntat, în special crizei datoriilor suverane de proporții, situație care impunea o reacție imediată pentru a se evita falimentul; |
| --- | --- | --- |

4.

regretă faptul că condițiile impuse pentru acordarea asistenței financiare au amenințat obiectivele sociale ale UE, din mai multe motive:

—

UE nu a fost pregătită și echipată în mod adecvat pentru a face față problemelor cu care s-a confruntat, în special crizei datoriilor suverane de proporții, situație care impunea o reacție imediată pentru a se evita falimentul;

| — | întrucât programele au o durată specifică, o serie de măsuri din cadrul acestor programe nu ar fi trebuit să fie prevăzute pe termen lung; |
| --- | --- |

—

întrucât programele au o durată specifică, o serie de măsuri din cadrul acestor programe nu ar fi trebuit să fie prevăzute pe termen lung;

| — | aceste măsuri sunt deosebit de greoaie, în principal pentru că deteriorarea situației economice și sociale nu a fost depistată la timp din cauza faptului că a fost prevăzut timp insuficient pentru punerea lor în aplicare și nu au fost realizate evaluări adecvate pentru a se determina efectul lor distributiv asupra diferitelor grupuri sociale; |
| --- | --- |

—

aceste măsuri sunt deosebit de greoaie, în principal pentru că deteriorarea situației economice și sociale nu a fost depistată la timp din cauza faptului că a fost prevăzut timp insuficient pentru punerea lor în aplicare și nu au fost realizate evaluări adecvate pentru a se determina efectul lor distributiv asupra diferitelor grupuri sociale;

| — | în ciuda apelurilor lansate de Comisie în acest sens, fondurile UE rămase din cadrul pe 2007-2013 nu au fost folosite cu promptitudine; |
| --- | --- |

—

în ciuda apelurilor lansate de Comisie în acest sens, fondurile UE rămase din cadrul pe 2007-2013 nu au fost folosite cu promptitudine;

| — | măsurile în cauză ar fi putut fi însoțite de eforturi mai consistente de protecție a grupurilor vulnerabile, cum ar fi măsuri de prevenire a unui nivel înalt al sărăciei, privațiunilor și inegalităților în materie de sănătate care au apărut din cauza faptului că grupurile cu venituri scăzute sunt deosebit de dependente de sistemele publice de sănătate; |
| --- | --- |

—

măsurile în cauză ar fi putut fi însoțite de eforturi mai consistente de protecție a grupurilor vulnerabile, cum ar fi măsuri de prevenire a unui nivel înalt al sărăciei, privațiunilor și inegalităților în materie de sănătate care au apărut din cauza faptului că grupurile cu venituri scăzute sunt deosebit de dependente de sistemele publice de sănătate;

Ocuparea forței de muncă

| 5. | constată că extrem de dificila criză economică și financiară și politicile de ajustare aplicate în cele patru țări au condus la majorarea ratei șomajului la pierderea de locuri de muncă, precum și la majorarea numărului de șomeri de lungă durată, iar în unele cazuri și la înrăutățirea condițiilor de muncă; subliniază faptul că rata șomajului are un rol determinant în sustenabilitatea sistemelor de protecție socială și de pensii, precum și în realizarea obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă înscrise în Strategia Europa 2020; |
| --- | --- |

5.

constată că extrem de dificila criză economică și financiară și politicile de ajustare aplicate în cele patru țări au condus la majorarea ratei șomajului la pierderea de locuri de muncă, precum și la majorarea numărului de șomeri de lungă durată, iar în unele cazuri și la înrăutățirea condițiilor de muncă; subliniază faptul că rata șomajului are un rol determinant în sustenabilitatea sistemelor de protecție socială și de pensii, precum și în realizarea obiectivelor sociale și de ocupare a forței de muncă înscrise în Strategia Europa 2020;

| 6. | constată că nu s-au realizat așteptările legate de relansarea creșterii economice și a creării de locuri de muncă prin intermediul devaluării interne, operate pentru redobândirea competitivității; subliniază faptul că aceste așteptări nerealizate reflectă tendința de subestimare a caracterului structural al crizei, precum și importanța de a menține, la nivel intern, cererea, investițiile și sprijinul acordat economiei reale prin intermediul creditelor; subliniază caracterul prociclic al măsurilor de austeritate și faptul că nu au fost însoțite de schimbări și reforme structurale adaptate de la caz la caz, cu acordarea unei atenții deosebite segmentelor vulnerabile ale societății în vederea realizării unei creșteri economice însoțite de coeziune socială și de ocuparea forței de muncă; |
| --- | --- |

6.

constată că nu s-au realizat așteptările legate de relansarea creșterii economice și a creării de locuri de muncă prin intermediul devaluării interne, operate pentru redobândirea competitivității; subliniază faptul că aceste așteptări nerealizate reflectă tendința de subestimare a caracterului structural al crizei, precum și importanța de a menține, la nivel intern, cererea, investițiile și sprijinul acordat economiei reale prin intermediul creditelor; subliniază caracterul prociclic al măsurilor de austeritate și faptul că nu au fost însoțite de schimbări și reforme structurale adaptate de la caz la caz, cu acordarea unei atenții deosebite segmentelor vulnerabile ale societății în vederea realizării unei creșteri economice însoțite de coeziune socială și de ocuparea forței de muncă;

| 7. | constată că rata ridicată a șomajului și a subocupării forței de muncă, împreună cu reducerea salariilor din sectorul public și cel privat, iar în unele cazuri și cu absența unor măsuri eficace de combatere a evaziunii fiscale și de reducere simultană a ratelor contribuțiilor subminează sustenabilitatea și adecvarea sistemelor publice de securitate socială ca rezultat al finanțării insuficiente a securității sociale; |
| --- | --- |

7.

constată că rata ridicată a șomajului și a subocupării forței de muncă, împreună cu reducerea salariilor din sectorul public și cel privat, iar în unele cazuri și cu absența unor măsuri eficace de combatere a evaziunii fiscale și de reducere simultană a ratelor contribuțiilor subminează sustenabilitatea și adecvarea sistemelor publice de securitate socială ca rezultat al finanțării insuficiente a securității sociale;

| 8. | constată că deteriorarea condițiilor și reducerea numărului de IMM-uri reprezintă una dintre cauzele principale ale pierderii de locuri de muncă și cea mai puternică amenințare la adresa viitoarei redresări; constată că politicile de ajustare nu au luat în considerare sectoarele strategice care ar fi trebuit luate în considerare în vederea menținerii creșterii economice și a coeziunii sociale în viitor; constată că acest lucru a dus la pierderea unui număr semnificativ de locuri de muncă în sectoare strategice precum cel industrial și sectorul cercetării, dezvoltării și inovării; subliniază faptul că cele patru țări trebuie să depună eforturi pentru a crea condițiile favorabile necesare pentru ca întreprinderile, în special IMM-urile, să își poată dezvolta sustenabilitatea comercială pe termen lung; subliniază că au fost eliminate multe locuri de muncă din domeniile de bază ale sectorului public, cum ar fi sănătatea, învățământul și serviciile publice sociale; |
| --- | --- |

8.

constată că deteriorarea condițiilor și reducerea numărului de IMM-uri reprezintă una dintre cauzele principale ale pierderii de locuri de muncă și cea mai puternică amenințare la adresa viitoarei redresări; constată că politicile de ajustare nu au luat în considerare sectoarele strategice care ar fi trebuit luate în considerare în vederea menținerii creșterii economice și a coeziunii sociale în viitor; constată că acest lucru a dus la pierderea unui număr semnificativ de locuri de muncă în sectoare strategice precum cel industrial și sectorul cercetării, dezvoltării și inovării; subliniază faptul că cele patru țări trebuie să depună eforturi pentru a crea condițiile favorabile necesare pentru ca întreprinderile, în special IMM-urile, să își poată dezvolta sustenabilitatea comercială pe termen lung; subliniază că au fost eliminate multe locuri de muncă din domeniile de bază ale sectorului public, cum ar fi sănătatea, învățământul și serviciile publice sociale;

| 9. | regretă faptul că tinerii sunt cei afectați de cele mai mari rate ale șomajului, situația din țări precum Grecia, unde rata șomajului este de peste 50 %, Portugalia și Irlanda, unde aceasta a depășit în 2012 30 %, sau Cipru, unde rata șomajului este de aproximativ 26,4 %, fiind deosebit de gravă; constată că aceste cifre se mențin și după cinci ani de la declanșarea crizei; regretă faptul că și atunci când tinerii își găsesc un loc de muncă, mulți dintre ei, în medie 43 % față de 13 % în cazul lucrătorilor adulți, lucrează în condiții de muncă precare sau pe contracte de muncă ce prevăd o fracțiune de normă, ceea ce le permite cu greu să trăiască independent de familiile lor și duce la pierderea inovării și a resurselor în materie de competențe profesionale, fapt care afectează producția și creșterea; |
| --- | --- |

9.

regretă faptul că tinerii sunt cei afectați de cele mai mari rate ale șomajului, situația din țări precum Grecia, unde rata șomajului este de peste 50 %, Portugalia și Irlanda, unde aceasta a depășit în 2012 30 %, sau Cipru, unde rata șomajului este de aproximativ 26,4 %, fiind deosebit de gravă; constată că aceste cifre se mențin și după cinci ani de la declanșarea crizei; regretă faptul că și atunci când tinerii își găsesc un loc de muncă, mulți dintre ei, în medie 43 % față de 13 % în cazul lucrătorilor adulți, lucrează în condiții de muncă precare sau pe contracte de muncă ce prevăd o fracțiune de normă, ceea ce le permite cu greu să trăiască independent de familiile lor și duce la pierderea inovării și a resurselor în materie de competențe profesionale, fapt care afectează producția și creșterea;

| 10. | constată că grupurile cele mai vulnerabile de pe piața muncii, și anume șomerii de lungă durată, femeile, lucrătorii migranți și persoanele cu dizabilități, suferă cel mai mult și cunosc rate ale șomajului mai ridicate decât media națională; constată creșterea puternică a ratei șomajului de lungă durată în rândul femeilor și al lucrătorilor în vârstă, precum și dificultățile suplimentare cu care acești lucrători se vor confrunta atunci când se vor întoarce pe piața muncii, odată ce economia se va redresa în cele din urmă; subliniază faptul că aceste categorii de lucrători au nevoie de măsuri specifice; |
| --- | --- |

10.

constată că grupurile cele mai vulnerabile de pe piața muncii, și anume șomerii de lungă durată, femeile, lucrătorii migranți și persoanele cu dizabilități, suferă cel mai mult și cunosc rate ale șomajului mai ridicate decât media națională; constată creșterea puternică a ratei șomajului de lungă durată în rândul femeilor și al lucrătorilor în vârstă, precum și dificultățile suplimentare cu care acești lucrători se vor confrunta atunci când se vor întoarce pe piața muncii, odată ce economia se va redresa în cele din urmă; subliniază faptul că aceste categorii de lucrători au nevoie de măsuri specifice;

| 11. | avertizează că, dacă situația nu este remediată, aceste discrepanțe semnificative, în special în cazul generației mai tinere, vor duce, pe termen lung, la daune structurale pe piețele muncii din cele patru țări, vor limita capacitatea acestora de redresare, vor provoca migrații forțate masive care vor agrava efectele exodului actual de inteligență și vor aprofunda discrepanțele persistente dintre statele membre care oferă locuri de muncă și statele membre care oferă forță de muncă ieftină; regretă faptul că tinerii sunt în principal motivați să migreze și să își exercite dreptul la liberă circulație de evoluțiile negative în plan social și economic; |
| --- | --- |

11.

avertizează că, dacă situația nu este remediată, aceste discrepanțe semnificative, în special în cazul generației mai tinere, vor duce, pe termen lung, la daune structurale pe piețele muncii din cele patru țări, vor limita capacitatea acestora de redresare, vor provoca migrații forțate masive care vor agrava efectele exodului actual de inteligență și vor aprofunda discrepanțele persistente dintre statele membre care oferă locuri de muncă și statele membre care oferă forță de muncă ieftină; regretă faptul că tinerii sunt în principal motivați să migreze și să își exercite dreptul la liberă circulație de evoluțiile negative în plan social și economic;

| 12. | este preocupat de faptul că, în unele cazuri și în unele sectoare, se înregistrează, alături de pierderea de locuri de muncă, o deteriorare a condițiilor de muncă, o multiplicare a formelor precare de angajare și o deteriorare a standardelor de bază ale muncii; subliniază faptul că statele membre trebuie să depună eforturi specifice pentru a combate angajarea forțată cu fracțiune de normă și contractele cu durată limitată, stagiile și uceniciile neplătite și activitățile profesionale independente false, precum și activitățile din economia subterană; constată, de asemenea, că, deși stabilirea salariilor nu intră în competența UE, programele au avut un impact asupra salariilor minime: în Irlanda s-a impus reducerea salariului minim cu aproape 12 % (însă această decizie a fost ulterior modificată), iar în Grecia s-a operat o reducere drastică de 22 %; |
| --- | --- |

12.

este preocupat de faptul că, în unele cazuri și în unele sectoare, se înregistrează, alături de pierderea de locuri de muncă, o deteriorare a condițiilor de muncă, o multiplicare a formelor precare de angajare și o deteriorare a standardelor de bază ale muncii; subliniază faptul că statele membre trebuie să depună eforturi specifice pentru a combate angajarea forțată cu fracțiune de normă și contractele cu durată limitată, stagiile și uceniciile neplătite și activitățile profesionale independente false, precum și activitățile din economia subterană; constată, de asemenea, că, deși stabilirea salariilor nu intră în competența UE, programele au avut un impact asupra salariilor minime: în Irlanda s-a impus reducerea salariului minim cu aproape 12 % (însă această decizie a fost ulterior modificată), iar în Grecia s-a operat o reducere drastică de 22 %;

| 13. | reamintește că Strategia Europa 2020 prevede clar că cifra care trebuie urmărită este rata de ocupare a forței de muncă, care indică disponibilitatea de resurse umane și financiare pentru a asigura sustenabilitatea modelului nostru economic și social; solicită ca reducerea ritmului cu care crește rata șomajului să nu fie confundată cu recuperarea locurilor de muncă pierdute, deoarece nu se ține seama de intensificarea emigrării; constată că reducerea ocupării forței de muncă în sectorul industrial era deja o problemă înainte de lansarea programelor; subliniază faptul că este necesar să se creeze locuri de muncă mai multe și de o mai bună calitate; reamintește că în ultimii patru ani pierderile de locuri de muncă au atins cifra de 2 milioane în cele patru țări, ceea ce reprezintă 15 % din locurile de muncă existente în 2009; salută faptul că, potrivit datelor recente, cifrele aferente ocupării forței de muncă au crescut ușor în Irlanda, Cipru și Portugalia; |
| --- | --- |

13.

reamintește că Strategia Europa 2020 prevede clar că cifra care trebuie urmărită este rata de ocupare a forței de muncă, care indică disponibilitatea de resurse umane și financiare pentru a asigura sustenabilitatea modelului nostru economic și social; solicită ca reducerea ritmului cu care crește rata șomajului să nu fie confundată cu recuperarea locurilor de muncă pierdute, deoarece nu se ține seama de intensificarea emigrării; constată că reducerea ocupării forței de muncă în sectorul industrial era deja o problemă înainte de lansarea programelor; subliniază faptul că este necesar să se creeze locuri de muncă mai multe și de o mai bună calitate; reamintește că în ultimii patru ani pierderile de locuri de muncă au atins cifra de 2 milioane în cele patru țări, ceea ce reprezintă 15 % din locurile de muncă existente în 2009; salută faptul că, potrivit datelor recente, cifrele aferente ocupării forței de muncă au crescut ușor în Irlanda, Cipru și Portugalia;

Sărăcia și excluziunea socială

| 14. | este preocupat de faptul că, în rândul condițiilor pentru asistența financiară, în programe se includ recomandări privind reduceri specifice ale cheltuielilor sociale reale în sectoarele de bază, cum ar fi pensiile, serviciile de bază, îngrijirea sănătății și, în unele cazuri, produsele farmaceutice pentru protecția elementară a categoriilor mai vulnerabile, precum și în protecția mediului, în locul unor recomandări care să le ofere guvernelor naționale un grad mai mare de flexibilitate în luarea deciziilor privind sectoarele în care se pot realiza economii; își exprimă temerea că efectul principal al acestor măsuri este asupra luptei împotriva sărăciei, în special a sărăciei în rândul copiilor; reamintește faptul că combaterea sărăciei, îndeosebi în rândul copiilor, trebuie să reprezinte în continuare unul dintre obiectivele statelor membre și că politicile de consolidare fiscală și bugetară nu trebuie să submineze acest obiectiv; |
| --- | --- |

14.

este preocupat de faptul că, în rândul condițiilor pentru asistența financiară, în programe se includ recomandări privind reduceri specifice ale cheltuielilor sociale reale în sectoarele de bază, cum ar fi pensiile, serviciile de bază, îngrijirea sănătății și, în unele cazuri, produsele farmaceutice pentru protecția elementară a categoriilor mai vulnerabile, precum și în protecția mediului, în locul unor recomandări care să le ofere guvernelor naționale un grad mai mare de flexibilitate în luarea deciziilor privind sectoarele în care se pot realiza economii; își exprimă temerea că efectul principal al acestor măsuri este asupra luptei împotriva sărăciei, în special a sărăciei în rândul copiilor; reamintește faptul că combaterea sărăciei, îndeosebi în rândul copiilor, trebuie să reprezinte în continuare unul dintre obiectivele statelor membre și că politicile de consolidare fiscală și bugetară nu trebuie să submineze acest obiectiv;

| 15. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că în elaborarea și punerea în aplicare a programelor de ajustare economică nu s-a acordat importanța cuvenită impactului politicilor economice asupra ocupării forței de muncă sau implicațiilor sociale ale acestora și că, în cazul Greciei, ipoteza de lucru s-a bazat pe o presupunere eronată privind efectul de multiplicator economic, ceea ce a dus la neluarea în timp util de măsuri de protecție a celor mai vulnerabile categorii în fața sărăciei, a sărăciei persoanelor încadrate în muncă și a excluziunii sociale; invită Comisia să țină cont de indicatorii sociali și în vederea renegocierii programelor de ajustare economică și a înlocuirii măsurilor recomandate pentru fiecare stat membru pentru a asigura condițiile necesare favorabile creșterii economice și respectarea deplină a valorilor și principiilor sociale de bază ale UE; |
| --- | --- |

15.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că în elaborarea și punerea în aplicare a programelor de ajustare economică nu s-a acordat importanța cuvenită impactului politicilor economice asupra ocupării forței de muncă sau implicațiilor sociale ale acestora și că, în cazul Greciei, ipoteza de lucru s-a bazat pe o presupunere eronată privind efectul de multiplicator economic, ceea ce a dus la neluarea în timp util de măsuri de protecție a celor mai vulnerabile categorii în fața sărăciei, a sărăciei persoanelor încadrate în muncă și a excluziunii sociale; invită Comisia să țină cont de indicatorii sociali și în vederea renegocierii programelor de ajustare economică și a înlocuirii măsurilor recomandate pentru fiecare stat membru pentru a asigura condițiile necesare favorabile creșterii economice și respectarea deplină a valorilor și principiilor sociale de bază ale UE;

| 16. | constată că, în pofida faptului că în Buletinul său trimestrial din octombrie 2013 privind ocuparea forței de muncă și situația socială din UE Comisia Europeană a scos în evidență importanța cheltuielilor cu protecția socială pentru prevenirea riscurilor pe plan social, Grecia, Irlanda și Portugalia au înregistrat după 2010 cele mai mari reduceri ale cheltuielilor sociale din UE; |
| --- | --- |

16.

constată că, în pofida faptului că în Buletinul său trimestrial din octombrie 2013 privind ocuparea forței de muncă și situația socială din UE Comisia Europeană a scos în evidență importanța cheltuielilor cu protecția socială pentru prevenirea riscurilor pe plan social, Grecia, Irlanda și Portugalia au înregistrat după 2010 cele mai mari reduceri ale cheltuielilor sociale din UE;

| 17. | subliniază apariția unor noi forme de sărăcie care afectează clasa de mijloc și clasa muncitoare, fenomen observat în unele cazuri în care problemele legate de rambursarea ipotecilor și prețurile ridicate la energie generează sărăcie energetică și sporesc evacuările și executările silite imobiliare; este preocupat de datele care demonstrează o creștere a numărului persoanelor fără adăpost și a numărului persoanelor care nu au acces la o locuință; reamintește faptul că acest lucru reprezintă o încălcare a drepturilor fundamentale; recomandă statelor membre și autorităților locale să instituie politici neutre privind locuințele care să încurajeze locuințele sociale și locuințele abordabile, să soluționeze problema locuințelor neocupate și să pună în aplicare politici eficace de prevenire pentru a reduce numărul cazurilor de evacuare; |
| --- | --- |

17.

subliniază apariția unor noi forme de sărăcie care afectează clasa de mijloc și clasa muncitoare, fenomen observat în unele cazuri în care problemele legate de rambursarea ipotecilor și prețurile ridicate la energie generează sărăcie energetică și sporesc evacuările și executările silite imobiliare; este preocupat de datele care demonstrează o creștere a numărului persoanelor fără adăpost și a numărului persoanelor care nu au acces la o locuință; reamintește faptul că acest lucru reprezintă o încălcare a drepturilor fundamentale; recomandă statelor membre și autorităților locale să instituie politici neutre privind locuințele care să încurajeze locuințele sociale și locuințele abordabile, să soluționeze problema locuințelor neocupate și să pună în aplicare politici eficace de prevenire pentru a reduce numărul cazurilor de evacuare;

| 18. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că situația socială și economică înregistrată (la nivel macro și micro) în țările vizate accentuează inegalitățile regionale și teritoriale, subminând astfel obiectivul declarat al UE de consolidare a coeziunii regionale în interiorul său; |
| --- | --- |

18.

își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că situația socială și economică înregistrată (la nivel macro și micro) în țările vizate accentuează inegalitățile regionale și teritoriale, subminând astfel obiectivul declarat al UE de consolidare a coeziunii regionale în interiorul său;

| 19. | constată că organizațiile internaționale și sociale au atras atenția asupra unei disparități în materie de gen datorate noii grile de salarizare și sistemelor de promovare și de concediere din sectorul public; constată că OIM și-a exprimat îngrijorarea în legătură cu impactul disproporționat asupra salarizării femeilor produs de noile forme flexibile de angajare; constată, de asemenea, că OIM a solicitat guvernelor să monitorizeze impactul măsurilor de austeritate asupra remunerării bărbaților și femeilor din sectorul privat; constată cu îngrijorare că diferențele de remunerare dintre bărbați și femei au încetat să se mai reducă în țările care fac obiectul ajustării, în care aceste diferențe sunt mai mari decât media pe UE; subliniază că diferențele salariale și scăderea ocupării forței de muncă în rândul femeilor necesită o mai mare atenție din partea statelor membre care fac obiectul ajustării; |
| --- | --- |

19.

constată că organizațiile internaționale și sociale au atras atenția asupra unei disparități în materie de gen datorate noii grile de salarizare și sistemelor de promovare și de concediere din sectorul public; constată că OIM și-a exprimat îngrijorarea în legătură cu impactul disproporționat asupra salarizării femeilor produs de noile forme flexibile de angajare; constată, de asemenea, că OIM a solicitat guvernelor să monitorizeze impactul măsurilor de austeritate asupra remunerării bărbaților și femeilor din sectorul privat; constată cu îngrijorare că diferențele de remunerare dintre bărbați și femei au încetat să se mai reducă în țările care fac obiectul ajustării, în care aceste diferențe sunt mai mari decât media pe UE; subliniază că diferențele salariale și scăderea ocupării forței de muncă în rândul femeilor necesită o mai mare atenție din partea statelor membre care fac obiectul ajustării;

| 20. | constată că cifrele publicate de Eurostat și de Comisie, precum și diverse alte studii, demonstrează că, în unele cazuri, inegalitatea în distribuirea veniturilor s-a accentuat între 2008 și 2012, iar reducerea prestațiilor sociale și de șomaj, precum și reducerea salariilor din cauza reformelor structurale conduc la majorarea nivelului sărăciei; constată, de asemenea, că raportul Comisiei a demonstrat un nivel relativ ridicat de sărăcie în rândul persoanelor încadrate în muncă, din cauza reducerii sau înghețării salariilor minime mici; |
| --- | --- |

20.

constată că cifrele publicate de Eurostat și de Comisie, precum și diverse alte studii, demonstrează că, în unele cazuri, inegalitatea în distribuirea veniturilor s-a accentuat între 2008 și 2012, iar reducerea prestațiilor sociale și de șomaj, precum și reducerea salariilor din cauza reformelor structurale conduc la majorarea nivelului sărăciei; constată, de asemenea, că raportul Comisiei a demonstrat un nivel relativ ridicat de sărăcie în rândul persoanelor încadrate în muncă, din cauza reducerii sau înghețării salariilor minime mici;

| 21. | regretă faptul că numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială a crescut în majoritatea cazurilor; constată, în plus, că aceste statistici ascund o realitate mult mai dură, și anume aceea în care, atunci când PIB-ul pe cap de locuitor se reduce, scade și pragul sărăciei, ceea ce înseamnă că persoanele care până de curând erau considerate sărace, în prezent se consideră că au ieșit din sărăcie; subliniază că, în țările care fac obiectul ajustării și care suferă de criză bugetară, reducerea PIB-ului, reducerea drastică a investițiilor publice și private și prăbușirea investițiilor în cercetare și dezvoltare conduc la reducerea PIB-ului potențial și generează sărăcie pe termen lung; |
| --- | --- |

21.

regretă faptul că numărul persoanelor expuse riscului de sărăcie sau de excluziune socială a crescut în majoritatea cazurilor; constată, în plus, că aceste statistici ascund o realitate mult mai dură, și anume aceea în care, atunci când PIB-ul pe cap de locuitor se reduce, scade și pragul sărăciei, ceea ce înseamnă că persoanele care până de curând erau considerate sărace, în prezent se consideră că au ieșit din sărăcie; subliniază că, în țările care fac obiectul ajustării și care suferă de criză bugetară, reducerea PIB-ului, reducerea drastică a investițiilor publice și private și prăbușirea investițiilor în cercetare și dezvoltare conduc la reducerea PIB-ului potențial și generează sărăcie pe termen lung;

| 22. | salută faptul că, în studiile menționate, Comisia recunoaște că numai o inversare hotărâtă a tendințelor actuale va permite să se atingă obiectivele Strategiei Europa 2020 la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

22.

salută faptul că, în studiile menționate, Comisia recunoaște că numai o inversare hotărâtă a tendințelor actuale va permite să se atingă obiectivele Strategiei Europa 2020 la nivelul întregii UE;

| 23. | regretă faptul că, cel puțin pentru Grecia, Irlanda și Portugalia, programele au inclus un număr de prevederi detaliate în ceea ce privește reforma sistemului de sănătate și reducerea cheltuielilor în acest sector, ceea ce are un impact asupra calității și a accesibilității universale a serviciilor sociale, în special în sectorul serviciilor de îngrijire a sănătății și de asistență socială, în pofida faptului că la articolul 168 alineatul (7) din TFUE se prevede că UE trebuie să respecte competențele statelor membre; este preocupat de faptul că, în unele cazuri, unor persoane li se refuză asigurarea de sănătate sau accesul la protecție socială, crescând astfel riscul de sărăcie extremă și de excluziune socială, fapt reflectat de numărul tot mai mare al persoanelor sărace și fără adăpost și de lipsa de acces pentru aceste persoane la bunuri și servicii de bază; |
| --- | --- |

23.

regretă faptul că, cel puțin pentru Grecia, Irlanda și Portugalia, programele au inclus un număr de prevederi detaliate în ceea ce privește reforma sistemului de sănătate și reducerea cheltuielilor în acest sector, ceea ce are un impact asupra calității și a accesibilității universale a serviciilor sociale, în special în sectorul serviciilor de îngrijire a sănătății și de asistență socială, în pofida faptului că la articolul 168 alineatul (7) din TFUE se prevede că UE trebuie să respecte competențele statelor membre; este preocupat de faptul că, în unele cazuri, unor persoane li se refuză asigurarea de sănătate sau accesul la protecție socială, crescând astfel riscul de sărăcie extremă și de excluziune socială, fapt reflectat de numărul tot mai mare al persoanelor sărace și fără adăpost și de lipsa de acces pentru aceste persoane la bunuri și servicii de bază;

| 24. | regretă faptul că nu s-a depus niciun efort specific pentru a identifica ineficiențele din sistemele de sănătate și din deciziile de a opera reduceri universale ale bugetelor de sănătate; atrage atenția asupra faptului că introducerea sistemului de plată partajată ar putea determina o ezitare din partea pacienților de a face apel la serviciile medicale și ar plasa sarcina financiară asupra gospodăriilor; avertizează asupra faptului că reducerile salariale în cazul personalului din sistemul de sănătate pot avea un efect negativ asupra siguranței pacienților și pot determina migrarea cadrelor medicale; |
| --- | --- |

24.

regretă faptul că nu s-a depus niciun efort specific pentru a identifica ineficiențele din sistemele de sănătate și din deciziile de a opera reduceri universale ale bugetelor de sănătate; atrage atenția asupra faptului că introducerea sistemului de plată partajată ar putea determina o ezitare din partea pacienților de a face apel la serviciile medicale și ar plasa sarcina financiară asupra gospodăriilor; avertizează asupra faptului că reducerile salariale în cazul personalului din sistemul de sănătate pot avea un efect negativ asupra siguranței pacienților și pot determina migrarea cadrelor medicale;

| 25. | reiterează faptul că articolul 12 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) prevede dreptul tuturor persoanelor la cel mai înalt standard posibil de sănătate fizică și psihică; constată faptul că toate cele patru țări sunt semnatare ale pactului și că acestea au recunoscut astfel dreptul la sănătate al tuturor persoanelor; |
| --- | --- |

25.

reiterează faptul că articolul 12 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale (PIDESC) prevede dreptul tuturor persoanelor la cel mai înalt standard posibil de sănătate fizică și psihică; constată faptul că toate cele patru țări sunt semnatare ale pactului și că acestea au recunoscut astfel dreptul la sănătate al tuturor persoanelor;

| 26. | reamintește faptul că Consiliul Europei a condamnat deja reducerile din sistemul public de pensii din Grecia, considerându-le o încălcare a articolul 12 din Carta socială europeană din 1961 și a articolul 4 din protocolul la aceasta, declarând că, deși dispozițiile din legislația internă contestate urmăresc îndeplinirea altor obligații juridice, acest lucru nu le scoate de sub incidența cartei (12); ia act de faptul că această doctrină de menținere a sistemului de pensii la un nivel satisfăcător pentru a permite pensionarilor să aibă o viață decentă este general aplicabilă în toate cele patru țări și ar fi trebuit să fie luată în considerare; |
| --- | --- |

26.

reamintește faptul că Consiliul Europei a condamnat deja reducerile din sistemul public de pensii din Grecia, considerându-le o încălcare a articolul 12 din Carta socială europeană din 1961 și a articolul 4 din protocolul la aceasta, declarând că, deși dispozițiile din legislația internă contestate urmăresc îndeplinirea altor obligații juridice, acest lucru nu le scoate de sub incidența cartei (12); ia act de faptul că această doctrină de menținere a sistemului de pensii la un nivel satisfăcător pentru a permite pensionarilor să aibă o viață decentă este general aplicabilă în toate cele patru țări și ar fi trebuit să fie luată în considerare;

| 27. | regretă reducerile de resurse destinate asigurării unei existențe autonome a persoanelor cu handicap; |
| --- | --- |

27.

regretă reducerile de resurse destinate asigurării unei existențe autonome a persoanelor cu handicap;

| 28. | subliniază că, atunci când a evaluat aplicarea Convenției nr. 102 în cazul reformelor din Grecia, Comitetul de experți al OIM a criticat vehement reformele radicale aplicate sistemului de pensii și că aceeași observație critică a fost inclusă în cel de-al 29-lea raport anual pentru 2011; reamintește că Convenția nr. 102 se aplică în general în toate cele patru țări și ar fi trebuit să fie luată în considerare; |
| --- | --- |

28.

subliniază că, atunci când a evaluat aplicarea Convenției nr. 102 în cazul reformelor din Grecia, Comitetul de experți al OIM a criticat vehement reformele radicale aplicate sistemului de pensii și că aceeași observație critică a fost inclusă în cel de-al 29-lea raport anual pentru 2011; reamintește că Convenția nr. 102 se aplică în general în toate cele patru țări și ar fi trebuit să fie luată în considerare;

| 29. | subliniază faptul că adâncirea sărăciei sociale din cele patru țări generează, de asemenea, o creștere a solidarității în rândul grupurilor celor mai vulnerabile, mulțumită eforturilor individuale, rețelelor familiale și organizațiilor umanitare; subliniază faptul că acest fenomen nu ar trebui folosit ca soluție structurală pentru problema în cauză, chiar dacă atenuează situația persoanelor celor mai defavorizate și demonstrează calitățile cetățeniei europene; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că adâncirea sărăciei sociale din cele patru țări generează, de asemenea, o creștere a solidarității în rândul grupurilor celor mai vulnerabile, mulțumită eforturilor individuale, rețelelor familiale și organizațiilor umanitare; subliniază faptul că acest fenomen nu ar trebui folosit ca soluție structurală pentru problema în cauză, chiar dacă atenuează situația persoanelor celor mai defavorizate și demonstrează calitățile cetățeniei europene;

| 30. | constată cu îngrijorare creșterea constantă a coeficientului Gini contrar tendinței generale din zona euro de diminuare a acestuia, ceea ce indică o creștere considerabilă a inegalităților în ceea ce privește distribuția veniturilor în țările care fac obiectul ajustării; |
| --- | --- |

30.

constată cu îngrijorare creșterea constantă a coeficientului Gini contrar tendinței generale din zona euro de diminuare a acestuia, ceea ce indică o creștere considerabilă a inegalităților în ceea ce privește distribuția veniturilor în țările care fac obiectul ajustării;

Abandonul școlar

| 31. | salută faptul că numărul elevilor care părăsesc prematur sistemul de învățământ este în scădere în cele patru țări; observă că acest lucru s-ar putea explica parțial prin dificultatea cu care se confruntă tinerii în găsirea unui loc de muncă; reamintește nevoia urgentă de a reinstaura sisteme de formare profesională de calitate, deoarece aceasta este una dintre cele mai bune căi de îmbunătățire a șanselor tinerilor de găsire a unui loc de muncă; |
| --- | --- |

31.

salută faptul că numărul elevilor care părăsesc prematur sistemul de învățământ este în scădere în cele patru țări; observă că acest lucru s-ar putea explica parțial prin dificultatea cu care se confruntă tinerii în găsirea unui loc de muncă; reamintește nevoia urgentă de a reinstaura sisteme de formare profesională de calitate, deoarece aceasta este una dintre cele mai bune căi de îmbunătățire a șanselor tinerilor de găsire a unui loc de muncă;

| 32. | salută faptul că numărul persoanelor care ajung la nivelul de învățământ superior crește în toate cele patru țări; observă că acest lucru poate fi explicat în parte de dorința tinerilor de a-și îmbunătăți șansele viitoare de angajare pe piața muncii; |
| --- | --- |

32.

salută faptul că numărul persoanelor care ajung la nivelul de învățământ superior crește în toate cele patru țări; observă că acest lucru poate fi explicat în parte de dorința tinerilor de a-și îmbunătăți șansele viitoare de angajare pe piața muncii;

| 33. | regretă faptul că, din cauza reducerii finanțării publice, în principal, calitatea sistemelor de învățământ nu urmează această tendință pozitivă, agravând problemele cu care se confruntă tinerii neîncadrați în învățământ, în muncă sau în formare (NEET) și copiii cu nevoi speciale; observă că aceste măsuri ar putea avea implicații de ordin practic pentru calitatea învățământului, precum și pentru resursele materiale și umane disponibile, dimensiunea claselor, programele de învățământ și concentrarea școlilor; |
| --- | --- |

33.

regretă faptul că, din cauza reducerii finanțării publice, în principal, calitatea sistemelor de învățământ nu urmează această tendință pozitivă, agravând problemele cu care se confruntă tinerii neîncadrați în învățământ, în muncă sau în formare (NEET) și copiii cu nevoi speciale; observă că aceste măsuri ar putea avea implicații de ordin practic pentru calitatea învățământului, precum și pentru resursele materiale și umane disponibile, dimensiunea claselor, programele de învățământ și concentrarea școlilor;

Dialogul social

| 34. | subliniază faptul că partenerii sociali de la nivel național ar fi trebuit consultați sau implicați din etapa inițială de elaborare a programelor; regretă faptul că programele elaborate pentru cele patru țări permit în unele cazuri întreprinderilor să renunțe la contractele colective de muncă și să revizuiască acordurile salariale sectoriale, ceea ce afectează direct structura și valorile contractelor colective de muncă prevăzute în respectivele constituții naționale; constată că Comitetul de experți al OIM a solicitat restabilirea dialogului social; condamnă subminarea principiului reprezentării colective, punându-se astfel sub semnul întrebării prelungirea automată a contractelor colective care are un rol important în unele țări, ceea ce are drept consecință reducerea semnificativă a numărului de contracte colective în vigoare; condamnă reducerea salariilor minime și înghețarea salariilor minime nominale; subliniază că această situație este consecința unor reforme structurale limitate care vizează exclusiv dereglementarea relațiilor de muncă și reducerile salariale, ceea ce contrazice obiectivele generale ale UE și politicile Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că partenerii sociali de la nivel național ar fi trebuit consultați sau implicați din etapa inițială de elaborare a programelor; regretă faptul că programele elaborate pentru cele patru țări permit în unele cazuri întreprinderilor să renunțe la contractele colective de muncă și să revizuiască acordurile salariale sectoriale, ceea ce afectează direct structura și valorile contractelor colective de muncă prevăzute în respectivele constituții naționale; constată că Comitetul de experți al OIM a solicitat restabilirea dialogului social; condamnă subminarea principiului reprezentării colective, punându-se astfel sub semnul întrebării prelungirea automată a contractelor colective care are un rol important în unele țări, ceea ce are drept consecință reducerea semnificativă a numărului de contracte colective în vigoare; condamnă reducerea salariilor minime și înghețarea salariilor minime nominale; subliniază că această situație este consecința unor reforme structurale limitate care vizează exclusiv dereglementarea relațiilor de muncă și reducerile salariale, ceea ce contrazice obiectivele generale ale UE și politicile Strategiei Europa 2020;

| 35. | reamintește că nu există o soluție unică, aplicabilă tuturor statelor membre; |
| --- | --- |

35.

reamintește că nu există o soluție unică, aplicabilă tuturor statelor membre;

Recomandări

| 36. | solicită Comisiei să realizeze un studiu detaliat cu privire la consecințele sociale și economice ale crizei economice și financiare și ale programelor de ajustare desfășurate ca răspuns în cele patru țări, pentru a asigura o înțelegere precisă a efectelor pe termen scurt și pe termen lung asupra ocupării forței de muncă și asupra sistemelor de protecție socială, precum și asupra acquis-ului social din UE, acordând o atenție deosebită luptei împotriva sărăciei, menținerii unui dialog social adecvat și echilibrului dintre flexibilitate și securitate în relațiile de muncă; invită Comisia să recurgă, atunci când elaborează acest studiu, la organele sale consultative, precum și la Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și la Comitetul pentru protecție socială; sugerează ca CESE să fie invitat să elaboreze un raport specific; |
| --- | --- |

36.

solicită Comisiei să realizeze un studiu detaliat cu privire la consecințele sociale și economice ale crizei economice și financiare și ale programelor de ajustare desfășurate ca răspuns în cele patru țări, pentru a asigura o înțelegere precisă a efectelor pe termen scurt și pe termen lung asupra ocupării forței de muncă și asupra sistemelor de protecție socială, precum și asupra acquis-ului social din UE, acordând o atenție deosebită luptei împotriva sărăciei, menținerii unui dialog social adecvat și echilibrului dintre flexibilitate și securitate în relațiile de muncă; invită Comisia să recurgă, atunci când elaborează acest studiu, la organele sale consultative, precum și la Comitetul pentru ocuparea forței de muncă și la Comitetul pentru protecție socială; sugerează ca CESE să fie invitat să elaboreze un raport specific;

| 37. | invită Comisia să solicite OIM și Consiliul Europei să elaboreze rapoarte cu privire la eventuale măsuri de corecție și de stimulare necesare pentru îmbunătățirea situației sociale din aceste țări, a finanțării acestora și a sustenabilității finanțelor publice, și să asigure respectarea deplină a Cartei sociale europene și a protocolului la aceasta, precum și a convențiilor de bază ale OIM și a Convenției sale nr. 94, deoarece obligațiile care decurg din aceste instrumente au fost afectate de criza economică și financiară, precum și de măsurile de ajustare bugetară și reformele structurale impuse de troică; |
| --- | --- |

37.

invită Comisia să solicite OIM și Consiliul Europei să elaboreze rapoarte cu privire la eventuale măsuri de corecție și de stimulare necesare pentru îmbunătățirea situației sociale din aceste țări, a finanțării acestora și a sustenabilității finanțelor publice, și să asigure respectarea deplină a Cartei sociale europene și a protocolului la aceasta, precum și a convențiilor de bază ale OIM și a Convenției sale nr. 94, deoarece obligațiile care decurg din aceste instrumente au fost afectate de criza economică și financiară, precum și de măsurile de ajustare bugetară și reformele structurale impuse de troică;

| 38. | solicită UE, având în vedere sacrificiile făcute de aceste țări, să ofere sprijin, în urma evaluării și cu resurse financiare suficiente dacă este cazul, pentru restabilirea standardelor de protecție socială, combaterea sărăciei, sprijinirea serviciilor de învățământ, în special a celor pentru copiii cu nevoi speciale și persoanele cu handicap, precum și sprijin pentru reînnoirea dialogului social prin intermediul unui plan de redresare socială; invită Comisia, BCE și Eurogrupul să analizeze și, după caz și cât mai curând cu putință, să revizuiască măsurile excepționale care au fost aplicate; |
| --- | --- |

38.

solicită UE, având în vedere sacrificiile făcute de aceste țări, să ofere sprijin, în urma evaluării și cu resurse financiare suficiente dacă este cazul, pentru restabilirea standardelor de protecție socială, combaterea sărăciei, sprijinirea serviciilor de învățământ, în special a celor pentru copiii cu nevoi speciale și persoanele cu handicap, precum și sprijin pentru reînnoirea dialogului social prin intermediul unui plan de redresare socială; invită Comisia, BCE și Eurogrupul să analizeze și, după caz și cât mai curând cu putință, să revizuiască măsurile excepționale care au fost aplicate;

| 39. | solicită respectarea obligațiilor juridice menționate mai sus, instituite în tratate și în Carta drepturilor fundamentale, întrucât nerespectarea acestora constituie o încălcare a dreptului primar al UE; invită Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să evalueze în profunzime impactul măsurilor asupra drepturilor omului și să prezinte recomandări în cazul în care se constată că a fost încălcată Carta; |
| --- | --- |

39.

solicită respectarea obligațiilor juridice menționate mai sus, instituite în tratate și în Carta drepturilor fundamentale, întrucât nerespectarea acestora constituie o încălcare a dreptului primar al UE; invită Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene să evalueze în profunzime impactul măsurilor asupra drepturilor omului și să prezinte recomandări în cazul în care se constată că a fost încălcată Carta;

| 40. | invită troica și statele membre în cauză să închidă programele cât mai curând cu putință și să instituie mecanisme de gestionare a crizelor care să permită tuturor instituțiilor UE, inclusiv Parlamentului, să realizeze obiectivele și politicile sociale, inclusiv cele ce vizează drepturile individuale și colective ale persoanelor expuse cel mai mult riscului de excluziune socială, stabilite în tratate, în acordurile încheiate între partenerii sociali europeni și în alte acte internaționale obligatorii (convențiile OIM, Carta socială europeană și Convenția europeană privind drepturile omului); solicită o transparență sporită și o mai mare răspundere politică în elaborarea și în aplicarea programelor de ajustare; |
| --- | --- |

40.

invită troica și statele membre în cauză să închidă programele cât mai curând cu putință și să instituie mecanisme de gestionare a crizelor care să permită tuturor instituțiilor UE, inclusiv Parlamentului, să realizeze obiectivele și politicile sociale, inclusiv cele ce vizează drepturile individuale și colective ale persoanelor expuse cel mai mult riscului de excluziune socială, stabilite în tratate, în acordurile încheiate între partenerii sociali europeni și în alte acte internaționale obligatorii (convențiile OIM, Carta socială europeană și Convenția europeană privind drepturile omului); solicită o transparență sporită și o mai mare răspundere politică în elaborarea și în aplicarea programelor de ajustare;

| 41. | invită Comisia și Consiliul să acorde dezechilibrelor sociale și măsurilor de corecție a acestora aceeași atenție pe care o acordă dezechilibrelor macroeconomice și să se asigure că măsurile de ajustare vizează atingerea unei dreptăți sociale și favorizarea unui echilibru între creșterea economică și ocuparea forței de muncă, implementarea de reforme structurale și consolidarea bugetară; solicită, așadar, ambelor instituții să acorde prioritate creării de locuri de muncă și sprijinului pentru antreprenoriat, iar pentru aceasta să acorde EPSCO și priorităților acestuia aceeași atenție pe care o acordă ECOFIN și Eurogrupului și, de fiecare dată când este necesar, să organizeze înainte de reuniunile la nivel înalt ale zonei euro o reuniune a miniștrilor din cadrul Eurogrupului răspunzători de ocuparea forței de muncă și de afacerile sociale; |
| --- | --- |

41.

invită Comisia și Consiliul să acorde dezechilibrelor sociale și măsurilor de corecție a acestora aceeași atenție pe care o acordă dezechilibrelor macroeconomice și să se asigure că măsurile de ajustare vizează atingerea unei dreptăți sociale și favorizarea unui echilibru între creșterea economică și ocuparea forței de muncă, implementarea de reforme structurale și consolidarea bugetară; solicită, așadar, ambelor instituții să acorde prioritate creării de locuri de muncă și sprijinului pentru antreprenoriat, iar pentru aceasta să acorde EPSCO și priorităților acestuia aceeași atenție pe care o acordă ECOFIN și Eurogrupului și, de fiecare dată când este necesar, să organizeze înainte de reuniunile la nivel înalt ale zonei euro o reuniune a miniștrilor din cadrul Eurogrupului răspunzători de ocuparea forței de muncă și de afacerile sociale;

| 42. | recomandă Comisiei și statelor membre să considere cheltuielile din sectorul sănătății și al educației nu ca pe niște cheltuieli pasibile de reduceri, ci ca pe o investiție publică în viitorul țării, care ar trebui respectată și majorată în vederea accelerării redresării economice și sociale; |
| --- | --- |

42.

recomandă Comisiei și statelor membre să considere cheltuielile din sectorul sănătății și al educației nu ca pe niște cheltuieli pasibile de reduceri, ci ca pe o investiție publică în viitorul țării, care ar trebui respectată și majorată în vederea accelerării redresării economice și sociale;

| 43. | recomandă ca, după ce va fi trecut momentul cel mai dificil al crizei financiare, țările care fac obiectul programului să implementeze, împreună cu instituțiile UE, planuri de recuperare a locurilor de muncă pentru a-și redresa economiile într-o măsură suficientă pentru restaurarea situației sociale existente înaintea aplicării programului, deoarece acest lucru este necesar pentru consolidarea ajustării macroeconomice a acestor țări și pentru redresarea dezechilibrelor din sectorul public, cum ar fi cele legate de datorie și de deficit; subliniază necesitatea implementării de planuri de recuperare a locurilor de muncă care să țină seama de următoarele:






  — | necesitatea de a restaura sistemul de creditare, în special pentru IMM-uri; |
| --- | --- | --- |

43.

recomandă ca, după ce va fi trecut momentul cel mai dificil al crizei financiare, țările care fac obiectul programului să implementeze, împreună cu instituțiile UE, planuri de recuperare a locurilor de muncă pentru a-și redresa economiile într-o măsură suficientă pentru restaurarea situației sociale existente înaintea aplicării programului, deoarece acest lucru este necesar pentru consolidarea ajustării macroeconomice a acestor țări și pentru redresarea dezechilibrelor din sectorul public, cum ar fi cele legate de datorie și de deficit; subliniază necesitatea implementării de planuri de recuperare a locurilor de muncă care să țină seama de următoarele:

—

necesitatea de a restaura sistemul de creditare, în special pentru IMM-uri;

| — | necesitatea de a crea condiții favorabile pentru întreprinderi, astfel încât să li se permită să își dezvolte activitățile pe termen lung și în mod sustenabil, precum și de a promova în mod prioritar IMM-urile, deoarece acestea au un rol esențial în crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

—

necesitatea de a crea condiții favorabile pentru întreprinderi, astfel încât să li se permită să își dezvolte activitățile pe termen lung și în mod sustenabil, precum și de a promova în mod prioritar IMM-urile, deoarece acestea au un rol esențial în crearea de locuri de muncă;

| — | utilizarea optimă a oportunităților oferite de fondurile structurale ale UE, în special de FSE; |
| --- | --- |

—

utilizarea optimă a oportunităților oferite de fondurile structurale ale UE, în special de FSE;

| — | o adevărată politică a ocupării forței de muncă, cu politici active pe piața muncii; |
| --- | --- |

—

o adevărată politică a ocupării forței de muncă, cu politici active pe piața muncii;

| — | servicii publice de calitate, la nivel european, în domeniul ocupării forței de muncă și o politică de majorare a salariilor; |
| --- | --- |

—

servicii publice de calitate, la nivel european, în domeniul ocupării forței de muncă și o politică de majorare a salariilor;

| — | o garanție la nivel european pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

—

o garanție la nivel european pentru ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor;

| — | nevoia de a se asigura un impact distributiv just și |
| --- | --- |

—

nevoia de a se asigura un impact distributiv just și

| — | un program destinat gospodăriilor de șomeri și, în sfârșit, o mai bună gestiune bugetară; |
| --- | --- |

—

un program destinat gospodăriilor de șomeri și, în sfârșit, o mai bună gestiune bugetară;

| 44. | invită Comisia să prezinte un raport privind progresele înregistrate cu privire la Strategia Europa 2020, acordând o atenție deosebită lipsei de progrese din țările care fac parte din program și să prezinte propuneri pentru a aduce aceste țări pe o cale credibilă de îndeplinire a tuturor obiectivelor Strategiei Europa 2020; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia să prezinte un raport privind progresele înregistrate cu privire la Strategia Europa 2020, acordând o atenție deosebită lipsei de progrese din țările care fac parte din program și să prezinte propuneri pentru a aduce aceste țări pe o cale credibilă de îndeplinire a tuturor obiectivelor Strategiei Europa 2020;

| 45. | recomandă ca viitoarele reforme în domeniul muncii operate de statele membre să țină seama de criteriile de flexicuritate pentru îmbunătățirea competitivității întreprinderilor incluse în Strategia Europa 2020, ținându-se seama și de alte elemente precum costurile energetice, concurența neloială, dumpingul social, un sistem financiar echitabil și eficient, politicile bugetare care să favorizeze creșterea și ocuparea forței de muncă și, în general, de toate aspectele care contribuie la dezvoltarea economiei reale și a antreprenoriatului; invită Comisia să realizeze evaluări ale impactului social înainte de a impune reforme majore în țările care fac parte din program și să ia în considerare efectele de propagare ale acestor măsuri, cum ar fi efectul asupra sărăciei, excluziunii sociale, ratei infracționalității și a xenofobiei; |
| --- | --- |

45.

recomandă ca viitoarele reforme în domeniul muncii operate de statele membre să țină seama de criteriile de flexicuritate pentru îmbunătățirea competitivității întreprinderilor incluse în Strategia Europa 2020, ținându-se seama și de alte elemente precum costurile energetice, concurența neloială, dumpingul social, un sistem financiar echitabil și eficient, politicile bugetare care să favorizeze creșterea și ocuparea forței de muncă și, în general, de toate aspectele care contribuie la dezvoltarea economiei reale și a antreprenoriatului; invită Comisia să realizeze evaluări ale impactului social înainte de a impune reforme majore în țările care fac parte din program și să ia în considerare efectele de propagare ale acestor măsuri, cum ar fi efectul asupra sărăciei, excluziunii sociale, ratei infracționalității și a xenofobiei;

| 46. | solicită să fie luate de urgență măsuri de prevenire a creșterii numărului de persoane fără adăpost în țările care fac parte din program și invită Comisia să sprijine această acțiune printr-o analiză a politicilor și prin promovarea bunelor practici; |
| --- | --- |

46.

solicită să fie luate de urgență măsuri de prevenire a creșterii numărului de persoane fără adăpost în țările care fac parte din program și invită Comisia să sprijine această acțiune printr-o analiză a politicilor și prin promovarea bunelor practici;

| 47. | constată că, în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013, Comisia trebuie să înainteze Parlamentului, înainte de 1 ianuarie 2014, un raport privind aplicarea acestui regulament; invită Comisia să prezinte fără întârziere acest raport, în care să includă implicațiile pe care le comportă regulamentul menționat pentru programele de ajustare economică în curs; |
| --- | --- |

47.

constată că, în conformitate cu articolul 19 din Regulamentul (UE) nr. 472/2013, Comisia trebuie să înainteze Parlamentului, înainte de 1 ianuarie 2014, un raport privind aplicarea acestui regulament; invită Comisia să prezinte fără întârziere acest raport, în care să includă implicațiile pe care le comportă regulamentul menționat pentru programele de ajustare economică în curs;

| 48. | invită Comisia și statele membre să se consulte cu societatea civilă, cu organizațiile de pacienți și cu organismele profesionale în legătură cu viitoarele măsuri referitoare la domeniul sănătății din cadrul programelor de ajustare și să recurgă la Comitetul pentru protecție socială pentru a se asigura că reformele sporesc eficiența sistemelor și a resurselor fără a periclita situația grupurilor celor mai vulnerabile și cele mai importante aspecte ale protecției sociale, inclusiv achiziția și utilizarea medicamentelor, nevoile esențiale și luarea în considerare a personalului din sistemul de îngrijire a sănătății; |
| --- | --- |

48.

invită Comisia și statele membre să se consulte cu societatea civilă, cu organizațiile de pacienți și cu organismele profesionale în legătură cu viitoarele măsuri referitoare la domeniul sănătății din cadrul programelor de ajustare și să recurgă la Comitetul pentru protecție socială pentru a se asigura că reformele sporesc eficiența sistemelor și a resurselor fără a periclita situația grupurilor celor mai vulnerabile și cele mai importante aspecte ale protecției sociale, inclusiv achiziția și utilizarea medicamentelor, nevoile esențiale și luarea în considerare a personalului din sistemul de îngrijire a sănătății;

o

o o

| 49. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

49.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  http://www.coe.int/T/DGHL/Monitoring/SocialCharter/NewsCOEPortal/CC76-80Merits_en.asp

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0401.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0328.

(4)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0246.

(5)  JO C 249 E, 30.8.2013, p. 4.

(6)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0447.

(7)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0515.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0430.

(9)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 57.

(10)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0419.

(11)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0266.

(12)  Comitetul european pentru drepturile sociale, 7 decembrie 2012, Decizia de fond, Plângerea nr. 78/2012, p.10.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/210 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/210

---

P7_TA(2014)0247

Orientările generale pentru bugetul 2015 – secțiunea III

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la orientările generale pentru pregătirea bugetului 2015, secțiunea III – Comisia (2014/2004(BUD))

(2017/C 378/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 312 și 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 312 și 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (1),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (2),

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 (3), precum și cele patru declarații comune conexe, asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, precum și declarația comună a Parlamentului și a Comisiei privind creditele de plată, |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2014 (3), precum și cele patru declarații comune conexe, asupra cărora au convenit Parlamentul European, Consiliul și Comisia, precum și declarația comună a Parlamentului și a Comisiei privind creditele de plată,

| — | având în vedere titlul II capitolul 7 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul II capitolul 7 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0159/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0159/2014),

Bugetul UE – crearea unor instrumente care să le permită cetățenilor să depășească criza

| 1. | consideră că în pofida anumitor obstacole care mai rămân pot fi observate anumite semnale care indică redresarea economiei europene și este de părere că, deși trebuie să se recunoască constrângerile economice și bugetare persistente de la nivel național și eforturile de consolidare fiscală ale statelor membre, bugetul UE trebuie să încurajeze această tendință consolidând investițiile strategice cu o valoare adăugată europeană pentru a contribui la relansarea economiei europene, generând o creștere economică și locuri de muncă sustenabile și contribuind, totodată, la creșterea competitivității și sporirea coeziunii economice și sociale în întreaga UE; |
| --- | --- |

1.

consideră că în pofida anumitor obstacole care mai rămân pot fi observate anumite semnale care indică redresarea economiei europene și este de părere că, deși trebuie să se recunoască constrângerile economice și bugetare persistente de la nivel național și eforturile de consolidare fiscală ale statelor membre, bugetul UE trebuie să încurajeze această tendință consolidând investițiile strategice cu o valoare adăugată europeană pentru a contribui la relansarea economiei europene, generând o creștere economică și locuri de muncă sustenabile și contribuind, totodată, la creșterea competitivității și sporirea coeziunii economice și sociale în întreaga UE;

| 2. | subliniază, în special, importanța fondurilor structurale și de investiții europene, care, cumulate, reprezintă unul dintre cele mai mari capitole de cheltuieli din cadrul bugetului UE; subliniază faptul că politica de coeziune a UE a fost esențială în sprijinirea investițiilor publice în sectoare economice vitale și a obținut în practică rezultate tangibile care pot permite statelor membre și regiunilor să depășească criza actuală și să îndeplinească obiectivele Strategiei Europa 2020; subliniază necesitatea de a pune la dispoziția cetățenilor instrumentele necesare care să le permită să depășească criza actuală; subliniază, în acest sens, necesitatea de a investi în domenii precum educația și mobilitatea, cercetarea și inovarea, IMM-urile și antreprenoriatul, pentru a promova competitivitatea UE și a contribui la crearea de locuri de muncă – în special în rândul tinerilor și al persoanelor cu vârste peste 50 de ani; |
| --- | --- |

2.

subliniază, în special, importanța fondurilor structurale și de investiții europene, care, cumulate, reprezintă unul dintre cele mai mari capitole de cheltuieli din cadrul bugetului UE; subliniază faptul că politica de coeziune a UE a fost esențială în sprijinirea investițiilor publice în sectoare economice vitale și a obținut în practică rezultate tangibile care pot permite statelor membre și regiunilor să depășească criza actuală și să îndeplinească obiectivele Strategiei Europa 2020; subliniază necesitatea de a pune la dispoziția cetățenilor instrumentele necesare care să le permită să depășească criza actuală; subliniază, în acest sens, necesitatea de a investi în domenii precum educația și mobilitatea, cercetarea și inovarea, IMM-urile și antreprenoriatul, pentru a promova competitivitatea UE și a contribui la crearea de locuri de muncă – în special în rândul tinerilor și al persoanelor cu vârste peste 50 de ani;

| 3. | consideră, de asemenea, că este important să se investească și în alte domenii, cum ar fi energiile regenerabile, agenda digitală, infrastructura, tehnologiile informației și comunicațiilor, conectivitatea transfrontalieră, precum și utilizarea pe scară mai largă a „instrumentelor financiare inovatoare”, în special în ceea ce privește investițiile pe termen lung; subliniază nevoia de a consolida industria UE ca motor central pentru crearea de locuri de muncă și creștere economică; îndeamnă ca, în vederea unei industrii a UE puternice, competitive și independente, accentul principal ar trebui să cadă pe investițiile în inovare; |
| --- | --- |

3.

consideră, de asemenea, că este important să se investească și în alte domenii, cum ar fi energiile regenerabile, agenda digitală, infrastructura, tehnologiile informației și comunicațiilor, conectivitatea transfrontalieră, precum și utilizarea pe scară mai largă a „instrumentelor financiare inovatoare”, în special în ceea ce privește investițiile pe termen lung; subliniază nevoia de a consolida industria UE ca motor central pentru crearea de locuri de muncă și creștere economică; îndeamnă ca, în vederea unei industrii a UE puternice, competitive și independente, accentul principal ar trebui să cadă pe investițiile în inovare;

| 4. | relevă faptul că este important să se asigure disponibilitatea unor resurse financiare suficiente pentru acțiunile externe ale UE; reamintește angajamentele internaționale ale UE și ale statelor sale membre de a majora asistența oficială pentru dezvoltare (ODA) la 0,7 % din VNB și de a îndeplini Obiectivele de dezvoltare ale mileniului până în 2015; |
| --- | --- |

4.

relevă faptul că este important să se asigure disponibilitatea unor resurse financiare suficiente pentru acțiunile externe ale UE; reamintește angajamentele internaționale ale UE și ale statelor sale membre de a majora asistența oficială pentru dezvoltare (ODA) la 0,7 % din VNB și de a îndeplini Obiectivele de dezvoltare ale mileniului până în 2015;

| 5. | insistă asupra importanței asigurării celei mai bune coordonări posibile între diferitele fonduri ale Uniunii, pe de o parte, și între fondurile Uniunii și cheltuielile realizate la nivel național, pe de altă parte, în vederea optimizării utilizării fondurilor publice; |
| --- | --- |

5.

insistă asupra importanței asigurării celei mai bune coordonări posibile între diferitele fonduri ale Uniunii, pe de o parte, și între fondurile Uniunii și cheltuielile realizate la nivel național, pe de altă parte, în vederea optimizării utilizării fondurilor publice;

| 6. | reamintește acordul încheiat recent privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (CFM), care definește parametrii principali ai bugetelor anuale până în 2020; subliniază faptul că fiecare buget anual trebuie să fie în conformitate cu Regulamentul privind CFM și cu Acordul interinstituțional și că procedura bugetară anuală nu ar trebui să fie folosită drept pretext pentru a renegocia CFM; se așteaptă că Consiliul nu va încerca să impună interpretări restrânse ale anumitor dispoziții, mai ales cu privire la natura și domeniul de aplicare ale instrumentelor speciale; își reiterează intenția de a folosi pe deplin toate mijloacele aflate la dispoziția autorității bugetare în contextul procedurii bugetare anuale pentru a oferi bugetului UE flexibilitatea necesară; |
| --- | --- |

6.

reamintește acordul încheiat recent privind cadrul financiar multianual 2014-2020 (CFM), care definește parametrii principali ai bugetelor anuale până în 2020; subliniază faptul că fiecare buget anual trebuie să fie în conformitate cu Regulamentul privind CFM și cu Acordul interinstituțional și că procedura bugetară anuală nu ar trebui să fie folosită drept pretext pentru a renegocia CFM; se așteaptă că Consiliul nu va încerca să impună interpretări restrânse ale anumitor dispoziții, mai ales cu privire la natura și domeniul de aplicare ale instrumentelor speciale; își reiterează intenția de a folosi pe deplin toate mijloacele aflate la dispoziția autorității bugetare în contextul procedurii bugetare anuale pentru a oferi bugetului UE flexibilitatea necesară;

| 7. | subliniază că anul 2015 va juca un rol important pentru punerea în aplicare cu succes a noilor programe multianuale din perioada 2014-2020, întrucât este al doilea an din noul CFM; relevă faptul că, pentru a nu aduce atingere punerii în aplicare a politicilor-cheie ale UE, toate programele trebuie să fie operaționale și să funcționeze la parametri maximi cât mai curând posibil; remarcă faptul că bugetul 2015 va fi mai redus în termeni reali decât bugetul 2013; în acest context, îndeamnă Comisia și statele membre să depună toate eforturile necesare pentru a asigura adoptarea rapidă a tuturor acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale în 2014, astfel încât să nu se piardă și mai mult timp în aplicarea noilor programe de investiții; insistă asupra importanței sprijinului deplin al Comisiei pentru administrațiile naționale în toate etapele procesului respectiv; |
| --- | --- |

7.

subliniază că anul 2015 va juca un rol important pentru punerea în aplicare cu succes a noilor programe multianuale din perioada 2014-2020, întrucât este al doilea an din noul CFM; relevă faptul că, pentru a nu aduce atingere punerii în aplicare a politicilor-cheie ale UE, toate programele trebuie să fie operaționale și să funcționeze la parametri maximi cât mai curând posibil; remarcă faptul că bugetul 2015 va fi mai redus în termeni reali decât bugetul 2013; în acest context, îndeamnă Comisia și statele membre să depună toate eforturile necesare pentru a asigura adoptarea rapidă a tuturor acordurilor de parteneriat și a programelor operaționale în 2014, astfel încât să nu se piardă și mai mult timp în aplicarea noilor programe de investiții; insistă asupra importanței sprijinului deplin al Comisiei pentru administrațiile naționale în toate etapele procesului respectiv;

| 8. | reamintește acordul cuprins în CFM, care va fi pus în aplicare pentru prima oară în cadrul exercițiului bugetar 2014, referitor la alocarea anticipată de credite de angajament pentru anumite obiective de politică care vizează ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, cercetarea, programul Erasmus+ (în mod deosebit uceniciile), precum și IMM-urile; subliniază că trebuie să fie adoptată o abordare similară în ceea ce privește bugetul 2015, ca parte a acordului CFM, prin alocarea anticipată a creditelor destinate Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (871,4 milioane EUR la prețurile din 2011), precum și a creditelor destinate programelor Erasmus+ și COSME (câte 20 de milioane EUR pentru fiecare program la prețurile din 2011); își exprimă în special preocuparea cu privire la finanțarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor după 2015 și solicită ca toate posibilitățile de finanțare, inclusiv marja globală a CFM pentru angajamente, să fie luate în considerare în acest scop; |
| --- | --- |

8.

reamintește acordul cuprins în CFM, care va fi pus în aplicare pentru prima oară în cadrul exercițiului bugetar 2014, referitor la alocarea anticipată de credite de angajament pentru anumite obiective de politică care vizează ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor, cercetarea, programul Erasmus+ (în mod deosebit uceniciile), precum și IMM-urile; subliniază că trebuie să fie adoptată o abordare similară în ceea ce privește bugetul 2015, ca parte a acordului CFM, prin alocarea anticipată a creditelor destinate Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor (871,4 milioane EUR la prețurile din 2011), precum și a creditelor destinate programelor Erasmus+ și COSME (câte 20 de milioane EUR pentru fiecare program la prețurile din 2011); își exprimă în special preocuparea cu privire la finanțarea Inițiativei privind ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor după 2015 și solicită ca toate posibilitățile de finanțare, inclusiv marja globală a CFM pentru angajamente, să fie luate în considerare în acest scop;

| 9. | își exprimă, cu toate acestea, preocuparea cu privire la posibilele efecte adverse ale unei concentrări suplimentare la sfârșitul perioadei, în 2015, a creditelor alocate componentei energetice a Mecanismului pentru interconectarea Europei și invită Comisia să ofere informații adecvate cu privire la modul în care această decizie ar influența lansarea cu succes a acestui nou program; |
| --- | --- |

9.

își exprimă, cu toate acestea, preocuparea cu privire la posibilele efecte adverse ale unei concentrări suplimentare la sfârșitul perioadei, în 2015, a creditelor alocate componentei energetice a Mecanismului pentru interconectarea Europei și invită Comisia să ofere informații adecvate cu privire la modul în care această decizie ar influența lansarea cu succes a acestui nou program;

| 10. | subliniază valoarea adăugată a realizării unor investiții anticipate în aceste programe pentru a oferi un sprijin cetățenilor europeni să depășească criza actuală; în plus, invită Comisia să identifice și eventuale alte programe care ar putea beneficia de pe urma alocării anticipate a creditelor, care pot contribui la acest obiectiv și care ar putea să absoarbă în totalitate creditele respective; |
| --- | --- |

10.

subliniază valoarea adăugată a realizării unor investiții anticipate în aceste programe pentru a oferi un sprijin cetățenilor europeni să depășească criza actuală; în plus, invită Comisia să identifice și eventuale alte programe care ar putea beneficia de pe urma alocării anticipate a creditelor, care pot contribui la acest obiectiv și care ar putea să absoarbă în totalitate creditele respective;

| 11. | subliniază faptul că, o dată în plus, concluziile adoptate în cadrul celui mai recent Consiliu European (19 și 20 decembrie 2013) cu privire la politica comună de securitate și de apărare și la fluxurile de migrație vor avea un impact asupra bugetului UE; reiterează poziția sa, conform căreia toate proiectele suplimentare care au fost aprobate de către Consiliul European trebuie să fie finanțate prin alocarea de resurse suplimentare, nu prin aplicarea unor reduceri ale finanțării destinate programelor și instrumentelor existente, nici prin crearea unor atribuții suplimentare pentru instituțiile și organele UE, ale căror capacități sunt în prezent exploatate la maximum; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că, o dată în plus, concluziile adoptate în cadrul celui mai recent Consiliu European (19 și 20 decembrie 2013) cu privire la politica comună de securitate și de apărare și la fluxurile de migrație vor avea un impact asupra bugetului UE; reiterează poziția sa, conform căreia toate proiectele suplimentare care au fost aprobate de către Consiliul European trebuie să fie finanțate prin alocarea de resurse suplimentare, nu prin aplicarea unor reduceri ale finanțării destinate programelor și instrumentelor existente, nici prin crearea unor atribuții suplimentare pentru instituțiile și organele UE, ale căror capacități sunt în prezent exploatate la maximum;

| 12. | reamintește importanța agențiilor descentralizate, care au un rol vital în implementarea politicilor și a programelor UE; constată că acestea permit realizarea unor economii de scară repartizându-și cheltuielile care ar fi altfel efectuate de fiecare stat membru pentru a ajunge în final la exact același rezultat; atrage atenția asupra necesității de a realiza o evaluare individuală a fiecărei agenții în parte în termeni de resurse bugetare și umane și de a le asigura acestora, în cadrul bugetului 2015 și al bugetelor pentru exercițiile următoare, mijloacele financiare și resursele umane adecvate, astfel încât agențiile să fie în măsură să își îndeplinească sarcinile care le-au fost atribuite de autoritatea legislativă; subliniază, prin urmare, că Comunicarea Comisiei intitulată „Programarea resurselor umane și financiare pentru agențiile descentralizate în perioada 20142020” (COM(2013)0519) nu trebuie să constituie baza proiectului de buget referitor la agenții; subliniază, de asemenea, rolul important al noului grup de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate, care ar trebui să efectueze o monitorizare mai atentă și mai constantă a dezvoltării agențiilor descentralizate pentru a asigura o abordare coerentă; așteaptă ca grupul de lucru respectiv să transmită primele rezultate în timp util pentru lectura bugetului în cadrul Parlamentului; |
| --- | --- |

12.

reamintește importanța agențiilor descentralizate, care au un rol vital în implementarea politicilor și a programelor UE; constată că acestea permit realizarea unor economii de scară repartizându-și cheltuielile care ar fi altfel efectuate de fiecare stat membru pentru a ajunge în final la exact același rezultat; atrage atenția asupra necesității de a realiza o evaluare individuală a fiecărei agenții în parte în termeni de resurse bugetare și umane și de a le asigura acestora, în cadrul bugetului 2015 și al bugetelor pentru exercițiile următoare, mijloacele financiare și resursele umane adecvate, astfel încât agențiile să fie în măsură să își îndeplinească sarcinile care le-au fost atribuite de autoritatea legislativă; subliniază, prin urmare, că Comunicarea Comisiei intitulată „Programarea resurselor umane și financiare pentru agențiile descentralizate în perioada 20142020” (COM(2013)0519) nu trebuie să constituie baza proiectului de buget referitor la agenții; subliniază, de asemenea, rolul important al noului grup de lucru interinstituțional privind agențiile descentralizate, care ar trebui să efectueze o monitorizare mai atentă și mai constantă a dezvoltării agențiilor descentralizate pentru a asigura o abordare coerentă; așteaptă ca grupul de lucru respectiv să transmită primele rezultate în timp util pentru lectura bugetului în cadrul Parlamentului;

| 13. | reamintește declarația comună privind reprezentanții speciali ai UE, în care Parlamentul și Consiliul au căzut de acord să examineze transferul de credite pentru reprezentanții speciali ai UE de la bugetul Comisiei (secțiunea III) la bugetul Serviciului European de Acțiune Externă (secțiunea X) în contextul procedurii bugetare 2015; |
| --- | --- |

13.

reamintește declarația comună privind reprezentanții speciali ai UE, în care Parlamentul și Consiliul au căzut de acord să examineze transferul de credite pentru reprezentanții speciali ai UE de la bugetul Comisiei (secțiunea III) la bugetul Serviciului European de Acțiune Externă (secțiunea X) în contextul procedurii bugetare 2015;

Creditele de plată – UE trebuie să își îndeplinească angajamentele juridice și politice

| 14. | reamintește că nivelul global de credite de plată convenit pentru bugetul 2014 rămâne mai redus decât nivelul considerat necesar și propus de Comisie în proiectul său de buget inițial; constată că, astfel cum este prevăzut în noul Regulament privind CFM și noua marjă globală pentru plăți, Comisia ar trebui să ajusteze plafonul pentru plăți pentru exercițiul financiar 2015, majorându-l cu o sumă echivalentă cu diferența dintre plățile efectuate în 2014 și plafonul pentru plăți pentru 2014 din cadrul CFM; își exprimă deosebita îngrijorare în legătură cu nivelul fără precedent al facturilor restante acumulate la sfârșitul anului 2013, care se ridică la suma de 23,4 miliarde EUR doar pentru rubrica 1b, acest deficit neputând fi acoperit cu ajutorul creditelor disponibile în cadrul plafoanelor din 2014; solicită mobilizarea mecanismelor adecvate de flexibilitate pentru credite de plată în 2014 și subliniază că se așteaptă ca nici măcar acest lucru să nu fie suficient pentru evitarea unui deficit major de executare la sfârșitul exercițiului 2014; subliniază faptul că deficitele recurente de credite de plată au constituit principala cauză a nivelului ridicat al angajamentelor restante (RAL), fără precedent, înregistrat îndeosebi în ultimii câțiva ani; |
| --- | --- |

14.

reamintește că nivelul global de credite de plată convenit pentru bugetul 2014 rămâne mai redus decât nivelul considerat necesar și propus de Comisie în proiectul său de buget inițial; constată că, astfel cum este prevăzut în noul Regulament privind CFM și noua marjă globală pentru plăți, Comisia ar trebui să ajusteze plafonul pentru plăți pentru exercițiul financiar 2015, majorându-l cu o sumă echivalentă cu diferența dintre plățile efectuate în 2014 și plafonul pentru plăți pentru 2014 din cadrul CFM; își exprimă deosebita îngrijorare în legătură cu nivelul fără precedent al facturilor restante acumulate la sfârșitul anului 2013, care se ridică la suma de 23,4 miliarde EUR doar pentru rubrica 1b, acest deficit neputând fi acoperit cu ajutorul creditelor disponibile în cadrul plafoanelor din 2014; solicită mobilizarea mecanismelor adecvate de flexibilitate pentru credite de plată în 2014 și subliniază că se așteaptă ca nici măcar acest lucru să nu fie suficient pentru evitarea unui deficit major de executare la sfârșitul exercițiului 2014; subliniază faptul că deficitele recurente de credite de plată au constituit principala cauză a nivelului ridicat al angajamentelor restante (RAL), fără precedent, înregistrat îndeosebi în ultimii câțiva ani;

| 15. | reamintește că, în conformitate cu tratatul (4), „Parlamentul European, Consiliul și Comisia asigură disponibilitatea mijloacelor financiare care permit Uniunii să își îndeplinească obligațiile juridice față de terți”; așteaptă ca, în proiectul său de buget, Comisia să propună un nivel adecvat al creditelor de plată, bazat pe previziuni reale și care nu este determinat de considerații politice; |
| --- | --- |

15.

reamintește că, în conformitate cu tratatul (4), „Parlamentul European, Consiliul și Comisia asigură disponibilitatea mijloacelor financiare care permit Uniunii să își îndeplinească obligațiile juridice față de terți”; așteaptă ca, în proiectul său de buget, Comisia să propună un nivel adecvat al creditelor de plată, bazat pe previziuni reale și care nu este determinat de considerații politice;

| 16. | insistă asupra utilizării tuturor mijloacelor disponibile în temeiul Regulamentului privind CFM, apelând inclusiv la marja de rezervă pentru cheltuieli neprevăzute și, dacă se dovedește totuși necesar și doar în ultimă instanță, la revizuirea plafonului de plăți, astfel încât Uniunea să își poată îndeplini obligațiile juridice și să se evite periclitarea sau întârzierea plăților către toate părțile interesate, cum ar fi cercetătorii, universitățile, organizațiile pentru ajutor umanitar, autoritățile locale și IMM-urile, și, în paralel, să se scadă cuantumul plăților restante de la sfârșitul exercițiului; |
| --- | --- |

16.

insistă asupra utilizării tuturor mijloacelor disponibile în temeiul Regulamentului privind CFM, apelând inclusiv la marja de rezervă pentru cheltuieli neprevăzute și, dacă se dovedește totuși necesar și doar în ultimă instanță, la revizuirea plafonului de plăți, astfel încât Uniunea să își poată îndeplini obligațiile juridice și să se evite periclitarea sau întârzierea plăților către toate părțile interesate, cum ar fi cercetătorii, universitățile, organizațiile pentru ajutor umanitar, autoritățile locale și IMM-urile, și, în paralel, să se scadă cuantumul plăților restante de la sfârșitul exercițiului;

| 17. | insistă asupra faptului că utilizarea tuturor instrumentelor speciale de plăți (cum ar fi instrumentul de flexibilitate, marja de rezervă, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, Fondul european de ajustare la globalizare și Rezerva pentru ajutorul de urgență) trebuie să fie înscrisă în buget sub forma unor cheltuieli realizate în afara plafonului de plăți al cadrului financiar multianual; |
| --- | --- |

17.

insistă asupra faptului că utilizarea tuturor instrumentelor speciale de plăți (cum ar fi instrumentul de flexibilitate, marja de rezervă, Fondul de solidaritate al Uniunii Europene, Fondul european de ajustare la globalizare și Rezerva pentru ajutorul de urgență) trebuie să fie înscrisă în buget sub forma unor cheltuieli realizate în afara plafonului de plăți al cadrului financiar multianual;

| 18. | solicită Comisiei să ia toate măsurile necesare și să reacționeze cât mai rapid posibil pentru a garanta că UE poate acorda în mod adecvat ajutor umanitar în 2014, având în vedere situația alarmantă a creditelor de plată din domeniul ajutorului umanitar de la începutul anului 2014, în special acumularea unor plăți în valoare de 160 de milioane EUR destinate ajutorului umanitar, care au fost reportate din 2013 în 2014; subliniază că nivelul creditelor de plată destinate ajutorului umanitar ar trebui să țină pasul cu majorarea probabilă a nivelului creditelor de angajament, de care ar trebui să se țină seama în proiectul de buget pentru 2015; |
| --- | --- |

18.

solicită Comisiei să ia toate măsurile necesare și să reacționeze cât mai rapid posibil pentru a garanta că UE poate acorda în mod adecvat ajutor umanitar în 2014, având în vedere situația alarmantă a creditelor de plată din domeniul ajutorului umanitar de la începutul anului 2014, în special acumularea unor plăți în valoare de 160 de milioane EUR destinate ajutorului umanitar, care au fost reportate din 2013 în 2014; subliniază că nivelul creditelor de plată destinate ajutorului umanitar ar trebui să țină pasul cu majorarea probabilă a nivelului creditelor de angajament, de care ar trebui să se țină seama în proiectul de buget pentru 2015;

| 19. | reamintește declarația comună privind creditele de plată, precum și declarația bilaterală a Parlamentului și a Comisiei în contextul acordului privind bugetul 2014; invită Comisia să informeze pe deplin autoritatea bugetară cu privire la evoluția plăților și a angajamentelor restante pe durata exercițiului actual și insistă asupra faptului că ar trebui organizate reuniuni interinstituționale periodice pentru a face posibilă monitorizarea situației plăților; |
| --- | --- |

19.

reamintește declarația comună privind creditele de plată, precum și declarația bilaterală a Parlamentului și a Comisiei în contextul acordului privind bugetul 2014; invită Comisia să informeze pe deplin autoritatea bugetară cu privire la evoluția plăților și a angajamentelor restante pe durata exercițiului actual și insistă asupra faptului că ar trebui organizate reuniuni interinstituționale periodice pentru a face posibilă monitorizarea situației plăților;

o

o o

| 20. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi. |
| --- | --- |

20.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei și Curții de Conturi.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(2)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(3)  JO L 51, 20.2.2014.

(4)  Articolul 323 din TFUE.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/213 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/213

---

P7_TA(2014)0248

Invadarea Ucrainei de către Rusia

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la invadarea Ucrainei de către Rusia (2014/2627(RSP))

(2017/C 378/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la politica europeană de vecinătate, la Parteneriatul estic (PaE) și la Ucraina, cu precădere Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la situația din Ucraina (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la politica europeană de vecinătate, la Parteneriatul estic (PaE) și la Ucraina, cu precădere Rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la situația din Ucraina (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la rezultatele Summitului de la Vilnius și la viitorul Parteneriatului estic, în special în ceea ce privește Ucraina (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 decembrie 2013 referitoare la rezultatele Summitului de la Vilnius și la viitorul Parteneriatului estic, în special în ceea ce privește Ucraina (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2014 privind Summitul UE-Rusia (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 februarie 2014 privind Summitul UE-Rusia (3),

| — | având în vedere concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe din 3 martie 2014 cu privire la Ucraina, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile reuniunii extraordinare a Consiliului Afaceri Externe din 3 martie 2014 cu privire la Ucraina,

| — | având în vedere declarația Consiliului Nord-Atlantic din 4 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Consiliului Nord-Atlantic din 4 martie 2014,

| — | având în vedere declarația șefilor de stat și de guvern referitoare la Ucraina de la încheierea reuniunii extraordinare a Consiliului European privind Ucraina din 6 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația șefilor de stat și de guvern referitoare la Ucraina de la încheierea reuniunii extraordinare a Consiliului European privind Ucraina din 6 martie 2014,

| — | având în vedere articolul 2 alineatul (4) din Carta Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 alineatul (4) din Carta Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât actul de agresiune al Rusiei de a invada Crimeea reprezintă o încălcare a suveranității și a integrității teritoriale ale Ucrainei, precum și o nerespectare a dreptului internațional și a obligațiilor Rusiei în calitate de semnatară a Memorandumului de la Budapesta în care s-au formulat asigurări în materie de securitate pentru Ucraina, garantându-se respectarea integrității teritoriale și a suveranității Ucrainei; |
| --- | --- |

A.

întrucât actul de agresiune al Rusiei de a invada Crimeea reprezintă o încălcare a suveranității și a integrității teritoriale ale Ucrainei, precum și o nerespectare a dreptului internațional și a obligațiilor Rusiei în calitate de semnatară a Memorandumului de la Budapesta în care s-au formulat asigurări în materie de securitate pentru Ucraina, garantându-se respectarea integrității teritoriale și a suveranității Ucrainei;

| B. | întrucât partizani înarmați ai Rusiei și soldați ruși au pus stăpânire pe clădiri importante din Simferopol, capitala Crimeei, precum și pe instalații ucrainene importante și pe obiective strategice din Crimeea, inclusiv pe cel puțin trei aeroporturi; întrucât majoritatea unităților militare ucrainene din peninsulă au fost încercuite, dar au refuzat să depună armele; întrucât, de la începutul crizei, în Ucraina a fost trimis, în plus, un număr important de soldați ruși; |
| --- | --- |

B.

întrucât partizani înarmați ai Rusiei și soldați ruși au pus stăpânire pe clădiri importante din Simferopol, capitala Crimeei, precum și pe instalații ucrainene importante și pe obiective strategice din Crimeea, inclusiv pe cel puțin trei aeroporturi; întrucât majoritatea unităților militare ucrainene din peninsulă au fost încercuite, dar au refuzat să depună armele; întrucât, de la începutul crizei, în Ucraina a fost trimis, în plus, un număr important de soldați ruși;

| C. | întrucât argumentele prezentate de conducerea Rusiei în sprijinul acestei agresiuni sunt complet nejustificate și departe de realitatea de la fața locului, deoarece nu au existat cazuri de atacuri sau de intimidare a cetățenilor ruși sau a celor de etnie rusă din Crimeea; |
| --- | --- |

C.

întrucât argumentele prezentate de conducerea Rusiei în sprijinul acestei agresiuni sunt complet nejustificate și departe de realitatea de la fața locului, deoarece nu au existat cazuri de atacuri sau de intimidare a cetățenilor ruși sau a celor de etnie rusă din Crimeea;

| D. | întrucât autoritățile autoproclamate și nelegitime din Crimeea au decis, la 6 martie 2014, să solicite Rusiei să încorporeze Crimeea în Federația Rusă și au convocat un referendum la 16 martie 2014 cu privire la separarea Crimeei, încălcând astfel atât constituția Ucrainei, cât și pe cea a Crimeei; |
| --- | --- |

D.

întrucât autoritățile autoproclamate și nelegitime din Crimeea au decis, la 6 martie 2014, să solicite Rusiei să încorporeze Crimeea în Federația Rusă și au convocat un referendum la 16 martie 2014 cu privire la separarea Crimeei, încălcând astfel atât constituția Ucrainei, cât și pe cea a Crimeei;

| E. | întrucât prim-ministrul rus a anunțat că există planuri de aplicare a unor proceduri rapide de obținere a cetățeniei ruse de către cetățenii din străinătate vorbitori de limba rusă; |
| --- | --- |

E.

întrucât prim-ministrul rus a anunțat că există planuri de aplicare a unor proceduri rapide de obținere a cetățeniei ruse de către cetățenii din străinătate vorbitori de limba rusă;

| F. | întrucât, la 1 martie 2014, Consiliul Federal al Federației Ruse a autorizat desfășurarea forțelor armate ale Federației Ruse în Ucraina pentru a proteja interesele Rusiei și ale vorbitorilor de limba rusă din Crimeea și din toată țara; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 1 martie 2014, Consiliul Federal al Federației Ruse a autorizat desfășurarea forțelor armate ale Federației Ruse în Ucraina pentru a proteja interesele Rusiei și ale vorbitorilor de limba rusă din Crimeea și din toată țara;

| G. | întrucât este necesară o acțiune diplomatică internațională puternică la toate nivelurile, precum și un proces de negociere pentru a aplana situația, a reduce tensiunile, a împiedica această situație de criză să scape de sub control și a asigura un rezultat pașnic; întrucât UE trebuie să răspundă în mod eficace pentru a permite Ucrainei să-și exercite pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială, fără a face obiectul unor presiuni externe; |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesară o acțiune diplomatică internațională puternică la toate nivelurile, precum și un proces de negociere pentru a aplana situația, a reduce tensiunile, a împiedica această situație de criză să scape de sub control și a asigura un rezultat pașnic; întrucât UE trebuie să răspundă în mod eficace pentru a permite Ucrainei să-și exercite pe deplin suveranitatea și integritatea teritorială, fără a face obiectul unor presiuni externe;

| H. | întrucât cei 28 de prim-miniștri și șefi de stat din UE au emis un avertisment puternic cu privire la implicațiile acțiunilor Rusiei și au luat decizia de a suspenda discuțiile bilaterale cu Rusia în materie de vize și negocierile pentru un nou Acord de parteneriat și cooperare, precum și de a suspenda participarea instituțiilor UE la pregătirile pentru summitul G8, programat să aibă loc la Soci, în iunie 2014, |
| --- | --- |

H.

întrucât cei 28 de prim-miniștri și șefi de stat din UE au emis un avertisment puternic cu privire la implicațiile acțiunilor Rusiei și au luat decizia de a suspenda discuțiile bilaterale cu Rusia în materie de vize și negocierile pentru un nou Acord de parteneriat și cooperare, precum și de a suspenda participarea instituțiilor UE la pregătirile pentru summitul G8, programat să aibă loc la Soci, în iunie 2014,

| 1. | condamnă cu fermitate actul de agresiune al Rusiei de a invada Crimeea, care este o parte inseparabilă a Ucrainei, recunoscută ca atare de Federația Rusă și de comunitatea internațională; solicită dezamorsarea imediată a crizei, prin retragerea imediată a tuturor forțelor militare prezente în mod ilegal pe teritoriul Ucrainei și îndeamnă la respectarea deplină a dreptului internațional și a obligațiilor convenționale în vigoare; |
| --- | --- |

1.

condamnă cu fermitate actul de agresiune al Rusiei de a invada Crimeea, care este o parte inseparabilă a Ucrainei, recunoscută ca atare de Federația Rusă și de comunitatea internațională; solicită dezamorsarea imediată a crizei, prin retragerea imediată a tuturor forțelor militare prezente în mod ilegal pe teritoriul Ucrainei și îndeamnă la respectarea deplină a dreptului internațional și a obligațiilor convenționale în vigoare;

| 2. | amintește că aceste acțiuni încalcă în mod clar Carta ONU, Actul final de la Helsinki al OSCE, Statutul Consiliului Europei, Memorandumul privind garanțiile în materie de securitate de la Budapesta din 1994, Tratatul bilateral din 1997 privind prietenia, cooperarea și parteneriatul, Acordul din 1997 privind statutul și condițiile prezenței pe teritoriul Ucrainei a flotei ruse din Marea Neagră, precum și obligațiile internaționale ale Rusiei; consideră că actele Rusiei reprezintă o amenințare la adresa securității UE; regretă decizia Federației Ruse de a nu participa la reuniunea referitoare la securitatea Ucrainei organizată de semnatarii memorandumului și programată pentru data de 5 martie 2014 la Paris; |
| --- | --- |

2.

amintește că aceste acțiuni încalcă în mod clar Carta ONU, Actul final de la Helsinki al OSCE, Statutul Consiliului Europei, Memorandumul privind garanțiile în materie de securitate de la Budapesta din 1994, Tratatul bilateral din 1997 privind prietenia, cooperarea și parteneriatul, Acordul din 1997 privind statutul și condițiile prezenței pe teritoriul Ucrainei a flotei ruse din Marea Neagră, precum și obligațiile internaționale ale Rusiei; consideră că actele Rusiei reprezintă o amenințare la adresa securității UE; regretă decizia Federației Ruse de a nu participa la reuniunea referitoare la securitatea Ucrainei organizată de semnatarii memorandumului și programată pentru data de 5 martie 2014 la Paris;

| 3. | evidențiază faptul că integritatea teritorială a Ucrainei a fost garantată de către Rusia, Statele Unite și Regatul Unit prin Memorandumul de la Budapesta semnat cu Ucraina și subliniază că, potrivit Constituției Ucrainei, Republica Autonomă Crimeea poate organiza referendumuri numai cu privire la chestiuni cu caracter local și nu cu privire la modificarea frontierelor Ucrainei recunoscute la nivel internațional; subliniază că un referendum pe tema alipirii la Federația Rusă va fi, prin urmare, considerat nelegitim și ilegal, ca orice alt referendum ce contravine Constituției Ucrainei și dreptului internațional; are aceeași părere despre decizia autorităților ilegitime și autoproclamate din Crimeea de a declara independența la 11 martie 2014; |
| --- | --- |

3.

evidențiază faptul că integritatea teritorială a Ucrainei a fost garantată de către Rusia, Statele Unite și Regatul Unit prin Memorandumul de la Budapesta semnat cu Ucraina și subliniază că, potrivit Constituției Ucrainei, Republica Autonomă Crimeea poate organiza referendumuri numai cu privire la chestiuni cu caracter local și nu cu privire la modificarea frontierelor Ucrainei recunoscute la nivel internațional; subliniază că un referendum pe tema alipirii la Federația Rusă va fi, prin urmare, considerat nelegitim și ilegal, ca orice alt referendum ce contravine Constituției Ucrainei și dreptului internațional; are aceeași părere despre decizia autorităților ilegitime și autoproclamate din Crimeea de a declara independența la 11 martie 2014;

| 4. | subliniază necesitatea ca UE și statele sale membre să discute cu Rusia cu o singură voce unită și să sprijine dreptul unei Ucraine unite de a-și hotărî viitorul în mod liber; salută, prin urmare, și susține cu tărie declarația comună a summitului european extraordinar din 6 martie 2014, prin care au fost condamnate actele de agresiune ale Rusiei și s-a afirmat susținerea pentru integritatea teritorială, unitatea, suveranitatea și independența Ucrainei; solicită o cooperare transatlantică strânsă cu privire la demersurile ce trebuie făcute pentru soluționarea crizei; |
| --- | --- |

4.

subliniază necesitatea ca UE și statele sale membre să discute cu Rusia cu o singură voce unită și să sprijine dreptul unei Ucraine unite de a-și hotărî viitorul în mod liber; salută, prin urmare, și susține cu tărie declarația comună a summitului european extraordinar din 6 martie 2014, prin care au fost condamnate actele de agresiune ale Rusiei și s-a afirmat susținerea pentru integritatea teritorială, unitatea, suveranitatea și independența Ucrainei; solicită o cooperare transatlantică strânsă cu privire la demersurile ce trebuie făcute pentru soluționarea crizei;

| 5. | condamnă, ca fiind contrară dreptului internațional și codului de conduită, doctrina oficială rusă conform căreia Kremlinul își arogă dreptul de a interveni prin forță în statele suverane învecinate pentru a „proteja” siguranța compatrioților ruși care trăiesc în aceste state; subliniază că această doctrină echivalează cu o uzurpare unilaterală a poziției de arbitru suprem a dreptului internațional și a fost utilizată ca justificare pentru nenumărate acte de intervenție politică, economică și militară; |
| --- | --- |

5.

condamnă, ca fiind contrară dreptului internațional și codului de conduită, doctrina oficială rusă conform căreia Kremlinul își arogă dreptul de a interveni prin forță în statele suverane învecinate pentru a „proteja” siguranța compatrioților ruși care trăiesc în aceste state; subliniază că această doctrină echivalează cu o uzurpare unilaterală a poziției de arbitru suprem a dreptului internațional și a fost utilizată ca justificare pentru nenumărate acte de intervenție politică, economică și militară;

| 6. | amintește faptul că la referendumul național privind independența țării organizat în Ucraina în 1991 cea mai mare parte a populației din Crimeea a votat pentru independență; |
| --- | --- |

6.

amintește faptul că la referendumul național privind independența țării organizat în Ucraina în 1991 cea mai mare parte a populației din Crimeea a votat pentru independență;

| 7. | subliniază convingerea sa conform căreia stabilirea unui dialog constructiv reprezintă cea mai bună cale spre soluționarea oricărui conflict și pentru stabilitatea pe termen lung a Ucrainei; salută modul responsabil, cumpătat și prudent în care guvernul Ucrainei a tratat această criză gravă, a cărei miză sunt integritatea teritorială și suveranitatea țării; invită comunitatea internațională să susțină puternic Ucraina; |
| --- | --- |

7.

subliniază convingerea sa conform căreia stabilirea unui dialog constructiv reprezintă cea mai bună cale spre soluționarea oricărui conflict și pentru stabilitatea pe termen lung a Ucrainei; salută modul responsabil, cumpătat și prudent în care guvernul Ucrainei a tratat această criză gravă, a cărei miză sunt integritatea teritorială și suveranitatea țării; invită comunitatea internațională să susțină puternic Ucraina;

| 8. | respinge obiectivul declarat al Rusiei de protejare a populației vorbitoare de limbă rusă din Crimeea, pe care îl consideră complet nefondat, deoarece această populație nu s-a confruntat – și nu se confruntă – cu nicio formă de discriminare; respinge cu tărie defăimarea de către propaganda rusă a protestatarilor împotriva politicii lui Ianukovici care au fost numiți de către aceasta „fasciști”; |
| --- | --- |

8.

respinge obiectivul declarat al Rusiei de protejare a populației vorbitoare de limbă rusă din Crimeea, pe care îl consideră complet nefondat, deoarece această populație nu s-a confruntat – și nu se confruntă – cu nicio formă de discriminare; respinge cu tărie defăimarea de către propaganda rusă a protestatarilor împotriva politicii lui Ianukovici care au fost numiți de către aceasta „fasciști”;

| 9. | solicită găsirea unei soluții pașnice la actuala criză și respectarea deplină a principiilor și a obligațiilor stabilite în temeiul dreptului internațional; consideră că situația trebuie ținută sub control și aplanată și mai mult, pentru a evita o confruntare armată în Crimeea; |
| --- | --- |

9.

solicită găsirea unei soluții pașnice la actuala criză și respectarea deplină a principiilor și a obligațiilor stabilite în temeiul dreptului internațional; consideră că situația trebuie ținută sub control și aplanată și mai mult, pentru a evita o confruntare armată în Crimeea;

| 10. | subliniază importanța deosebită a demersurilor internaționale de observare și mediere; invită instituțiile UE și statele membre să fie gata să utilizeze toate căile diplomatice și politice posibile și să conlucreze în permanență cu toate organizațiile internaționale relevante, cum ar fi ONU, OSCE și Consiliul Europei, pentru a găsi o soluție pașnică, ce trebuie să aibă la bază suveranitatea și integritatea teritorială ale Ucrainei; solicită, prin urmare, trimiterea de către OSCE a unei misiuni de monitorizare pe deplin operaționale în Crimeea; |
| --- | --- |

10.

subliniază importanța deosebită a demersurilor internaționale de observare și mediere; invită instituțiile UE și statele membre să fie gata să utilizeze toate căile diplomatice și politice posibile și să conlucreze în permanență cu toate organizațiile internaționale relevante, cum ar fi ONU, OSCE și Consiliul Europei, pentru a găsi o soluție pașnică, ce trebuie să aibă la bază suveranitatea și integritatea teritorială ale Ucrainei; solicită, prin urmare, trimiterea de către OSCE a unei misiuni de monitorizare pe deplin operaționale în Crimeea;

| 11. | salută inițiativa privind înființarea unui grup de contact sub egida OSCE, însă regretă faptul că o serie de grupuri armate au împiedicat la 6 martie 2014 intrarea în Crimeea a misiunii de observare a OSCE; critică autoritățile din Rusia și autoritățile autoproclamate din Crimeea pentru faptul că nu au cooperat cu misiunea de observare a OSCE și că nu au acordat membrilor acesteia accesul deplin și sigur în regiune; |
| --- | --- |

11.

salută inițiativa privind înființarea unui grup de contact sub egida OSCE, însă regretă faptul că o serie de grupuri armate au împiedicat la 6 martie 2014 intrarea în Crimeea a misiunii de observare a OSCE; critică autoritățile din Rusia și autoritățile autoproclamate din Crimeea pentru faptul că nu au cooperat cu misiunea de observare a OSCE și că nu au acordat membrilor acesteia accesul deplin și sigur în regiune;

| 12. | deplânge faptul că trimisul special al Secretarului General al ONU în Crimeea a fost obligat să-și încheie mai devreme misiunea din cauza unor amenințări violente la adresa sa; |
| --- | --- |

12.

deplânge faptul că trimisul special al Secretarului General al ONU în Crimeea a fost obligat să-și încheie mai devreme misiunea din cauza unor amenințări violente la adresa sa;

| 13. | consideră că anumite aspecte ale acordului din 21 februarie 2014, negociat de trei miniștri de externe în numele UE, dar încălcat de Ianukovici, care, prin semnarea noii legi constituționale, nu l-a respectat, ar putea să fie încă utile pentru ieșirea din impasul actual; consideră, totuși, că nicio parte nu poate negocia și/sau accepta soluții care subminează suveranitatea și integritatea teritorială ale Ucrainei și reafirmă dreptul fundamental al poporului ucrainean de a hotărî în mod liber viitorul țării sale; |
| --- | --- |

13.

consideră că anumite aspecte ale acordului din 21 februarie 2014, negociat de trei miniștri de externe în numele UE, dar încălcat de Ianukovici, care, prin semnarea noii legi constituționale, nu l-a respectat, ar putea să fie încă utile pentru ieșirea din impasul actual; consideră, totuși, că nicio parte nu poate negocia și/sau accepta soluții care subminează suveranitatea și integritatea teritorială ale Ucrainei și reafirmă dreptul fundamental al poporului ucrainean de a hotărî în mod liber viitorul țării sale;

| 14. | ia act cu gravă îngrijorare de relatările potrivit cărora persoane înarmate marchează casele locuite de tătarii ucraineni din zonele din Crimeea în care tătarii și rușii trăiesc împreună; ia act de faptul că tătarii din Crimeea, care, după ce au fost deportați de Stalin, s-au întors în patrie după ce Ucraina a devenit independentă, au invitat comunitatea internațională să sprijine integritatea teritorială a Ucrainei și au solicitat un acord politic și juridic cuprinzător cu privire la restabilirea drepturilor lor în calitate de popoare autohtone din Crimeea; invită comunitatea internațională, Comisia și Consiliul, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului să protejeze drepturile acestei minorități și ale oricărei alte comunități minoritare din peninsula Crimeea; solicită o investigație completă privind intimidarea evreilor și atacurile asupra siturilor religioase ale evreilor în urma invadării Crimeii; |
| --- | --- |

14.

ia act cu gravă îngrijorare de relatările potrivit cărora persoane înarmate marchează casele locuite de tătarii ucraineni din zonele din Crimeea în care tătarii și rușii trăiesc împreună; ia act de faptul că tătarii din Crimeea, care, după ce au fost deportați de Stalin, s-au întors în patrie după ce Ucraina a devenit independentă, au invitat comunitatea internațională să sprijine integritatea teritorială a Ucrainei și au solicitat un acord politic și juridic cuprinzător cu privire la restabilirea drepturilor lor în calitate de popoare autohtone din Crimeea; invită comunitatea internațională, Comisia și Consiliul, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și Reprezentantul Special al UE pentru drepturile omului să protejeze drepturile acestei minorități și ale oricărei alte comunități minoritare din peninsula Crimeea; solicită o investigație completă privind intimidarea evreilor și atacurile asupra siturilor religioase ale evreilor în urma invadării Crimeii;

| 15. | salută angajamentul guvernului ucrainean în direcția unei agende de reformă ambițioase, care include schimbări politice, economice și sociale; salută, prin urmare, decizia Comisiei de a furniza Ucrainei un ajutor financiar și un pachet de sprijin pe termen scurt și mediu în valoare de 11 miliarde de euro, pentru a sprijini stabilizarea situației economice și financiare a țării; se așteaptă ca Consiliul și Comisia, în cooperare cu FMI, Banca Mondială, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Europeană de Investiții și alte state, să prezinte cât mai rapid un pachet pe termen lung de măsuri de sprijin financiar solid menit să susțină eforturile Ucrainei de a face față agravării situației economice și sociale și să-i acorde acesteia sprijin economic pentru inițierea reformelor cuprinzătoare și profunde necesare ale economiei ucrainene; reamintește nevoia de organizare și coordonare a unei conferințe internaționale a donatorilor, care ar trebui convocată de către Comisie și organizată cât mai curând; invită FMI să evite impunerea de măsuri de austeritate greu de suportat, precum reducerea nivelului subvențiilor pentru energie, care vor agrava într-o mai mare măsură situația socioeconomică deja dificilă a țării; |
| --- | --- |

15.

salută angajamentul guvernului ucrainean în direcția unei agende de reformă ambițioase, care include schimbări politice, economice și sociale; salută, prin urmare, decizia Comisiei de a furniza Ucrainei un ajutor financiar și un pachet de sprijin pe termen scurt și mediu în valoare de 11 miliarde de euro, pentru a sprijini stabilizarea situației economice și financiare a țării; se așteaptă ca Consiliul și Comisia, în cooperare cu FMI, Banca Mondială, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Banca Europeană de Investiții și alte state, să prezinte cât mai rapid un pachet pe termen lung de măsuri de sprijin financiar solid menit să susțină eforturile Ucrainei de a face față agravării situației economice și sociale și să-i acorde acesteia sprijin economic pentru inițierea reformelor cuprinzătoare și profunde necesare ale economiei ucrainene; reamintește nevoia de organizare și coordonare a unei conferințe internaționale a donatorilor, care ar trebui convocată de către Comisie și organizată cât mai curând; invită FMI să evite impunerea de măsuri de austeritate greu de suportat, precum reducerea nivelului subvențiilor pentru energie, care vor agrava într-o mai mare măsură situația socioeconomică deja dificilă a țării;

| 16. | solicită Comisiei și statelor membre ca, în colaborare cu Consiliul Europei și Comisia de la Veneția, să ofere, pe lângă asistența financiară, asistență tehnică pentru reforma constituțională, consolidarea statului de drept și combaterea corupției în Ucraina; așteaptă cu interes rezultate pozitive în acest sens și subliniază că cetățenii din Maidan, ca toți ucrainenii, așteaptă o schimbare radicală și un sistem de guvernare corespunzător; |
| --- | --- |

16.

solicită Comisiei și statelor membre ca, în colaborare cu Consiliul Europei și Comisia de la Veneția, să ofere, pe lângă asistența financiară, asistență tehnică pentru reforma constituțională, consolidarea statului de drept și combaterea corupției în Ucraina; așteaptă cu interes rezultate pozitive în acest sens și subliniază că cetățenii din Maidan, ca toți ucrainenii, așteaptă o schimbare radicală și un sistem de guvernare corespunzător;

| 17. | solicită organizarea de alegeri libere, corecte și transparente, la nivel național, în prezența observatorilor din partea OSCE-ODIHR și reiterează faptul că este pregătit să trimită o misiune proprie în același scop; invită autoritățile ucrainene să facă tot ce este posibil pentru a încuraja o rată ridicată de participare la vot la alegerile prezidențiale, inclusiv în regiunile din estul și sudul țării; reiterează apelul adresat autorităților ucrainene de a organiza alegerile parlamentare în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția și sprijină adoptarea unui sistem de vot proporțional care să faciliteze reprezentarea corespunzătoare a componenței locale a populației în țară; subliniază importanța parlamentului și a deputaților, atât la nivel central, cât și la nivel local, cu respectarea statului de drept; |
| --- | --- |

17.

solicită organizarea de alegeri libere, corecte și transparente, la nivel național, în prezența observatorilor din partea OSCE-ODIHR și reiterează faptul că este pregătit să trimită o misiune proprie în același scop; invită autoritățile ucrainene să facă tot ce este posibil pentru a încuraja o rată ridicată de participare la vot la alegerile prezidențiale, inclusiv în regiunile din estul și sudul țării; reiterează apelul adresat autorităților ucrainene de a organiza alegerile parlamentare în conformitate cu recomandările Comisiei de la Veneția și sprijină adoptarea unui sistem de vot proporțional care să faciliteze reprezentarea corespunzătoare a componenței locale a populației în țară; subliniază importanța parlamentului și a deputaților, atât la nivel central, cât și la nivel local, cu respectarea statului de drept;

| 18. | invită Ucraina să nu cedeze în fața presiunilor exercitate în vederea amânării alegerilor prezidențiale programate la 25 mai 2014; |
| --- | --- |

18.

invită Ucraina să nu cedeze în fața presiunilor exercitate în vederea amânării alegerilor prezidențiale programate la 25 mai 2014;

| 19. | solicită un guvern ucrainean extins și cât mai cuprinzător posibil pentru a reduce la minimum riscul de noi violențe și de fragmentare teritorială; avertizează cu fermitate Rusia împotriva acțiunilor care ar putea contribui la un nivel ridicat de polarizare pe bază etnică sau lingvistică; subliniază nevoia asigurării, în strânsă colaborare cu OSCE și cu Consiliul Europei, a protejării și respectării pe deplin a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților naționale, în conformitate cu standardele internaționale, inclusiv a drepturilor ucrainenilor vorbitori de limbă rusă; reiterează apelul său pentru adoptarea unui nou și cuprinzător regim lingvistic care să sprijine toate limbile minoritare; |
| --- | --- |

19.

solicită un guvern ucrainean extins și cât mai cuprinzător posibil pentru a reduce la minimum riscul de noi violențe și de fragmentare teritorială; avertizează cu fermitate Rusia împotriva acțiunilor care ar putea contribui la un nivel ridicat de polarizare pe bază etnică sau lingvistică; subliniază nevoia asigurării, în strânsă colaborare cu OSCE și cu Consiliul Europei, a protejării și respectării pe deplin a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților naționale, în conformitate cu standardele internaționale, inclusiv a drepturilor ucrainenilor vorbitori de limbă rusă; reiterează apelul său pentru adoptarea unui nou și cuprinzător regim lingvistic care să sprijine toate limbile minoritare;

| 20. | salută decizia președintelui interimar de a se opune proiectului de lege vizând abrogarea Legii privind politica lingvistică din 3 iulie 2012; reamintește că, în orice caz, această legislație nu s-ar aplica în Crimeea; solicită Radei Supreme (Verkhovna Rada) să reformeze în cele din urmă legislația existentă pentru a asigura conformitatea acesteia cu obligațiile asumate de Ucraina în temeiul Cartei europene a limbilor regionale sau minoritare; |
| --- | --- |

20.

salută decizia președintelui interimar de a se opune proiectului de lege vizând abrogarea Legii privind politica lingvistică din 3 iulie 2012; reamintește că, în orice caz, această legislație nu s-ar aplica în Crimeea; solicită Radei Supreme (Verkhovna Rada) să reformeze în cele din urmă legislația existentă pentru a asigura conformitatea acesteia cu obligațiile asumate de Ucraina în temeiul Cartei europene a limbilor regionale sau minoritare;

| 21. | salută faptul că cei 28 de șefi de stat sau de guvern din UE sunt pregătiți să semneze capitolele politice ale Acordului de asociere (AA) cât mai curând posibil și înainte de alegerile prezidențiale din 25 mai 2014 și să adopte măsuri unilaterale, precum reduceri tarifare pentru exporturile ucrainene către UE, care permit Ucrainei să beneficieze de dispozițiile Acordului de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ALSAA), conform propunerii Comisiei din 11 martie 2014; subliniază faptul că UE este pregătită să semneze textul integral al AA/ALSAA imediat ce guvernul ucrainean este pregătit să facă acest pas; insistă asupra unor semnale clare, care să îi arate Rusiei că nimic din acest acord nu va periclita sau prejudicia viitoarele relații politice și economice bilaterale dintre Ucraina și Rusia; subliniază, de asemenea, că în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Ucraina – la fel ca orice alt stat european – are o perspectivă europeană și poate cere să devină membră a Uniunii, cu condiția să-și însușească principiile democrației, să respecte libertățile fundamentale, drepturile omului și drepturile minorităților și să asigure un stat de drept; |
| --- | --- |

21.

salută faptul că cei 28 de șefi de stat sau de guvern din UE sunt pregătiți să semneze capitolele politice ale Acordului de asociere (AA) cât mai curând posibil și înainte de alegerile prezidențiale din 25 mai 2014 și să adopte măsuri unilaterale, precum reduceri tarifare pentru exporturile ucrainene către UE, care permit Ucrainei să beneficieze de dispozițiile Acordului de liber schimb aprofundat și cuprinzător (ALSAA), conform propunerii Comisiei din 11 martie 2014; subliniază faptul că UE este pregătită să semneze textul integral al AA/ALSAA imediat ce guvernul ucrainean este pregătit să facă acest pas; insistă asupra unor semnale clare, care să îi arate Rusiei că nimic din acest acord nu va periclita sau prejudicia viitoarele relații politice și economice bilaterale dintre Ucraina și Rusia; subliniază, de asemenea, că în conformitate cu articolul 49 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Ucraina – la fel ca orice alt stat european – are o perspectivă europeană și poate cere să devină membră a Uniunii, cu condiția să-și însușească principiile democrației, să respecte libertățile fundamentale, drepturile omului și drepturile minorităților și să asigure un stat de drept;

| 22. | amintește, în acest sens, că exportul de arme și de tehnologie militară poate pune în pericol stabilitatea și pacea din întreaga regiune, și ar trebui oprit imediat; regretă profund faptul că statele membre ale UE au exportat la scară largă arme și tehnologie militară Rusiei, inclusiv capacități convenționale strategice majore; |
| --- | --- |

22.

amintește, în acest sens, că exportul de arme și de tehnologie militară poate pune în pericol stabilitatea și pacea din întreaga regiune, și ar trebui oprit imediat; regretă profund faptul că statele membre ale UE au exportat la scară largă arme și tehnologie militară Rusiei, inclusiv capacități convenționale strategice majore;

| 23. | salută decizia Consiliului European din 6 martie 2014 privind un prim val de măsuri specifice privind Rusia, cum ar fi suspendarea discuțiilor bilaterale asupra vizelor și a noului acord, precum și decizia statelor membre și a instituțiilor UE de a-și suspenda participarea la Summitul G8 de la Soci; avertizează, totuși, că, în absența unei atenuări sau în cazul unei escaladări în continuare în ceea ce privește anexarea Crimeii, UE ar trebui să fie în măsură să ia rapid măsurile corespunzătoare, care ar trebui să includă un embargo asupra armelor și asupra tehnologiilor cu dublă utilizare, restricții privind vizele, înghețarea activelor, aplicarea legislației privind spălarea banilor împotriva celor implicați în procesul decizional referitor la invadarea Ucrainei, precum și măsuri împotriva companiilor rusești și a filialelor acestora, îndeosebi din sectorul energetic, pentru respectarea deplină a legislației UE, și care ar putea avea consecințe asupra legăturilor politice și economice existente cu Rusia; |
| --- | --- |

23.

salută decizia Consiliului European din 6 martie 2014 privind un prim val de măsuri specifice privind Rusia, cum ar fi suspendarea discuțiilor bilaterale asupra vizelor și a noului acord, precum și decizia statelor membre și a instituțiilor UE de a-și suspenda participarea la Summitul G8 de la Soci; avertizează, totuși, că, în absența unei atenuări sau în cazul unei escaladări în continuare în ceea ce privește anexarea Crimeii, UE ar trebui să fie în măsură să ia rapid măsurile corespunzătoare, care ar trebui să includă un embargo asupra armelor și asupra tehnologiilor cu dublă utilizare, restricții privind vizele, înghețarea activelor, aplicarea legislației privind spălarea banilor împotriva celor implicați în procesul decizional referitor la invadarea Ucrainei, precum și măsuri împotriva companiilor rusești și a filialelor acestora, îndeosebi din sectorul energetic, pentru respectarea deplină a legislației UE, și care ar putea avea consecințe asupra legăturilor politice și economice existente cu Rusia;

| 24. | subliniază că cooperarea parlamentară stabilită între, pe de o parte, Parlamentul European și, pe de altă parte, Duma de Stat a Rusiei și Consiliul Federației Ruse nu-și poate urma cursul obișnuit; |
| --- | --- |

24.

subliniază că cooperarea parlamentară stabilită între, pe de o parte, Parlamentul European și, pe de altă parte, Duma de Stat a Rusiei și Consiliul Federației Ruse nu-și poate urma cursul obișnuit;

| 25. | salută decizia Consiliului de a adopta sancțiuni axate pe înghețarea și recuperarea fondurilor ucrainene însușite fraudulos, care vizează 18 persoane, inclusiv pe fostul președinte Ianukovici; |
| --- | --- |

25.

salută decizia Consiliului de a adopta sancțiuni axate pe înghețarea și recuperarea fondurilor ucrainene însușite fraudulos, care vizează 18 persoane, inclusiv pe fostul președinte Ianukovici;

| 26. | solicită Comisiei, în această privință, să sprijine proiectele din Coridorul Sudic care diversifică efectiv sursele de aprovizionare cu energie și îndeamnă statele membre să nu angajeze întreprinderile lor publice în proiecte cu întreprinderi ruse care cresc vulnerabilitatea europeană; |
| --- | --- |

26.

solicită Comisiei, în această privință, să sprijine proiectele din Coridorul Sudic care diversifică efectiv sursele de aprovizionare cu energie și îndeamnă statele membre să nu angajeze întreprinderile lor publice în proiecte cu întreprinderi ruse care cresc vulnerabilitatea europeană;

| 27. | subliniază importanța unor surse de aprovizionare cu energie sigure, diversificate și la prețuri accesibile pentru Ucraina; subliniază, în acest sens, importanța strategică a Comunității Energiei, a cărei președinție îi revine Ucrainei în 2014, precum și a creșterii rezistenței Ucrainei în fața amenințărilor legate de energie ale Rusiei; reiterează necesitatea creșterii capacităților de stocare ale UE și a unui flux al gazului în sens invers, dinspre statele membre ale UE spre Ucraina; salută propunerea Comisiei de a moderniza sistemul de tranzit de gaz al Ucrainei și de a o asista în plata datoriilor către Gazprom; subliniază nevoia urgentă de progrese suplimentare în vederea unei politici energetice comune, cu o piață internă robustă și cu surse diversificate de aprovizionare cu energie, precum și de eforturi în vederea punerii în aplicare complete a celui de al treilea pachet privind energia, astfel încât UE să nu mai depindă într-o atât de mare măsură de petrolul și gazul din Rusia; |
| --- | --- |

27.

subliniază importanța unor surse de aprovizionare cu energie sigure, diversificate și la prețuri accesibile pentru Ucraina; subliniază, în acest sens, importanța strategică a Comunității Energiei, a cărei președinție îi revine Ucrainei în 2014, precum și a creșterii rezistenței Ucrainei în fața amenințărilor legate de energie ale Rusiei; reiterează necesitatea creșterii capacităților de stocare ale UE și a unui flux al gazului în sens invers, dinspre statele membre ale UE spre Ucraina; salută propunerea Comisiei de a moderniza sistemul de tranzit de gaz al Ucrainei și de a o asista în plata datoriilor către Gazprom; subliniază nevoia urgentă de progrese suplimentare în vederea unei politici energetice comune, cu o piață internă robustă și cu surse diversificate de aprovizionare cu energie, precum și de eforturi în vederea punerii în aplicare complete a celui de al treilea pachet privind energia, astfel încât UE să nu mai depindă într-o atât de mare măsură de petrolul și gazul din Rusia;

| 28. | solicită Consiliului să autorizeze imediat Comisia să accelereze procesul de liberalizare a vizelor cu Ucraina, astfel încât să se progreseze în sensul eliminării vizelor, urmând exemplul Moldovei; solicită, între timp, introducerea imediată a unor proceduri temporare, foarte simple și ieftine de eliberare a vizelor la nivelul UE și al statelor membre; |
| --- | --- |

28.

solicită Consiliului să autorizeze imediat Comisia să accelereze procesul de liberalizare a vizelor cu Ucraina, astfel încât să se progreseze în sensul eliminării vizelor, urmând exemplul Moldovei; solicită, între timp, introducerea imediată a unor proceduri temporare, foarte simple și ieftine de eliberare a vizelor la nivelul UE și al statelor membre;

| 29. | este ferm convins de faptul că evenimentele din Ucraina au evidențiat necesitatea dublării angajamentului și sprijinului acordat de UE opțiunii europene și integrității teritoriale ale Republicii Moldova și Georgiei, având în vedere că acestea se pregătesc să semneze Acordul de asociere și Acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu UE ceva mai târziu anul acesta; |
| --- | --- |

29.

este ferm convins de faptul că evenimentele din Ucraina au evidențiat necesitatea dublării angajamentului și sprijinului acordat de UE opțiunii europene și integrității teritoriale ale Republicii Moldova și Georgiei, având în vedere că acestea se pregătesc să semneze Acordul de asociere și Acordul de liber schimb aprofundat și cuprinzător cu UE ceva mai târziu anul acesta;

| 30. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, Președintelui interimar, Guvernului și Parlamentului Ucrainei, Consiliului Europei, precum și Președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse. |
| --- | --- |

30.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor statelor membre, Președintelui interimar, Guvernului și Parlamentului Ucrainei, Consiliului Europei, precum și Președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0170.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0595.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0101.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/218 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/218

---

P7_TA(2014)0249

Punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona în ceea ce privește Parlamentul European

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la punerea în aplicare a Tratatului de la Lisabona în ce privește Parlamentul European (2013/2130(INI))

(2017/C 378/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană și Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 20 octombrie 2010 referitoare la revizuirea Acordului-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (1),

| — | având în vedere Rezoluțiile sale din 22 noiembrie 2012 privind alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (2) și din 4 iulie 2013 privind îmbunătățirea modalităților practice de organizare a alegerilor pentru Parlamentul European din 2014 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluțiile sale din 22 noiembrie 2012 privind alegerile pentru Parlamentul European din 2014 (2) și din 4 iulie 2013 privind îmbunătățirea modalităților practice de organizare a alegerilor pentru Parlamentul European din 2014 (3),

| — | având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană (4),

| — | având în vedere negocierile aflate în curs de desfășurare pentru revizuirea Acordului interinstituțional din 20 noiembrie 2002 dintre Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informații sensibile ale Consiliului din domeniul politicii de securitate și apărare (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile aflate în curs de desfășurare pentru revizuirea Acordului interinstituțional din 20 noiembrie 2002 dintre Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informații sensibile ale Consiliului din domeniul politicii de securitate și apărare (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 mai 2009 referitoare la noul rol și noile responsabilități ale Parlamentului care decurg din Tratatul de la Lisabona (6),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru comerț internațional, cel al Comisiei pentru afaceri juridice și cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0120/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri constituționale și avizul Comisiei pentru comerț internațional, cel al Comisiei pentru afaceri juridice și cel al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0120/2014),

| A. | întrucât Tratatul de la Lisabona sporește legitimitatea democratică a Uniunii Europene prin consolidarea rolului Parlamentului European în cadrul procedurii stabilite pentru alegerea Președintelui Comisiei Europene și pentru învestitura Comisiei Europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât Tratatul de la Lisabona sporește legitimitatea democratică a Uniunii Europene prin consolidarea rolului Parlamentului European în cadrul procedurii stabilite pentru alegerea Președintelui Comisiei Europene și pentru învestitura Comisiei Europene;

| B. | întrucât, potrivit noii proceduri pentru alegerea Președintelui Comisiei Europene prevăzute de Tratatul de la Lisabona, Parlamentul alege Președintele Comisiei Europene prin votul exprimat de majoritatea membrilor care îl compun; |
| --- | --- |

B.

întrucât, potrivit noii proceduri pentru alegerea Președintelui Comisiei Europene prevăzute de Tratatul de la Lisabona, Parlamentul alege Președintele Comisiei Europene prin votul exprimat de majoritatea membrilor care îl compun;

| C. | întrucât Tratatul de la Lisabona prevede faptul că Consiliul European ar trebui să țină seama de rezultatele alegerilor pentru Parlamentul European și ar trebui să consulte noul Parlament înainte de a propune un candidat la funcția de Președinte al Comisiei Europene; |
| --- | --- |

C.

întrucât Tratatul de la Lisabona prevede faptul că Consiliul European ar trebui să țină seama de rezultatele alegerilor pentru Parlamentul European și ar trebui să consulte noul Parlament înainte de a propune un candidat la funcția de Președinte al Comisiei Europene;

| D. | întrucât fiecare dintre partidele politice europene majore se află în proces de desemnare a propriului candidat pentru Președinția Comisiei; |
| --- | --- |

D.

întrucât fiecare dintre partidele politice europene majore se află în proces de desemnare a propriului candidat pentru Președinția Comisiei;

| E. | întrucât Președintele ales al Comisiei Europene nou-desemnate ar trebui să folosească pe deplin prerogativele care i-au fost conferite de Tratatul de la Lisabona și să adopte toate măsurile necesare pentru a asigura funcționarea eficientă a viitoarei Comisii, cu toate că, în urma deciziilor adoptate de Consiliul European, dimensiunea acesteia nu se va reduce, astfel cum fusese prevăzut în Tratatul de la Lisabona; |
| --- | --- |

E.

întrucât Președintele ales al Comisiei Europene nou-desemnate ar trebui să folosească pe deplin prerogativele care i-au fost conferite de Tratatul de la Lisabona și să adopte toate măsurile necesare pentru a asigura funcționarea eficientă a viitoarei Comisii, cu toate că, în urma deciziilor adoptate de Consiliul European, dimensiunea acesteia nu se va reduce, astfel cum fusese prevăzut în Tratatul de la Lisabona;

| F. | întrucât responsabilitatea Comisiei față de Parlament ar trebui să fie consolidată prin intermediul programării anuale și multianuale a Uniunii, precum și prin crearea unei simetrii între majoritățile necesare pentru alegerea Președintelui Comisiei și pentru moțiunea de cenzură; |
| --- | --- |

F.

întrucât responsabilitatea Comisiei față de Parlament ar trebui să fie consolidată prin intermediul programării anuale și multianuale a Uniunii, precum și prin crearea unei simetrii între majoritățile necesare pentru alegerea Președintelui Comisiei și pentru moțiunea de cenzură;

| G. | întrucât este necesar să se consolideze rolul Parlamentului ca principal actor implicat în stabilirea agendei Uniunii în domeniul legislativ și să se pună în aplicare pe deplin principiul consacrat de Tratatul de la Lisabona, conform căruia în domeniul legislativ Parlamentul și Consiliul au prerogative egale; |
| --- | --- |

G.

întrucât este necesar să se consolideze rolul Parlamentului ca principal actor implicat în stabilirea agendei Uniunii în domeniul legislativ și să se pună în aplicare pe deplin principiul consacrat de Tratatul de la Lisabona, conform căruia în domeniul legislativ Parlamentul și Consiliul au prerogative egale;

| H. | întrucât, odată cu învestitura noii Comisii, acordurile interinstituționale în vigoare ar trebui să fie revizuite și îmbunătățite; |
| --- | --- |

H.

întrucât, odată cu învestitura noii Comisii, acordurile interinstituționale în vigoare ar trebui să fie revizuite și îmbunătățite;

| I. | întrucât articolul 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede că Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (Înaltul Reprezentant) consultă periodic Parlamentul European cu privire la aspectele principale și la opțiunile fundamentale din domeniul politicii externe și de securitate comune și ale politicii de securitate și apărare comune și îl informează în privința evoluției acestora; întrucât Înaltul Reprezentant trebuie să se asigure că se ține seama în mod adecvat de opiniile Parlamentului European; |
| --- | --- |

I.

întrucât articolul 36 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) prevede că Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (Înaltul Reprezentant) consultă periodic Parlamentul European cu privire la aspectele principale și la opțiunile fundamentale din domeniul politicii externe și de securitate comune și ale politicii de securitate și apărare comune și îl informează în privința evoluției acestora; întrucât Înaltul Reprezentant trebuie să se asigure că se ține seama în mod adecvat de opiniile Parlamentului European;

| J. | întrucât Declarația Înaltului Reprezentant privind responsabilitatea politică (7), prezentată odată cu adoptarea Deciziei SEAE a Consiliului, prevede că Înaltul Reprezentant va revizui și va propune, după caz, adaptarea dispozițiilor existente (8) privind accesul deputaților din Parlamentul European la documentele și informațiile clasificate din domeniul politicii de securitate și apărare; |
| --- | --- |

J.

întrucât Declarația Înaltului Reprezentant privind responsabilitatea politică (7), prezentată odată cu adoptarea Deciziei SEAE a Consiliului, prevede că Înaltul Reprezentant va revizui și va propune, după caz, adaptarea dispozițiilor existente (8) privind accesul deputaților din Parlamentul European la documentele și informațiile clasificate din domeniul politicii de securitate și apărare;

| K. | întrucât articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că Parlamentul European este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii de negociere și încheiere a acordurilor internaționale și întrucât această dispoziție se aplică și acordurilor din domeniul politicii externe și de securitate comune, |
| --- | --- |

K.

întrucât articolul 218 alineatul (10) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) prevede că Parlamentul European este informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii de negociere și încheiere a acordurilor internaționale și întrucât această dispoziție se aplică și acordurilor din domeniul politicii externe și de securitate comune,

Legitimitatea și responsabilitatea politică a Comisiei

(învestitura și demiterea Comisiei)

| 1. | subliniază necesitatea de a consolida legitimitatea democratică, independența și rolul politic al Comisiei; relevă faptul că noua procedură prin care Președintele Comisiei este ales de Parlament va consolida legitimitatea și rolul politic al Comisiei și va spori importanța alegerilor europene, creând o legătură mai directă între opțiunile exprimate de votanți în cadrul alegerilor pentru Parlamentul European și desemnarea Președintelui Comisiei; |
| --- | --- |

1.

subliniază necesitatea de a consolida legitimitatea democratică, independența și rolul politic al Comisiei; relevă faptul că noua procedură prin care Președintele Comisiei este ales de Parlament va consolida legitimitatea și rolul politic al Comisiei și va spori importanța alegerilor europene, creând o legătură mai directă între opțiunile exprimate de votanți în cadrul alegerilor pentru Parlamentul European și desemnarea Președintelui Comisiei;

| 2. | subliniază că posibilitățile de sporire a legitimității democratice a Uniunii Europene în conformitate cu Tratatul de la Lisabona ar trebui să fie valorificate pe deplin, prin mijloace precum desemnarea candidaților la funcția de Președinte al Comisiei Europene de către partidele politice europene, conferind astfel alegerilor europene o nouă dimensiune politică și creând o legătură mai strânsă între votul exprimat de cetățeni și alegerea Președintelui Comisiei de către Parlamentul European; |
| --- | --- |

2.

subliniază că posibilitățile de sporire a legitimității democratice a Uniunii Europene în conformitate cu Tratatul de la Lisabona ar trebui să fie valorificate pe deplin, prin mijloace precum desemnarea candidaților la funcția de Președinte al Comisiei Europene de către partidele politice europene, conferind astfel alegerilor europene o nouă dimensiune politică și creând o legătură mai strânsă între votul exprimat de cetățeni și alegerea Președintelui Comisiei de către Parlamentul European;

| 3. | îndeamnă următoarea Convenție să revizuiască modul în care este ales Președintele Comisiei, pentru a consolida legitimitatea democratică a Comisiei; îndeamnă viitorul Președinte al Comisiei să analizeze modul în care componența, structura și prioritățile politice ale Comisiei vor consolida o politică bazată pe o legătură cât mai strânsă cu cetățenii; |
| --- | --- |

3.

îndeamnă următoarea Convenție să revizuiască modul în care este ales Președintele Comisiei, pentru a consolida legitimitatea democratică a Comisiei; îndeamnă viitorul Președinte al Comisiei să analizeze modul în care componența, structura și prioritățile politice ale Comisiei vor consolida o politică bazată pe o legătură cât mai strânsă cu cetățenii;

| 4. | reamintește că toate partidele politice europene ar trebui să își desemneze candidații la funcția de Președinte al Comisiei cu suficient timp înaintea datei programate pentru alegerile europene; |
| --- | --- |

4.

reamintește că toate partidele politice europene ar trebui să își desemneze candidații la funcția de Președinte al Comisiei cu suficient timp înaintea datei programate pentru alegerile europene;

| 5. | consideră că toți candidații la funcția de Președinte al Comisiei ar trebui să joace un rol semnificativ în campania desfășurată în contextul alegerilor europene, diseminând și promovând în toate statele membre programul politic al partidului politic european pe care îl reprezintă; |
| --- | --- |

5.

consideră că toți candidații la funcția de Președinte al Comisiei ar trebui să joace un rol semnificativ în campania desfășurată în contextul alegerilor europene, diseminând și promovând în toate statele membre programul politic al partidului politic european pe care îl reprezintă;

| 6. | reiterează invitația pe care a adresat-o Consiliului European de a clarifica, în timp util și înaintea desfășurării alegerilor, modul în care intenționează să țină seama de alegerile pentru Parlamentul European și să onoreze opțiunea exprimată de cetățeni atunci când propune un candidat pentru funcția de Președinte al Comisiei, în contextul consultărilor care trebuie să aibă loc între Parlament și Consiliul European, în temeiul Declarației nr. 11 anexate la Tratatul de la Lisabona; în acest context, își reiterează solicitarea adresată Consiliului European de a stabili, de comun acord cu Parlamentul European, formele de realizare a consultărilor menționate la articolul 17 alineatul (7) din TUE și de a garanta buna funcționare a procesului care conduce la alegerea Președintelui Comisiei Europene, astfel cum este prevăzut în Declarația nr. 11 privind articolul 17 alineatele (6) și (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

6.

reiterează invitația pe care a adresat-o Consiliului European de a clarifica, în timp util și înaintea desfășurării alegerilor, modul în care intenționează să țină seama de alegerile pentru Parlamentul European și să onoreze opțiunea exprimată de cetățeni atunci când propune un candidat pentru funcția de Președinte al Comisiei, în contextul consultărilor care trebuie să aibă loc între Parlament și Consiliul European, în temeiul Declarației nr. 11 anexate la Tratatul de la Lisabona; în acest context, își reiterează solicitarea adresată Consiliului European de a stabili, de comun acord cu Parlamentul European, formele de realizare a consultărilor menționate la articolul 17 alineatul (7) din TUE și de a garanta buna funcționare a procesului care conduce la alegerea Președintelui Comisiei Europene, astfel cum este prevăzut în Declarația nr. 11 privind articolul 17 alineatele (6) și (7) din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| 7. | solicită ca un număr cât mai mare de membri ai viitoarei Comisii să fie selectați dintre membrii aleși ai Parlamentului European; |
| --- | --- |

7.

solicită ca un număr cât mai mare de membri ai viitoarei Comisii să fie selectați dintre membrii aleși ai Parlamentului European;

| 8. | consideră că Președintele ales al Comisiei ar trebui să acționeze într-un mod mai independent în procesul de selecție a celorlalți membri ai Comisiei; invită guvernele statelor membre să prezinte propuneri de candidați care să țină seama de principiul echilibrului de gen; îndeamnă Președintele ales al Comisiei să reamintească în mod insistent guvernelor statelor membre că lista de candidați propuși pentru funcția de comisar european trebuie să îi permită să asigure o componență echilibrată din punct de vedere al genului a colegiului și să îi permită să respingă orice candidat propus care nu își poate demonstra competența generală, angajamentul pentru proiectul european sau independența indubitabilă; |
| --- | --- |

8.

consideră că Președintele ales al Comisiei ar trebui să acționeze într-un mod mai independent în procesul de selecție a celorlalți membri ai Comisiei; invită guvernele statelor membre să prezinte propuneri de candidați care să țină seama de principiul echilibrului de gen; îndeamnă Președintele ales al Comisiei să reamintească în mod insistent guvernelor statelor membre că lista de candidați propuși pentru funcția de comisar european trebuie să îi permită să asigure o componență echilibrată din punct de vedere al genului a colegiului și să îi permită să respingă orice candidat propus care nu își poate demonstra competența generală, angajamentul pentru proiectul european sau independența indubitabilă;

| 9. | consideră, având în vedere acordul politic încheiat cu ocazia reuniunii Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008 și în urma deciziei Consiliului European din 22 mai 2013 privind numărul de membri ai Comisiei Europene, că ar trebui prevăzute măsuri suplimentare pentru o funcționare mai eficace a Comisiei, cum ar fi desemnarea unor comisari fără portofoliu sau instituirea unui sistem de vicepreședinți ai Comisiei care sunt responsabili pentru pachetele tematice majore și care au competențe de coordonare a activităților Comisiei în domeniile corespunzătoare de politică, fără a aduce atingere dreptului fiecărui stat membru de a desemna un candidat pentru funcția de comisar european și dreptului de vot al fiecărui comisar; |
| --- | --- |

9.

consideră, având în vedere acordul politic încheiat cu ocazia reuniunii Consiliului European din 11 și 12 decembrie 2008 și în urma deciziei Consiliului European din 22 mai 2013 privind numărul de membri ai Comisiei Europene, că ar trebui prevăzute măsuri suplimentare pentru o funcționare mai eficace a Comisiei, cum ar fi desemnarea unor comisari fără portofoliu sau instituirea unui sistem de vicepreședinți ai Comisiei care sunt responsabili pentru pachetele tematice majore și care au competențe de coordonare a activităților Comisiei în domeniile corespunzătoare de politică, fără a aduce atingere dreptului fiecărui stat membru de a desemna un candidat pentru funcția de comisar european și dreptului de vot al fiecărui comisar;

| 10. | solicită viitoarei Convenții Europene să reanalizeze problema dimensiunii Comisiei, precum și problema organizării și funcționării acesteia; |
| --- | --- |

10.

solicită viitoarei Convenții Europene să reanalizeze problema dimensiunii Comisiei, precum și problema organizării și funcționării acesteia;

| 11. | consideră că componența Comisiei Europene trebuie să garanteze stabilitatea în ceea ce privește numărul și conținutul portofoliilor și, în același timp, să asigure un proces decizional echilibrat; |
| --- | --- |

11.

consideră că componența Comisiei Europene trebuie să garanteze stabilitatea în ceea ce privește numărul și conținutul portofoliilor și, în același timp, să asigure un proces decizional echilibrat;

| 12. | subliniază că, astfel cum este prevăzut la punctul 2 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, ar trebui să i se solicite candidatului la funcția de Președinte al Comisiei, după numirea sa de către Consiliul European, să prezinte Parlamentului European orientările politice pentru mandatul său, ulterior fiind organizat un amplu schimb de opinii, înainte ca Parlamentul să aleagă respectivul candidat propus pentru funcția de Președinte al Comisiei; |
| --- | --- |

12.

subliniază că, astfel cum este prevăzut la punctul 2 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, ar trebui să i se solicite candidatului la funcția de Președinte al Comisiei, după numirea sa de către Consiliul European, să prezinte Parlamentului European orientările politice pentru mandatul său, ulterior fiind organizat un amplu schimb de opinii, înainte ca Parlamentul să aleagă respectivul candidat propus pentru funcția de Președinte al Comisiei;

| 13. | îndeamnă viitorul Președinte ales al Comisiei să țină seama în mod adecvat de propunerile și recomandările Parlamentului în ceea ce privește legislația Uniunii Europene, prezentate anterior în cadrul rapoartelor din proprie inițiativă și al rezoluțiilor care s-au bucurat de sprijinul unei largi majorități a membrilor Parlamentului European, și cărora Comisia Europeană nu le-a dat curs în mod satisfăcător până la sfârșitul mandatului său actual; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă viitorul Președinte ales al Comisiei să țină seama în mod adecvat de propunerile și recomandările Parlamentului în ceea ce privește legislația Uniunii Europene, prezentate anterior în cadrul rapoartelor din proprie inițiativă și al rezoluțiilor care s-au bucurat de sprijinul unei largi majorități a membrilor Parlamentului European, și cărora Comisia Europeană nu le-a dat curs în mod satisfăcător până la sfârșitul mandatului său actual;

| 14. | consideră că, în cadrul unei viitoare revizuiri a tratatelor, ar trebui să se reducă majoritatea necesară la ora actuală în temeiul articolului 234 din TFUE pentru adoptarea unei moțiuni de cenzură privind activitatea Comisiei, astfel încât să fie necesară doar o majoritate a membrilor care compun Parlamentul European, fără a pune în pericol buna funcționare a instituțiilor; |
| --- | --- |

14.

consideră că, în cadrul unei viitoare revizuiri a tratatelor, ar trebui să se reducă majoritatea necesară la ora actuală în temeiul articolului 234 din TFUE pentru adoptarea unei moțiuni de cenzură privind activitatea Comisiei, astfel încât să fie necesară doar o majoritate a membrilor care compun Parlamentul European, fără a pune în pericol buna funcționare a instituțiilor;

| 15. | consideră că, în pofida responsabilității colective a Colegiului pentru acțiunile Comisiei, comisarii individuali pot fi trași la răspundere pentru acțiunile direcțiilor generale pe care le reprezintă; |
| --- | --- |

15.

consideră că, în pofida responsabilității colective a Colegiului pentru acțiunile Comisiei, comisarii individuali pot fi trași la răspundere pentru acțiunile direcțiilor generale pe care le reprezintă;

Inițiativa și activitatea legislativă

(competențele Parlamentului și controlul parlamentar)

| 16. | subliniază faptul că Tratatul de la Lisabona a fost conceput ca un pas înainte în direcția unei mai mari transparențe și a unei democrații mai solide în procedurile decizionale, care să reflecte angajamentul tratatului pentru o uniune mai strânsă între popoarele Europei, în care deciziile să fie luate într-un mod cât mai deschis cu putință și cât mai aproape posibil de cetățeni, prin întărirea rolului Parlamentului European și al parlamentelor naționale, oferind, astfel, proceduri mai democratice și transparente pentru adoptarea actelor Uniunii, care sunt esențiale având în vedere impactul pe care aceste acte îl au asupra cetățenilor și întreprinderilor; subliniază, totuși, că realizarea acestui obiectiv democratic este compromisă în cazul în care instituțiile UE nu își respectă reciproc competențele, procedurile prevăzute în tratate și principiul cooperării loiale; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că Tratatul de la Lisabona a fost conceput ca un pas înainte în direcția unei mai mari transparențe și a unei democrații mai solide în procedurile decizionale, care să reflecte angajamentul tratatului pentru o uniune mai strânsă între popoarele Europei, în care deciziile să fie luate într-un mod cât mai deschis cu putință și cât mai aproape posibil de cetățeni, prin întărirea rolului Parlamentului European și al parlamentelor naționale, oferind, astfel, proceduri mai democratice și transparente pentru adoptarea actelor Uniunii, care sunt esențiale având în vedere impactul pe care aceste acte îl au asupra cetățenilor și întreprinderilor; subliniază, totuși, că realizarea acestui obiectiv democratic este compromisă în cazul în care instituțiile UE nu își respectă reciproc competențele, procedurile prevăzute în tratate și principiul cooperării loiale;

| 17. | subliniază necesitatea unei reale cooperări între instituțiile implicate în procesul legislativ în legătură cu schimbul de documente, precum avizele juridice, pentru a permite un dialog constructiv, sincer și valabil din punct de vedere juridic între instituții; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea unei reale cooperări între instituțiile implicate în procesul legislativ în legătură cu schimbul de documente, precum avizele juridice, pentru a permite un dialog constructiv, sincer și valabil din punct de vedere juridic între instituții;

| 18. | observă că, de la intrarea în vigoare a TFUE, Parlamentul s-a dovedit a fi un co-legiuitor angajat și responsabil și că interacțiunea dintre Parlament și Comisie a fost, în general, pozitivă și se bazează pe o abordare fluidă întemeiată pe comunicare și cooperare; |
| --- | --- |

18.

observă că, de la intrarea în vigoare a TFUE, Parlamentul s-a dovedit a fi un co-legiuitor angajat și responsabil și că interacțiunea dintre Parlament și Comisie a fost, în general, pozitivă și se bazează pe o abordare fluidă întemeiată pe comunicare și cooperare;

| 19. | consideră că, deși rezultatul evaluării generale a relațiilor interinstituționale dintre Parlament și Comisie este unul pozitiv, există în continuare un număr de aspecte și de deficiențe care fac necesară o analiză mai atentă și adoptarea unor măsuri; |
| --- | --- |

19.

consideră că, deși rezultatul evaluării generale a relațiilor interinstituționale dintre Parlament și Comisie este unul pozitiv, există în continuare un număr de aspecte și de deficiențe care fac necesară o analiză mai atentă și adoptarea unor măsuri;

| 20. | consideră că nevoia de creștere a eficienței nu trebuie să însemne o calitate mai scăzută a legislației sau renunțarea la obiectivele stabilite de Parlament; consideră că, în paralel cu imperativul sporirii eficienței, Parlamentul trebuie să mențină standardele legislative adecvate și să continue să își urmărească propriile obiective, garantând totodată faptul că legislația are un conținut adecvat, răspunde unor nevoi identificate cu claritate și respectă principiul subsidiarității; |
| --- | --- |

20.

consideră că nevoia de creștere a eficienței nu trebuie să însemne o calitate mai scăzută a legislației sau renunțarea la obiectivele stabilite de Parlament; consideră că, în paralel cu imperativul sporirii eficienței, Parlamentul trebuie să mențină standardele legislative adecvate și să continue să își urmărească propriile obiective, garantând totodată faptul că legislația are un conținut adecvat, răspunde unor nevoi identificate cu claritate și respectă principiul subsidiarității;

| 21. | consideră că problematica transparenței este mereu actuală și comună tuturor instituțiilor, mai ales în ceea ce privește acordurile în primă lectură; remarcă faptul că Parlamentul a abordat în mod adecvat această problematică, prin adoptarea noilor articole 70 și 70a din Regulamentul său de procedură; |
| --- | --- |

21.

consideră că problematica transparenței este mereu actuală și comună tuturor instituțiilor, mai ales în ceea ce privește acordurile în primă lectură; remarcă faptul că Parlamentul a abordat în mod adecvat această problematică, prin adoptarea noilor articole 70 și 70a din Regulamentul său de procedură;

| 22. | își exprimă preocuparea în legătură cu problemele care încă persistă în ceea ce privește punerea în aplicare a procedurii legislative ordinare, în special în contextul politicii agricole comune (PAC), al politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și al spațiului de libertate, securitate și justiție („Programul de la Stockholm”), precum și în ceea ce privește alinierea actelor adoptate în cadrul celui de-al treilea pilon cu ierarhia normelor din Tratatul de la Lisabona și, în general, în legătură cu faptul că există în continuare o „asimetrie” în materie de transparență a implicării Comisiei în activitatea pregătitoare a celor două ramuri ale autorității legislative; în acest sens, subliniază importanța adaptării metodelor de lucru ale Consiliului, pentru a face posibilă participarea reprezentanților Parlamentului la unele dintre reuniunile Consiliului, atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător, pe baza principiului cooperării loiale între instituții; |
| --- | --- |

22.

își exprimă preocuparea în legătură cu problemele care încă persistă în ceea ce privește punerea în aplicare a procedurii legislative ordinare, în special în contextul politicii agricole comune (PAC), al politicii comune în domeniul pescuitului (PCP) și al spațiului de libertate, securitate și justiție („Programul de la Stockholm”), precum și în ceea ce privește alinierea actelor adoptate în cadrul celui de-al treilea pilon cu ierarhia normelor din Tratatul de la Lisabona și, în general, în legătură cu faptul că există în continuare o „asimetrie” în materie de transparență a implicării Comisiei în activitatea pregătitoare a celor două ramuri ale autorității legislative; în acest sens, subliniază importanța adaptării metodelor de lucru ale Consiliului, pentru a face posibilă participarea reprezentanților Parlamentului la unele dintre reuniunile Consiliului, atunci când acest lucru este justificat în mod corespunzător, pe baza principiului cooperării loiale între instituții;

| 23. | subliniază faptul că alegerea temeiului juridic corect, astfel cum a fost confirmat de către Curtea de Justiție, este o chestiune de natură constituțională, deoarece determină existența competenței UE și sfera de aplicare a acesteia, procedurile ce trebuie urmate și competențele respective ale actorilor instituționali implicați în adoptarea unui act; regretă, prin urmare, faptul că Parlamentul a trebuit în mod repetat să introducă acțiuni la Curtea de Justiție în anularea actelor adoptate de către Consiliu ca urmare a alegerii temeiului juridic, inclusiv împotriva a două acte adoptate în temeiul depășit constituit de „al treilea pilon”, la mult timp după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (9); |
| --- | --- |

23.

subliniază faptul că alegerea temeiului juridic corect, astfel cum a fost confirmat de către Curtea de Justiție, este o chestiune de natură constituțională, deoarece determină existența competenței UE și sfera de aplicare a acesteia, procedurile ce trebuie urmate și competențele respective ale actorilor instituționali implicați în adoptarea unui act; regretă, prin urmare, faptul că Parlamentul a trebuit în mod repetat să introducă acțiuni la Curtea de Justiție în anularea actelor adoptate de către Consiliu ca urmare a alegerii temeiului juridic, inclusiv împotriva a două acte adoptate în temeiul depășit constituit de „al treilea pilon”, la mult timp după intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona (9);

| 24. | avertizează cu privire la eludarea dreptului Parlamentului de a legifera prin includerea unor prevederi care ar trebui să facă obiectul procedurii legislative ordinare în propunerile de acte ale Consiliului, prin utilizarea unor simple orientări ale Comisiei sau a unor acte de punere în aplicare sau acte delegate neaplicabile, sau prin nepropunerea actelor legislative necesare pentru punerea în aplicare a politicii comerciale comune (PCC) sau a acordurilor internaționale comerciale și de investiții; |
| --- | --- |

24.

avertizează cu privire la eludarea dreptului Parlamentului de a legifera prin includerea unor prevederi care ar trebui să facă obiectul procedurii legislative ordinare în propunerile de acte ale Consiliului, prin utilizarea unor simple orientări ale Comisiei sau a unor acte de punere în aplicare sau acte delegate neaplicabile, sau prin nepropunerea actelor legislative necesare pentru punerea în aplicare a politicii comerciale comune (PCC) sau a acordurilor internaționale comerciale și de investiții;

| 25. | solicită Comisiei să utilizeze într-un mod mai eficient etapa prelegislativă, în special informațiile valoroase colectate pe baza cărților verzi și a cărților albe și să informeze în mod periodic Parlamentul European în legătură cu activitatea pregătitoare desfășurată de serviciile sale, în aceeași măsură ca și Consiliul; |
| --- | --- |

25.

solicită Comisiei să utilizeze într-un mod mai eficient etapa prelegislativă, în special informațiile valoroase colectate pe baza cărților verzi și a cărților albe și să informeze în mod periodic Parlamentul European în legătură cu activitatea pregătitoare desfășurată de serviciile sale, în aceeași măsură ca și Consiliul;

| 26. | consideră că Parlamentul ar trebui să dezvolte în continuare și să valorifice pe deplin structura sa autonomă pentru a evalua impactul oricăror modificări substanțiale sau revizuiri ale propunerii inițiale prezentate de Comisie; |
| --- | --- |

26.

consideră că Parlamentul ar trebui să dezvolte în continuare și să valorifice pe deplin structura sa autonomă pentru a evalua impactul oricăror modificări substanțiale sau revizuiri ale propunerii inițiale prezentate de Comisie;

| 27. | subliniază că Parlamentul European ar trebui, de asemenea, să consolideze evaluarea sa autonomă a impactului asupra drepturilor fundamentale în ceea ce privește propunerile legislative și amendamentele examinate în cursul procesului legislativ și să instituie mecanisme de monitorizare a încălcărilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

27.

subliniază că Parlamentul European ar trebui, de asemenea, să consolideze evaluarea sa autonomă a impactului asupra drepturilor fundamentale în ceea ce privește propunerile legislative și amendamentele examinate în cursul procesului legislativ și să instituie mecanisme de monitorizare a încălcărilor drepturilor omului;

| 28. | regretă faptul că, deși Comisia își îndeplinește în mod formal responsabilitățile prin formularea unui răspuns la solicitările Parlamentului de prezentare a unor propuneri legislative în termenul-limită de trei luni, aceste propuneri legislative nu reprezintă întotdeauna o soluție reală și substanțială; |
| --- | --- |

28.

regretă faptul că, deși Comisia își îndeplinește în mod formal responsabilitățile prin formularea unui răspuns la solicitările Parlamentului de prezentare a unor propuneri legislative în termenul-limită de trei luni, aceste propuneri legislative nu reprezintă întotdeauna o soluție reală și substanțială;

| 29. | solicită ca, atunci când va avea loc următoarea revizuire a tratatelor, dreptul de inițiativă legislativă al Parlamentului să fie pe deplin recunoscut, impunând Comisiei obligația de a da curs tuturor solicitărilor prezentate de Parlament în temeiul articolului 225 din TFUE prin prezentarea unei propuneri legislative într-un termen-limită adecvat; |
| --- | --- |

29.

solicită ca, atunci când va avea loc următoarea revizuire a tratatelor, dreptul de inițiativă legislativă al Parlamentului să fie pe deplin recunoscut, impunând Comisiei obligația de a da curs tuturor solicitărilor prezentate de Parlament în temeiul articolului 225 din TFUE prin prezentarea unei propuneri legislative într-un termen-limită adecvat;

| 30. | consideră că, atunci când va avea loc următoarea revizuire a tratatelor, competența Comisiei de a retrage o propunere legislativă ar trebui să fie limitată la cazurile în care, după adoptarea poziției în primă lectură a Parlamentului, Parlamentul confirmă faptul că propunerea prezentată nu mai este justificată având în vedere schimbarea circumstanțelor; |
| --- | --- |

30.

consideră că, atunci când va avea loc următoarea revizuire a tratatelor, competența Comisiei de a retrage o propunere legislativă ar trebui să fie limitată la cazurile în care, după adoptarea poziției în primă lectură a Parlamentului, Parlamentul confirmă faptul că propunerea prezentată nu mai este justificată având în vedere schimbarea circumstanțelor;

| 31. | subliniază faptul că Parlamentul a salutat, în principiu, introducerea actelor delegate în articolul 290 din TFUE deoarece ofereau mai multe posibilități de supraveghere, însă subliniază că faptul de a conferi astfel de competențe delegate sau competențe de punere în aplicare în temeiul articolului 291 nu constituie niciodată o obligație; recunoaște că utilizarea actelor delegate ar trebui luată în considerare în cazul în care este nevoie de flexibilitate și eficiență, iar acestea nu pot fi furnizate prin intermediul procedurii legislative ordinare, cu condiția ca obiectivul, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării să fie definite în mod explicit, iar condițiile al căror obiect este delegația să fie clar stabilite în actul fundamental; își exprimă îngrijorarea cu privire la tendința Consiliului de a insista asupra utilizării actelor de punere în aplicare pentru prevederi în care ar trebui folosite numai actul de bază sau actele delegate; subliniază că legiuitorul poate hotărî să permită utilizarea actelor de punere în aplicare numai pentru adoptarea elementelor ce nu constituie o orientare politică suplimentară; admite că articolul 290 limitează în mod explicit sfera de aplicare a actelor delegate la elementele neesențiale ale unui act legislativ și că, prin urmare, actele delegate nu pot fi utilizate pentru reglementările esențiale materiei legislației pertinente; |
| --- | --- |

31.

subliniază faptul că Parlamentul a salutat, în principiu, introducerea actelor delegate în articolul 290 din TFUE deoarece ofereau mai multe posibilități de supraveghere, însă subliniază că faptul de a conferi astfel de competențe delegate sau competențe de punere în aplicare în temeiul articolului 291 nu constituie niciodată o obligație; recunoaște că utilizarea actelor delegate ar trebui luată în considerare în cazul în care este nevoie de flexibilitate și eficiență, iar acestea nu pot fi furnizate prin intermediul procedurii legislative ordinare, cu condiția ca obiectivul, conținutul, domeniul de aplicare și durata delegării să fie definite în mod explicit, iar condițiile al căror obiect este delegația să fie clar stabilite în actul fundamental; își exprimă îngrijorarea cu privire la tendința Consiliului de a insista asupra utilizării actelor de punere în aplicare pentru prevederi în care ar trebui folosite numai actul de bază sau actele delegate; subliniază că legiuitorul poate hotărî să permită utilizarea actelor de punere în aplicare numai pentru adoptarea elementelor ce nu constituie o orientare politică suplimentară; admite că articolul 290 limitează în mod explicit sfera de aplicare a actelor delegate la elementele neesențiale ale unui act legislativ și că, prin urmare, actele delegate nu pot fi utilizate pentru reglementările esențiale materiei legislației pertinente;

| 32. | atrage atenția asupra necesității de a face o distincție corectă între elementele esențiale ale unui act legislativ, asupra cărora doar autoritatea legislativă poate decide chiar în cuprinsul actului respectiv, și elementele neesențiale care pot fi completate sau modificate prin intermediul actelor delegate; |
| --- | --- |

32.

atrage atenția asupra necesității de a face o distincție corectă între elementele esențiale ale unui act legislativ, asupra cărora doar autoritatea legislativă poate decide chiar în cuprinsul actului respectiv, și elementele neesențiale care pot fi completate sau modificate prin intermediul actelor delegate;

| 33. | recunoaște faptul că actele delegate pot fi un instrument flexibil și eficace; subliniază că, în scopul respectării cerințelor prevăzute în tratat și, în același timp, al garantării prerogativelor de legiferare ale Parlamentului, este important dacă se optează pentru actele delegate sau pentru actele de punere în aplicare și își reiterează solicitarea adresată Comisiei și Consiliului de a ajunge la un acord cu Parlamentul în ceea ce privește definirea criteriilor de aplicare a articolelor 290 și 291 din TFUE, astfel încât actele de punere în aplicare nu sunt utilizate ca un substitut pentru actele delegate; |
| --- | --- |

33.

recunoaște faptul că actele delegate pot fi un instrument flexibil și eficace; subliniază că, în scopul respectării cerințelor prevăzute în tratat și, în același timp, al garantării prerogativelor de legiferare ale Parlamentului, este important dacă se optează pentru actele delegate sau pentru actele de punere în aplicare și își reiterează solicitarea adresată Comisiei și Consiliului de a ajunge la un acord cu Parlamentul în ceea ce privește definirea criteriilor de aplicare a articolelor 290 și 291 din TFUE, astfel încât actele de punere în aplicare nu sunt utilizate ca un substitut pentru actele delegate;

| 34. | solicită Comisiei să asigure o implicare adecvată a Parlamentului în etapa pregătitoare a actelor delegate și să furnizeze membrilor acestuia toate informațiile relevante, în conformitate cu punctul 15 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană; |
| --- | --- |

34.

solicită Comisiei să asigure o implicare adecvată a Parlamentului în etapa pregătitoare a actelor delegate și să furnizeze membrilor acestuia toate informațiile relevante, în conformitate cu punctul 15 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană;

| 35. | solicită Comisiei să respecte prevederile Acordului-cadru în ceea ce privește accesul experților Parlamentului la reuniunile experților Comisiei, evitând ca acestea să fie considerate comitete „de comitologie” atât timp cât discută alte aspecte decât cele referitoare la punerea în aplicare a măsurilor, în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011; |
| --- | --- |

35.

solicită Comisiei să respecte prevederile Acordului-cadru în ceea ce privește accesul experților Parlamentului la reuniunile experților Comisiei, evitând ca acestea să fie considerate comitete „de comitologie” atât timp cât discută alte aspecte decât cele referitoare la punerea în aplicare a măsurilor, în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011;

| 36. | subliniază însemnătatea deosebită a includerii Cartei drepturilor fundamentale în Tratatul de la Lisabona; subliniază că această cartă a devenit obligatorie din punct de vedere juridic pentru instituțiile Uniunii Europene și pentru statele membre atunci când implementează legislația Uniunii, transformând astfel valorile de bază în drepturi concrete; |
| --- | --- |

36.

subliniază însemnătatea deosebită a includerii Cartei drepturilor fundamentale în Tratatul de la Lisabona; subliniază că această cartă a devenit obligatorie din punct de vedere juridic pentru instituțiile Uniunii Europene și pentru statele membre atunci când implementează legislația Uniunii, transformând astfel valorile de bază în drepturi concrete;

| 37. | reamintește că Tratatul de la Lisabona a introdus noul drept de a lansa inițiativa cetățenească europeană; subliniază necesitatea eliminării tuturor barierelor tehnice și birocratice care împiedică încă utilizarea eficace a inițiativei cetățenești europene și încurajează participarea activă a cetățenilor la conturarea politicilor UE; |
| --- | --- |

37.

reamintește că Tratatul de la Lisabona a introdus noul drept de a lansa inițiativa cetățenească europeană; subliniază necesitatea eliminării tuturor barierelor tehnice și birocratice care împiedică încă utilizarea eficace a inițiativei cetățenești europene și încurajează participarea activă a cetățenilor la conturarea politicilor UE;

| 38. | subliniază rolul sporit acordat parlamentelor naționale în cadrul Tratatului de la Lisabona și subliniază că, pe lângă rolul pe care îl joacă în procesul de monitorizare a respectării principiilor subsidiarității și proporționalității, ele pot aduce și aduc contribuții pozitive în cadrul dialogului politic; consideră că rolul activ pe care parlamentele naționale îl pot juca în îndrumarea membrilor Consiliului de Miniștri și buna cooperare dintre Parlamentul European și parlamentele naționale pot contribui la stabilirea unei contraponderi parlamentare sănătoase la exercitarea puterii executive în funcționarea UE; face trimitere, de asemenea, la avizele motivate emise de parlamentele naționale în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Protocolul nr. 2, potrivit cărora sfera amplă de delegare într-un act propus, conformă cu articolul 290 din TFUE, nu permite o evaluare a conformității realității legislative concrete cu principiul subsidiarității, sau a absenței acesteia; |
| --- | --- |

38.

subliniază rolul sporit acordat parlamentelor naționale în cadrul Tratatului de la Lisabona și subliniază că, pe lângă rolul pe care îl joacă în procesul de monitorizare a respectării principiilor subsidiarității și proporționalității, ele pot aduce și aduc contribuții pozitive în cadrul dialogului politic; consideră că rolul activ pe care parlamentele naționale îl pot juca în îndrumarea membrilor Consiliului de Miniștri și buna cooperare dintre Parlamentul European și parlamentele naționale pot contribui la stabilirea unei contraponderi parlamentare sănătoase la exercitarea puterii executive în funcționarea UE; face trimitere, de asemenea, la avizele motivate emise de parlamentele naționale în temeiul articolului 7 alineatul (2) din Protocolul nr. 2, potrivit cărora sfera amplă de delegare într-un act propus, conformă cu articolul 290 din TFUE, nu permite o evaluare a conformității realității legislative concrete cu principiul subsidiarității, sau a absenței acesteia;

Relații internaționale

(competențele Parlamentului și controlul parlamentar)

| 39. | reamintește că, prin Tratatul de la Lisabona, rolul și competențele Parlamentului European în materie de acorduri internaționale au crescut și subliniază faptul că, în prezent, acordurile internaționale cuprind din ce în ce mai mult domenii care privesc viața de zi cu zi a cetățenilor și care, în mod tradițional, și în conformitate cu legislația primară a UE, intră în domeniul de aplicare a procedurilor legislative ordinare; consideră că este absolut necesar ca prevederea de la articolul 218 alineatul (10) din TFUE, care prevede că Parlamentul trebuie să fie informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii de încheiere a acordurilor internaționale, să fie aplicată într-un mod care este compatibil cu articolul 10 din TUE, în temeiul căruia funcționarea Uniunii se bazează pe democrația reprezentativă, care necesită transparență și dezbateri democratice cu privire la chestiunile asupra cărora urmează să se ia o hotărâre; |
| --- | --- |

39.

reamintește că, prin Tratatul de la Lisabona, rolul și competențele Parlamentului European în materie de acorduri internaționale au crescut și subliniază faptul că, în prezent, acordurile internaționale cuprind din ce în ce mai mult domenii care privesc viața de zi cu zi a cetățenilor și care, în mod tradițional, și în conformitate cu legislația primară a UE, intră în domeniul de aplicare a procedurilor legislative ordinare; consideră că este absolut necesar ca prevederea de la articolul 218 alineatul (10) din TFUE, care prevede că Parlamentul trebuie să fie informat de îndată și pe deplin pe parcursul tuturor etapelor procedurii de încheiere a acordurilor internaționale, să fie aplicată într-un mod care este compatibil cu articolul 10 din TUE, în temeiul căruia funcționarea Uniunii se bazează pe democrația reprezentativă, care necesită transparență și dezbateri democratice cu privire la chestiunile asupra cărora urmează să se ia o hotărâre;

| 40. | constată că, prin respingerea acordurilor SWIFT și ACTA, Parlamentul a demonstrat punerea în practică a noilor sale prerogative; |
| --- | --- |

40.

constată că, prin respingerea acordurilor SWIFT și ACTA, Parlamentul a demonstrat punerea în practică a noilor sale prerogative;

| 41. | subliniază, în conformitate cu articolul 18 din TUE, responsabilitățile ÎR/VP referitoare la asigurarea coerenței acțiunii externe a UE; mai mult decât atât, subliniază că ÎR/VP, în conformitate cu articolele 17 și 36 din TUE, este responsabil în fața Parlamentului și are obligații ce decurg din tratat față de acesta; |
| --- | --- |

41.

subliniază, în conformitate cu articolul 18 din TUE, responsabilitățile ÎR/VP referitoare la asigurarea coerenței acțiunii externe a UE; mai mult decât atât, subliniază că ÎR/VP, în conformitate cu articolele 17 și 36 din TUE, este responsabil în fața Parlamentului și are obligații ce decurg din tratat față de acesta;

| 42. | reamintește, în ceea ce privește acordurile internaționale, prerogativa Parlamentului de a solicita Consiliului să nu autorizeze deschiderea negocierilor până când Parlamentul nu și-a declarat poziția sa cu privire la un mandat de negociere propus și consideră că ar trebui să se analizeze posibilitatea încheierii unui acord-cadru cu Consiliul; |
| --- | --- |

42.

reamintește, în ceea ce privește acordurile internaționale, prerogativa Parlamentului de a solicita Consiliului să nu autorizeze deschiderea negocierilor până când Parlamentul nu și-a declarat poziția sa cu privire la un mandat de negociere propus și consideră că ar trebui să se analizeze posibilitatea încheierii unui acord-cadru cu Consiliul;

| 43. | subliniază necesitatea de a se asigura că Parlamentul este informat în prealabil de către Comisie despre intențiile acesteia de a iniția un proces de negociere la nivel internațional, că acesta are în mod real posibilitatea de a emite un aviz în cunoștință de cauză privind mandatele de negociere și că acest aviz este luat în considerare; insistă asupra faptului că acordurile internaționale ar trebui să includă condiționalitățile adecvate pentru a respecta articolul 21 din TUE; |
| --- | --- |

43.

subliniază necesitatea de a se asigura că Parlamentul este informat în prealabil de către Comisie despre intențiile acesteia de a iniția un proces de negociere la nivel internațional, că acesta are în mod real posibilitatea de a emite un aviz în cunoștință de cauză privind mandatele de negociere și că acest aviz este luat în considerare; insistă asupra faptului că acordurile internaționale ar trebui să includă condiționalitățile adecvate pentru a respecta articolul 21 din TUE;

| 44. | acordă o mare importanță includerii unor clauze privind drepturile omului în acordurile internaționale și a unor capitole privind dezvoltarea sustenabilă în acordurile comerciale și de investiții și își exprimă satisfacția cu privire la inițiativele Parlamentului în ceea ce privește adoptarea foilor de parcurs privind condițiile esențiale; reamintește Comisiei necesitatea de a ține cont de opiniile și rezoluțiile Parlamentului și de a oferi feedback cu privire la modul în care acestea au fost integrate în negocierile privind acordurile internaționale și proiectele legislative; își exprimă speranța că instrumentele necesare dezvoltării politicii UE în materie de investiții vor deveni operaționale în timp util; |
| --- | --- |

44.

acordă o mare importanță includerii unor clauze privind drepturile omului în acordurile internaționale și a unor capitole privind dezvoltarea sustenabilă în acordurile comerciale și de investiții și își exprimă satisfacția cu privire la inițiativele Parlamentului în ceea ce privește adoptarea foilor de parcurs privind condițiile esențiale; reamintește Comisiei necesitatea de a ține cont de opiniile și rezoluțiile Parlamentului și de a oferi feedback cu privire la modul în care acestea au fost integrate în negocierile privind acordurile internaționale și proiectele legislative; își exprimă speranța că instrumentele necesare dezvoltării politicii UE în materie de investiții vor deveni operaționale în timp util;

| 45. | solicită, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, ca Parlamentul să fie informat imediat, pe deplin și în mod adecvat în toate etapele procedurii de încheiere a acordurilor internaționale, inclusiv a acordurilor încheiate în domeniul PESC, și ca Parlamentul să aibă acces la textele aflate în curs de negociere ale Uniunii, cu respectarea procedurilor și condițiilor corespunzătoare, pentru a garanta faptul că Parlamentul dispune de toate informațiile necesare în domeniu înainte de a adopta decizia sa finală; subliniază că, pentru ca această prevedere să fie efectiv aplicabilă, membrii comisiilor competente ar trebui să aibă acces la mandatele de negociere și la alte documente pertinente din cadrul negocierilor; |
| --- | --- |

45.

solicită, în conformitate cu articolul 218 alineatul (10) din TFUE, ca Parlamentul să fie informat imediat, pe deplin și în mod adecvat în toate etapele procedurii de încheiere a acordurilor internaționale, inclusiv a acordurilor încheiate în domeniul PESC, și ca Parlamentul să aibă acces la textele aflate în curs de negociere ale Uniunii, cu respectarea procedurilor și condițiilor corespunzătoare, pentru a garanta faptul că Parlamentul dispune de toate informațiile necesare în domeniu înainte de a adopta decizia sa finală; subliniază că, pentru ca această prevedere să fie efectiv aplicabilă, membrii comisiilor competente ar trebui să aibă acces la mandatele de negociere și la alte documente pertinente din cadrul negocierilor;

| 46. | subliniază că, respectând principiul conform căruia aprobarea Parlamentului privind acordurile internaționale nu poate fi condiționată, Parlamentul este îndreptățit să emită recomandări privind punerea în aplicare efectivă a acordurilor; solicită, în acest scop, Comisiei să prezinte Parlamentului rapoarte periodice privind punerea în aplicare a acordurilor internaționale, inclusiv a condiționalității legate de drepturile omului și a altor condiții ale acordurilor; |
| --- | --- |

46.

subliniază că, respectând principiul conform căruia aprobarea Parlamentului privind acordurile internaționale nu poate fi condiționată, Parlamentul este îndreptățit să emită recomandări privind punerea în aplicare efectivă a acordurilor; solicită, în acest scop, Comisiei să prezinte Parlamentului rapoarte periodice privind punerea în aplicare a acordurilor internaționale, inclusiv a condiționalității legate de drepturile omului și a altor condiții ale acordurilor;

| 47. | reamintește necesitatea de a evita aplicarea provizorie a acordurilor internaționale înainte de aprobarea Parlamentului, cu excepția cazului în care Parlamentul consimte să acorde o derogare; subliniază că normele necesare punerii în aplicare în plan intern a acordurilor internaționale nu pot fi adoptate în mod unilateral de către Consiliu cu ocazia luării deciziei de încheiere a acordului și că procedurile legislative corespunzătoare prevăzute de tratate trebuie pe deplin respectate; |
| --- | --- |

47.

reamintește necesitatea de a evita aplicarea provizorie a acordurilor internaționale înainte de aprobarea Parlamentului, cu excepția cazului în care Parlamentul consimte să acorde o derogare; subliniază că normele necesare punerii în aplicare în plan intern a acordurilor internaționale nu pot fi adoptate în mod unilateral de către Consiliu cu ocazia luării deciziei de încheiere a acordului și că procedurile legislative corespunzătoare prevăzute de tratate trebuie pe deplin respectate;

| 48. | reafirmă că Parlamentul trebuie să adopte măsurile necesare pentru a monitoriza punerea în aplicare a acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

48.

reafirmă că Parlamentul trebuie să adopte măsurile necesare pentru a monitoriza punerea în aplicare a acordurilor internaționale;

| 49. | insistă asupra faptului că Parlamentul ar trebui să aibă dreptul să se exprime asupra deciziilor referitoare la suspendarea sau la încetarea acordurilor internaționale, a căror încheiere a necesitat aprobarea Parlamentului; |
| --- | --- |

49.

insistă asupra faptului că Parlamentul ar trebui să aibă dreptul să se exprime asupra deciziilor referitoare la suspendarea sau la încetarea acordurilor internaționale, a căror încheiere a necesitat aprobarea Parlamentului;

| 50. | invită ÎR/VP să consolideze, în conformitate cu Declarația privind responsabilitatea politică, o consultare ex ante sistematică cu Parlamentul privind noi documente strategice, documente de politică și mandate; |
| --- | --- |

50.

invită ÎR/VP să consolideze, în conformitate cu Declarația privind responsabilitatea politică, o consultare ex ante sistematică cu Parlamentul privind noi documente strategice, documente de politică și mandate;

| 51. | solicită, în conformitate cu angajamentul luat de ÎR/VP în Declarația privind responsabilitatea politică, finalizarea urgentă a negocierilor privind un acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, referitor la accesul Parlamentului European la informații clasificate deținute de către Consiliu și de către Serviciul European de Acțiune Externă în domeniul politicii externe și de securitate comună; |
| --- | --- |

51.

solicită, în conformitate cu angajamentul luat de ÎR/VP în Declarația privind responsabilitatea politică, finalizarea urgentă a negocierilor privind un acord interinstituțional între Parlamentul European, Consiliu și Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, referitor la accesul Parlamentului European la informații clasificate deținute de către Consiliu și de către Serviciul European de Acțiune Externă în domeniul politicii externe și de securitate comună;

| 52. | reiterează necesitatea raportărilor politice ale delegațiilor Uniunii către principalii titulari de mandate din Parlament, în conformitate cu normele privind accesul; |
| --- | --- |

52.

reiterează necesitatea raportărilor politice ale delegațiilor Uniunii către principalii titulari de mandate din Parlament, în conformitate cu normele privind accesul;

| 53. | solicită adoptarea unui memorandum de înțelegere cvadripartit între Parlamentul European, Consiliu, Comisie și SEAE privind furnizarea de informații coerentă și eficace în domeniul relațiilor externe; |
| --- | --- |

53.

solicită adoptarea unui memorandum de înțelegere cvadripartit între Parlamentul European, Consiliu, Comisie și SEAE privind furnizarea de informații coerentă și eficace în domeniul relațiilor externe;

| 54. | reamintește că Parlamentul European este în prezent un actor instituțional pe deplin funcțional în domeniul politicilor de securitate și, prin urmare, este îndreptățit să participe în mod activ la stabilirea caracteristicilor și priorităților politicilor respective și la evaluarea instrumentelor în acest domeniu, un proces care să fie desfășurat în comun de Parlamentul European, parlamentele naționale și Consiliu; consideră că Parlamentul European ar trebui să aibă un rol esențial în evaluarea și definirea politicilor de securitate internă, întrucât acestea au un impact profund asupra drepturilor fundamentale ale tuturor persoanelor care trăiesc în UE; prin urmare, subliniază nevoia de a se asigura că aceste politici țin de responsabilitatea singurei instituții europene direct alese în ceea ce privește controlul și supravegherea democratică; |
| --- | --- |

54.

reamintește că Parlamentul European este în prezent un actor instituțional pe deplin funcțional în domeniul politicilor de securitate și, prin urmare, este îndreptățit să participe în mod activ la stabilirea caracteristicilor și priorităților politicilor respective și la evaluarea instrumentelor în acest domeniu, un proces care să fie desfășurat în comun de Parlamentul European, parlamentele naționale și Consiliu; consideră că Parlamentul European ar trebui să aibă un rol esențial în evaluarea și definirea politicilor de securitate internă, întrucât acestea au un impact profund asupra drepturilor fundamentale ale tuturor persoanelor care trăiesc în UE; prin urmare, subliniază nevoia de a se asigura că aceste politici țin de responsabilitatea singurei instituții europene direct alese în ceea ce privește controlul și supravegherea democratică;

| 55. | subliniază faptul că TFUE a extins domeniul de aplicare al competențelor exclusive ale Uniunii în domeniul PCC, care cuprinde în prezent nu numai toate aspectele legate de comerț, dar și, de asemenea, investițiile străine directe; subliniază faptul că Parlamentul este în prezent pe deplin competent să decidă, împreună cu Consiliul, asupra legiferării și aprobării acordurilor comerciale și de investiții; |
| --- | --- |

55.

subliniază faptul că TFUE a extins domeniul de aplicare al competențelor exclusive ale Uniunii în domeniul PCC, care cuprinde în prezent nu numai toate aspectele legate de comerț, dar și, de asemenea, investițiile străine directe; subliniază faptul că Parlamentul este în prezent pe deplin competent să decidă, împreună cu Consiliul, asupra legiferării și aprobării acordurilor comerciale și de investiții;

| 56. | subliniază importanța cooperării loiale și eficiente a instituțiilor UE, în cadrul competențelor lor respective, atunci când analizează legislația și acordurile internaționale, cu scopul de a anticipa tendințele economice și comerciale, a identifica prioritățile și opțiunile, a stabili strategii pe termen mediu și lung, a stabili mandate pentru acorduri internaționale, a analiza/elabora și adopta legislație și a monitoriza atât punerea în aplicare a acordurilor în materie de comerț și investiții, cât și inițiativele pe termen lung în domeniul PCC; |
| --- | --- |

56.

subliniază importanța cooperării loiale și eficiente a instituțiilor UE, în cadrul competențelor lor respective, atunci când analizează legislația și acordurile internaționale, cu scopul de a anticipa tendințele economice și comerciale, a identifica prioritățile și opțiunile, a stabili strategii pe termen mediu și lung, a stabili mandate pentru acorduri internaționale, a analiza/elabora și adopta legislație și a monitoriza atât punerea în aplicare a acordurilor în materie de comerț și investiții, cât și inițiativele pe termen lung în domeniul PCC;

| 57. | subliniază importanța continuării procesului de dezvoltare a unor capacități efective, incluzând alocarea de personal și de resurse financiare necesare pentru a defini în mod activ și a atinge obiectivele de politică în domeniul comerțului și al investițiilor, asigurând totodată securitatea juridică, eficacitatea acțiunii externe a UE și respectarea principiilor și a obiectivelor înscrise în tratate; |
| --- | --- |

57.

subliniază importanța continuării procesului de dezvoltare a unor capacități efective, incluzând alocarea de personal și de resurse financiare necesare pentru a defini în mod activ și a atinge obiectivele de politică în domeniul comerțului și al investițiilor, asigurând totodată securitatea juridică, eficacitatea acțiunii externe a UE și respectarea principiilor și a obiectivelor înscrise în tratate;

| 58. | subliniază necesitatea de a asigura un flux continuu de informații în timp util, exacte, cuprinzătoare și imparțiale care să permită efectuarea unei analize de înaltă calitate, necesară pentru ameliorarea competențelor și a asumării obiectivelor de către factorii de decizie ai Parlamentului și să ducă la o mai mare sinergie interinstituțională în domeniul PCC și, în același timp, de a se asigura că Parlamentul este informat pe deplin și cu acuratețe în toate etapele, incluzând prin accesul la textele aflate în curs de negociere, cu respectarea procedurilor și condițiilor corespunzătoare și că Comisia ar trebui să fie proactivă și să facă tot posibilul pentru a garanta acest flux de informații; subliniază, de asemenea, faptul că este important ca Parlamentului să i se furnizeze informații cu privire la evitarea situațiilor nedorite care ar putea duce la neînțelegeri între instituții și salută, în această privință, sesiunile regulate de informare cu caracter tehnic, organizate de Comisie pe diferite teme; regretă faptul că, cu o serie de ocazii, informații relevante au ajuns la Parlament prin canale alternative, mai degrabă decât direct din partea Comisiei; |
| --- | --- |

58.

subliniază necesitatea de a asigura un flux continuu de informații în timp util, exacte, cuprinzătoare și imparțiale care să permită efectuarea unei analize de înaltă calitate, necesară pentru ameliorarea competențelor și a asumării obiectivelor de către factorii de decizie ai Parlamentului și să ducă la o mai mare sinergie interinstituțională în domeniul PCC și, în același timp, de a se asigura că Parlamentul este informat pe deplin și cu acuratețe în toate etapele, incluzând prin accesul la textele aflate în curs de negociere, cu respectarea procedurilor și condițiilor corespunzătoare și că Comisia ar trebui să fie proactivă și să facă tot posibilul pentru a garanta acest flux de informații; subliniază, de asemenea, faptul că este important ca Parlamentului să i se furnizeze informații cu privire la evitarea situațiilor nedorite care ar putea duce la neînțelegeri între instituții și salută, în această privință, sesiunile regulate de informare cu caracter tehnic, organizate de Comisie pe diferite teme; regretă faptul că, cu o serie de ocazii, informații relevante au ajuns la Parlament prin canale alternative, mai degrabă decât direct din partea Comisiei;

| 59. | reiterează necesitatea ca instituțiile să colaboreze în punerea în aplicare a tratatelor, a legislației secundare și a acordului-cadru și necesitatea ca Comisia să lucreze într-un mod independent și transparent pe parcursul întregii activități de pregătire, adoptare și punere în aplicare a legislației în domeniul PCC, considerând că rolul acesteia este un element-cheie pe tot parcursul procesului; |
| --- | --- |

59.

reiterează necesitatea ca instituțiile să colaboreze în punerea în aplicare a tratatelor, a legislației secundare și a acordului-cadru și necesitatea ca Comisia să lucreze într-un mod independent și transparent pe parcursul întregii activități de pregătire, adoptare și punere în aplicare a legislației în domeniul PCC, considerând că rolul acesteia este un element-cheie pe tot parcursul procesului;

Dinamica constituțională

(relații interinstituționale și acorduri interinstituționale)

| 60. | reamintește că, în temeiul articolului 17 alineatul (1) din TUE, Comisia adoptă inițiativele de programare anuală și multianuală a Uniunii, în vederea încheierii unor acorduri interinstituționale; atrage atenția asupra necesității de a implica, într-un stadiu mai puțin avansat, nu numai Parlamentul, ci și Consiliul în pregătirea programului anual de lucru al Comisiei și relevă importanța asigurării unei programări realiste și fiabile, care să poată fi pusă în practică în mod efectiv și care să asigure baza planificării interinstituționale; consideră că, pentru a mări responsabilitatea politică a Comisiei în fața Parlamentului, ar putea fi luată în calcul o evaluare la jumătatea perioadei a nivelului global de punere în aplicare de către Comisie a mandatului anunțat; |
| --- | --- |

60.

reamintește că, în temeiul articolului 17 alineatul (1) din TUE, Comisia adoptă inițiativele de programare anuală și multianuală a Uniunii, în vederea încheierii unor acorduri interinstituționale; atrage atenția asupra necesității de a implica, într-un stadiu mai puțin avansat, nu numai Parlamentul, ci și Consiliul în pregătirea programului anual de lucru al Comisiei și relevă importanța asigurării unei programări realiste și fiabile, care să poată fi pusă în practică în mod efectiv și care să asigure baza planificării interinstituționale; consideră că, pentru a mări responsabilitatea politică a Comisiei în fața Parlamentului, ar putea fi luată în calcul o evaluare la jumătatea perioadei a nivelului global de punere în aplicare de către Comisie a mandatului anunțat;

| 61. | reamintește că articolul 17 alineatul (8) din TUE stabilește în mod expres responsabilitatea politică a Comisiei față de Parlamentul European, care este crucială pentru buna funcționare a sistemului politic al UE; |
| --- | --- |

61.

reamintește că articolul 17 alineatul (8) din TUE stabilește în mod expres responsabilitatea politică a Comisiei față de Parlamentul European, care este crucială pentru buna funcționare a sistemului politic al UE;

| 62. | subliniază că, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din TUE, Parlamentul are competența de a iniția modificări ale tratatelor și va face uz de acest drept pentru a prezenta noi idei privind viitorul Europei și cadrul instituțional al UE; |
| --- | --- |

62.

subliniază că, în conformitate cu articolul 48 alineatul (2) din TUE, Parlamentul are competența de a iniția modificări ale tratatelor și va face uz de acest drept pentru a prezenta noi idei privind viitorul Europei și cadrul instituțional al UE;

| 63. | consideră că Acordul-cadru încheiat între Parlament și Comisie, precum și actualizările periodice ale acestuia sunt esențiale pentru consolidarea și dezvoltarea unei cooperări structurate între cele două instituții; |
| --- | --- |

63.

consideră că Acordul-cadru încheiat între Parlament și Comisie, precum și actualizările periodice ale acestuia sunt esențiale pentru consolidarea și dezvoltarea unei cooperări structurate între cele două instituții;

| 64. | salută faptul că Acordul-cadru adoptat în 2010 a consolidat în mod considerabil responsabilitatea politică a Comisiei față de Parlament; |
| --- | --- |

64.

salută faptul că Acordul-cadru adoptat în 2010 a consolidat în mod considerabil responsabilitatea politică a Comisiei față de Parlament;

| 65. | subliniază faptul că normele privind dialogul și accesul la informații permit un control parlamentar mai amănunțit al activităților Comisiei, contribuind astfel la un tratament egal din partea Comisiei față de Parlament și Consiliu; |
| --- | --- |

65.

subliniază faptul că normele privind dialogul și accesul la informații permit un control parlamentar mai amănunțit al activităților Comisiei, contribuind astfel la un tratament egal din partea Comisiei față de Parlament și Consiliu;

| 66. | constată că anumite dispoziții ale actualului Acord-cadru ar trebui în continuare să fie implementat și dezvoltate; sugerează ca Parlamentul care își încheie mandatul să adopte orientările generale privind aceste măsuri, astfel încât propunerile adecvate să poată fi avute în vedere de Parlamentul proaspăt constituit; |
| --- | --- |

66.

constată că anumite dispoziții ale actualului Acord-cadru ar trebui în continuare să fie implementat și dezvoltate; sugerează ca Parlamentul care își încheie mandatul să adopte orientările generale privind aceste măsuri, astfel încât propunerile adecvate să poată fi avute în vedere de Parlamentul proaspăt constituit;

| 67. | invită Comisia să reflecteze în mod constructiv, împreună cu Parlamentul, cu privire la acordul-cadru existent și la punerea sa în aplicare, acordând o atenție deosebită negocierii, adoptării și implementării acordurilor internaționale; |
| --- | --- |

67.

invită Comisia să reflecteze în mod constructiv, împreună cu Parlamentul, cu privire la acordul-cadru existent și la punerea sa în aplicare, acordând o atenție deosebită negocierii, adoptării și implementării acordurilor internaționale;

| 68. | consideră că în cadrul actualului mandat ar trebui să se exploreze pe deplin posibilitățile oferite de tratatele în vigoare în vederea consolidării responsabilității politice a executivului și pentru a asigura o eficiență maximă a dispozițiilor existente în domeniul cooperării legislative și politice; |
| --- | --- |

68.

consideră că în cadrul actualului mandat ar trebui să se exploreze pe deplin posibilitățile oferite de tratatele în vigoare în vederea consolidării responsabilității politice a executivului și pentru a asigura o eficiență maximă a dispozițiilor existente în domeniul cooperării legislative și politice;

| 69. | reamintește că o serie de aspecte, cum ar fi actele delegate, actele de punere în aplicare, evaluarea impactului, procedurile aplicate în ceea ce privește inițiativele legislative și întrebările parlamentare necesită o actualizare având în vedere experiența acumulată în cursul prezentului mandat; |
| --- | --- |

69.

reamintește că o serie de aspecte, cum ar fi actele delegate, actele de punere în aplicare, evaluarea impactului, procedurile aplicate în ceea ce privește inițiativele legislative și întrebările parlamentare necesită o actualizare având în vedere experiența acumulată în cursul prezentului mandat;

| 70. | regretă că nu s-a dat curs apelurilor sale repetate pentru renegocierea Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003 pentru a lua în considerare noul mediu legislativ creat de către Tratatul de la Lisabona, pentru a consolida cele mai bune practici actuale și a actualiza acordul, în conformitate cu agenda pentru o reglementare inteligentă; |
| --- | --- |

70.

regretă că nu s-a dat curs apelurilor sale repetate pentru renegocierea Acordului interinstituțional privind o mai bună legiferare din 2003 pentru a lua în considerare noul mediu legislativ creat de către Tratatul de la Lisabona, pentru a consolida cele mai bune practici actuale și a actualiza acordul, în conformitate cu agenda pentru o reglementare inteligentă;

| 71. | invită Consiliul de Miniștri să își exprime poziția cu privire la posibilitatea de a participa la un acord trilateral, alături de Parlament și de Comisie, cu scopul de a realiza progrese suplimentare în legătură cu aspectele care au fost deja stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare; |
| --- | --- |

71.

invită Consiliul de Miniștri să își exprime poziția cu privire la posibilitatea de a participa la un acord trilateral, alături de Parlament și de Comisie, cu scopul de a realiza progrese suplimentare în legătură cu aspectele care au fost deja stabilite în Acordul interinstituțional privind o mai bună legiferare;

| 72. | consideră că chestiunile care privesc în mod exclusiv relațiile dintre Parlament și Comisie ar trebui să facă în continuare obiectul unui acord-cadru bilateral; subliniază că Parlamentul nu va accepta să se renunțe la niciunul dintre obiectivele care au fost atinse în conformitate cu Acordul-cadru în vigoare; |
| --- | --- |

72.

consideră că chestiunile care privesc în mod exclusiv relațiile dintre Parlament și Comisie ar trebui să facă în continuare obiectul unui acord-cadru bilateral; subliniază că Parlamentul nu va accepta să se renunțe la niciunul dintre obiectivele care au fost atinse în conformitate cu Acordul-cadru în vigoare;

| 73. | consideră că una dintre provocările majore privind cadrul constituțional al Tratatului de la Lisabona este riscul ca interguvernamentalismul să compromită „metoda comunitară”, diminuând astfel rolul Parlamentului și al Comisiei în favoarea instituțiilor care reprezintă guvernele statelor membre; |
| --- | --- |

73.

consideră că una dintre provocările majore privind cadrul constituțional al Tratatului de la Lisabona este riscul ca interguvernamentalismul să compromită „metoda comunitară”, diminuând astfel rolul Parlamentului și al Comisiei în favoarea instituțiilor care reprezintă guvernele statelor membre;

| 74. | subliniază că articolul 2 din TUE conține lista de valori comune, pe care Uniunea se întemeiază; consideră că respectul pentru valorile respective ar trebui asigurat atât de Uniune, cât și de statele membre; subliniază că un sistem legislativ și instituțional adecvat ar trebui instituit pentru a proteja valorile Uniunii; |
| --- | --- |

74.

subliniază că articolul 2 din TUE conține lista de valori comune, pe care Uniunea se întemeiază; consideră că respectul pentru valorile respective ar trebui asigurat atât de Uniune, cât și de statele membre; subliniază că un sistem legislativ și instituțional adecvat ar trebui instituit pentru a proteja valorile Uniunii;

| 75. | invită toate instituțiile UE, guvernele și parlamentele statelor membre să valorifice noul cadru instituțional și juridic creat prin Tratatul de la Lisabona, astfel încât să elaboreze o politică internă cuprinzătoare în materie de drepturi ale omului pentru Uniune, care să ofere mecanisme eficace de responsabilizare la nivel național și european, cu ajutorul cărora să fie abordată problema încălcărilor drepturilor omului; |
| --- | --- |

75.

invită toate instituțiile UE, guvernele și parlamentele statelor membre să valorifice noul cadru instituțional și juridic creat prin Tratatul de la Lisabona, astfel încât să elaboreze o politică internă cuprinzătoare în materie de drepturi ale omului pentru Uniune, care să ofere mecanisme eficace de responsabilizare la nivel național și european, cu ajutorul cărora să fie abordată problema încălcărilor drepturilor omului;

o

o o

| 76. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

76.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 70 E, 8.3.2012, p. 98.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0462.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0323.

(4)  JO L 304, 20.11.2010, p. 47.

(5)  JO C 298, 30.11.2002, p. 1.

(6)  JO C 212 E, 5.8.2010, p. 37.

(7)  JO C 210, 3.8.2010, p. 1.

(8)  Acordul interinstituțional din 20 noiembrie 2002 dintre Parlamentul European și Consiliu privind accesul Parlamentului European la informații sensibile ale Consiliului din domeniul politicii de securitate și de apărare (JO C 298, 30.11.2002, p. 1).

(9)  A se vedea Decizia Consiliului 2013/129/UE din 7 martie 2013 privind supunerea 4-metilamfetaminei unor măsuri de control și Decizia Consiliului 2013/496/UE din 7 octombrie 2013 privind supunerea 5-(2-aminopropil)indolului unor măsuri de control.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/227 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/227

---

P7_TA(2014)0250

Rolul drepturilor de proprietate, al regimului proprietății și al creării de bogăție în eradicarea sărăciei și în promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la rolul drepturilor de proprietate, al regimului proprietății și al creării de bogăție în eradicarea sărăciei și în promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare (2013/2026(INI))

(2017/C 378/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 17 din Declarația Universală a Drepturilor Omului a Organizației Națiunilor Unite referitor la dreptul de proprietate, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 din Declarația Universală a Drepturilor Omului a Organizației Națiunilor Unite referitor la dreptul de proprietate,

| — | având în vedere Declarația Mileniului din 8 septembrie 2000 prin care s-au stabilit Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM), în special obiectivele 1, 3 și 7, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului din 8 septembrie 2000 prin care s-au stabilit Obiectivele de dezvoltare ale mileniului (ODM), în special obiectivele 1, 3 și 7,

| — | având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în Consiliu, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”, semnat la 20 decembrie 2005, în special punctele 11 și 92, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în Consiliu, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene: „Consensul european”, semnat la 20 decembrie 2005, în special punctele 11 și 92,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2004 intitulată „Orientările UE pentru sprijinirea elaborării politicii funciare și a proceselor de reformă ale acesteia în țările în curs de dezvoltare” (COM(2004)0686), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 19 octombrie 2004 intitulată „Orientările UE pentru sprijinirea elaborării politicii funciare și a proceselor de reformă ale acesteia în țările în curs de dezvoltare” (COM(2004)0686),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară” (COM(2010)0127), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 31 martie 2010 intitulată „Un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară” (COM(2010)0127),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 13 octombrie 2011 intitulată „Creșterea impactului politicii UE în domeniul dezvoltării: o agendă a schimbării” (COM(2011)0637),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 februarie 2013 intitulată „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planetă” (COM(2013)0092), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 27 februarie 2013 intitulată „O viață decentă pentru toți: eradicarea sărăciei și crearea unui viitor durabil pentru planetă” (COM(2013)0092),

| — | având în vedere „Orientările privind politica funciară a UE: Orientările UE pentru sprijinirea elaborării politicii funciare și a proceselor de reformă ale acesteia în țările în curs de dezvoltare”, adoptate de Comisie în noiembrie 2004, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Orientările privind politica funciară a UE: Orientările UE pentru sprijinirea elaborării politicii funciare și a proceselor de reformă ale acesteia în țările în curs de dezvoltare”, adoptate de Comisie în noiembrie 2004,

| — | având în vedere studiul din 2008 realizat în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Așezări Umane (UN-Habitat) intitulat „„Garantarea de drepturi funciare pentru toți” și ghidul UN-Habitat intitulat „Dezvoltarea unei politici funciare favorabile persoanelor sărace: proces, ghid și lecții”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul din 2008 realizat în cadrul Programului Națiunilor Unite pentru Așezări Umane (UN-Habitat) intitulat „„Garantarea de drepturi funciare pentru toți” și ghidul UN-Habitat intitulat „Dezvoltarea unei politici funciare favorabile persoanelor sărace: proces, ghid și lecții”,

| — | având în vedere raportul din 11 iunie 2009 al Raportorului Special al Organizației Națiunilor Unite privind dreptul la alimentație, Olivier De Schutter, intitulat „Achiziții și închirieri de terenuri la scară largă: o serie de principii și măsuri esențiale pentru a face față provocărilor în materie de drepturi ale omului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 11 iunie 2009 al Raportorului Special al Organizației Națiunilor Unite privind dreptul la alimentație, Olivier De Schutter, intitulat „Achiziții și închirieri de terenuri la scară largă: o serie de principii și măsuri esențiale pentru a face față provocărilor în materie de drepturi ale omului”,

| — | având în vedere Declarația „Provocările urbanizării și reducerea sărăciei în statele din ACP”, adoptată în Nairobi, Kenya, în 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația „Provocările urbanizării și reducerea sărăciei în statele din ACP”, adoptată în Nairobi, Kenya, în 2009,

| — | având în vedere Declarația summitului mondial privind securitatea alimentară, adoptată la Roma în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația summitului mondial privind securitatea alimentară, adoptată la Roma în 2010,

| — | având în vedere declarația intitulată „Ieșirea din suburbii: o provocare mondială pentru 2020”, adoptată cu ocazia conferinței internaționale care a avut loc la Rabat, în Maroc, în perioada 26-28 noiembrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația intitulată „Ieșirea din suburbii: o provocare mondială pentru 2020”, adoptată cu ocazia conferinței internaționale care a avut loc la Rabat, în Maroc, în perioada 26-28 noiembrie 2012,

| — | având în vedre declarația intitulată „Urbanizarea durabilă pentru eradicarea sărăciei din orașe”, adoptată cu ocazia celei de-a doua Conferințe tripartite ACP-Comisia Europeană-UN-Habitat, care a avut loc la Kigali, în Rwanda, în perioada 3-6 septembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedre declarația intitulată „Urbanizarea durabilă pentru eradicarea sărăciei din orașe”, adoptată cu ocazia celei de-a doua Conferințe tripartite ACP-Comisia Europeană-UN-Habitat, care a avut loc la Kigali, în Rwanda, în perioada 3-6 septembrie 2013,

| — | având în vedere Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene (UNDRIP) și Convenția privind populațiile indigene și tribale (nr. 169) a Organizației Internaționale a Muncii IOIM) din 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene (UNDRIP) și Convenția privind populațiile indigene și tribale (nr. 169) a Organizației Internaționale a Muncii IOIM) din 1989,

| — | având în vedere Principiile unor investiții responsabile în agricultură, care să respecte drepturile, mijloacele de existență și resursele (PRAI), Orientările voluntare ale Organizației pentru Alimentație și Agricultură privind guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a locurilor de pescuit și a pădurilor în contextul securității alimentare naționale și Cadrul și orientările Uniunii Africane privind politica funciară în Africa (ALPFG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile unor investiții responsabile în agricultură, care să respecte drepturile, mijloacele de existență și resursele (PRAI), Orientările voluntare ale Organizației pentru Alimentație și Agricultură privind guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a locurilor de pescuit și a pădurilor în contextul securității alimentare naționale și Cadrul și orientările Uniunii Africane privind politica funciară în Africa (ALPFG),

| — | având în vedere recomandările Grupului la nivel înalt pentru Agenda de dezvoltare post-2015 de a include un obiectiv privind guvernanța în materie de proprietate funciară pentru femei și bărbați și pentru recunoașterea faptului că femeile și fetele trebuie să aibă, printre altele, „dreptul egal de a deține teren și alte bunuri”, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Grupului la nivel înalt pentru Agenda de dezvoltare post-2015 de a include un obiectiv privind guvernanța în materie de proprietate funciară pentru femei și bărbați și pentru recunoașterea faptului că femeile și fetele trebuie să aibă, printre altele, „dreptul egal de a deține teren și alte bunuri”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 27 septembrie 2011 referitoare la un cadru de politică al UE în vederea sprijinirii țărilor în curs de dezvoltare în eforturile acestora de a răspunde provocărilor pe care le ridică securitatea alimentară (1),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0118/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0118/2014),

| A. | întrucât drepturile de proprietate pot fi definite ca normele de drept convențional sau cutumiar care reglementează condițiile în care indivizii, comunitățile, actorii publici și cei privați dobândesc și păstrează accesul la active corporale și necorporale; întrucât, potrivit UN-Habitat, proprietatea funciară poate fi formală (proprietate funciară absolută, proprietate închiriată, închiriere publică și privată), cu origine cutumiară sau religioasă; întrucât în Orientările privind politica funciară a UE se menționează că drepturile funciare nu sunt întotdeauna limitate la proprietate în sens strict, ci se pot referi și la un echilibru între drepturile și obligațiile individuale și reglementările colective la diferite niveluri; |
| --- | --- |

A.

întrucât drepturile de proprietate pot fi definite ca normele de drept convențional sau cutumiar care reglementează condițiile în care indivizii, comunitățile, actorii publici și cei privați dobândesc și păstrează accesul la active corporale și necorporale; întrucât, potrivit UN-Habitat, proprietatea funciară poate fi formală (proprietate funciară absolută, proprietate închiriată, închiriere publică și privată), cu origine cutumiară sau religioasă; întrucât în Orientările privind politica funciară a UE se menționează că drepturile funciare nu sunt întotdeauna limitate la proprietate în sens strict, ci se pot referi și la un echilibru între drepturile și obligațiile individuale și reglementările colective la diferite niveluri;

| B. | întrucât 1,2 miliarde de persoane din întreaga lume locuiesc în proprietăți asupra cărora nu au drepturi oficiale și trăiesc fără a avea locuințe permanente sau acces la terenuri; în special, întrucât peste 90 % din populația rurală din Africa Subsahariană (din care 370 de milioane de persoane sunt considerate ca fiind sărace) au acces la terenuri și la resurse naturale prin intermediul unor sisteme nesigure din punct de vedere juridic de înregistrare a drepturilor de proprietate funciară cutumiare și neoficiale; |
| --- | --- |

B.

întrucât 1,2 miliarde de persoane din întreaga lume locuiesc în proprietăți asupra cărora nu au drepturi oficiale și trăiesc fără a avea locuințe permanente sau acces la terenuri; în special, întrucât peste 90 % din populația rurală din Africa Subsahariană (din care 370 de milioane de persoane sunt considerate ca fiind sărace) au acces la terenuri și la resurse naturale prin intermediul unor sisteme nesigure din punct de vedere juridic de înregistrare a drepturilor de proprietate funciară cutumiare și neoficiale;

| C. | întrucât valoarea totală a bunurilor extrajudiciare și neînregistrate este estimată la 9 300 de miliarde USD, de 93 de ori mai mare decât valoarea totală a ajutorului extern acordat țărilor în curs de dezvoltare în ultimii 30 de ani; |
| --- | --- |

C.

întrucât valoarea totală a bunurilor extrajudiciare și neînregistrate este estimată la 9 300 de miliarde USD, de 93 de ori mai mare decât valoarea totală a ajutorului extern acordat țărilor în curs de dezvoltare în ultimii 30 de ani;

| D. | întrucât, deși ODM 7 (ținta 11), care vizează îmbunătățirea condițiilor de viață ale 100 de milioane de locuitori ai suburbiilor până în 2020, a fost atins, numărul acestor locuitori (estimat la 863 de milioane în 2012), continuă să crească, în termeni absoluți; întrucât UN-Habitat estimează că circa un miliard de oameni locuiesc în suburbii și se estimează că, până în 2050, circa trei miliarde de oameni vor locui în suburbii; întrucât articolul 11 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale recunoaște un drept universal la locuințe și la îmbunătățirea continuă a condițiilor de viață; |
| --- | --- |

D.

întrucât, deși ODM 7 (ținta 11), care vizează îmbunătățirea condițiilor de viață ale 100 de milioane de locuitori ai suburbiilor până în 2020, a fost atins, numărul acestor locuitori (estimat la 863 de milioane în 2012), continuă să crească, în termeni absoluți; întrucât UN-Habitat estimează că circa un miliard de oameni locuiesc în suburbii și se estimează că, până în 2050, circa trei miliarde de oameni vor locui în suburbii; întrucât articolul 11 din Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale recunoaște un drept universal la locuințe și la îmbunătățirea continuă a condițiilor de viață;

| E. | întrucât în zonele rurale, circa 200 de milioane de persoane (aproape 20 % din populația săracă a lumii) nu au acces la terenuri suficiente pentru a-și câștiga existența; întrucât terenurile rurale sunt supuse unor presiuni multiple, cum ar fi creșterea demografică, conversia utilizării terenurilor, investițiile comerciale, degradarea mediului ca urmare a secetei, a eroziunii solului și a epuizării nutrienților, precum și a dezastrelor naturale și a conflictelor; întrucât protejarea drepturilor funciare este necesară pentru a promova stabilitatea socială prin reducerea incertitudinii și a conflictelor privind terenurile; |
| --- | --- |

E.

întrucât în zonele rurale, circa 200 de milioane de persoane (aproape 20 % din populația săracă a lumii) nu au acces la terenuri suficiente pentru a-și câștiga existența; întrucât terenurile rurale sunt supuse unor presiuni multiple, cum ar fi creșterea demografică, conversia utilizării terenurilor, investițiile comerciale, degradarea mediului ca urmare a secetei, a eroziunii solului și a epuizării nutrienților, precum și a dezastrelor naturale și a conflictelor; întrucât protejarea drepturilor funciare este necesară pentru a promova stabilitatea socială prin reducerea incertitudinii și a conflictelor privind terenurile;

| F. | întrucât investitorii privați și guvernele au arătat un interes tot mai mare în achiziționarea sau închirierea pe termen lung a unor suprafețe mari de teren arabil, în special în țările în curs de dezvoltare din Africa și din America Latină; |
| --- | --- |

F.

întrucât investitorii privați și guvernele au arătat un interes tot mai mare în achiziționarea sau închirierea pe termen lung a unor suprafețe mari de teren arabil, în special în țările în curs de dezvoltare din Africa și din America Latină;

| G. | întrucât alocarea arbitrară a terenurilor de către autoritățile politice favorizează corupția, insecuritatea, sărăcia și violența; |
| --- | --- |

G.

întrucât alocarea arbitrară a terenurilor de către autoritățile politice favorizează corupția, insecuritatea, sărăcia și violența;

| H. | întrucât problemele privind guvernanța funciară sunt strâns legate de principalele provocări ale secolului al XXI-lea, și anume securitatea alimentară, caracterul redus al resurselor de energie, dezvoltarea orașelor și creșterea populației, degradarea mediului, schimbările climatice, dezastrele naturale și soluționarea conflictelor, devenind din ce în ce mai necesar să se acorde prioritate unei reforme funciare cuprinzătoare; |
| --- | --- |

H.

întrucât problemele privind guvernanța funciară sunt strâns legate de principalele provocări ale secolului al XXI-lea, și anume securitatea alimentară, caracterul redus al resurselor de energie, dezvoltarea orașelor și creșterea populației, degradarea mediului, schimbările climatice, dezastrele naturale și soluționarea conflictelor, devenind din ce în ce mai necesar să se acorde prioritate unei reforme funciare cuprinzătoare;

| I. | întrucât aproximativ 1,4 miliarde de hectare din întreaga lume sunt reglementate de norme cutumiare; întrucât structurile de proprietate funciară existente în Africa, Asia și America Latină diferă considerabil unele față de altele și întrucât, prin acordurile locale și cutumiare care au fost elaborate, proprietățile funciare absolute sau proprietățile comunale nu pot să nu fie luate în considerare la realizarea oficializării terenurilor; |
| --- | --- |

I.

întrucât aproximativ 1,4 miliarde de hectare din întreaga lume sunt reglementate de norme cutumiare; întrucât structurile de proprietate funciară existente în Africa, Asia și America Latină diferă considerabil unele față de altele și întrucât, prin acordurile locale și cutumiare care au fost elaborate, proprietățile funciare absolute sau proprietățile comunale nu pot să nu fie luate în considerare la realizarea oficializării terenurilor;

| J. | întrucât Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) prevede că femeile și soțiile au drepturi egale în ceea ce privește respectarea proprietății și a achiziției de proprietăți; însă, întrucât numeroase regimuri privind proprietățile funciare și drepturile de proprietate discriminează femeile, fie oficial, fie în practică; |
| --- | --- |

J.

întrucât Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei (CEDAW) prevede că femeile și soțiile au drepturi egale în ceea ce privește respectarea proprietății și a achiziției de proprietăți; însă, întrucât numeroase regimuri privind proprietățile funciare și drepturile de proprietate discriminează femeile, fie oficial, fie în practică;

| K. | întrucât, în multe țări în curs de dezvoltare, dreptul de proprietate al femeilor, accesul garantat la teren și accesul la economii și credite nu sunt recunoscute pe plan social; întrucât, pornind de la o astfel de bază discriminatorie, este deosebit de dificil pentru femei să își revendice prin mijloace legale dreptul de proprietate, în special drepturile la succesiune; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în multe țări în curs de dezvoltare, dreptul de proprietate al femeilor, accesul garantat la teren și accesul la economii și credite nu sunt recunoscute pe plan social; întrucât, pornind de la o astfel de bază discriminatorie, este deosebit de dificil pentru femei să își revendice prin mijloace legale dreptul de proprietate, în special drepturile la succesiune;

| L. | întrucât dreptul de proprietate al femeilor din țările în curs de dezvoltare este încălcat îndeosebi din cauza creșterii numărului de achiziții de terenuri la scară largă de către țările dezvoltate în scopuri comerciale sau strategice, cum ar fi producția agricolă, securitatea alimentară și producția de energie și biocombustibili; întrucât femeile nu au adeseori posibilitatea de a obține asistență și reprezentare juridică pentru a contesta cu succes încălcările drepturilor de proprietate în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

L.

întrucât dreptul de proprietate al femeilor din țările în curs de dezvoltare este încălcat îndeosebi din cauza creșterii numărului de achiziții de terenuri la scară largă de către țările dezvoltate în scopuri comerciale sau strategice, cum ar fi producția agricolă, securitatea alimentară și producția de energie și biocombustibili; întrucât femeile nu au adeseori posibilitatea de a obține asistență și reprezentare juridică pentru a contesta cu succes încălcările drepturilor de proprietate în țările în curs de dezvoltare;

| M. | întrucât asigurarea unor drepturi funciare pentru femei este importantă în reducerea sărăciei, având în vedere rolul femeilor în calitate de producători de hrană în zonele rurale și de la periferia orașelor și responsabilitățile lor de a asigura hrana pentru membrii familiei; întrucât femeile, care reprezintă 70 % din agricultorii din Africa, dețin în mod oficial numai 2 % din terenuri; întrucât programele recente desfășurate în India, Kenya, Honduras, Ghana, Nicaragua și Nepal au constatat că gospodăriile conduse de femei dispun de o securitate alimentară mai mare, de o mai bună asistență medicală și de o atenție sporită asupra educației față de gospodăriile conduse de bărbați; |
| --- | --- |

M.

întrucât asigurarea unor drepturi funciare pentru femei este importantă în reducerea sărăciei, având în vedere rolul femeilor în calitate de producători de hrană în zonele rurale și de la periferia orașelor și responsabilitățile lor de a asigura hrana pentru membrii familiei; întrucât femeile, care reprezintă 70 % din agricultorii din Africa, dețin în mod oficial numai 2 % din terenuri; întrucât programele recente desfășurate în India, Kenya, Honduras, Ghana, Nicaragua și Nepal au constatat că gospodăriile conduse de femei dispun de o securitate alimentară mai mare, de o mai bună asistență medicală și de o atenție sporită asupra educației față de gospodăriile conduse de bărbați;

| N. | întrucât peste 60 % dintre persoanele afectate de foamete cronică sunt femei și fete, iar în țările în curs de dezvoltare 60-80 % din alimente sunt produse de femei (2); |
| --- | --- |

N.

întrucât peste 60 % dintre persoanele afectate de foamete cronică sunt femei și fete, iar în țările în curs de dezvoltare 60-80 % din alimente sunt produse de femei (2);

| O. | întrucât circa 370 de milioane de persoane indigene din întreaga lume au o legătură spirituală, culturală, socială și economică puternică cu terenurile lor tradiționale, a căror gestionare se bazează de obicei pe comunitate; |
| --- | --- |

O.

întrucât circa 370 de milioane de persoane indigene din întreaga lume au o legătură spirituală, culturală, socială și economică puternică cu terenurile lor tradiționale, a căror gestionare se bazează de obicei pe comunitate;

| P. | întrucât articolul 17 din Declarația Universală a Drepturilor Omului recunoaște drepturile oricărei persoane la proprietate, fie individual, fie în asociere cu alte persoane, și nicio persoană nu ar trebui să fie privată în mod arbitrar de proprietatea sa; |
| --- | --- |

P.

întrucât articolul 17 din Declarația Universală a Drepturilor Omului recunoaște drepturile oricărei persoane la proprietate, fie individual, fie în asociere cu alte persoane, și nicio persoană nu ar trebui să fie privată în mod arbitrar de proprietatea sa;

| Q. | întrucât, pentru accesul la terenuri al populațiilor indigene, au fost acordate forme specifice de protecție în temeiul Convenției OIM nr. 169 a OIM și al Declarației ONU privind drepturile persoanelor indigene; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, pentru accesul la terenuri al populațiilor indigene, au fost acordate forme specifice de protecție în temeiul Convenției OIM nr. 169 a OIM și al Declarației ONU privind drepturile persoanelor indigene;

| R. | întrucât articolul 10 din Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene le garantează acestora dreptul de a nu fi îndepărtate forțat de pe terenurile sau teritoriile lor și întrucât nicio relocare nu poate avea loc fără acordul liber, prealabil și în cunoștință de cauză al populațiilor indigene, ci doar după un acord asupra unei compensații corecte și echitabile și, atunci când este posibil, cu opțiunea de întoarcere, |
| --- | --- |

R.

întrucât articolul 10 din Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene le garantează acestora dreptul de a nu fi îndepărtate forțat de pe terenurile sau teritoriile lor și întrucât nicio relocare nu poate avea loc fără acordul liber, prealabil și în cunoștință de cauză al populațiilor indigene, ci doar după un acord asupra unei compensații corecte și echitabile și, atunci când este posibil, cu opțiunea de întoarcere,

Drepturile funciare, inclusiv drepturile de proprietate și crearea bogăției

| 1. | consideră că drepturile de proprietate legale și drepturile funciare sigure reprezintă un catalizator pentru creșterea economică, promovând totodată coeziunea socială și pacea; |
| --- | --- |

1.

consideră că drepturile de proprietate legale și drepturile funciare sigure reprezintă un catalizator pentru creșterea economică, promovând totodată coeziunea socială și pacea;

| 2. | subliniază că asigurarea drepturilor funciare și o egalitate sporită a accesului la terenuri garantează o bază sigură pentru mijloace de subzistență, oportunități economice și, în zonele rurale, pentru producția alimentară în gospodării; |
| --- | --- |

2.

subliniază că asigurarea drepturilor funciare și o egalitate sporită a accesului la terenuri garantează o bază sigură pentru mijloace de subzistență, oportunități economice și, în zonele rurale, pentru producția alimentară în gospodării;

| 3. | subliniază că, în afară de acordarea de titluri funciare individuale, ar trebui recunoscută o serie de opțiuni de drepturi de proprietate alternative, inclusiv crearea unor sisteme de înregistrare a drepturilor de proprietate cutumiare, pentru a proteja legal drepturile funciare pentru locuințe, pentru ferme și pentru resurse naturale, astfel cum susține UN-Habitat; |
| --- | --- |

3.

subliniază că, în afară de acordarea de titluri funciare individuale, ar trebui recunoscută o serie de opțiuni de drepturi de proprietate alternative, inclusiv crearea unor sisteme de înregistrare a drepturilor de proprietate cutumiare, pentru a proteja legal drepturile funciare pentru locuințe, pentru ferme și pentru resurse naturale, astfel cum susține UN-Habitat;

| 4. | subliniază că securitatea proprietății funciare pentru micii proprietari, care constituie 95 % din potențialii proprietari de terenuri din țările în curs de dezvoltare, stimulează economiile locale, crește securitatea alimentară, scade migrația și încetinește urbanizarea periferiilor; subliniază faptul că, în Etiopia, de exemplu, unde au fost introduse drepturile de proprietate, productivitatea a crescut cu până la 40 % la hectar în ultimii trei ani, numai în urma acestei schimbări (3); |
| --- | --- |

4.

subliniază că securitatea proprietății funciare pentru micii proprietari, care constituie 95 % din potențialii proprietari de terenuri din țările în curs de dezvoltare, stimulează economiile locale, crește securitatea alimentară, scade migrația și încetinește urbanizarea periferiilor; subliniază faptul că, în Etiopia, de exemplu, unde au fost introduse drepturile de proprietate, productivitatea a crescut cu până la 40 % la hectar în ultimii trei ani, numai în urma acestei schimbări (3);

| 5. | constată cu îngrijorare că tradițiile culturale fac de cele mai multe ori ca femeile să fie dependente de rudele de sex masculin pentru garantarea dreptului de proprietate și fără a dispune de protecție juridică; subliniază că obligațiile internaționale ale statelor de a asigura drepturi economice, sociale și culturale minime, inclusiv obligația guvernelor de a garanta că gestiunea funciară nu este discriminatorie, în special în ceea ce privește femeile și persoanele sărace, nu încalcă alte drepturi ale omului; |
| --- | --- |

5.

constată cu îngrijorare că tradițiile culturale fac de cele mai multe ori ca femeile să fie dependente de rudele de sex masculin pentru garantarea dreptului de proprietate și fără a dispune de protecție juridică; subliniază că obligațiile internaționale ale statelor de a asigura drepturi economice, sociale și culturale minime, inclusiv obligația guvernelor de a garanta că gestiunea funciară nu este discriminatorie, în special în ceea ce privește femeile și persoanele sărace, nu încalcă alte drepturi ale omului;

| 6. | subliniază faptul că competența de a lua decizii referitoare la propriile resurse, precum și dispozițiile în materie de succesiune încurajează mult micii proprietari să investească în mod durabil în terenurile pe care le dețin, să realizeze terasamente și irigații și să reducă efectele schimbărilor climatice; în acest sens, ia act de faptul că studiile au arătat că o gospodărie care deține un teren cu drepturi sigure și transferabile realizează, estimativ, cu 59,8 % mai multe investiții în lucrări de terasament decât una care așteaptă redistribuirea la nivelul localității în următorii cinci ani; |
| --- | --- |

6.

subliniază faptul că competența de a lua decizii referitoare la propriile resurse, precum și dispozițiile în materie de succesiune încurajează mult micii proprietari să investească în mod durabil în terenurile pe care le dețin, să realizeze terasamente și irigații și să reducă efectele schimbărilor climatice; în acest sens, ia act de faptul că studiile au arătat că o gospodărie care deține un teren cu drepturi sigure și transferabile realizează, estimativ, cu 59,8 % mai multe investiții în lucrări de terasament decât una care așteaptă redistribuirea la nivelul localității în următorii cinci ani;

| 7. | constată că, dispunând de titluri de proprietate asupra terenurilor, o persoană poate împrumuta bani la rate rezonabile ale dobânzii, care pot fi utilizați pentru a înființa și dezvolta o afacere; subliniază că protecția drepturilor de proprietate poate promova un mediu de afaceri competitiv în care spiritul inovator și antreprenorial se poate dezvolta; |
| --- | --- |

7.

constată că, dispunând de titluri de proprietate asupra terenurilor, o persoană poate împrumuta bani la rate rezonabile ale dobânzii, care pot fi utilizați pentru a înființa și dezvolta o afacere; subliniază că protecția drepturilor de proprietate poate promova un mediu de afaceri competitiv în care spiritul inovator și antreprenorial se poate dezvolta;

| 8. | recunoaște că provocarea este de a depăși discrepanța dintre legalitate, legitimitate și practici prin crearea de mecanisme de proprietate funciară bazate pe norme comune, pornind de la recunoașterea drepturilor existente și garantând totodată că bărbații și femeile, precum și comunitățile vulnerabile din țările în curs de dezvoltare au drepturi sigure asupra terenurilor și a bunurilor și că sunt protejate pe deplin împotriva intereselor directe prin care ar putea să li se confiște proprietățile; |
| --- | --- |

8.

recunoaște că provocarea este de a depăși discrepanța dintre legalitate, legitimitate și practici prin crearea de mecanisme de proprietate funciară bazate pe norme comune, pornind de la recunoașterea drepturilor existente și garantând totodată că bărbații și femeile, precum și comunitățile vulnerabile din țările în curs de dezvoltare au drepturi sigure asupra terenurilor și a bunurilor și că sunt protejate pe deplin împotriva intereselor directe prin care ar putea să li se confiște proprietățile;

| 9. | condamnă ferm practica confiscării terenurilor, în special situația în care persoanele sărace din mediul rural și popoarele nomade tradiționale sunt deposedate ilegal de terenuri fără a primi despăgubiri adecvate; subliniază faptul că, între anii 2000 și 2013, cel puțin 32 de milioane de hectare de teren din întreaga lume au făcut obiectul a cel puțin 886 de tranzacții transnaționale la scară largă de acest fel (4); subliniază faptul că această cifră reprezintă cel mai probabil o subestimare semnificativă a numărului exact de tranzacții funciare mari care au fost încheiate; |
| --- | --- |

9.

condamnă ferm practica confiscării terenurilor, în special situația în care persoanele sărace din mediul rural și popoarele nomade tradiționale sunt deposedate ilegal de terenuri fără a primi despăgubiri adecvate; subliniază faptul că, între anii 2000 și 2013, cel puțin 32 de milioane de hectare de teren din întreaga lume au făcut obiectul a cel puțin 886 de tranzacții transnaționale la scară largă de acest fel (4); subliniază faptul că această cifră reprezintă cel mai probabil o subestimare semnificativă a numărului exact de tranzacții funciare mari care au fost încheiate;

| 10. | invită Comisia și statele membre să țină seama, în cadrul politicilor lor de asistență pentru dezvoltare, de procesele de achiziții de terenuri la scară largă efectuate de către investitori din țările dezvoltate în țările în curs de dezvoltare, îndeosebi pe continentul african, care afectează agricultorii locali și care au un impact devastator asupra femeilor și copiilor, pentru a-i proteja pe aceștia din urmă de sărăcie, de foamete și de evacuarea forțată din satele și de pe terenurile lor; |
| --- | --- |

10.

invită Comisia și statele membre să țină seama, în cadrul politicilor lor de asistență pentru dezvoltare, de procesele de achiziții de terenuri la scară largă efectuate de către investitori din țările dezvoltate în țările în curs de dezvoltare, îndeosebi pe continentul african, care afectează agricultorii locali și care au un impact devastator asupra femeilor și copiilor, pentru a-i proteja pe aceștia din urmă de sărăcie, de foamete și de evacuarea forțată din satele și de pe terenurile lor;

| 11. | subliniază că eliminarea stimulentelor publice pentru producția de biocombustibili bazați pe culturi și subvenții este un mijloc de combatere a acaparării de terenuri; |
| --- | --- |

11.

subliniază că eliminarea stimulentelor publice pentru producția de biocombustibili bazați pe culturi și subvenții este un mijloc de combatere a acaparării de terenuri;

| 12. | reamintește că, atunci când drepturile funciare nu sunt sigure și guvernanța este slabă, ele implică riscuri pentru comunitățile locale în ceea ce privește securitatea alimentară, riscul de strămutare și evacuarea fermierilor și a proprietarilor de animale; în acest sens, îndeamnă statele membre ale UE să sprijine capacitatea națională a țărilor în curs de dezvoltare de a-și consolida sistemele de guvernanță; |
| --- | --- |

12.

reamintește că, atunci când drepturile funciare nu sunt sigure și guvernanța este slabă, ele implică riscuri pentru comunitățile locale în ceea ce privește securitatea alimentară, riscul de strămutare și evacuarea fermierilor și a proprietarilor de animale; în acest sens, îndeamnă statele membre ale UE să sprijine capacitatea națională a țărilor în curs de dezvoltare de a-și consolida sistemele de guvernanță;

| 13. | subliniază faptul că atât Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, cât și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale recunosc dreptul la autodeterminare, definit ca dreptul tuturor persoanelor de a dispune liber de resursele și bogățiile lor naturale și că ambele stipulează că nicio persoană nu este privată de propriile mijloace de subzistență; în consecință, subliniază că negocierea achizițiilor și închirierilor de terenuri la scară largă trebuie să presupună transparență, participarea adecvată și în cunoștință de cauză a comunităților locale vizate de închirierile sau achizițiile de terenuri și responsabilitate în utilizarea veniturilor, de care ar trebui să beneficieze populația locală; |
| --- | --- |

13.

subliniază faptul că atât Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, cât și Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale recunosc dreptul la autodeterminare, definit ca dreptul tuturor persoanelor de a dispune liber de resursele și bogățiile lor naturale și că ambele stipulează că nicio persoană nu este privată de propriile mijloace de subzistență; în consecință, subliniază că negocierea achizițiilor și închirierilor de terenuri la scară largă trebuie să presupună transparență, participarea adecvată și în cunoștință de cauză a comunităților locale vizate de închirierile sau achizițiile de terenuri și responsabilitate în utilizarea veniturilor, de care ar trebui să beneficieze populația locală;

| 14. | invită Comisia și statele membre să examineze, prin intermediul ONU, impactul pe care aceste achiziții îl au asupra deșertificării terenurilor agricole, asupra pierderii drepturilor de ședere și de acces la teren ale femeilor, îndeosebi în cazul femeilor singure sau care asigură întreținerea familiei, asupra securității alimentare și a mijloacelor lor de subzistență, precum și ale copiilor lor și ale persoanelor pe care le au în întreținere; |
| --- | --- |

14.

invită Comisia și statele membre să examineze, prin intermediul ONU, impactul pe care aceste achiziții îl au asupra deșertificării terenurilor agricole, asupra pierderii drepturilor de ședere și de acces la teren ale femeilor, îndeosebi în cazul femeilor singure sau care asigură întreținerea familiei, asupra securității alimentare și a mijloacelor lor de subzistență, precum și ale copiilor lor și ale persoanelor pe care le au în întreținere;

| 15. | subliniază că acordurile de investiții privind achizițiile sau închirierile de terenuri la scară largă ar trebui să țină seama de dreptul utilizatorilor actuali ai terenurilor, precum și de drepturile lucrătorilor angajați în ferme; este de părere că obligațiile investitorilor ar trebui definite în termeni clari și ar trebui fie aplicabile, de pildă prin includerea unor mecanisme de sancționare în cazuri de nerespectare a drepturilor omului; consideră că toate tranzacțiile funciare ar trebui să includă și o obligație juridică potrivit căreia un anumit procent minim din culturile produse să fie vândute pe piața locală; |
| --- | --- |

15.

subliniază că acordurile de investiții privind achizițiile sau închirierile de terenuri la scară largă ar trebui să țină seama de dreptul utilizatorilor actuali ai terenurilor, precum și de drepturile lucrătorilor angajați în ferme; este de părere că obligațiile investitorilor ar trebui definite în termeni clari și ar trebui fie aplicabile, de pildă prin includerea unor mecanisme de sancționare în cazuri de nerespectare a drepturilor omului; consideră că toate tranzacțiile funciare ar trebui să includă și o obligație juridică potrivit căreia un anumit procent minim din culturile produse să fie vândute pe piața locală;

Foaia de parcurs privind drepturile funciare sigure, inclusiv drepturile de proprietate și guvernanța funciară durabilă în țările în curs de dezvoltare

| 16. | subliniază faptul că reforma funciară trebuie să fie flexibilă, adaptată la condițiile locale, sociale și culturale, cum ar fi formele tribale de proprietate, și că ea ar trebui să vizeze acordarea unei mai mari autonomii persoanelor celor mai vulnerabile; |
| --- | --- |

16.

subliniază faptul că reforma funciară trebuie să fie flexibilă, adaptată la condițiile locale, sociale și culturale, cum ar fi formele tribale de proprietate, și că ea ar trebui să vizeze acordarea unei mai mari autonomii persoanelor celor mai vulnerabile;

| 17. | subliniază că coexistența unor regimuri funciare cutumiare și a unor modele coloniale impuse reprezintă unul dintre motivele principale pentru insecuritatea endemică a terenurilor în țările în curs de dezvoltare; subliniază, în acest sens, necesitatea recunoașterii legitimității acordurilor privind drepturile de proprietate cutumiare care asigură drepturile statutare ale persoanelor și comunităților și care împiedică deposedarea și abuzurile de drepturi asupra terenurilor, întâlnite cel mai frecvent în rândul comunităților africane și al populațiilor indigene numeroase din America Latină; |
| --- | --- |

17.

subliniază că coexistența unor regimuri funciare cutumiare și a unor modele coloniale impuse reprezintă unul dintre motivele principale pentru insecuritatea endemică a terenurilor în țările în curs de dezvoltare; subliniază, în acest sens, necesitatea recunoașterii legitimității acordurilor privind drepturile de proprietate cutumiare care asigură drepturile statutare ale persoanelor și comunităților și care împiedică deposedarea și abuzurile de drepturi asupra terenurilor, întâlnite cel mai frecvent în rândul comunităților africane și al populațiilor indigene numeroase din America Latină;

| 18. | subliniază că regularizarea garantării dreptului de proprietate pentru persoanele care se stabilesc ilegal în orașe are un efect major asupra investițiilor rezidențiale, existând studii care arată că rata renovării locuințelor crește cu peste 66 %; |
| --- | --- |

18.

subliniază că regularizarea garantării dreptului de proprietate pentru persoanele care se stabilesc ilegal în orașe are un efect major asupra investițiilor rezidențiale, existând studii care arată că rata renovării locuințelor crește cu peste 66 %;

| 19. | subliniază că reforma proprietății funciare ar trebui să înceapă cu colectarea unor date fiabile despre terenuri și cu acordarea sistematică de titluri funciare prin intermediul cartografierii cadastrale care să folosească tehnologii cu cost redus, precum tehnologiile mobile, GPS, GPRS și instrumentele de monitorizare GIS; cere o deschidere completă și încurajează dezvoltarea și schimbul regional în cadrul unor sisteme de informații geografice, inclusiv imagini din satelit și aeriene, ținând seama de tehnologiile de cartografiere participativă; |
| --- | --- |

19.

subliniază că reforma proprietății funciare ar trebui să înceapă cu colectarea unor date fiabile despre terenuri și cu acordarea sistematică de titluri funciare prin intermediul cartografierii cadastrale care să folosească tehnologii cu cost redus, precum tehnologiile mobile, GPS, GPRS și instrumentele de monitorizare GIS; cere o deschidere completă și încurajează dezvoltarea și schimbul regional în cadrul unor sisteme de informații geografice, inclusiv imagini din satelit și aeriene, ținând seama de tehnologiile de cartografiere participativă;

| 20. | avertizează împotriva aplicării unei abordări unice pentru a obține securitatea terenurilor; subliniază că serviciile oficiale de gestionare a terenurilor sunt mai eficiente atunci când sunt furnizate la nivel local; este de părere că asigurarea eficace a unor drepturi funciare sigure poate să depindă, prin urmare, de reforma agențiilor centralizate de terenuri ale statului în vederea încredințării de responsabilități instituțiilor locale și tradiționale; consideră că înregistrarea terenurilor poate fi apoi îmbunătățită prin informatizarea evidențelor funciare și a sistemelor cadastrale; |
| --- | --- |

20.

avertizează împotriva aplicării unei abordări unice pentru a obține securitatea terenurilor; subliniază că serviciile oficiale de gestionare a terenurilor sunt mai eficiente atunci când sunt furnizate la nivel local; este de părere că asigurarea eficace a unor drepturi funciare sigure poate să depindă, prin urmare, de reforma agențiilor centralizate de terenuri ale statului în vederea încredințării de responsabilități instituțiilor locale și tradiționale; consideră că înregistrarea terenurilor poate fi apoi îmbunătățită prin informatizarea evidențelor funciare și a sistemelor cadastrale;

| 21. | reamintește că agricultura rămâne o sursă fundamentală de mijloace de trai, de subzistență și de securitate alimentară pentru comunitățile rurale; constată însă că terenurile rurale sunt supuse unor presiuni multiple, din cauza creșterii demografică, conversiei utilizării terenurilor, investițiilor comerciale și a degradării mediului ca urmare a secetei, a eroziunii solului și a epuizării nutrienților, precum și a dezastrelor naturale și a conflictelor; în acest context, consideră că garantarea proprietăților funciare pentru comunitățile rurale este esențială pentru a îndeplini ODM-urile; este de părere că o serie de instrumente politice pot contribui la abordarea acestor probleme și că acestea pot fi adaptate pentru a satisface condițiile locale; |
| --- | --- |

21.

reamintește că agricultura rămâne o sursă fundamentală de mijloace de trai, de subzistență și de securitate alimentară pentru comunitățile rurale; constată însă că terenurile rurale sunt supuse unor presiuni multiple, din cauza creșterii demografică, conversiei utilizării terenurilor, investițiilor comerciale și a degradării mediului ca urmare a secetei, a eroziunii solului și a epuizării nutrienților, precum și a dezastrelor naturale și a conflictelor; în acest context, consideră că garantarea proprietăților funciare pentru comunitățile rurale este esențială pentru a îndeplini ODM-urile; este de părere că o serie de instrumente politice pot contribui la abordarea acestor probleme și că acestea pot fi adaptate pentru a satisface condițiile locale;

| 22. | consideră că funcționarii guvernamentali ar trebui mai întâi să identifice sistemele de gestionare funciară și de înregistrare a drepturilor de proprietate deja existente și, mai apoi, să se bazeze pe aceste sisteme în beneficiul grupurilor sărace și vulnerabile; |
| --- | --- |

22.

consideră că funcționarii guvernamentali ar trebui mai întâi să identifice sistemele de gestionare funciară și de înregistrare a drepturilor de proprietate deja existente și, mai apoi, să se bazeze pe aceste sisteme în beneficiul grupurilor sărace și vulnerabile;

| 23. | consideră că descentralizarea administrațiilor funciare crește puterea comunităților locale și a persoanelor individuale și atrage atenția asupra necesității de a elimina practicile corupte impuse de conducătorii locali prin intermediul afacerilor încheiate cu investitorii străini, precum și orice pretenții legate de parcelele de teren individuale neînregistrate; |
| --- | --- |

23.

consideră că descentralizarea administrațiilor funciare crește puterea comunităților locale și a persoanelor individuale și atrage atenția asupra necesității de a elimina practicile corupte impuse de conducătorii locali prin intermediul afacerilor încheiate cu investitorii străini, precum și orice pretenții legate de parcelele de teren individuale neînregistrate;

| 24. | subliniază că orice schimbare a utilizării terenurilor ar trebui să aibă loc cu acordul liber, prealabil și în cunoștință de cauză al comunităților locale interesate; reamintește că populațiilor indigene li s-au acordat forme specifice de protecție a drepturilor lor funciare în temeiul dreptului internațional; în conformitate cu Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene, insistă asupra faptului că statele trebuie să asigure mecanisme eficace de prevenire a oricărei acțiuni care vizează sau are ca efect deposedarea persoanele populațiilor de terenurile, teritoriile sau resursele lor, precum și mecanisme de compensare pentru astfel de acțiuni; |
| --- | --- |

24.

subliniază că orice schimbare a utilizării terenurilor ar trebui să aibă loc cu acordul liber, prealabil și în cunoștință de cauză al comunităților locale interesate; reamintește că populațiilor indigene li s-au acordat forme specifice de protecție a drepturilor lor funciare în temeiul dreptului internațional; în conformitate cu Declarația ONU privind drepturile populațiilor indigene, insistă asupra faptului că statele trebuie să asigure mecanisme eficace de prevenire a oricărei acțiuni care vizează sau are ca efect deposedarea persoanele populațiilor de terenurile, teritoriile sau resursele lor, precum și mecanisme de compensare pentru astfel de acțiuni;

| 25. | ia act de faptul că procentul limitat de teren înregistrat în Africa (10 %) este înregistrat prin intermediul unor sisteme învechite și defecte; subliniază faptul că, în conformitate cu estimările Băncii Mondiale (5), cele 27 de economii care și-au modernizat registrele în ultimii șapte ani au redus la jumătate timpul de transfer al dreptului de proprietate, crescând astfel transparența, reducând corupția și simplificând colectarea veniturilor; subliniază faptul că o prioritate mare a politicii de dezvoltare ar trebui să fie stabilirea și îmbunătățirea registrelor cadastrale din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

25.

ia act de faptul că procentul limitat de teren înregistrat în Africa (10 %) este înregistrat prin intermediul unor sisteme învechite și defecte; subliniază faptul că, în conformitate cu estimările Băncii Mondiale (5), cele 27 de economii care și-au modernizat registrele în ultimii șapte ani au redus la jumătate timpul de transfer al dreptului de proprietate, crescând astfel transparența, reducând corupția și simplificând colectarea veniturilor; subliniază faptul că o prioritate mare a politicii de dezvoltare ar trebui să fie stabilirea și îmbunătățirea registrelor cadastrale din țările în curs de dezvoltare;

| 26. | reamintește că garantarea dreptului de proprietate poate fi protejată sub diferite forme, cu condiția ca drepturile utilizatorilor terenurilor și ale proprietarilor să fie clare: reamintește că, pe lângă titlurile formale, garantarea se poate realiza prin contracte de închiriere pe termen lung clare sau prin recunoașterea oficială a drepturilor cutumiare și a acordurilor neoficiale, cu mecanisme accesibile și eficace de soluționare a litigiilor; solicită UE să își canalizeze sprijinul spre dezvoltarea capacităților și către programe de instruire în gestionarea funciară cu scopul de a proteja drepturile funciare pentru grupurile sărace sau vulnerabile, inclusiv prin măsurători cadastrale și înregistrare, precum și spre eforturile de a dota instituțiile de educație din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

26.

reamintește că garantarea dreptului de proprietate poate fi protejată sub diferite forme, cu condiția ca drepturile utilizatorilor terenurilor și ale proprietarilor să fie clare: reamintește că, pe lângă titlurile formale, garantarea se poate realiza prin contracte de închiriere pe termen lung clare sau prin recunoașterea oficială a drepturilor cutumiare și a acordurilor neoficiale, cu mecanisme accesibile și eficace de soluționare a litigiilor; solicită UE să își canalizeze sprijinul spre dezvoltarea capacităților și către programe de instruire în gestionarea funciară cu scopul de a proteja drepturile funciare pentru grupurile sărace sau vulnerabile, inclusiv prin măsurători cadastrale și înregistrare, precum și spre eforturile de a dota instituțiile de educație din țările în curs de dezvoltare;

| 27. | solicită UE să consolideze capacitatea instanțelor judiciare din țările în curs de dezvoltare de a pune în aplicare în mod eficace legea, de a soluționa litigii funciare și de a gestiona exproprierile, ca parte a unei abordări holistice care are scopul de a consolida sistemele judiciare și statul de drept; |
| --- | --- |

27.

solicită UE să consolideze capacitatea instanțelor judiciare din țările în curs de dezvoltare de a pune în aplicare în mod eficace legea, de a soluționa litigii funciare și de a gestiona exproprierile, ca parte a unei abordări holistice care are scopul de a consolida sistemele judiciare și statul de drept;

| 28. | solicită UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în punerea în aplicare a reformelor lor funciare, cu scopul de a promova, în special, participarea tuturor părților interesate, în paralel cu programe de informare, pentru ca drepturile tuturor părților implicate, în special ale persoanelor sărace și vulnerabile, să fie respectate pe deplin; citează exemplul Republicii Madagascar și al ghișeelor funciare locale, unde inițiativele locale simple au facilitat într-o mare măsură înregistrarea titlurilor de proprietate funciară; |
| --- | --- |

28.

solicită UE să sprijine țările în curs de dezvoltare în punerea în aplicare a reformelor lor funciare, cu scopul de a promova, în special, participarea tuturor părților interesate, în paralel cu programe de informare, pentru ca drepturile tuturor părților implicate, în special ale persoanelor sărace și vulnerabile, să fie respectate pe deplin; citează exemplul Republicii Madagascar și al ghișeelor funciare locale, unde inițiativele locale simple au facilitat într-o mare măsură înregistrarea titlurilor de proprietate funciară;

| 29. | subliniază faptul că realizarea unor politici fiscale solide în țările în curs de dezvoltare prin creșterea numărului de înregistrări funciare și prin descrierea metodelor de evaluare a terenurilor crește semnificativ veniturile anuale provenite din tranzacții, cum a fost cazul Thailandei, unde acestea au crescut de șase ori pe o perioadă de zece ani; |
| --- | --- |

29.

subliniază faptul că realizarea unor politici fiscale solide în țările în curs de dezvoltare prin creșterea numărului de înregistrări funciare și prin descrierea metodelor de evaluare a terenurilor crește semnificativ veniturile anuale provenite din tranzacții, cum a fost cazul Thailandei, unde acestea au crescut de șase ori pe o perioadă de zece ani;

| 30. | subliniază că recunoașterea oficială a drepturilor funciare ale femeilor nu implică în mod automat o punere în aplicare efectivă a acestor drepturi; solicită UE ca, în programele sale de reformă funciară să acorde o atenție deosebită vulnerabilității femeilor la schimbările structurii familiale, gradului în care femeile își pot exercita drepturile și să se asigure că, în practică, actele de proprietate asupra locuințelor conțin numele ambilor soți pentru titlul funciar; |
| --- | --- |

30.

subliniază că recunoașterea oficială a drepturilor funciare ale femeilor nu implică în mod automat o punere în aplicare efectivă a acestor drepturi; solicită UE ca, în programele sale de reformă funciară să acorde o atenție deosebită vulnerabilității femeilor la schimbările structurii familiale, gradului în care femeile își pot exercita drepturile și să se asigure că, în practică, actele de proprietate asupra locuințelor conțin numele ambilor soți pentru titlul funciar;

| 31. | invită Comisia și statele membre să se asigure, în cadrul politicilor lor de dezvoltare și umanitare, că țările în curs de dezvoltare introduc măsuri legislative vizând promovarea egalității de gen și prevenirea discriminării cu privire la drepturile de proprietate pe motive de etnie, rasă și stare civilă și să caute o modalitate de a înlătura constrângerile sociale, politice și culturale semnificative asociate cu achiziționarea de drepturi de proprietate asupra terenurilor; |
| --- | --- |

31.

invită Comisia și statele membre să se asigure, în cadrul politicilor lor de dezvoltare și umanitare, că țările în curs de dezvoltare introduc măsuri legislative vizând promovarea egalității de gen și prevenirea discriminării cu privire la drepturile de proprietate pe motive de etnie, rasă și stare civilă și să caute o modalitate de a înlătura constrângerile sociale, politice și culturale semnificative asociate cu achiziționarea de drepturi de proprietate asupra terenurilor;

| 32. | solicită delegațiilor UE din țările în curs de dezvoltare să monitorizeze drepturile de proprietate ale femeilor pentru a se asigura că nu sunt încălcate, protejând astfel femeile de riscul de a cădea în sărăcie și excluziune socială; |
| --- | --- |

32.

solicită delegațiilor UE din țările în curs de dezvoltare să monitorizeze drepturile de proprietate ale femeilor pentru a se asigura că nu sunt încălcate, protejând astfel femeile de riscul de a cădea în sărăcie și excluziune socială;

| 33. | solicită UE să sprijine eforturile țărilor în curs de dezvoltare de a reforma piețele de închiriere de terenuri pentru a asigura accesul la terenuri al persoanelor sărace și pentru a promova creșterea, evitând totodată restricțiile excesive pe piețele de închiriere; |
| --- | --- |

33.

solicită UE să sprijine eforturile țărilor în curs de dezvoltare de a reforma piețele de închiriere de terenuri pentru a asigura accesul la terenuri al persoanelor sărace și pentru a promova creșterea, evitând totodată restricțiile excesive pe piețele de închiriere;

Plasarea drepturilor funciare, inclusiv a drepturilor de proprietate în centrul politicii de dezvoltare a UE

| 34. | subliniază faptul că achizițiile funciare la scară largă reprezintă, printre altele, o consecință directă a slabei guvernanțe funciare în țările în curs de dezvoltare; subliniază că ajutorul UE ar trebui să contribuie la consolidarea capacității instituționale necesare pentru acordarea de drepturi funciare sigure, astfel încât să combată comportamente care urmăresc obținerea de rente, inerția birocratică și practicile corupte și iresponsabile; |
| --- | --- |

34.

subliniază faptul că achizițiile funciare la scară largă reprezintă, printre altele, o consecință directă a slabei guvernanțe funciare în țările în curs de dezvoltare; subliniază că ajutorul UE ar trebui să contribuie la consolidarea capacității instituționale necesare pentru acordarea de drepturi funciare sigure, astfel încât să combată comportamente care urmăresc obținerea de rente, inerția birocratică și practicile corupte și iresponsabile;

| 35. | laudă participarea UE la inițiative globale în materie funciară; subliniază faptul că, în calitate de cel mai mare actor mondial în materie de dezvoltare, UE are capacitatea de a-și extinde abordarea în materie de proprietate funciară, actualmente limitată, atât în ceea ce privește domeniul, cât și vizibilitatea acesteia; |
| --- | --- |

35.

laudă participarea UE la inițiative globale în materie funciară; subliniază faptul că, în calitate de cel mai mare actor mondial în materie de dezvoltare, UE are capacitatea de a-și extinde abordarea în materie de proprietate funciară, actualmente limitată, atât în ceea ce privește domeniul, cât și vizibilitatea acesteia;

| 36. | constată că alături de îmbunătățirea sistemelor de drepturi de proprietate din țările în curs de dezvoltare, UE trebuie să vizeze să garanteze că persoanele au acces la protecție socială și la sisteme de asigurare pentru a proteja mijloacele lor de subzistență și bunurile lor în caz de dezastru sau șoc; |
| --- | --- |

36.

constată că alături de îmbunătățirea sistemelor de drepturi de proprietate din țările în curs de dezvoltare, UE trebuie să vizeze să garanteze că persoanele au acces la protecție socială și la sisteme de asigurare pentru a proteja mijloacele lor de subzistență și bunurile lor în caz de dezastru sau șoc;

| 37. | solicită punerea în aplicare a Orientărilor voluntare pentru guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a pescuitului și a pădurilor; |
| --- | --- |

37.

solicită punerea în aplicare a Orientărilor voluntare pentru guvernanța responsabilă a proprietății funciare, a pescuitului și a pădurilor;

| 38. | îndeamnă Comisia să creeze o linie bugetară clar definită, trecând de la o perspectivă la scară redusă la o reformă pe termen lung a guvernanței funciare în vederea raționalizării proprietății funciare; |
| --- | --- |

38.

îndeamnă Comisia să creeze o linie bugetară clar definită, trecând de la o perspectivă la scară redusă la o reformă pe termen lung a guvernanței funciare în vederea raționalizării proprietății funciare;

| 39. | subliniază că este posibil ca problema asigurării unor drepturi funciare sigure pentru persoanele strămutate și pentru refugiați să se intensifice din cauza presiunilor aduse de schimbările climatice; prin urmare, îndeamnă UE să își îmbunătățească asistența în ceea ce privește includerea drepturilor funciare în cadrul acțiunilor sale de răspuns umanitar și de dezvoltare la dezastre sau conflicte sociale, întrucât politicile funciare trebuie să garanteze în mod echitabil drepturi funciare sigure pentru diferite grupuri etnice, sociale sau generaționale; |
| --- | --- |

39.

subliniază că este posibil ca problema asigurării unor drepturi funciare sigure pentru persoanele strămutate și pentru refugiați să se intensifice din cauza presiunilor aduse de schimbările climatice; prin urmare, îndeamnă UE să își îmbunătățească asistența în ceea ce privește includerea drepturilor funciare în cadrul acțiunilor sale de răspuns umanitar și de dezvoltare la dezastre sau conflicte sociale, întrucât politicile funciare trebuie să garanteze în mod echitabil drepturi funciare sigure pentru diferite grupuri etnice, sociale sau generaționale;

| 40. | invită Comisia și statele membre să le ofere femeilor posibilitatea de a-și exercita drepturile și de a avea acces la teren, succesiune, credite și economii în situațiile postconflict, în special în țările în care dreptul de proprietate al femeilor nu are caracter executoriu din punct de vedere legal și nu este recunoscut pe plan social și în care legislația discriminatorie pe motive de gen, atitudinile tradiționale față de femei și ierarhiile sociale dominate de bărbați reprezintă obstacole în calea obținerii de drepturi egale și echitabile de către femei; solicită UE să promoveze implicarea în această problemă a noii organizații pentru femei create în cadrul ONU; |
| --- | --- |

40.

invită Comisia și statele membre să le ofere femeilor posibilitatea de a-și exercita drepturile și de a avea acces la teren, succesiune, credite și economii în situațiile postconflict, în special în țările în care dreptul de proprietate al femeilor nu are caracter executoriu din punct de vedere legal și nu este recunoscut pe plan social și în care legislația discriminatorie pe motive de gen, atitudinile tradiționale față de femei și ierarhiile sociale dominate de bărbați reprezintă obstacole în calea obținerii de drepturi egale și echitabile de către femei; solicită UE să promoveze implicarea în această problemă a noii organizații pentru femei create în cadrul ONU;

| 41. | salută inițiativa privind transparența funciară, lansată de G8 în iunie 2013, pe baza inițiativei privind transparența în domeniul industriilor extractive, și recunoașterea faptului că transparența în ceea ce privește deținerea de societăți și terenuri, coroborată cu drepturi de proprietate sigure și instituții puternice sunt cruciale pentru reducerea sărăciei; subliniază totuși că este necesară o intensificare a eforturilor pentru punerea în aplicare a unei reforme funciare eficace; |
| --- | --- |

41.

salută inițiativa privind transparența funciară, lansată de G8 în iunie 2013, pe baza inițiativei privind transparența în domeniul industriilor extractive, și recunoașterea faptului că transparența în ceea ce privește deținerea de societăți și terenuri, coroborată cu drepturi de proprietate sigure și instituții puternice sunt cruciale pentru reducerea sărăciei; subliniază totuși că este necesară o intensificare a eforturilor pentru punerea în aplicare a unei reforme funciare eficace;

| 42. | reafirmă angajamentul UE de a reduce sărăcia în întreaga lume în contextul dezvoltării durabile și reamintește faptul că UE ar trebui să includă o componentă de gen puternică în toate politicile și practicile sale în relațiile cu țările în curs de dezvoltare (6); |
| --- | --- |

42.

reafirmă angajamentul UE de a reduce sărăcia în întreaga lume în contextul dezvoltării durabile și reamintește faptul că UE ar trebui să includă o componentă de gen puternică în toate politicile și practicile sale în relațiile cu țările în curs de dezvoltare (6);

| 43. | subliniază că este necesar să se consolideze politicile destinate să garanteze egalitatea de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la proprietate în țările în curs de dezvoltare; consideră că acest lucru trebuie să fie luat în considerare în programele naționale și să fie însoțit de mecanismele necesare de sprijin financiar (cum ar fi produsele de economii, creditele, granturile, microcreditele și asigurările); consideră că aceste politici consolidate vor avea ca rezultat garantarea autonomiei femeilor și a ONG-urilor și promovarea spiritului antreprenorial în rândul femeilor; consideră că aceste politici vor îmbunătăți cultura juridică și financiară a femeilor, vor sprijini educarea fetelor, vor intensifica diseminarea și accesibilitatea informațiilor și vor duce la crearea de servicii de asistență juridică și la cursuri de formare privind egalitatea de gen pentru furnizorii de servicii financiare; |
| --- | --- |

43.

subliniază că este necesar să se consolideze politicile destinate să garanteze egalitatea de tratament între bărbați și femei în ceea ce privește accesul la proprietate în țările în curs de dezvoltare; consideră că acest lucru trebuie să fie luat în considerare în programele naționale și să fie însoțit de mecanismele necesare de sprijin financiar (cum ar fi produsele de economii, creditele, granturile, microcreditele și asigurările); consideră că aceste politici consolidate vor avea ca rezultat garantarea autonomiei femeilor și a ONG-urilor și promovarea spiritului antreprenorial în rândul femeilor; consideră că aceste politici vor îmbunătăți cultura juridică și financiară a femeilor, vor sprijini educarea fetelor, vor intensifica diseminarea și accesibilitatea informațiilor și vor duce la crearea de servicii de asistență juridică și la cursuri de formare privind egalitatea de gen pentru furnizorii de servicii financiare;

| 44. | invită Comisia și statele membre să promoveze în mod activ, în cadrul activităților de dezvoltare, spiritul antreprenorial în rândul femeilor și drepturile de proprietate ale acestora, ca parte a procesului de sporire a independenței femeilor față de soții lor și de consolidare a economiei țărilor respective; |
| --- | --- |

44.

invită Comisia și statele membre să promoveze în mod activ, în cadrul activităților de dezvoltare, spiritul antreprenorial în rândul femeilor și drepturile de proprietate ale acestora, ca parte a procesului de sporire a independenței femeilor față de soții lor și de consolidare a economiei țărilor respective;

| 45. | reamintește că 15 octombrie este Ziua internațională a femeilor din mediul rural și invită Uniunea Europeană și statele membre să promoveze campanii de sensibilizare în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

45.

reamintește că 15 octombrie este Ziua internațională a femeilor din mediul rural și invită Uniunea Europeană și statele membre să promoveze campanii de sensibilizare în țările în curs de dezvoltare;

o

o o

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Președintelui Băncii Mondiale, Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE. |
| --- | --- |

46.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Președintelui Băncii Mondiale, Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est, Adunării Parlamentare Euro-Latinoamericane și Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE.

---

(1)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 75.

(2)  Organizația pentru Alimentație și Agricultură a ONU (FAO), Sinteza politică nr. 5, Perspective economice și sociale, august 2009.

(3)  USAID Ethiopia, http://ethiopia.usaid.gov/programs/feed-future-initiative/projects/land-administration-nurture-development-land

(4)  http://www.landmatrix.org/get-the-idea/global-map-investments/

(5)  2012b. Doing Business 2012: „Doing Business in a More Transparent World” (Mediul de afaceri 2012: Desfășurarea afacerilor într-o lume mai transparentă), Washington, DC: Banca Mondială.

(6)  JO C 46, 24.2.2006.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/235 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/235

---

P7_TA(2014)0251

Coerenţa politicilor în favoarea dezvoltării

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la raportul UE pentru 2013 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (2013/2058(INI))

(2017/C 378/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere paragrafele 9 și 35 din declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene, „Consensul european” (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere paragrafele 9 și 35 din declarația comună a Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, a Parlamentului European și a Comisiei privind politica de dezvoltare a Uniunii Europene, „Consensul european” (1),

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, care prevede că „Uniunea ține seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare”,

| — | având în vedere concluziile succesive ale Consiliului, rapoartele bienale ale Comisiei și rezoluțiile Parlamentului European privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) și, în special, Rezoluția sa din 25 octombrie 2012 referitoare la raportul UE pentru 2011 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile succesive ale Consiliului, rapoartele bienale ale Comisiei și rezoluțiile Parlamentului European privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) și, în special, Rezoluția sa din 25 octombrie 2012 referitoare la raportul UE pentru 2011 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (2),

| — | având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la planul de acțiune al UE privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor 2010-2015 (SEC(2010)0265) și la concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind Obiectivele de dezvoltare ale Mileniului, care stau la baza planului de acțiune al UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Documentul de lucru al serviciilor Comisiei referitor la planul de acțiune al UE privind egalitatea de șanse între femei și bărbați și emanciparea femeilor 2010-2015 (SEC(2010)0265) și la concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind Obiectivele de dezvoltare ale Mileniului, care stau la baza planului de acțiune al UE,

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării în 2013 (SWD(2013)0456), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării în 2013 (SWD(2013)0456),

| — | având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 48 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0161/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0161/2014),

| A. | întrucât în Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate în 2012, se afirmă că UE va promova drepturile omului în toate domeniile fără excepție în care desfășoară acțiuni externe; |
| --- | --- |

A.

întrucât în Cadrul strategic și Planul de acțiune ale UE privind drepturile omului și democrația, adoptate în 2012, se afirmă că UE va promova drepturile omului în toate domeniile fără excepție în care desfășoară acțiuni externe;

| B. | întrucât numai o viziune europeană bazată pe solidaritate – care nu creează un dezechilibru între sărăcia din cadrul Uniunii și din afara acesteia – poate duce la depășirea conflictelor de interese existente între diferitele politici ale Uniunii și la reconcilierea politicilor în cauză cu cerințele de dezvoltare; |
| --- | --- |

B.

întrucât numai o viziune europeană bazată pe solidaritate – care nu creează un dezechilibru între sărăcia din cadrul Uniunii și din afara acesteia – poate duce la depășirea conflictelor de interese existente între diferitele politici ale Uniunii și la reconcilierea politicilor în cauză cu cerințele de dezvoltare;

| C. | întrucât coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) este în prezent recunoscută ca o obligație și este considerată un instrument politic global și un proces care vizează integrarea dimensiunilor multiple ale dezvoltării în cadrul tuturor etapelor de elaborare a politicilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât coerența politicilor în favoarea dezvoltării (CPD) este în prezent recunoscută ca o obligație și este considerată un instrument politic global și un proces care vizează integrarea dimensiunilor multiple ale dezvoltării în cadrul tuturor etapelor de elaborare a politicilor;

| D. | întrucât, dat fiind că toate politicile Uniunii au un impact extern, acestea trebuie elaborate pentru a răspunde nevoilor pe termen lung ale țărilor în curs de dezvoltare în domeniul combaterii sărăciei, garantând protecție socială și venituri decente, precum și protejând drepturile fundamentale ale omului și drepturile economice și cele legate de mediu; |
| --- | --- |

D.

întrucât, dat fiind că toate politicile Uniunii au un impact extern, acestea trebuie elaborate pentru a răspunde nevoilor pe termen lung ale țărilor în curs de dezvoltare în domeniul combaterii sărăciei, garantând protecție socială și venituri decente, precum și protejând drepturile fundamentale ale omului și drepturile economice și cele legate de mediu;

| E. | întrucât CPD trebuie să se întemeieze pe recunoașterea dreptului unei țări sau al unei regiuni de a defini în mod democratic propriile sale politici, priorități și strategii pentru asigurarea mijloacelor de subzistență ale cetățenilor săi; |
| --- | --- |

E.

întrucât CPD trebuie să se întemeieze pe recunoașterea dreptului unei țări sau al unei regiuni de a defini în mod democratic propriile sale politici, priorități și strategii pentru asigurarea mijloacelor de subzistență ale cetățenilor săi;

| F. | întrucât Uniunea trebuie să își asume un rol de lider veritabil în domeniul promovării CPD; |
| --- | --- |

F.

întrucât Uniunea trebuie să își asume un rol de lider veritabil în domeniul promovării CPD;

| G. | întrucât cadrul european actual de dezvoltare nu beneficiază de mecanisme eficiente pentru prevenirea sau remedierea neconcordanțelor rezultate în urma politicilor Uniunii; |
| --- | --- |

G.

întrucât cadrul european actual de dezvoltare nu beneficiază de mecanisme eficiente pentru prevenirea sau remedierea neconcordanțelor rezultate în urma politicilor Uniunii;

| H. | întrucât, deși Parlamentul European a realizat progrese cu privire la monitorizarea politicilor care au un impact major asupra dezvoltării, trebuie să depună în continuare eforturi în vederea asigurării unei coerențe optime și a evitării anumitor neconcordanțe, pentru a își asuma pe deplin rolul instituțional care i-a fost atribuit; |
| --- | --- |

H.

întrucât, deși Parlamentul European a realizat progrese cu privire la monitorizarea politicilor care au un impact major asupra dezvoltării, trebuie să depună în continuare eforturi în vederea asigurării unei coerențe optime și a evitării anumitor neconcordanțe, pentru a își asuma pe deplin rolul instituțional care i-a fost atribuit;

| I. | întrucât, în cadrul de după 2015, CPD trebuie să se bazeze pe o acțiune concentrată asupra unor responsabilități comune, dar diferențiate, care să facă posibil un dialog politic favorabil incluziunii; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în cadrul de după 2015, CPD trebuie să se bazeze pe o acțiune concentrată asupra unor responsabilități comune, dar diferențiate, care să facă posibil un dialog politic favorabil incluziunii;

| J. | reamintind concluziile desprinse din experiența țărilor membre ale OCDE și, în special, eforturile depuse de unitatea pentru CPD din cadrul Secretariatului General al OCDE, |
| --- | --- |

J.

reamintind concluziile desprinse din experiența țărilor membre ale OCDE și, în special, eforturile depuse de unitatea pentru CPD din cadrul Secretariatului General al OCDE,

| K. | întrucât coordonarea politicilor de dezvoltare și a programelor de ajutor în statele membre ale UE constituie o parte importantă în cadrul agendei privind CPD; întrucât se estimează că circa 800 de milioane EUR ar putea fi economisiți anual prin reducerea costurilor tranzacțiilor în cazul în care UE și statele sale membre și-ar concentra eforturile de ajutor pe mai puține țări și activități; |
| --- | --- |

K.

întrucât coordonarea politicilor de dezvoltare și a programelor de ajutor în statele membre ale UE constituie o parte importantă în cadrul agendei privind CPD; întrucât se estimează că circa 800 de milioane EUR ar putea fi economisiți anual prin reducerea costurilor tranzacțiilor în cazul în care UE și statele sale membre și-ar concentra eforturile de ajutor pe mai puține țări și activități;

| L. | întrucât fragmentarea și suprapunerea politicilor și programelor de ajutor în statele membre reprezintă un obstacol în calea unei politici eficiente de dezvoltare a UE; întrucât o abordare mai coordonată la nivel UE ar reduce sarcina administrativă și cheltuielile aferente acesteia; |
| --- | --- |

L.

întrucât fragmentarea și suprapunerea politicilor și programelor de ajutor în statele membre reprezintă un obstacol în calea unei politici eficiente de dezvoltare a UE; întrucât o abordare mai coordonată la nivel UE ar reduce sarcina administrativă și cheltuielile aferente acesteia;

| M. | întrucât raportul Fondului ONU pentru populație „Raportul global al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare – dincolo de 2014”, prezentat la 12 februarie 2014 subliniază că protecția femeilor și adolescenților afectați de violență trebuie să reprezinte o prioritate a agendei internaționale pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

M.

întrucât raportul Fondului ONU pentru populație „Raportul global al Conferinței Internaționale pentru Populație și Dezvoltare – dincolo de 2014”, prezentat la 12 februarie 2014 subliniază că protecția femeilor și adolescenților afectați de violență trebuie să reprezinte o prioritate a agendei internaționale pentru dezvoltare;

Punerea în aplicare a CPD

| 1. | propune, în vederea asigurării CPD, să se creeze un mecanism de arbitraj, sub responsabilitatea președintelui Comisiei Europene; propune ca, în cazul unor divergențe între diferitele politici ale Uniunii, sarcina de a-și asuma pe deplin responsabilitatea politică cu privire la marile orientări și de a lua o decizie în ceea ce le privește să îi revină președintelui Comisiei, care să țină seama de angajamentele asumate de Uniune în domeniul CPD; consideră că, după o fază de identificare a problemelor, ar putea fi luată în considerare o reformă a procedurilor de luare a deciziilor în cadrul serviciilor Comisiei și în cooperarea între servicii; |
| --- | --- |

1.

propune, în vederea asigurării CPD, să se creeze un mecanism de arbitraj, sub responsabilitatea președintelui Comisiei Europene; propune ca, în cazul unor divergențe între diferitele politici ale Uniunii, sarcina de a-și asuma pe deplin responsabilitatea politică cu privire la marile orientări și de a lua o decizie în ceea ce le privește să îi revină președintelui Comisiei, care să țină seama de angajamentele asumate de Uniune în domeniul CPD; consideră că, după o fază de identificare a problemelor, ar putea fi luată în considerare o reformă a procedurilor de luare a deciziilor în cadrul serviciilor Comisiei și în cooperarea între servicii;

| 2. | invită Uniunea Europeană, statele membre și instituțiile lor partenere să se asigure că noul cadru de după 2015 include un obiectiv privind CPD care permite dezvoltarea unor indicatori fiabili pentru măsurarea progreselor finanțatorilor și ale partenerilor din sud și evaluarea impactului diverselor politici asupra dezvoltării, acordând, în special, o atenție sporită obiectivelor CPD în ceea ce privește chestiunile fundamentale, precum creșterea demografică, securitatea alimentară mondială, fluxurile financiare ilicite, migrația, clima și creșterea ecologică; |
| --- | --- |

2.

invită Uniunea Europeană, statele membre și instituțiile lor partenere să se asigure că noul cadru de după 2015 include un obiectiv privind CPD care permite dezvoltarea unor indicatori fiabili pentru măsurarea progreselor finanțatorilor și ale partenerilor din sud și evaluarea impactului diverselor politici asupra dezvoltării, acordând, în special, o atenție sporită obiectivelor CPD în ceea ce privește chestiunile fundamentale, precum creșterea demografică, securitatea alimentară mondială, fluxurile financiare ilicite, migrația, clima și creșterea ecologică;

| 3. | subliniază importanța rolului Serviciului European de Acțiune Externă în punerea în aplicare a CPD, mai ales rolul delegațiilor UE în monitorizarea, observarea și facilitarea consultărilor și dialogului cu părțile interesate și țările partenere privind impactul politicilor UE asupra țărilor în curs de dezvoltare; subliniază că este necesară o discuție mai amplă cu toate părțile interesate, cum ar fi ONG-urile și organizațiile societății civile; |
| --- | --- |

3.

subliniază importanța rolului Serviciului European de Acțiune Externă în punerea în aplicare a CPD, mai ales rolul delegațiilor UE în monitorizarea, observarea și facilitarea consultărilor și dialogului cu părțile interesate și țările partenere privind impactul politicilor UE asupra țărilor în curs de dezvoltare; subliniază că este necesară o discuție mai amplă cu toate părțile interesate, cum ar fi ONG-urile și organizațiile societății civile;

| 4. | regretă statutul documentului SWD(2013)0456 prezentat de Comisie – un simplu document de lucru -, care, spre deosebire de comunicarea prevăzută inițial în urma documentului de lucru din 2011, nu necesită aprobarea colegiului comisarilor, fapt paradoxal pentru un text referitor la un domeniu cu o importanță politică semnificativă precum CPD; |
| --- | --- |

4.

regretă statutul documentului SWD(2013)0456 prezentat de Comisie – un simplu document de lucru -, care, spre deosebire de comunicarea prevăzută inițial în urma documentului de lucru din 2011, nu necesită aprobarea colegiului comisarilor, fapt paradoxal pentru un text referitor la un domeniu cu o importanță politică semnificativă precum CPD;

| 5. | solicită Comisiei să își mențină angajamentul asumat în domeniul dezvoltării și al drepturilor omului și reamintește rolul lor important în a stimula și a coordona politicile Uniunii; consideră că Comisia trebuie să promoveze în mod activ o viziune coerentă și modernă a dezvoltării umane în vederea realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) și a îndeplinirii angajamentelor asumate; |
| --- | --- |

5.

solicită Comisiei să își mențină angajamentul asumat în domeniul dezvoltării și al drepturilor omului și reamintește rolul lor important în a stimula și a coordona politicile Uniunii; consideră că Comisia trebuie să promoveze în mod activ o viziune coerentă și modernă a dezvoltării umane în vederea realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului (ODM) și a îndeplinirii angajamentelor asumate;

| 6. | solicită Comisiei să comande regulat evaluări ex-post independente ale impactului asupra dezvoltării pe care îl au politicile principale, astfel cum a cerut Consiliul; subliniază necesitatea de a ameliora sistemul Comisiei de evaluare a impactului, prezentând CPD în mod explicit și garantând că dezvoltarea devine al patrulea element central al analizei, pe lângă efectule de ordin economic, social și de mediu; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să comande regulat evaluări ex-post independente ale impactului asupra dezvoltării pe care îl au politicile principale, astfel cum a cerut Consiliul; subliniază necesitatea de a ameliora sistemul Comisiei de evaluare a impactului, prezentând CPD în mod explicit și garantând că dezvoltarea devine al patrulea element central al analizei, pe lângă efectule de ordin economic, social și de mediu;

| 7. | subliniază necesitatea creării unei adevărate metode pedagogice cu privire la modalitatea de integrare a CPD în diferitele domenii de acțiune politică, formarea constituind elementul-cheie pentru sensibilizarea cetățenilor europeni în cadrul inițiativei „2015 – Anul european pentru dezvoltare”; solicită Comisiei și SEAE să pună la dispoziția personalului din afara serviciilor de dezvoltare o formare specifică cu privire la CPD și impactul asupra dezvoltării; |
| --- | --- |

7.

subliniază necesitatea creării unei adevărate metode pedagogice cu privire la modalitatea de integrare a CPD în diferitele domenii de acțiune politică, formarea constituind elementul-cheie pentru sensibilizarea cetățenilor europeni în cadrul inițiativei „2015 – Anul european pentru dezvoltare”; solicită Comisiei și SEAE să pună la dispoziția personalului din afara serviciilor de dezvoltare o formare specifică cu privire la CPD și impactul asupra dezvoltării;

| 8. | confirmă nevoia de numire a unui raportor permanent cu privire la agenda pentru dezvoltare pentru perioada de după 2015, care ar trebui, de asemenea, să se asigure că CPD este luată în considerare în mod corespunzător; |
| --- | --- |

8.

confirmă nevoia de numire a unui raportor permanent cu privire la agenda pentru dezvoltare pentru perioada de după 2015, care ar trebui, de asemenea, să se asigure că CPD este luată în considerare în mod corespunzător;

| 9. | subliniază rolul important pe care l-ar putea avea Parlamentul European în procesul de promovare a CPD dacă ar acorda prioritate acestei chestiuni în cadrul agendelor parlamentare, dacă ar spori numărul de reuniuni interparlamentare și între comisii cu privire la CPD, dacă ar promova dialogul privind CPD cu țările partenere și dacă ar favoriza schimbul de opinii cu societatea civilă; reamintește că reuniunile anuale structurate între parlamentele naționale ale statelor membre și Parlamentul European reprezintă o modalitate importantă de a consolida CPD și coordonarea; |
| --- | --- |

9.

subliniază rolul important pe care l-ar putea avea Parlamentul European în procesul de promovare a CPD dacă ar acorda prioritate acestei chestiuni în cadrul agendelor parlamentare, dacă ar spori numărul de reuniuni interparlamentare și între comisii cu privire la CPD, dacă ar promova dialogul privind CPD cu țările partenere și dacă ar favoriza schimbul de opinii cu societatea civilă; reamintește că reuniunile anuale structurate între parlamentele naționale ale statelor membre și Parlamentul European reprezintă o modalitate importantă de a consolida CPD și coordonarea;

| 10. | subliniază necesitatea creării unui mecanism independent în cadrul Uniunii pentru primirea și soluționarea oficială a reclamațiilor depuse de cetățeni sau de comunitățile afectate de politicile Uniunii; |
| --- | --- |

10.

subliniază necesitatea creării unui mecanism independent în cadrul Uniunii pentru primirea și soluționarea oficială a reclamațiilor depuse de cetățeni sau de comunitățile afectate de politicile Uniunii;

| 11. | subliniază faptul că este necesar ca CPD să garanteze participarea activă a societății civile, inclusiv a grupurilor de femei, emanciparea femeilor în procesele decizionale, precum și implicarea deplină a experților din domeniul egalității de gen; |
| --- | --- |

11.

subliniază faptul că este necesar ca CPD să garanteze participarea activă a societății civile, inclusiv a grupurilor de femei, emanciparea femeilor în procesele decizionale, precum și implicarea deplină a experților din domeniul egalității de gen;

Domenii prioritare de acțiune

| 12. | solicită ca gestionarea fluxurilor migratoare să fie consecventă cu politicile de dezvoltare ale UE și țările partenere; consideră că acest lucru necesită o strategie care abordează condițiile politice, socioeconomice și culturale și care vizează revitalizarea relațiilor globale ale Uniunii cu țările din imediate sa vecinătate; subliniază, în continuare, că este important să se abordeze problemele legate de integrarea socială și profesională a migranților și a cetățeniei, prin colaborarea cu țările de origine și de tranzit; |
| --- | --- |

12.

solicită ca gestionarea fluxurilor migratoare să fie consecventă cu politicile de dezvoltare ale UE și țările partenere; consideră că acest lucru necesită o strategie care abordează condițiile politice, socioeconomice și culturale și care vizează revitalizarea relațiilor globale ale Uniunii cu țările din imediate sa vecinătate; subliniază, în continuare, că este important să se abordeze problemele legate de integrarea socială și profesională a migranților și a cetățeniei, prin colaborarea cu țările de origine și de tranzit;

| 13. | subliniază că nu există întotdeauna un acord perfect între dezvoltare și comerț; consideră că țările în curs de dezvoltare ar trebui să și deschidă piețele în mod selectiv; subliniază importanța responsabilității sociale și ecologice a sectorului privat și consideră că, în cazul liberalizării comerțului, nu trebuie ignorate condițiile sociale și ecologice, precum standardele OIM; reamintește că este necesară includerea în cadrul acordurilor OMC a unor referințe la aceste standarde, în vederea evitării dumpingului social și ecologic; |
| --- | --- |

13.

subliniază că nu există întotdeauna un acord perfect între dezvoltare și comerț; consideră că țările în curs de dezvoltare ar trebui să și deschidă piețele în mod selectiv; subliniază importanța responsabilității sociale și ecologice a sectorului privat și consideră că, în cazul liberalizării comerțului, nu trebuie ignorate condițiile sociale și ecologice, precum standardele OIM; reamintește că este necesară includerea în cadrul acordurilor OMC a unor referințe la aceste standarde, în vederea evitării dumpingului social și ecologic;

| 14. | reamintește, în acest context, că costul integrării unor astfel de standarde este cu mult mai mic decât impactul nerespectării lor asupra protecției sociale, a sănătății umane și a speranței de viață; |
| --- | --- |

14.

reamintește, în acest context, că costul integrării unor astfel de standarde este cu mult mai mic decât impactul nerespectării lor asupra protecției sociale, a sănătății umane și a speranței de viață;

| 15. | salută recunoașterea de către UE a importanței micilor exploatații agricole în combaterea foametei și solicită evaluarea sistematică a politicii agricole europene și a politicilor privind energia, inclusiv a politicii UE privind biocarburanții, care pot avea efecte negative asupra țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

15.

salută recunoașterea de către UE a importanței micilor exploatații agricole în combaterea foametei și solicită evaluarea sistematică a politicii agricole europene și a politicilor privind energia, inclusiv a politicii UE privind biocarburanții, care pot avea efecte negative asupra țărilor în curs de dezvoltare;

| 16. | reiterează faptul că trebuie acordată mai multă atenție maximizării sinergiilor dintre politicile UE privind schimbările climatice și obiectivele de dezvoltare ale UE, mai ales în ceea ce privește instrumentele și tehnicile utilizate, dezvoltarea colaterală și/sau beneficiile de adaptare la schimbările climatice; |
| --- | --- |

16.

reiterează faptul că trebuie acordată mai multă atenție maximizării sinergiilor dintre politicile UE privind schimbările climatice și obiectivele de dezvoltare ale UE, mai ales în ceea ce privește instrumentele și tehnicile utilizate, dezvoltarea colaterală și/sau beneficiile de adaptare la schimbările climatice;

| 17. | consideră că provocarea reprezentată de schimbările climatice trebuie abordată prin reforme structurale și solicită evaluarea sistematică a riscurilor legate de schimbările climatice la nivelul tuturor aspectelor privind planificarea politică și procesul decizional, printre care și domeniile legate de comerț, agricultură și securitate alimentară; solicită utilizarea rezultatelor acestei evaluări în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare 2014-2020 pentru elaborarea unor documente de strategie națională și regională clare și coerente; |
| --- | --- |

17.

consideră că provocarea reprezentată de schimbările climatice trebuie abordată prin reforme structurale și solicită evaluarea sistematică a riscurilor legate de schimbările climatice la nivelul tuturor aspectelor privind planificarea politică și procesul decizional, printre care și domeniile legate de comerț, agricultură și securitate alimentară; solicită utilizarea rezultatelor acestei evaluări în cadrul Instrumentului de cooperare pentru dezvoltare 2014-2020 pentru elaborarea unor documente de strategie națională și regională clare și coerente;

| 18. | consideră că, deși recunoaște atenția acordată mai multor aspect ale CPD, UE ar trebui să adopte măsuri concrete pentru a combate evaziunea fiscală și a aborda problema paradisurilor fiscale; solicită Comisiei să includă, de asemenea, în raportul anual privind punerea în aplicare a inițiativei privind materiile prime informații despre impactul noilor acorduri, programe și inițiative asupra țărilor în curs de dezvoltare bogate în resurse; |
| --- | --- |

18.

consideră că, deși recunoaște atenția acordată mai multor aspect ale CPD, UE ar trebui să adopte măsuri concrete pentru a combate evaziunea fiscală și a aborda problema paradisurilor fiscale; solicită Comisiei să includă, de asemenea, în raportul anual privind punerea în aplicare a inițiativei privind materiile prime informații despre impactul noilor acorduri, programe și inițiative asupra țărilor în curs de dezvoltare bogate în resurse;

| 19. | recunoaște nivelul ridicat de responsabilitate al UE în a garanta faptul că activitățile sale de pescuit se bazează pe aceleași standarde în ceea ce privește durabilitatea și transparența ecologică și socială atât în apele Uniunii, cât și în afara lor; observă că o astfel de coerență impune atât coordonarea între diferitele servicii ale Comisiei, cât și coordonarea între Comisie și guvernele statelor membre; |
| --- | --- |

19.

recunoaște nivelul ridicat de responsabilitate al UE în a garanta faptul că activitățile sale de pescuit se bazează pe aceleași standarde în ceea ce privește durabilitatea și transparența ecologică și socială atât în apele Uniunii, cât și în afara lor; observă că o astfel de coerență impune atât coordonarea între diferitele servicii ale Comisiei, cât și coordonarea între Comisie și guvernele statelor membre;

| 20. | reamintește, în special, angajamentul asumat cu privire la prevenirea finanțării infrastructurilor energetice la scară mare care au efecte sociale și ecologice negative; |
| --- | --- |

20.

reamintește, în special, angajamentul asumat cu privire la prevenirea finanțării infrastructurilor energetice la scară mare care au efecte sociale și ecologice negative;

o

o o

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2012)0399.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/239 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/239

---

P7_TA(2014)0252

Prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la prioritățile UE pentru cea de a 25-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului (2014/2612(RSP))

(2017/C 378/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, convențiile ONU și protocoalele opționale ale acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, convențiile ONU și protocoalele opționale ale acestora,

| — | având în vedere Rezoluția 60/251 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de înființare a Consiliului pentru Drepturile Omului (UNHRC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 60/251 a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de înființare a Consiliului pentru Drepturile Omului (UNHRC),

| — | având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000 și rezoluțiile Adunării Generale a ONU referitoare la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Mileniului a Organizației Națiunilor Unite din 8 septembrie 2000 și rezoluțiile Adunării Generale a ONU referitoare la aceasta,

| — | având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Carta drepturilor fundamentale a UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția europeană a drepturilor omului, Carta socială europeană și Carta drepturilor fundamentale a UE,

| — | având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, astfel cum au fost adoptate la cea de a 3179-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 25 iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul strategic al UE privind drepturile omului și democrația și Planul de acțiune al UE privind drepturile omului și democrația, astfel cum au fost adoptate la cea de a 3179-a reuniune a Consiliului Afaceri Externe din 25 iunie 2012,

| — | având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului referitoare la Reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea sa din 13 iunie 2012 adresată Consiliului referitoare la Reprezentantul special al Uniunii Europene pentru drepturile omului (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (UNHRC), inclusiv prioritățile Parlamentului în acest context, în special Rezoluția din 7 februarie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Consiliul Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului (UNHRC), inclusiv prioritățile Parlamentului în acest context, în special Rezoluția din 7 februarie 2013 (2),

| — | având în vedere rezoluțiile sale de urgență referitoare la aspecte legate de drepturile omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale de urgență referitoare la aspecte legate de drepturile omului,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la Raportul anual 2012 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la Raportul anual 2012 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (3),

| — | având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE referitoare la prioritățile UE în cadrul forurilor ONU pentru drepturile omului, adoptate la 10 februarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE referitoare la prioritățile UE în cadrul forurilor ONU pentru drepturile omului, adoptate la 10 februarie 2014,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5), precum și articolele 18, 21, 27 și 47 din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5), precum și articolele 18, 21, 27 și 47 din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere viitoarele sesiuni ale UNHRC din 2014, în special cea de a 25-a sesiune ordinară, ce urmează a avea loc în perioada 3 – 28 martie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere viitoarele sesiuni ale UNHRC din 2014, în special cea de a 25-a sesiune ordinară, ce urmează a avea loc în perioada 3 – 28 martie 2014,

| — | având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 110 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât respectarea, promovarea și garantarea universalității drepturilor omului fac parte integrantă din acquis-ul etic și juridic al Uniunii Europene și reprezintă una din pietrele de temelie ale unității și integrității europene; |
| --- | --- |

A.

întrucât respectarea, promovarea și garantarea universalității drepturilor omului fac parte integrantă din acquis-ul etic și juridic al Uniunii Europene și reprezintă una din pietrele de temelie ale unității și integrității europene;

| B. | întrucât o consecvență mai mare între politicile sale interne și externe cu privire la drepturile omului va spori credibilitatea UE în cadrul UNHRC; |
| --- | --- |

B.

întrucât o consecvență mai mare între politicile sale interne și externe cu privire la drepturile omului va spori credibilitatea UE în cadrul UNHRC;

| C. | întrucât, pentru a obține cele mai bune rezultate cu putință, UE și statele sale membre ar trebui să se pronunțe la unison împotriva încălcării drepturilor omului și, în acest context, ar trebui să-și intensifice cooperarea și să consolideze raporturile organizaționale și coordonarea dintre statele membre și dintre instituțiile UE; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pentru a obține cele mai bune rezultate cu putință, UE și statele sale membre ar trebui să se pronunțe la unison împotriva încălcării drepturilor omului și, în acest context, ar trebui să-și intensifice cooperarea și să consolideze raporturile organizaționale și coordonarea dintre statele membre și dintre instituțiile UE;

| D. | întrucât Consiliul Afaceri Externe al UE din 10 februarie 2014 și-a stabilit prioritățile în perspectiva celei de a 25-a sesiuni ordinare a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și a viitoarei Comisii III a Adunării Generale a ONU, printre care se numără situația din Siria, Republica Populară Democrată Coreeană, Iran, Sri Lanka, Myanmar/Birmania, Belarus, Republica Centrafricană, Sudanul de Sud, Republica Democratică Congo, Eritreea, Mali și Sudan; întrucât printre prioritățile tematice schițate de Consiliul Afaceri Externe s-au numărat pedeapsa cu moartea, libertatea religioasă sau de credință, drepturile copilului, drepturile femeilor, agenda mondială post-2015, libertatea de opinie și de exprimare, libertatea de asociere și de întrunire, cooperarea ONG-urilor cu organismele ONU pentru drepturile omului, tortura, aspecte legate de LGBTI, rasismul, popoarele indigene, drepturile economice, sociale și culturale, afacerile și drepturile omului, precum și sprijinirea mecanismelor și a organismelor ONU pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

D.

întrucât Consiliul Afaceri Externe al UE din 10 februarie 2014 și-a stabilit prioritățile în perspectiva celei de a 25-a sesiuni ordinare a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului și a viitoarei Comisii III a Adunării Generale a ONU, printre care se numără situația din Siria, Republica Populară Democrată Coreeană, Iran, Sri Lanka, Myanmar/Birmania, Belarus, Republica Centrafricană, Sudanul de Sud, Republica Democratică Congo, Eritreea, Mali și Sudan; întrucât printre prioritățile tematice schițate de Consiliul Afaceri Externe s-au numărat pedeapsa cu moartea, libertatea religioasă sau de credință, drepturile copilului, drepturile femeilor, agenda mondială post-2015, libertatea de opinie și de exprimare, libertatea de asociere și de întrunire, cooperarea ONG-urilor cu organismele ONU pentru drepturile omului, tortura, aspecte legate de LGBTI, rasismul, popoarele indigene, drepturile economice, sociale și culturale, afacerile și drepturile omului, precum și sprijinirea mecanismelor și a organismelor ONU pentru drepturile omului;

| E. | întrucât, la 25 iulie 2012, a fost desemnat un Reprezentant special al UE pentru drepturile omului (RSUE), al cărui rol este acela de a mări eficacitatea și vizibilitatea politicii UE în materia drepturilor omului și de a contribui la transpunerea în practică a Cadrului strategic și a Planului de acțiune privind drepturile omului și democrația; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 25 iulie 2012, a fost desemnat un Reprezentant special al UE pentru drepturile omului (RSUE), al cărui rol este acela de a mări eficacitatea și vizibilitatea politicii UE în materia drepturilor omului și de a contribui la transpunerea în practică a Cadrului strategic și a Planului de acțiune privind drepturile omului și democrația;

| F. | întrucât, în octombrie 2013, au fost aleși 14 noi membri ai UNHRC, care și-au intrat în drepturi la 1 ianuarie 2014, și anume Algeria, China, Cuba, Franța, Maldivele, Mexicul, Marocul, Namibia, Arabia Saudită, Africa de Sud, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Vietnamul, Rusia și Regatul Unit; întrucât în prezent nouă state membre ale UE sunt membre ale UNHRC; |
| --- | --- |

F.

întrucât, în octombrie 2013, au fost aleși 14 noi membri ai UNHRC, care și-au intrat în drepturi la 1 ianuarie 2014, și anume Algeria, China, Cuba, Franța, Maldivele, Mexicul, Marocul, Namibia, Arabia Saudită, Africa de Sud, fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei, Vietnamul, Rusia și Regatul Unit; întrucât în prezent nouă state membre ale UE sunt membre ale UNHRC;

| G. | întrucât tema prioritară a celei de a 58-a sesiuni a Comisiei pentru Statutul Femeii va fi dedicată provocărilor și realizărilor în ceea ce privește transpunerea în practică a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului pentru femei și fete; |
| --- | --- |

G.

întrucât tema prioritară a celei de a 58-a sesiuni a Comisiei pentru Statutul Femeii va fi dedicată provocărilor și realizărilor în ceea ce privește transpunerea în practică a Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului pentru femei și fete;

| H. | întrucât corupția din sectorul public și privat perpetuează și agravează inegalitățile și discriminarea atunci când se pune problema beneficierii în condiții de egalitate de drepturi civile, politice, economice, sociale și culturale; întrucât s-a dovedit că actele de corupție și încălcările drepturilor omului implică utilizarea necorespunzătoare a puterii, lipsa de răspundere și diferite forme de discriminare; |
| --- | --- |

H.

întrucât corupția din sectorul public și privat perpetuează și agravează inegalitățile și discriminarea atunci când se pune problema beneficierii în condiții de egalitate de drepturi civile, politice, economice, sociale și culturale; întrucât s-a dovedit că actele de corupție și încălcările drepturilor omului implică utilizarea necorespunzătoare a puterii, lipsa de răspundere și diferite forme de discriminare;

| I. | întrucât atât ratificarea Amendamentelor de la Kampala la Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI) de către state, cât și activarea jurisdicției CPI în materia crimei de agresiune vor constitui încă o contribuție la încetarea impunității pentru persoanele care comit această crimă, |
| --- | --- |

I.

întrucât atât ratificarea Amendamentelor de la Kampala la Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI) de către state, cât și activarea jurisdicției CPI în materia crimei de agresiune vor constitui încă o contribuție la încetarea impunității pentru persoanele care comit această crimă,

| 1. | salută prioritățile stabilite de Consiliu în vederea celei de a 25-a sesiuni ordinare a UNHRC; îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să țină seama de recomandările sale atunci când promovează prioritățile UE în cadrul UNHRC; |
| --- | --- |

1.

salută prioritățile stabilite de Consiliu în vederea celei de a 25-a sesiuni ordinare a UNHRC; îndeamnă Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) și statele membre să țină seama de recomandările sale atunci când promovează prioritățile UE în cadrul UNHRC;

Activitatea Consiliului ONU pentru Drepturile Omului

| 2. | își reiterează convingerea că alegerile pentru UNHRC trebuie să fie competitive și își exprimă dezacordul față de aranjarea unor alegeri neconcurențiale de către grupurile regionale; reafirmă importanța standardelor privind calitatea de membru în UNHRC sub aspectul angajamentului și performanțelor înregistrate în domeniul drepturilor omului și îndeamnă statele membre să insiste asupra acestor standarde atunci când stabilesc candidații pentru care urmează să voteze; subliniază că membrii UNHRC trebuie să respecte cele mai înalte standarde de promovare și protecție a drepturilor omului; reiterează importanța unor criterii stricte și transparente în ceea ce privește reintegrarea membrilor suspendați; |
| --- | --- |

2.

își reiterează convingerea că alegerile pentru UNHRC trebuie să fie competitive și își exprimă dezacordul față de aranjarea unor alegeri neconcurențiale de către grupurile regionale; reafirmă importanța standardelor privind calitatea de membru în UNHRC sub aspectul angajamentului și performanțelor înregistrate în domeniul drepturilor omului și îndeamnă statele membre să insiste asupra acestor standarde atunci când stabilesc candidații pentru care urmează să voteze; subliniază că membrii UNHRC trebuie să respecte cele mai înalte standarde de promovare și protecție a drepturilor omului; reiterează importanța unor criterii stricte și transparente în ceea ce privește reintegrarea membrilor suspendați;

| 3. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu abuzurile afectând drepturile omului din mai multe state nou alese ca membre ale UNHRC, printre care Algeria, China, Cuba, Marocul, Rusia, Arabia Saudită și Vietnamul; |
| --- | --- |

3.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu abuzurile afectând drepturile omului din mai multe state nou alese ca membre ale UNHRC, printre care Algeria, China, Cuba, Marocul, Rusia, Arabia Saudită și Vietnamul;

| 4. | întrucât Kazahstanul este în prezent unul dintre cei 47 de membrii ai Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, iar situația drepturilor omului s-a deteriorat în țară în și mai mare măsură după reprimarea feroce de către forțele de ordine a manifestanților pașnici și a lucrătorilor petroliști, a familiilor lor și a susținătorilor acestora la Zhanaozen, la 16 decembrie 2011 ceea ce, conform cifrelor oficiale, a provocat moartea a 15 persoane și rănirea altor peste 100 de persoane; cere Consiliului ONU pentru Drepturile Omului ca, la solicitarea Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului Navi Pillay, să desfășoare fără întârziere o anchetă internațională independentă privind asasinarea lucrătorilor petroliști; solicită Kazahstanului ca, în calitate de membru al UNHRC, să garanteze drepturile omului, să abroge articolul 164 din Codul său penal privind „incitarea la discordie socială”, să pună capăt represiunii și obligațiilor administrative impuse mijloacelor independente de comunicare în masă, să elibereze prizonierii politici, printre care avocatul apărătorilor drepturilor omului, Vadim Kuramshin, militanta sindicală Roza Tuletaeva, opozantul politic Vladimir Kozlow și să înceteze cererile de extrădare a oponenților politici; |
| --- | --- |

4.

întrucât Kazahstanul este în prezent unul dintre cei 47 de membrii ai Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, iar situația drepturilor omului s-a deteriorat în țară în și mai mare măsură după reprimarea feroce de către forțele de ordine a manifestanților pașnici și a lucrătorilor petroliști, a familiilor lor și a susținătorilor acestora la Zhanaozen, la 16 decembrie 2011 ceea ce, conform cifrelor oficiale, a provocat moartea a 15 persoane și rănirea altor peste 100 de persoane; cere Consiliului ONU pentru Drepturile Omului ca, la solicitarea Înaltului Comisar pentru Drepturile Omului Navi Pillay, să desfășoare fără întârziere o anchetă internațională independentă privind asasinarea lucrătorilor petroliști; solicită Kazahstanului ca, în calitate de membru al UNHRC, să garanteze drepturile omului, să abroge articolul 164 din Codul său penal privind „incitarea la discordie socială”, să pună capăt represiunii și obligațiilor administrative impuse mijloacelor independente de comunicare în masă, să elibereze prizonierii politici, printre care avocatul apărătorilor drepturilor omului, Vadim Kuramshin, militanta sindicală Roza Tuletaeva, opozantul politic Vladimir Kozlow și să înceteze cererile de extrădare a oponenților politici;

| 5. | continuă să se opună „votului în bloc” în cadrul UNHRC; îndeamnă țările care sunt membre ale UNHRC să păstreze transparența atunci când votează; |
| --- | --- |

5.

continuă să se opună „votului în bloc” în cadrul UNHRC; îndeamnă țările care sunt membre ale UNHRC să păstreze transparența atunci când votează;

| 6. | regretă faptul că spațiul de interacțiune între societatea civilă și UNHRC se diminuează și că ONG-urilor le sunt oferite mai puține ocazii de a vorbi în cadrul acestor sesiuni; îndeamnă UE și UNHRC să procedeze astfel încât societății civile să i se permită să contribuie cât mai mult cu putință în cadrul celei de a 25-a sesiuni a UNHRC, precum și în cadrul procesului de evaluare periodică universală (UPR) și al altor mecanisme ale ONU dedicate drepturilor omului, fără a se teme de represalii la întoarcerea în țara de origine; condamnă relatările despre astfel de represalii și îndeamnă SEAE și statele membre să ia măsuri pentru ca aceste cazuri să fie urmărite în mod sistematic; |
| --- | --- |

6.

regretă faptul că spațiul de interacțiune între societatea civilă și UNHRC se diminuează și că ONG-urilor le sunt oferite mai puține ocazii de a vorbi în cadrul acestor sesiuni; îndeamnă UE și UNHRC să procedeze astfel încât societății civile să i se permită să contribuie cât mai mult cu putință în cadrul celei de a 25-a sesiuni a UNHRC, precum și în cadrul procesului de evaluare periodică universală (UPR) și al altor mecanisme ale ONU dedicate drepturilor omului, fără a se teme de represalii la întoarcerea în țara de origine; condamnă relatările despre astfel de represalii și îndeamnă SEAE și statele membre să ia măsuri pentru ca aceste cazuri să fie urmărite în mod sistematic;

| 7. | felicită Înaltul comisar al ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, pentru eforturile sale neîncetate urmărind consolidarea organismelor instituite prin tratate; reafirmă insistent natura multipartită a organismelor instituite prin tratate și subliniază că societatea civilă trebuie să fie inclusă în permanență în aceste procese; relevă, de asemenea, că independența și eficacitatea organismelor instituite prin tratate trebuie să fie prezervată și consolidată; |
| --- | --- |

7.

felicită Înaltul comisar al ONU pentru drepturile omului, Navi Pillay, pentru eforturile sale neîncetate urmărind consolidarea organismelor instituite prin tratate; reafirmă insistent natura multipartită a organismelor instituite prin tratate și subliniază că societatea civilă trebuie să fie inclusă în permanență în aceste procese; relevă, de asemenea, că independența și eficacitatea organismelor instituite prin tratate trebuie să fie prezervată și consolidată;

Aspectele naționale specifice

Siria

| 8. | își reiterează condamnarea cu fermitate a răspânditelor încălcări ale drepturilor omului și ale legislației umanitare internaționale de către regimul sirian, inclusiv a tuturor actelor de violență, a torturii sistematice și a executării prizonierilor; condamnă toate abuzurile privind drepturile omului și încălcarea legislației umanitare internaționale de către grupările armate care se opun regimului; își exprimă grava îngrijorare cu privire la repercusiunile severe exercitate de conflictul de trei ani asupra populației civile și la deteriorarea continuă a situației umanitare din țară și din regiune; cere tuturor factorilor înarmați să pună neîntârziat capăt violențelor din Siria; sprijină pe deplin recenta rundă de convorbiri inițiată pe baza comunicatului de la Geneva, care ar trebui să constituie primul pas în cadrul unui proces care să conducă la o soluționare politică și democratică a conflictului, de natură să faciliteze o tranziție democratică condusă de sirieni în măsură să satisfacă aspirațiile legitime ale poporului sirian; |
| --- | --- |

8.

își reiterează condamnarea cu fermitate a răspânditelor încălcări ale drepturilor omului și ale legislației umanitare internaționale de către regimul sirian, inclusiv a tuturor actelor de violență, a torturii sistematice și a executării prizonierilor; condamnă toate abuzurile privind drepturile omului și încălcarea legislației umanitare internaționale de către grupările armate care se opun regimului; își exprimă grava îngrijorare cu privire la repercusiunile severe exercitate de conflictul de trei ani asupra populației civile și la deteriorarea continuă a situației umanitare din țară și din regiune; cere tuturor factorilor înarmați să pună neîntârziat capăt violențelor din Siria; sprijină pe deplin recenta rundă de convorbiri inițiată pe baza comunicatului de la Geneva, care ar trebui să constituie primul pas în cadrul unui proces care să conducă la o soluționare politică și democratică a conflictului, de natură să faciliteze o tranziție democratică condusă de sirieni în măsură să satisfacă aspirațiile legitime ale poporului sirian;

| 9. | îndeamnă toate părțile implicate în conflict, în special regimul sirian, să asigure accesul transfrontalier larg și în condiții de securitate în contextul eforturilor în materie de ajutor umanitar internațional și să-și respecte promisiunea de a permite femeilor și copiilor să se refugieze din orașele asediate, cum este Homs, și tabăra de la Yarmouk; salută Rezoluția 2139 a Consiliului de Securitate al ONU din 22 februarie 2014, prin care se solicită accesul în întreaga țară a convoaielor cu ajutoare umanitare, pentru a se ușura suferințele populației civile și cere implementarea neîntârziată a acesteia; cere eliberarea activiștilor pașnici deținuți de guvern și a ostaticilor civili reținuți de grupările armate; |
| --- | --- |

9.

îndeamnă toate părțile implicate în conflict, în special regimul sirian, să asigure accesul transfrontalier larg și în condiții de securitate în contextul eforturilor în materie de ajutor umanitar internațional și să-și respecte promisiunea de a permite femeilor și copiilor să se refugieze din orașele asediate, cum este Homs, și tabăra de la Yarmouk; salută Rezoluția 2139 a Consiliului de Securitate al ONU din 22 februarie 2014, prin care se solicită accesul în întreaga țară a convoaielor cu ajutoare umanitare, pentru a se ușura suferințele populației civile și cere implementarea neîntârziată a acesteia; cere eliberarea activiștilor pașnici deținuți de guvern și a ostaticilor civili reținuți de grupările armate;

| 10. | subliniază că, dată fiind amploarea fără precedent a crizei, alinarea suferinței a milioane de sirieni care au nevoie de bunuri și servicii de bază trebuie să constituie o prioritate pentru UE și pentru întreaga comunitate internațională; le reamintește statelor membre ale UE responsabilitatea umanitară ce le incumbă față de refugiații sirieni și remarcă faptul că tragedii ca cea de la Lampedusa nu ar trebui să se mai întâmple; îndeamnă Comisia și statele membre să ajute refugiații care părăsesc zona de conflict; remarcă faptul că, în rezoluția sa din 9 octombrie 2013, Parlamentul a încurajat statele membre să răspundă nevoilor acute ale sirienilor, permițându-le intrarea în condiții de siguranță în UE spre a fi primiți temporar, prin relocare peste cotele naționale existente și admitere umanitară; |
| --- | --- |

10.

subliniază că, dată fiind amploarea fără precedent a crizei, alinarea suferinței a milioane de sirieni care au nevoie de bunuri și servicii de bază trebuie să constituie o prioritate pentru UE și pentru întreaga comunitate internațională; le reamintește statelor membre ale UE responsabilitatea umanitară ce le incumbă față de refugiații sirieni și remarcă faptul că tragedii ca cea de la Lampedusa nu ar trebui să se mai întâmple; îndeamnă Comisia și statele membre să ajute refugiații care părăsesc zona de conflict; remarcă faptul că, în rezoluția sa din 9 octombrie 2013, Parlamentul a încurajat statele membre să răspundă nevoilor acute ale sirienilor, permițându-le intrarea în condiții de siguranță în UE spre a fi primiți temporar, prin relocare peste cotele naționale existente și admitere umanitară;

| 11. | invită din nou SEAE și statele membre să garanteze că situația din Siria continuă să fie tratată ca o chestiune de maximă prioritate în cadrul ONU, în special în cadrul UNHRC; |
| --- | --- |

11.

invită din nou SEAE și statele membre să garanteze că situația din Siria continuă să fie tratată ca o chestiune de maximă prioritate în cadrul ONU, în special în cadrul UNHRC;

| 12. | subliniază faptul că înfometarea deliberată a civililor și atacurile împotriva instalațiilor medicale sunt interzise conform legislației internaționale și pot fi considerate crime de război; reafirmă importanța asigurării responsabilizării la toate nivelurile; își exprimă, în acest context, aprecierea pentru activitatea Comisiei independente de anchetă privind Siria, inclusiv pentru ultimul său raport, ce urmează a fi discutat în cadrul UNHRC, și invită Comisia de anchetă să investigheze recentul raport care cuprinde mii de fotografii ilustrând cazurile de tortură despre care s-a relatat că au fost comise de armata siriană; își reiterează apelul adresat Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) de a prezenta situația din Siria Curții Penale Internaționale, în vederea unei investigații oficiale; îi solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să desfășoare acțiuni certe în această direcție; |
| --- | --- |

12.

subliniază faptul că înfometarea deliberată a civililor și atacurile împotriva instalațiilor medicale sunt interzise conform legislației internaționale și pot fi considerate crime de război; reafirmă importanța asigurării responsabilizării la toate nivelurile; își exprimă, în acest context, aprecierea pentru activitatea Comisiei independente de anchetă privind Siria, inclusiv pentru ultimul său raport, ce urmează a fi discutat în cadrul UNHRC, și invită Comisia de anchetă să investigheze recentul raport care cuprinde mii de fotografii ilustrând cazurile de tortură despre care s-a relatat că au fost comise de armata siriană; își reiterează apelul adresat Consiliului de Securitate al ONU (CSONU) de a prezenta situația din Siria Curții Penale Internaționale, în vederea unei investigații oficiale; îi solicită Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant să desfășoare acțiuni certe în această direcție;

Egiptul

| 13. | condamnă abuzurile privind drepturile omului comise în Egipt, inclusiv hărțuirea și detenția jurnaliștilor, a activiștilor aparținând societății civile și opoziției politice, precum și utilizarea excesivă a forței care a avut ca rezultat moartea unui mare număr de civili, așa cum s-a întâmplat în cursul aniversării a trei de la revoluție și în zilele din apropierea referendumului din ianuarie 2013; îndeamnă autoritățile egiptene să asigure cercetarea completă, transparentă și independentă în cazul morții civililor, pentru tragerea la răspundere a tuturor făptașilor; condamnă detenția în închisoare a zeci de mii de egipteni și reprimarea acestora, inclusiv a Frăției Musulmane, care este descrisă drept o organizație teroristă, stânjenind un eventual proces de reconciliere integrator, necesar pentru stabilitatea și dezvoltarea țării; solicită UNHRC să condamne aceste încălcări ale drepturilor omului, să monitorizeze toate investigațiile desfășurate și să ia în considerare lansarea unor investigații proprii în eventualitatea în care autoritățile egiptene nu înregistrează progrese; subliniază importanța deschiderii urgente a unui birou al OHCHR la Cairo, conform celor convenite cu autoritățile egiptene; |
| --- | --- |

13.

condamnă abuzurile privind drepturile omului comise în Egipt, inclusiv hărțuirea și detenția jurnaliștilor, a activiștilor aparținând societății civile și opoziției politice, precum și utilizarea excesivă a forței care a avut ca rezultat moartea unui mare număr de civili, așa cum s-a întâmplat în cursul aniversării a trei de la revoluție și în zilele din apropierea referendumului din ianuarie 2013; îndeamnă autoritățile egiptene să asigure cercetarea completă, transparentă și independentă în cazul morții civililor, pentru tragerea la răspundere a tuturor făptașilor; condamnă detenția în închisoare a zeci de mii de egipteni și reprimarea acestora, inclusiv a Frăției Musulmane, care este descrisă drept o organizație teroristă, stânjenind un eventual proces de reconciliere integrator, necesar pentru stabilitatea și dezvoltarea țării; solicită UNHRC să condamne aceste încălcări ale drepturilor omului, să monitorizeze toate investigațiile desfășurate și să ia în considerare lansarea unor investigații proprii în eventualitatea în care autoritățile egiptene nu înregistrează progrese; subliniază importanța deschiderii urgente a unui birou al OHCHR la Cairo, conform celor convenite cu autoritățile egiptene;

| 14. | ia act de noua constituție egipteană; remarcă referirea la independență în ceea ce privește chestiunile religioase creștine și iudaice și recunoaște progresele legate de libertatea religioasă; salută referirea din constituție la un guvern civil și la egalitatea tuturor cetățenilor, inclusiv îmbunătățirea în privința drepturilor femeilor, prevederile referitoare la drepturile copilului, interzicerea torturii în toate formele și manifestările sale, interzicerea și încriminarea tuturor formelor de sclavie, precum și angajamentul de a respecta tratatele internaționale din domeniul drepturilor omului semnate de Egipt; regretă profund amploarea puterilor conferite de constituție armatei și tribunalelor militare; |
| --- | --- |

14.

ia act de noua constituție egipteană; remarcă referirea la independență în ceea ce privește chestiunile religioase creștine și iudaice și recunoaște progresele legate de libertatea religioasă; salută referirea din constituție la un guvern civil și la egalitatea tuturor cetățenilor, inclusiv îmbunătățirea în privința drepturilor femeilor, prevederile referitoare la drepturile copilului, interzicerea torturii în toate formele și manifestările sale, interzicerea și încriminarea tuturor formelor de sclavie, precum și angajamentul de a respecta tratatele internaționale din domeniul drepturilor omului semnate de Egipt; regretă profund amploarea puterilor conferite de constituție armatei și tribunalelor militare;

| 15. | este îngrijorat de faptul că mii de persoane, în majoritate refugiați din Eritreea și Somalia, inclusiv un număr mare de femei și copii, își pierd viața, dispar sau sunt răpiți și deținuți ostatici pentru răscumpărare, torturați, exploatați sexual sau uciși pentru comerțul cu organe, acte săvârșite de către traficanții de ființe umane din Sinai; reamintește, în acest context, că articolul 89 din noua constituție prevede că toate formele de sclavie, opresiune, exploatare forțată a ființelor umane, comerțul cu sex și alte forme de trafic cu ființe umane sunt interzise și pedepsite de lege în Egipt; |
| --- | --- |

15.

este îngrijorat de faptul că mii de persoane, în majoritate refugiați din Eritreea și Somalia, inclusiv un număr mare de femei și copii, își pierd viața, dispar sau sunt răpiți și deținuți ostatici pentru răscumpărare, torturați, exploatați sexual sau uciși pentru comerțul cu organe, acte săvârșite de către traficanții de ființe umane din Sinai; reamintește, în acest context, că articolul 89 din noua constituție prevede că toate formele de sclavie, opresiune, exploatare forțată a ființelor umane, comerțul cu sex și alte forme de trafic cu ființe umane sunt interzise și pedepsite de lege în Egipt;

Libia

| 16. | solicită adoptarea unei rezoluții în cursul viitoarei sesiuni a UNHRC, construită pe raportul OHCHR și care întărește mandatul OHCHR de monitorizare și raportare către UNHRC cu privire la situația drepturilor omului și la provocările cu care s-a confruntat în Libia; este îngrijorat cu privire la detențiile ilegale legate de conflict și de practicarea torturii și a omorurilor extrajudiciare și salută, în acest context, recomandările din raportul Misiunii de sprijin a ONU privind tortura; își exprimă îngrijorarea cu privire la transformarea în ținte a lucrătorilor din media și solicită protejarea pluralismului media și a libertății de exprimare; insistă în sensul sprijinirii soluționării conflictului și a reconcilierii naționale; |
| --- | --- |

16.

solicită adoptarea unei rezoluții în cursul viitoarei sesiuni a UNHRC, construită pe raportul OHCHR și care întărește mandatul OHCHR de monitorizare și raportare către UNHRC cu privire la situația drepturilor omului și la provocările cu care s-a confruntat în Libia; este îngrijorat cu privire la detențiile ilegale legate de conflict și de practicarea torturii și a omorurilor extrajudiciare și salută, în acest context, recomandările din raportul Misiunii de sprijin a ONU privind tortura; își exprimă îngrijorarea cu privire la transformarea în ținte a lucrătorilor din media și solicită protejarea pluralismului media și a libertății de exprimare; insistă în sensul sprijinirii soluționării conflictului și a reconcilierii naționale;

Tunisia

| 17. | salută adoptarea, la 26 ianuarie 2014, a unei constituții de către Tunisia, care ar putea servi ca sursă de inspirație pentru țările din regiune și de dincolo de aceasta; încurajează autoritățile tunisiene să țină alegeri integratoare, transparente și credibile ulterior în cursul anului; |
| --- | --- |

17.

salută adoptarea, la 26 ianuarie 2014, a unei constituții de către Tunisia, care ar putea servi ca sursă de inspirație pentru țările din regiune și de dincolo de aceasta; încurajează autoritățile tunisiene să țină alegeri integratoare, transparente și credibile ulterior în cursul anului;

Maroc

| 18. | invită Marocul, în calitate de nou membru al UNHRC, să continue negocierile pentru găsirea unei soluții pașnice și de durată la conflictul din Sahara Occidentală și reafirmă drepturile populației sahrawi la autodeterminare, care ar trebui decisă printr-un referendum democratic, în conformitate cu rezoluțiile pertinente ale ONU; |
| --- | --- |

18.

invită Marocul, în calitate de nou membru al UNHRC, să continue negocierile pentru găsirea unei soluții pașnice și de durată la conflictul din Sahara Occidentală și reafirmă drepturile populației sahrawi la autodeterminare, care ar trebui decisă printr-un referendum democratic, în conformitate cu rezoluțiile pertinente ale ONU;

Palestina

| 19. | salută participarea Palestinei ca stat observator nemembru al ONU cu începere din noiembrie 2012; își reafirmă susținerea pentru această realizare; remarcă sprijinul exprimat de UE în favoarea dobândirii de către Palestina a statutului de membru cu drepturi depline al ONU, ca parte a soluției politice a conflictului israelo-palestinian; reafirmă că UE nu va accepta nicio altă modificare adusă frontierelor anterioare anului 1967, inclusiv în privința Ierusalimului, în afara celor convenite între părți; împărtășește, în această privință, concluziile Consiliului UE privind procesul de pace din Orientul Mijlociu din 16 decembrie 2013, în cadrul căruia a fost dezaprobată expansiunea continuă a coloniilor, care sunt ilegale în temeiul dreptului internațional și constituie o piedică în calea păcii; deplânge abuzurile afectând drepturile omului comise de autoritățile palestiniene, precum și lansarea în continuare de rachete din Gaza asupra Israelului; |
| --- | --- |

19.

salută participarea Palestinei ca stat observator nemembru al ONU cu începere din noiembrie 2012; își reafirmă susținerea pentru această realizare; remarcă sprijinul exprimat de UE în favoarea dobândirii de către Palestina a statutului de membru cu drepturi depline al ONU, ca parte a soluției politice a conflictului israelo-palestinian; reafirmă că UE nu va accepta nicio altă modificare adusă frontierelor anterioare anului 1967, inclusiv în privința Ierusalimului, în afara celor convenite între părți; împărtășește, în această privință, concluziile Consiliului UE privind procesul de pace din Orientul Mijlociu din 16 decembrie 2013, în cadrul căruia a fost dezaprobată expansiunea continuă a coloniilor, care sunt ilegale în temeiul dreptului internațional și constituie o piedică în calea păcii; deplânge abuzurile afectând drepturile omului comise de autoritățile palestiniene, precum și lansarea în continuare de rachete din Gaza asupra Israelului;

Israelul

| 20. | salută reînnoirea angajamentului Israelului în raporturile cu UNHRC și viitoarea adoptare a raportului RUP de ciclul doi cu privire la țară; le cere autorităților israeliene să coopereze în cadrul tuturor procedurilor speciale, inclusiv cu Raportorul special, privind situația drepturilor omului în teritoriile ocupate; sprijină concluziile rapoartelor Secretarului General al ONU și Înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului referitoare la Israel și la teritoriile palestiniene ocupate și cere Israelului să transpună în practică recomandările misiunii internaționale independente de informare privind implicațiile coloniilor israeliene în raport cu drepturile omului în cazul poporului palestinian; își exprimă profunda îngrijorare suscitată de relatările referitoare la cazurile de detenție politică a copiilor în locuri de detenție israeliene; |
| --- | --- |

20.

salută reînnoirea angajamentului Israelului în raporturile cu UNHRC și viitoarea adoptare a raportului RUP de ciclul doi cu privire la țară; le cere autorităților israeliene să coopereze în cadrul tuturor procedurilor speciale, inclusiv cu Raportorul special, privind situația drepturilor omului în teritoriile ocupate; sprijină concluziile rapoartelor Secretarului General al ONU și Înaltului comisar al ONU pentru drepturile omului referitoare la Israel și la teritoriile palestiniene ocupate și cere Israelului să transpună în practică recomandările misiunii internaționale independente de informare privind implicațiile coloniilor israeliene în raport cu drepturile omului în cazul poporului palestinian; își exprimă profunda îngrijorare suscitată de relatările referitoare la cazurile de detenție politică a copiilor în locuri de detenție israeliene;

Bahrainul

| 21. | își exprimă îngrijorarea cu privire la situația apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor politici din opoziție din Bahrain; salută declarația UNHRC din septembrie 2013 referitoare la Bahrain, semnată de toate statele membre ale UE; cere eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință, a activiștilor politici, jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului și a protestatarilor pașnici; cere statelor membre ale UE să acționeze în direcția adoptării, în cursul următoarei sesiuni a UNHRC, a unei rezoluții referitoare la situația drepturilor omului în Bahrain, orientată asupra transpunerii în practică a angajamentelor asumate de Bahrain în cursul procesului RUP și a recomandărilor Comisiei independente de anchetă privind Bahrainul, salutate de Regele Bahrainului, inclusiv a celor privitoare la apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

21.

își exprimă îngrijorarea cu privire la situația apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor politici din opoziție din Bahrain; salută declarația UNHRC din septembrie 2013 referitoare la Bahrain, semnată de toate statele membre ale UE; cere eliberarea imediată și necondiționată a tuturor prizonierilor de conștiință, a activiștilor politici, jurnaliștilor, apărătorilor drepturilor omului și a protestatarilor pașnici; cere statelor membre ale UE să acționeze în direcția adoptării, în cursul următoarei sesiuni a UNHRC, a unei rezoluții referitoare la situația drepturilor omului în Bahrain, orientată asupra transpunerii în practică a angajamentelor asumate de Bahrain în cursul procesului RUP și a recomandărilor Comisiei independente de anchetă privind Bahrainul, salutate de Regele Bahrainului, inclusiv a celor privitoare la apărătorii drepturilor omului;

Arabia Saudită

| 22. | solicită Arabiei Saudite, în calitate de membru nou ales al UNHRC, să acorde atenție recomandărilor formulate în cadrul celei de 17-a sesiuni a Grupului de lucru privind evaluarea periodică universală, și anume de a pune capăt tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din legislație și din practică și de a le permite femeilor să participe pe deplin și în condiții de egalitate la viața socială, de a lua toate măsurile necesare pentru combaterea violenței domestice și de a garanta accesul victimelor la mecanismele de protecție și de compensare, de a da o lege care să interzică toate căsătoriile timpurii și forțate între copii și de a stabili vârsta legală minimă pentru căsătorie la 18 ani; de a adopta legi pentru protejarea libertății de asociere, libertății de exprimare, libertății de întrunire pașnică și a libertății religioase; de a impune un moratoriu cu privire la pedeapsa cu moartea, în perspectiva eventualei aboliri a acesteia; de a permite înregistrarea ONG-urilor care activează în domeniul drepturilor omului; și de a ratifica principalele instrumente privind drepturile omului; |
| --- | --- |

22.

solicită Arabiei Saudite, în calitate de membru nou ales al UNHRC, să acorde atenție recomandărilor formulate în cadrul celei de 17-a sesiuni a Grupului de lucru privind evaluarea periodică universală, și anume de a pune capăt tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor din legislație și din practică și de a le permite femeilor să participe pe deplin și în condiții de egalitate la viața socială, de a lua toate măsurile necesare pentru combaterea violenței domestice și de a garanta accesul victimelor la mecanismele de protecție și de compensare, de a da o lege care să interzică toate căsătoriile timpurii și forțate între copii și de a stabili vârsta legală minimă pentru căsătorie la 18 ani; de a adopta legi pentru protejarea libertății de asociere, libertății de exprimare, libertății de întrunire pașnică și a libertății religioase; de a impune un moratoriu cu privire la pedeapsa cu moartea, în perspectiva eventualei aboliri a acesteia; de a permite înregistrarea ONG-urilor care activează în domeniul drepturilor omului; și de a ratifica principalele instrumente privind drepturile omului;

Iranul

| 23. | salută rezoluția adoptată de UNHRC în martie 2013 referitoare la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran și prelungirea mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în Iran; își reafirmă sprijinul pentru continuarea mandatului și îi solicită Iranului să permită intrarea în țară a Raportorului special ca pas esențial către deschiderea unui dialog în vederea evaluării situației drepturilor omului din Iran; își reiterează condamnarea cu privire la pedeapsa cu moartea din Iran și la creșterea semnificativă a numărului de execuții, cu 40 de persoane spânzurate în primele două săptămâni din 2014, precum și la încălcarea permanentă a dreptului la libertatea de credință; ia act de primele semne de progres pe care le dă guvernul iranian în ceea ce privește drepturile omului, printre care eliberarea prizonierilor politici; solicită UE și UNHRC să continue să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului și să asigure că drepturile omului rămân o prioritate esențială în cadrul tuturor raporturilor cu guvernul iranian; |
| --- | --- |

23.

salută rezoluția adoptată de UNHRC în martie 2013 referitoare la situația drepturilor omului în Republica Islamică Iran și prelungirea mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în Iran; își reafirmă sprijinul pentru continuarea mandatului și îi solicită Iranului să permită intrarea în țară a Raportorului special ca pas esențial către deschiderea unui dialog în vederea evaluării situației drepturilor omului din Iran; își reiterează condamnarea cu privire la pedeapsa cu moartea din Iran și la creșterea semnificativă a numărului de execuții, cu 40 de persoane spânzurate în primele două săptămâni din 2014, precum și la încălcarea permanentă a dreptului la libertatea de credință; ia act de primele semne de progres pe care le dă guvernul iranian în ceea ce privește drepturile omului, printre care eliberarea prizonierilor politici; solicită UE și UNHRC să continue să monitorizeze îndeaproape situația drepturilor omului și să asigure că drepturile omului rămân o prioritate esențială în cadrul tuturor raporturilor cu guvernul iranian;

Rusia

| 24. | condamnă cu fermitate legislația privind „agenții străini” care este utilizată la hărțuirea ONG-urilor prin raiduri organizate în birourile acestora, amenzi și alte metode de intimidare; solicită UE și statelor sale membre să-și mențină presiunea asupra Rusiei, atât în cadrul UNHRC, cât și în afara acestuia, pentru a pune capăt acestor încălcări evidente ale libertății de exprimare și de asociere; își exprimă grava îngrijorare cu privire la persistența altor abuzuri privind drepturile omului în Rusia, cum sunt reprimarea media, legile discriminatorii privind minoritățile sexuale, încălcarea dreptului la întrunire și lipsa independenței judiciare; |
| --- | --- |

24.

condamnă cu fermitate legislația privind „agenții străini” care este utilizată la hărțuirea ONG-urilor prin raiduri organizate în birourile acestora, amenzi și alte metode de intimidare; solicită UE și statelor sale membre să-și mențină presiunea asupra Rusiei, atât în cadrul UNHRC, cât și în afara acestuia, pentru a pune capăt acestor încălcări evidente ale libertății de exprimare și de asociere; își exprimă grava îngrijorare cu privire la persistența altor abuzuri privind drepturile omului în Rusia, cum sunt reprimarea media, legile discriminatorii privind minoritățile sexuale, încălcarea dreptului la întrunire și lipsa independenței judiciare;

Belarusul

| 25. | își reafirmă sprijinul acordat Raportorului special al UNHRC privind situația drepturilor omului în Belarus; solicită prelungirea cu încă un an a mandatului Raportorului special, la încheierea acestuia în iunie 2014; salută rezoluția adoptată cu privire la Belarus în iunie 2013 și recunoașterea în continuare a abuzurilor semnificative privind drepturile omului din țară, precum și atenția acordată acestora; îndeamnă SEAE și statele membre să-și mențină presiunea în legătură cu drepturile omului exercitată asupra Belarusului; |
| --- | --- |

25.

își reafirmă sprijinul acordat Raportorului special al UNHRC privind situația drepturilor omului în Belarus; solicită prelungirea cu încă un an a mandatului Raportorului special, la încheierea acestuia în iunie 2014; salută rezoluția adoptată cu privire la Belarus în iunie 2013 și recunoașterea în continuare a abuzurilor semnificative privind drepturile omului din țară, precum și atenția acordată acestora; îndeamnă SEAE și statele membre să-și mențină presiunea în legătură cu drepturile omului exercitată asupra Belarusului;

Uzbekistanul

| 26. | salută rezultatul evaluării periodice universale a Uzbekistanului; consideră regretabil refuzul permanent al guvernului Uzbekistanului de a răspunde favorabil la cererile de vizită prin procedurile speciale ale UNHRC; îndeamnă statele membre ale UE să depună eforturi pentru crearea unui mecanism de monitorizare în cadrul UNHRC dedicat situației drepturilor omului în Uzbekistan; |
| --- | --- |

26.

salută rezultatul evaluării periodice universale a Uzbekistanului; consideră regretabil refuzul permanent al guvernului Uzbekistanului de a răspunde favorabil la cererile de vizită prin procedurile speciale ale UNHRC; îndeamnă statele membre ale UE să depună eforturi pentru crearea unui mecanism de monitorizare în cadrul UNHRC dedicat situației drepturilor omului în Uzbekistan;

Republica Centrafricană

| 27. | își reafirmă profunda îngrijorare cu privire la situația din Republica Centrafricană; cere comunității internaționale să sprijine în regim de urgență apelul umanitar al ONU, care este grav subfinanțat și solicită ameliorarea situației în vederea asigurării accesului populației la asistență umanitară; nutrește speranța că desfășurarea rapidă a misiunii UE din cadrul PESAC va contribui la ameliorarea situației de la fața locului; salută Rezoluția 2136 (2014) a CSONU, rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, sesiunea specială a acestuia dedicată situației din Republica Centrafricană din 20 ianuarie 2014 și numirea unui expert independent privind situația drepturilor omului în țară; îl îndeamnă pe Președintele interimar, Samba-Panza, să facă tot ceea ce îi stă în putință pentru a pune capăt violenței și pentru a calma tensiunile sectare din țară; |
| --- | --- |

27.

își reafirmă profunda îngrijorare cu privire la situația din Republica Centrafricană; cere comunității internaționale să sprijine în regim de urgență apelul umanitar al ONU, care este grav subfinanțat și solicită ameliorarea situației în vederea asigurării accesului populației la asistență umanitară; nutrește speranța că desfășurarea rapidă a misiunii UE din cadrul PESAC va contribui la ameliorarea situației de la fața locului; salută Rezoluția 2136 (2014) a CSONU, rezoluția Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, sesiunea specială a acestuia dedicată situației din Republica Centrafricană din 20 ianuarie 2014 și numirea unui expert independent privind situația drepturilor omului în țară; îl îndeamnă pe Președintele interimar, Samba-Panza, să facă tot ceea ce îi stă în putință pentru a pune capăt violenței și pentru a calma tensiunile sectare din țară;

Republica Democratică Congo

| 28. | subliniază solicitarea ONU privind necesitatea sprijinirii în continuare a părții estice a Republicii Democratice Congo (RDC), măcinată de conflicte, astfel încât aceasta să nu devină o criză uitată; este profund îngrijorat cu privire la recentele strămutări masive de populație în regiunea Katanga; condamnă cu vehemență atacurile forțelor rebele din estul țării îndreptate împotriva populației civile, inclusiv a femeilor și copiilor; condamnă cu fermitate utilizarea sistematică a violului ca armă de război; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la folosirea în continuare a copiilor-soldați și cere dezarmarea, reabilitarea și reintegrarea acestora; consideră că Cadrul pentru pace, securitate și cooperare în RDC și în regiune al ONU rămâne un cadru-cheie pentru instaurarea unei păci durabile; salută Rezoluția 2136 a CSONU din 30 ianuarie 2014, care reînnoiește embargoul asupra armelor impus RDC; |
| --- | --- |

28.

subliniază solicitarea ONU privind necesitatea sprijinirii în continuare a părții estice a Republicii Democratice Congo (RDC), măcinată de conflicte, astfel încât aceasta să nu devină o criză uitată; este profund îngrijorat cu privire la recentele strămutări masive de populație în regiunea Katanga; condamnă cu vehemență atacurile forțelor rebele din estul țării îndreptate împotriva populației civile, inclusiv a femeilor și copiilor; condamnă cu fermitate utilizarea sistematică a violului ca armă de război; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la folosirea în continuare a copiilor-soldați și cere dezarmarea, reabilitarea și reintegrarea acestora; consideră că Cadrul pentru pace, securitate și cooperare în RDC și în regiune al ONU rămâne un cadru-cheie pentru instaurarea unei păci durabile; salută Rezoluția 2136 a CSONU din 30 ianuarie 2014, care reînnoiește embargoul asupra armelor impus RDC;

Eritreea

| 29. | îndeamnă UE și UNHRC să își mențină încontinuu treze atenția și vigilența în ceea ce privește situația drepturilor omului din Eritreea, deoarece încălcările grave ale drepturilor omului generează un număr mare de refugiați și de migranți; salută rezoluția UNHRC privind situația drepturilor omului în Eritreea, adoptată în unanimitate în iunie 2013; elogiază primul raport elaborat de Raportorul special privind situația drepturilor omului în această țară; solicită reînnoirea mandatului Raportorului special în cursul celei de-a 26-a sesiuni a UNHRC; |
| --- | --- |

29.

îndeamnă UE și UNHRC să își mențină încontinuu treze atenția și vigilența în ceea ce privește situația drepturilor omului din Eritreea, deoarece încălcările grave ale drepturilor omului generează un număr mare de refugiați și de migranți; salută rezoluția UNHRC privind situația drepturilor omului în Eritreea, adoptată în unanimitate în iunie 2013; elogiază primul raport elaborat de Raportorul special privind situația drepturilor omului în această țară; solicită reînnoirea mandatului Raportorului special în cursul celei de-a 26-a sesiuni a UNHRC;

Mali

| 30. | salută numirea unui expert independent privind situația drepturilor omului în Mali, monitorizarea neîntreruptă a situației drepturilor omului în perioada post-conflict și rolul bine definit de lider jucat de alte state africane în ce privește îmbunătățirea drepturilor omului din această țară; solicită reînnoirea mandatului expertului independent; |
| --- | --- |

30.

salută numirea unui expert independent privind situația drepturilor omului în Mali, monitorizarea neîntreruptă a situației drepturilor omului în perioada post-conflict și rolul bine definit de lider jucat de alte state africane în ce privește îmbunătățirea drepturilor omului din această țară; solicită reînnoirea mandatului expertului independent;

Sudanul de Sud

| 31. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația din Sudanul de Sud, inclusiv cu privire la lupta politică pentru preluarea puterii din această țară, care a dus la intensificarea ciocnirilor între etnii și la strămutarea a peste 650 000 de persoane; îndeamnă statele membre ale UE să prezinte această chestiune în fața UNHRC, pentru ca situația din Sudanul de Sud să rămână pe lista de priorități la nivel internațional; salută acordul privind încetarea ostilităților semnat la 23 ianuarie 2014, însă subliniază faptul că acesta reprezintă doar un prim pas pe calea păcii și a reconcilierii; condamnă încălcările drepturilor omului și abuzurile comise la scară largă și subliniază că trebuie să li se ceară socoteală celor răspunzători; salută angajamentul Uniunii Africane în ce privește crearea unei comisii de anchetă care să reprezinte un temei al justiției, responsabilizării și viitoarei reconcilieri; |
| --- | --- |

31.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la situația din Sudanul de Sud, inclusiv cu privire la lupta politică pentru preluarea puterii din această țară, care a dus la intensificarea ciocnirilor între etnii și la strămutarea a peste 650 000 de persoane; îndeamnă statele membre ale UE să prezinte această chestiune în fața UNHRC, pentru ca situația din Sudanul de Sud să rămână pe lista de priorități la nivel internațional; salută acordul privind încetarea ostilităților semnat la 23 ianuarie 2014, însă subliniază faptul că acesta reprezintă doar un prim pas pe calea păcii și a reconcilierii; condamnă încălcările drepturilor omului și abuzurile comise la scară largă și subliniază că trebuie să li se ceară socoteală celor răspunzători; salută angajamentul Uniunii Africane în ce privește crearea unei comisii de anchetă care să reprezinte un temei al justiției, responsabilizării și viitoarei reconcilieri;

Sri Lanka

| 32. | condamnă atacurile în desfășurare asupra minorităților religioase și hărțuirea și intimidarea apărătorilor drepturilor omului, avocaților și jurnaliștilor; recunoaște progresele realizate în ce privește reconstrucția și punerea în aplicare a unora dintre recomandările formulate de Comisia pentru lecțiile învățate și reconciliere, însă regretă faptul că guvernul din Sri Lanka nu reușește în continuare să organizeze anchete independente și credibile ale cazurilor de încălcare a drepturilor internaționale ale omului și ale dreptului umanitar înregistrate în trecut; sprijină cu fermitate recomandarea Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului cu privire la instituirea unui mecanism internațional de anchetă independent, care să contribuie la stabilirea adevărului dacă mecanismele interne de anchetă dau greș; |
| --- | --- |

32.

condamnă atacurile în desfășurare asupra minorităților religioase și hărțuirea și intimidarea apărătorilor drepturilor omului, avocaților și jurnaliștilor; recunoaște progresele realizate în ce privește reconstrucția și punerea în aplicare a unora dintre recomandările formulate de Comisia pentru lecțiile învățate și reconciliere, însă regretă faptul că guvernul din Sri Lanka nu reușește în continuare să organizeze anchete independente și credibile ale cazurilor de încălcare a drepturilor internaționale ale omului și ale dreptului umanitar înregistrate în trecut; sprijină cu fermitate recomandarea Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului cu privire la instituirea unui mecanism internațional de anchetă independent, care să contribuie la stabilirea adevărului dacă mecanismele interne de anchetă dau greș;

Myanmar/Birmania

| 33. | salută rezoluția adoptată de UNHRC privind Myanmar/Birmania și activitatea neîntreruptă a Raportorului special; solicită UNHRC să nu întrerupă sau să modifice mandatul Raportorului special atâta timp cât în această țară nu se instituie un birou de țară al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului cu mandat complet și solicită Myanmarului/Birmaniei să garanteze că comisia însărcinată cu evidența prizonierilor își continuă activitatea de rezolvare a cazurilor nerezolvate și să abroge legea controversată care prejudiciază libertatea de exprimare și de asociere (în special legea din 2011 privind întrunirile pașnice și procesiunile); condamnă violența continuă și abuzurile săvârșite asupra minorității Rohingya din statul Rakhin și atacurile împotriva musulmanilor și a altor minorități religioase și solicită o anchetă completă, transparentă și independentă a unor astfel de încălcări; |
| --- | --- |

33.

salută rezoluția adoptată de UNHRC privind Myanmar/Birmania și activitatea neîntreruptă a Raportorului special; solicită UNHRC să nu întrerupă sau să modifice mandatul Raportorului special atâta timp cât în această țară nu se instituie un birou de țară al Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului cu mandat complet și solicită Myanmarului/Birmaniei să garanteze că comisia însărcinată cu evidența prizonierilor își continuă activitatea de rezolvare a cazurilor nerezolvate și să abroge legea controversată care prejudiciază libertatea de exprimare și de asociere (în special legea din 2011 privind întrunirile pașnice și procesiunile); condamnă violența continuă și abuzurile săvârșite asupra minorității Rohingya din statul Rakhin și atacurile împotriva musulmanilor și a altor minorități religioase și solicită o anchetă completă, transparentă și independentă a unor astfel de încălcări;

Republica Populară Democrată Coreeană

| 34. | salută prelungirea planificată a mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC), rezoluția adoptată prin consens în martie 2013 și prezentarea raportului de către comisia de anchetă privind drepturile omului în țara respectivă; repetă solicitarea adresată guvernului RPDC de a coopera fără rezerve cu Raportorul special și de a-i facilita acestuia vizita în această țară; îndeamnă UNHRC să țină seama de recomandările comisiei internaționale de anchetă, acordând o atenție deosebită necesității de condamnare a crimelor de drept internațional comise în RDPC, să sporească capacitatea ONU de a dovedi încălcările drepturilor omului care au loc în această țară și să instituie mecanisme internaționale adecvate care să asigure responsabilizarea pentru crimele de drept internațional comise în RDPC; |
| --- | --- |

34.

salută prelungirea planificată a mandatului Raportorului special privind situația drepturilor omului în Republica Populară Democrată Coreeană (RPDC), rezoluția adoptată prin consens în martie 2013 și prezentarea raportului de către comisia de anchetă privind drepturile omului în țara respectivă; repetă solicitarea adresată guvernului RPDC de a coopera fără rezerve cu Raportorul special și de a-i facilita acestuia vizita în această țară; îndeamnă UNHRC să țină seama de recomandările comisiei internaționale de anchetă, acordând o atenție deosebită necesității de condamnare a crimelor de drept internațional comise în RDPC, să sporească capacitatea ONU de a dovedi încălcările drepturilor omului care au loc în această țară și să instituie mecanisme internaționale adecvate care să asigure responsabilizarea pentru crimele de drept internațional comise în RDPC;

Cambodgia, Côte d’Ivoire, Haiti, Somalia și Sudan

| 35. | salută prelungirea mandatelor experților independenți pentru Cambodgia, Côte d’Ivoire, Haiti, Somalia și Sudan; solicită insistent autorităților din aceste țări să coopereze fără rezerve cu titularii mandatelor; |
| --- | --- |

35.

salută prelungirea mandatelor experților independenți pentru Cambodgia, Côte d’Ivoire, Haiti, Somalia și Sudan; solicită insistent autorităților din aceste țări să coopereze fără rezerve cu titularii mandatelor;

Chestiuni tematice

Drepturile copilului

| 36. | salută activitatea UNHRC în domeniul drepturilor copilului, cum ar fi Rezoluția din septembrie 2013 privind mortalitatea și morbiditatea evitabilă în rândul copiilor sub cinci ani în calitate de preocupare legată de drepturile omului, precum și activitatea Comitetului pentru drepturile copilului; invită toate statele să ratifice Al treilea protocol opțional la Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, prin care se va crea posibilitatea ca copiii să își prezinte reclamațiile comitetului; elogiază rezoluția în curs de elaborare a UNHRC referitoare la drepturile copilului ca fiind un exemplu excelent de cooperare între UE și Grupul statelor din America Latină și Caraibe din cadrul ONU (GRULAC); își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la cazurile de tortură și de detenție a copiilor raportate de organizații cum ar fi UNICEF și Amnesty International; solicită ONU să investigheze în continuare astfel de cazuri și să formuleze recomandări de acțiuni; |
| --- | --- |

36.

salută activitatea UNHRC în domeniul drepturilor copilului, cum ar fi Rezoluția din septembrie 2013 privind mortalitatea și morbiditatea evitabilă în rândul copiilor sub cinci ani în calitate de preocupare legată de drepturile omului, precum și activitatea Comitetului pentru drepturile copilului; invită toate statele să ratifice Al treilea protocol opțional la Convenția ONU cu privire la drepturile copilului, prin care se va crea posibilitatea ca copiii să își prezinte reclamațiile comitetului; elogiază rezoluția în curs de elaborare a UNHRC referitoare la drepturile copilului ca fiind un exemplu excelent de cooperare între UE și Grupul statelor din America Latină și Caraibe din cadrul ONU (GRULAC); își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la cazurile de tortură și de detenție a copiilor raportate de organizații cum ar fi UNICEF și Amnesty International; solicită ONU să investigheze în continuare astfel de cazuri și să formuleze recomandări de acțiuni;

Femeile și fetele

| 37. | invită UE să participe în mod activ la cea de-a 58-a sesiune a Comisiei pentru statutul femeii, pentru a nu submina realizările Platformei de acțiune a ONU de la Beijing cum ar fi accesul la educație și sănătate în calitate de drept fundamental al omului, inclusiv drepturile în materie de sexualitate și reproducere; condamnă categoric utilizarea violenței sexuale împotriva femeilor ca tactică de război, inclusiv infracțiunile precum violurile în masă, sclavia sexuală, prostituția forțată, persecuțiile pe motiv de gen, printre care și mutilarea genitală a femeilor, traficul de persoane, căsătoriile precoce și forțate, crimele din motive de onoare sau orice altă formă de violență sexuală de o gravitate comparabilă; îndeamnă din nou UE și toate statele membre să semneze și să ratifice Convenția Consiliului Europei pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice; |
| --- | --- |

37.

invită UE să participe în mod activ la cea de-a 58-a sesiune a Comisiei pentru statutul femeii, pentru a nu submina realizările Platformei de acțiune a ONU de la Beijing cum ar fi accesul la educație și sănătate în calitate de drept fundamental al omului, inclusiv drepturile în materie de sexualitate și reproducere; condamnă categoric utilizarea violenței sexuale împotriva femeilor ca tactică de război, inclusiv infracțiunile precum violurile în masă, sclavia sexuală, prostituția forțată, persecuțiile pe motiv de gen, printre care și mutilarea genitală a femeilor, traficul de persoane, căsătoriile precoce și forțate, crimele din motive de onoare sau orice altă formă de violență sexuală de o gravitate comparabilă; îndeamnă din nou UE și toate statele membre să semneze și să ratifice Convenția Consiliului Europei pentru prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice;

Tortura

| 38. | reafirmă importanța combaterii torturii și a altor forme de rele tratamente, precum și prioritatea pe care UE o acordă acestei chestiuni, în special în ceea ce privește copiii; solicită UNHRC să se folosească de rezoluția anuală privind tortura pentru a reînnoi mandatul Raportorului special pentru o perioadă de încă trei ani și să asigure monitorizarea eficientă a rezoluțiilor anterioare privind tortura; solicită SEAE, Comisiei și statelor membre ale UE să facă dovada angajamentului comun de a eradica tortura și de a sprijini victimele, îndeosebi prin continuarea sau, dacă e cazul, lansarea contribuției la Fondul voluntar al ONU pentru victimele torturii și la Fondul special creat prin Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii; |
| --- | --- |

38.

reafirmă importanța combaterii torturii și a altor forme de rele tratamente, precum și prioritatea pe care UE o acordă acestei chestiuni, în special în ceea ce privește copiii; solicită UNHRC să se folosească de rezoluția anuală privind tortura pentru a reînnoi mandatul Raportorului special pentru o perioadă de încă trei ani și să asigure monitorizarea eficientă a rezoluțiilor anterioare privind tortura; solicită SEAE, Comisiei și statelor membre ale UE să facă dovada angajamentului comun de a eradica tortura și de a sprijini victimele, îndeosebi prin continuarea sau, dacă e cazul, lansarea contribuției la Fondul voluntar al ONU pentru victimele torturii și la Fondul special creat prin Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii;

Pedeapsa cu moartea

| 39. | condamnă din nou cu vehemență recursul la pedeapsa cu moartea și sprijină cu fermitate moratoriul împotriva acesteia ca un pas către abolirea ei; solicită UE, statelor membre și UNHRC să exercite în continuare presiune la nivel mondial pentru abolirea pedepsei cu moartea; îndeamnă insistent statele care practică încă pedeapsa capitală să publice cifre clare și exacte cu privire la numărul de sentințe și de execuții; |
| --- | --- |

39.

condamnă din nou cu vehemență recursul la pedeapsa cu moartea și sprijină cu fermitate moratoriul împotriva acesteia ca un pas către abolirea ei; solicită UE, statelor membre și UNHRC să exercite în continuare presiune la nivel mondial pentru abolirea pedepsei cu moartea; îndeamnă insistent statele care practică încă pedeapsa capitală să publice cifre clare și exacte cu privire la numărul de sentințe și de execuții;

Libertatea religioasă sau de credință

| 40. | condamnă încălcările necontenite ale dreptului la libertatea religioasă sau de credință care se produc la nivel mondial; reafirmă importanța pe care UE o acordă acestei chestiuni; solicită statelor membre să își continue activitatea legată de aceasta; salută reînnoirea mandatului Raportorului special al ONU privind libertatea religioasă sau de credință; reiterează că libertatea de gândire, a conștiinței și cea religioasă, inclusiv libertatea de schimbare sau de abandonare a religiei sau credinței, este unul dintre drepturile fundamentale ale omului; subliniază, prin urmare, necesitatea de combatere în mod eficient a tuturor formelor de discriminare împotriva minorităților religioase din întreaga lume; |
| --- | --- |

40.

condamnă încălcările necontenite ale dreptului la libertatea religioasă sau de credință care se produc la nivel mondial; reafirmă importanța pe care UE o acordă acestei chestiuni; solicită statelor membre să își continue activitatea legată de aceasta; salută reînnoirea mandatului Raportorului special al ONU privind libertatea religioasă sau de credință; reiterează că libertatea de gândire, a conștiinței și cea religioasă, inclusiv libertatea de schimbare sau de abandonare a religiei sau credinței, este unul dintre drepturile fundamentale ale omului; subliniază, prin urmare, necesitatea de combatere în mod eficient a tuturor formelor de discriminare împotriva minorităților religioase din întreaga lume;

Drepturile lesbienelor, homosexualilor, bisexualilor, transsexualilor și intersexualilor (LGBTI)

| 41. | își exprimă îngrijorarea cu privire la înmulțirea recentă a legilor și practicilor discriminatorii și a actelor de violență împotriva persoanelor pe baza orientării lor sexuale și a identității lor de gen; încurajează urmărirea îndeaproape a situației din Nigeria și din Uganda, țări în care unele legi noi amenință în mod serios libertatea minorităților sexuale; condamnă introducerea unor legi discriminatorii și reprimarea libertății de exprimare în Rusia; își reafirmă sprijinul pentru activitatea neîntreruptă depusă de Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului în scopul combaterii acestor practici discriminatorii și, în general, pentru activitatea ONU cu privire la această chestiune; recomandă participarea activă a statelor membre ale UE, a Consiliului și a SEAE la combaterea tentativelor de subminare a acestor drepturi; |
| --- | --- |

41.

își exprimă îngrijorarea cu privire la înmulțirea recentă a legilor și practicilor discriminatorii și a actelor de violență împotriva persoanelor pe baza orientării lor sexuale și a identității lor de gen; încurajează urmărirea îndeaproape a situației din Nigeria și din Uganda, țări în care unele legi noi amenință în mod serios libertatea minorităților sexuale; condamnă introducerea unor legi discriminatorii și reprimarea libertății de exprimare în Rusia; își reafirmă sprijinul pentru activitatea neîntreruptă depusă de Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului în scopul combaterii acestor practici discriminatorii și, în general, pentru activitatea ONU cu privire la această chestiune; recomandă participarea activă a statelor membre ale UE, a Consiliului și a SEAE la combaterea tentativelor de subminare a acestor drepturi;

Discriminarea pe bază de castă

| 42. | condamnă discriminarea pe criterii de castă; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la încălcările permanente la scară largă ale drepturilor omului pe criterii de castă și la actele de violență, inclusiv violența sexuală împotriva femeilor care fac parte din comunitățile în cauză; salută activitatea depusă de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și de reprezentanții ONU care dețin mandate privind proceduri speciale în ceea ce privește combaterea acestei forme de discriminare; îndeamnă statele membre ale UE să încurajeze adoptarea proiectului de principii și orientări ale ONU privind eliminarea efectivă a discriminării fondate pe criterii de ocupație și origine și solicită UNHRC să adopte acest cadru; |
| --- | --- |

42.

condamnă discriminarea pe criterii de castă; își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la încălcările permanente la scară largă ale drepturilor omului pe criterii de castă și la actele de violență, inclusiv violența sexuală împotriva femeilor care fac parte din comunitățile în cauză; salută activitatea depusă de Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului și de reprezentanții ONU care dețin mandate privind proceduri speciale în ceea ce privește combaterea acestei forme de discriminare; îndeamnă statele membre ale UE să încurajeze adoptarea proiectului de principii și orientări ale ONU privind eliminarea efectivă a discriminării fondate pe criterii de ocupație și origine și solicită UNHRC să adopte acest cadru;

Dreptul la întrunire pașnică

| 43. | solicită UE să sprijine acțiunile de punere în aplicare a raportului OHCHR privind măsurile efective și cele mai bune practici pentru a asigura promovarea și apărarea drepturilor omului în contextul protestelor pașnice, în special prin sprijinirea eforturilor de dezvoltare a cadrului juridic internațional privind dreptul la întrunire pașnică; |
| --- | --- |

43.

solicită UE să sprijine acțiunile de punere în aplicare a raportului OHCHR privind măsurile efective și cele mai bune practici pentru a asigura promovarea și apărarea drepturilor omului în contextul protestelor pașnice, în special prin sprijinirea eforturilor de dezvoltare a cadrului juridic internațional privind dreptul la întrunire pașnică;

Locuințe

| 44. | salută din nou importanța acordată de UNHRC dreptului la locuință; reiterează, de asemenea, solicitarea sa adresată UE și statelor membre de a promova accesul la locuințe adecvate ca drept fundamental; |
| --- | --- |

44.

salută din nou importanța acordată de UNHRC dreptului la locuință; reiterează, de asemenea, solicitarea sa adresată UE și statelor membre de a promova accesul la locuințe adecvate ca drept fundamental;

Apă și canalizare

| 45. | salută rezoluția adoptată în septembrie 2013 de UNHRC privind dreptul la apă potabilă sigură și la instalații sanitare sigure și activitatea Raportorului special al ONU legată de această chestiune, și anume prin elaborarea unui manual privind modalitățile de aplicare a dreptului la apă potabilă sigură și la instalații sanitare sigure; solicită SEAE, statelor membre ale UE și UNHRC să se concentreze în continuare asupra acestui drept al omului, deseori neglijat, însă de o importanță vitală, la apă potabilă și instalații sanitare; |
| --- | --- |

45.

salută rezoluția adoptată în septembrie 2013 de UNHRC privind dreptul la apă potabilă sigură și la instalații sanitare sigure și activitatea Raportorului special al ONU legată de această chestiune, și anume prin elaborarea unui manual privind modalitățile de aplicare a dreptului la apă potabilă sigură și la instalații sanitare sigure; solicită SEAE, statelor membre ale UE și UNHRC să se concentreze în continuare asupra acestui drept al omului, deseori neglijat, însă de o importanță vitală, la apă potabilă și instalații sanitare;

Afacerile și drepturile omului

| 46. | sprijină cu tărie punerea în aplicare a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; solicită UE și statelor membre să își asume un rol activ în cadrul celei de-a șaptea sesiuni a Grupului de lucru al ONU privind chestiunea drepturilor omului, a societăților transnaționale și a altor întreprinderi comerciale și să sprijine eforturile de aliniere a politicilor lor cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; repetă solicitarea adresată Comisiei Europene de a prezenta până la sfârșitul lui 2014 un raport privind punerea în aplicare de către statele membre ale UE a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; remarcă inițiativa nou apărută de solicitare a semnării unui instrument internațional cu caracter juridic obligatoriu privind afacerile și drepturile omului în cadrul sistemului ONU; |
| --- | --- |

46.

sprijină cu tărie punerea în aplicare a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; solicită UE și statelor membre să își asume un rol activ în cadrul celei de-a șaptea sesiuni a Grupului de lucru al ONU privind chestiunea drepturilor omului, a societăților transnaționale și a altor întreprinderi comerciale și să sprijine eforturile de aliniere a politicilor lor cu Orientările OCDE pentru întreprinderile multinaționale și cu Principiile directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; repetă solicitarea adresată Comisiei Europene de a prezenta până la sfârșitul lui 2014 un raport privind punerea în aplicare de către statele membre ale UE a Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; remarcă inițiativa nou apărută de solicitare a semnării unui instrument internațional cu caracter juridic obligatoriu privind afacerile și drepturile omului în cadrul sistemului ONU;

Corupția și drepturile omului

| 47. | invită UE și statele sale membre să sprijine crearea funcției de Raportor special al ONU pentru infracțiuni de natură financiară, corupție și drepturile omului; |
| --- | --- |

47.

invită UE și statele sale membre să sprijine crearea funcției de Raportor special al ONU pentru infracțiuni de natură financiară, corupție și drepturile omului;

Sportul

| 48. | salută rezoluția adoptată în septembrie 2013 referitoare la promovarea drepturilor omului prin intermediul sportului și al idealului olimpic; își exprimă preocuparea în legătură cu situația lucrătorilor migranți din Qatar, în special în perioada premergătoare Cupei Mondiale din 2022; ia act de inițiativa statului Qatar de a aborda această chestiune; solicită autorităților qatariene să reformeze legea muncii, să abolească legea privind sponsorizarea (sistemul „kafala”) care este aplicabilă în regiune și să ratifice convențiile internaționale relevante; îndeamnă UE să garanteze faptul că întreprinderile din UE care își desfășoară activitatea în domeniul construcțiilor în Qatar nu au nicio implicare în încălcările drepturilor omului care afectează lucrătorii migranți; subliniază importanța monitorizării tuturor evenimentelor majore din domeniul sportului și a impactului acestora asupra drepturilor omului, fiind necesară, spre exemplu, în contextul Jocurilor Olimpice de iarnă de la Soci din Rusia care au debutat în februarie 2014, monitorizarea încălcărilor repetate ale libertății de întrunire și ale drepturilor minorităților sexuale, iar în contextul viitoarei Cupe Mondiale din Brazilia, investigarea cazurilor de evacuare din locuințe și de strămutări ale populației, care au fost raportate pe întreg teritoriul țării; |
| --- | --- |

48.

salută rezoluția adoptată în septembrie 2013 referitoare la promovarea drepturilor omului prin intermediul sportului și al idealului olimpic; își exprimă preocuparea în legătură cu situația lucrătorilor migranți din Qatar, în special în perioada premergătoare Cupei Mondiale din 2022; ia act de inițiativa statului Qatar de a aborda această chestiune; solicită autorităților qatariene să reformeze legea muncii, să abolească legea privind sponsorizarea (sistemul „kafala”) care este aplicabilă în regiune și să ratifice convențiile internaționale relevante; îndeamnă UE să garanteze faptul că întreprinderile din UE care își desfășoară activitatea în domeniul construcțiilor în Qatar nu au nicio implicare în încălcările drepturilor omului care afectează lucrătorii migranți; subliniază importanța monitorizării tuturor evenimentelor majore din domeniul sportului și a impactului acestora asupra drepturilor omului, fiind necesară, spre exemplu, în contextul Jocurilor Olimpice de iarnă de la Soci din Rusia care au debutat în februarie 2014, monitorizarea încălcărilor repetate ale libertății de întrunire și ale drepturilor minorităților sexuale, iar în contextul viitoarei Cupe Mondiale din Brazilia, investigarea cazurilor de evacuare din locuințe și de strămutări ale populației, care au fost raportate pe întreg teritoriul țării;

Utilizarea dronelor înarmate

| 49. | își exprimă îngrijorarea în legătură cu încălcările drepturilor omului și ale legislației umanitare internaționale, ca urmare a comiterii unor asasinate selective ilegale prin intermediul dronelor înarmate, ceea ce a dus la moartea, rănirea gravă sau traumatizarea unei părți din populația civilă, în legătură cu care nu există cifre exacte, în afara zonelor declarate de conflict; sprijină eforturile întreprinse în temeiul procedurilor speciale ale ONU în vederea promovării utilizării transparente și responsabile a dronelor înarmate de către state în conformitate cu cadrul juridic internațional consacrat; invită UE, statele sale membre și UNHRC să continue să sprijine realizarea unor anchete privind asasinatele selective ilegale și să dea curs recomandărilor Raportorilor Speciali ai ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare și privind combaterea terorismului și drepturile omului; |
| --- | --- |

49.

își exprimă îngrijorarea în legătură cu încălcările drepturilor omului și ale legislației umanitare internaționale, ca urmare a comiterii unor asasinate selective ilegale prin intermediul dronelor înarmate, ceea ce a dus la moartea, rănirea gravă sau traumatizarea unei părți din populația civilă, în legătură cu care nu există cifre exacte, în afara zonelor declarate de conflict; sprijină eforturile întreprinse în temeiul procedurilor speciale ale ONU în vederea promovării utilizării transparente și responsabile a dronelor înarmate de către state în conformitate cu cadrul juridic internațional consacrat; invită UE, statele sale membre și UNHRC să continue să sprijine realizarea unor anchete privind asasinatele selective ilegale și să dea curs recomandărilor Raportorilor Speciali ai ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare sau arbitrare și privind combaterea terorismului și drepturile omului;

Curtea Penală Internațională

| 50. | își reiterează sprijinul total față de Curtea Penală Internațională și rămâne vigilent cu privire la orice tentative de subminare a legitimității acesteia; solicită să se elaboreze în mod activ o poziție a UE privind crima de agresiune și amendamentele de la Kampala; |
| --- | --- |

50.

își reiterează sprijinul total față de Curtea Penală Internațională și rămâne vigilent cu privire la orice tentative de subminare a legitimității acesteia; solicită să se elaboreze în mod activ o poziție a UE privind crima de agresiune și amendamentele de la Kampala;

Evaluarea periodică universală

| 51. | reafirmă importanța universalității evaluării periodice universale (EPU) în vederea unei depline înțelegeri a situației drepturilor omului din toate statele membre ale ONU și reiterează importanța permanentă a acestui al doilea ciclu de evaluare care se axează pe implementarea recomandărilor acceptate pe parcursul primului ciclu; cu toate acestea, solicită din nou reluarea în considerare a recomandărilor care nu au fost acceptate de state pe perioada primului ciclu în continuarea procesului EPU; |
| --- | --- |

51.

reafirmă importanța universalității evaluării periodice universale (EPU) în vederea unei depline înțelegeri a situației drepturilor omului din toate statele membre ale ONU și reiterează importanța permanentă a acestui al doilea ciclu de evaluare care se axează pe implementarea recomandărilor acceptate pe parcursul primului ciclu; cu toate acestea, solicită din nou reluarea în considerare a recomandărilor care nu au fost acceptate de state pe perioada primului ciclu în continuarea procesului EPU;

| 52. | îndeamnă statele membre ale UE care participă la dialogurile interactive din cadrul EPU să prezinte recomandări specifice și măsurabile pentru a îmbunătăți calitatea măsurilor de urmărire și a punerii în aplicare a recomandărilor acceptate; subliniază importanța acordării de asistență tehnică de către Comisie și statele membre ale UE pentru a ajuta statele supuse monitorizării să pună în aplicare recomandările și să prezinte actualizări de etapă, asigurând, astfel, o implementare mai bună; |
| --- | --- |

52.

îndeamnă statele membre ale UE care participă la dialogurile interactive din cadrul EPU să prezinte recomandări specifice și măsurabile pentru a îmbunătăți calitatea măsurilor de urmărire și a punerii în aplicare a recomandărilor acceptate; subliniază importanța acordării de asistență tehnică de către Comisie și statele membre ale UE pentru a ajuta statele supuse monitorizării să pună în aplicare recomandările și să prezinte actualizări de etapă, asigurând, astfel, o implementare mai bună;

| 53. | subliniază necesitatea de a include sistematic recomandările formulate în cadrul evaluării periodice universale în dialogurile și consultările UE pe tema drepturilor omului și în strategiile de țară ale UE în domeniul drepturilor omului; recomandă, încă o dată, ca Parlamentul să ridice problema acestor recomandări în timpul vizitelor delegațiilor sale în țările terțe; |
| --- | --- |

53.

subliniază necesitatea de a include sistematic recomandările formulate în cadrul evaluării periodice universale în dialogurile și consultările UE pe tema drepturilor omului și în strategiile de țară ale UE în domeniul drepturilor omului; recomandă, încă o dată, ca Parlamentul să ridice problema acestor recomandări în timpul vizitelor delegațiilor sale în țările terțe;

| 54. | salută toate măsurile care permit unei game largi de părți interesate, inclusiv societății civile, să participe pe deplin la procesul de evaluare periodică universală; subliniază că este important ca SEAE și statele membre să evidențieze în cadrul UNHRC chestiunea îngrijorătoare a reducerii marjei de manevră a ONG-urilor într-o serie de țări de pe glob; |
| --- | --- |

54.

salută toate măsurile care permit unei game largi de părți interesate, inclusiv societății civile, să participe pe deplin la procesul de evaluare periodică universală; subliniază că este important ca SEAE și statele membre să evidențieze în cadrul UNHRC chestiunea îngrijorătoare a reducerii marjei de manevră a ONG-urilor într-o serie de țări de pe glob;

Procedurile speciale

| 55. | își reafirmă sprijinul ferm pentru procedurile speciale; subliniază importanța fundamentală a independenței acestor mandate și îndeamnă toate statele ONU să coopereze pe deplin cu experții pentru proceduri speciale, inclusiv primind persoanele mandatate care efectuează vizite de țară, răspunzând solicitărilor urgente ale acestora de a se lua măsuri și în legătură cu acuzațiile de încălcări și asigurând o reacție corespunzătoare la recomandările făcute de aceștia; sprijină declarația emisă la 10 decembrie 2013 de către cei 72 de experți pentru proceduri speciale și este preocupat de faptul că lipsa de cooperare a statelor cu experții respectivi afectează capacitatea acestora de a-și exercita mandatul; |
| --- | --- |

55.

își reafirmă sprijinul ferm pentru procedurile speciale; subliniază importanța fundamentală a independenței acestor mandate și îndeamnă toate statele ONU să coopereze pe deplin cu experții pentru proceduri speciale, inclusiv primind persoanele mandatate care efectuează vizite de țară, răspunzând solicitărilor urgente ale acestora de a se lua măsuri și în legătură cu acuzațiile de încălcări și asigurând o reacție corespunzătoare la recomandările făcute de aceștia; sprijină declarația emisă la 10 decembrie 2013 de către cei 72 de experți pentru proceduri speciale și este preocupat de faptul că lipsa de cooperare a statelor cu experții respectivi afectează capacitatea acestora de a-și exercita mandatul;

| 56. | condamnă cu fermitate toate formele de represalii împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor pentru drepturile omului care cooperează cu grupul pentru evaluare periodică universală și cu experții pentru proceduri speciale, în special în cazul Chinei; invită UNHRC să cerceteze relatările potrivit cărora un activist chinez, Cao Shunli, care a pledat în favoarea implicării societății civile în evaluarea periodică universală, se află în stare de arest din 14 septembrie 2013; îl îndeamnă pe președintele UNHRC să monitorizeze în mod activ acest caz și alte cazuri asemănătoare și îndeamnă toate statele să asigure o apărare adecvată împotriva unor asemenea acte de intimidare; subliniază faptul că asemenea acțiuni subminează întregul sistem al ONU în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

56.

condamnă cu fermitate toate formele de represalii împotriva apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor pentru drepturile omului care cooperează cu grupul pentru evaluare periodică universală și cu experții pentru proceduri speciale, în special în cazul Chinei; invită UNHRC să cerceteze relatările potrivit cărora un activist chinez, Cao Shunli, care a pledat în favoarea implicării societății civile în evaluarea periodică universală, se află în stare de arest din 14 septembrie 2013; îl îndeamnă pe președintele UNHRC să monitorizeze în mod activ acest caz și alte cazuri asemănătoare și îndeamnă toate statele să asigure o apărare adecvată împotriva unor asemenea acte de intimidare; subliniază faptul că asemenea acțiuni subminează întregul sistem al ONU în domeniul drepturilor omului;

Implicarea UE

| 57. | reafirmă importanța participării active a UE la toate mecanismele ONU privind drepturile omului, inclusiv UNHRC; încurajează statele membre ale UE să facă acest lucru prin co-sponsorizarea și inițierea de rezoluții, prin participarea activă la dezbateri și dialoguri interactive, precum și prin formularea de declarații; își exprimă sprijinul ferm față de practica din ce în ce mai răspândită a UE de a recurge la inițiative transregionale; |
| --- | --- |

57.

reafirmă importanța participării active a UE la toate mecanismele ONU privind drepturile omului, inclusiv UNHRC; încurajează statele membre ale UE să facă acest lucru prin co-sponsorizarea și inițierea de rezoluții, prin participarea activă la dezbateri și dialoguri interactive, precum și prin formularea de declarații; își exprimă sprijinul ferm față de practica din ce în ce mai răspândită a UE de a recurge la inițiative transregionale;

| 58. | reafirmă importanța integrării lucrărilor de la Geneva în contextul UNHRC în activitățile pe plan intern și pe plan extern relevante ale UE, inclusiv în activitățile Parlamentului, cum ar fi activitățile delegațiilor comisiilor sau ale delegațiilor interparlamentare și contribuțiile raportorilor speciali ai ONU la reuniunile comisiilor; |
| --- | --- |

58.

reafirmă importanța integrării lucrărilor de la Geneva în contextul UNHRC în activitățile pe plan intern și pe plan extern relevante ale UE, inclusiv în activitățile Parlamentului, cum ar fi activitățile delegațiilor comisiilor sau ale delegațiilor interparlamentare și contribuțiile raportorilor speciali ai ONU la reuniunile comisiilor;

| 59. | încurajează Reprezentantul Special al Uniunii Europene să sporească eficiența, coerența și vizibilitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului în contextul UNHRC și în ce privește dezvoltarea în continuare a unei cooperări strânse cu OHCHR și cu experții pentru proceduri speciale și regretă absența Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) de la dezbaterile la nivel înalt purtate în cadrul UNHRC; |
| --- | --- |

59.

încurajează Reprezentantul Special al Uniunii Europene să sporească eficiența, coerența și vizibilitatea politicii UE în domeniul drepturilor omului în contextul UNHRC și în ce privește dezvoltarea în continuare a unei cooperări strânse cu OHCHR și cu experții pentru proceduri speciale și regretă absența Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant (VP/ÎR) de la dezbaterile la nivel înalt purtate în cadrul UNHRC;

| 60. | subliniază încă o dată importanța coordonării și cooperării eficace dintre SEAE, Comisie și statele membre ale UE cu privire la problematica drepturilor omului; încurajează SEAE, în special prin delegațiile UE de la Geneva și New York, să-și crească gradul de concordanță, printr-o consultare rapidă și substanțială, și să emită un „mesaj cu o singură voce”; |
| --- | --- |

60.

subliniază încă o dată importanța coordonării și cooperării eficace dintre SEAE, Comisie și statele membre ale UE cu privire la problematica drepturilor omului; încurajează SEAE, în special prin delegațiile UE de la Geneva și New York, să-și crească gradul de concordanță, printr-o consultare rapidă și substanțială, și să emită un „mesaj cu o singură voce”;

| 61. | subliniază faptul că este important ca statele membre ale UE să sprijine UNHRC prin colaborarea în direcția realizării caracterului indivizibil și universal al drepturilor omului și, îndeosebi, prin ratificarea tuturor instrumentelor internaționale în materie de drepturile omului instituite de către acest organism; își exprimă încă o dată regretul pentru faptul că niciun stat membru nu a ratificat Convenția privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora; reiterează faptul că unele state membre nu au adoptat încă și/sau nu au ratificat Convenția pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, sau Protocolul opțional la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale; își reiterează apelul adresat tuturor statelor membre de a ratifica aceste convenții și protocoale; subliniază importanța transmiterii în timp util, de către statele membre, a rapoartelor lor periodice către organismele de monitorizare ale ONU; invită UE să elaboreze în mod activ o poziție a UE privind crima de agresiune și amendamentele de la Kampala; |
| --- | --- |

61.

subliniază faptul că este important ca statele membre ale UE să sprijine UNHRC prin colaborarea în direcția realizării caracterului indivizibil și universal al drepturilor omului și, îndeosebi, prin ratificarea tuturor instrumentelor internaționale în materie de drepturile omului instituite de către acest organism; își exprimă încă o dată regretul pentru faptul că niciun stat membru nu a ratificat Convenția privind protecția drepturilor tuturor lucrătorilor migranți și ale membrilor familiilor acestora; reiterează faptul că unele state membre nu au adoptat încă și/sau nu au ratificat Convenția pentru protecția tuturor persoanelor împotriva disparițiilor forțate, Protocolul opțional la Convenția împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante, sau Protocolul opțional la Pactul internațional privind drepturile economice, sociale și culturale; își reiterează apelul adresat tuturor statelor membre de a ratifica aceste convenții și protocoale; subliniază importanța transmiterii în timp util, de către statele membre, a rapoartelor lor periodice către organismele de monitorizare ale ONU; invită UE să elaboreze în mod activ o poziție a UE privind crima de agresiune și amendamentele de la Kampala;

| 62. | reiterează faptul că este important ca UE să continue să sprijine independența Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului pentru a garanta că acesta poate continua să-și exercite atribuțiile în mod eficace și imparțial; subliniază faptul că este esențial pentru imparțialitatea și funcționarea OHCHR ca acestuia să i se asigure finanțare suficientă, îndeosebi având în vedere necesitatea actuală de a deschide noi birouri regionale ale OHCHR ca urmare a situațiilor emergente; subliniază importanța găsirii unor fonduri suficiente pentru a finanța volumul tot mai mare de muncă al organismelor instituite prin tratate; solicită UE să-și asume un rol conducător în asigurarea unei funcționări eficiente a sistemului de organisme instituite prin tratate, inclusiv în privința unei finanțări adecvate; |
| --- | --- |

62.

reiterează faptul că este important ca UE să continue să sprijine independența Oficiului Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului pentru a garanta că acesta poate continua să-și exercite atribuțiile în mod eficace și imparțial; subliniază faptul că este esențial pentru imparțialitatea și funcționarea OHCHR ca acestuia să i se asigure finanțare suficientă, îndeosebi având în vedere necesitatea actuală de a deschide noi birouri regionale ale OHCHR ca urmare a situațiilor emergente; subliniază importanța găsirii unor fonduri suficiente pentru a finanța volumul tot mai mare de muncă al organismelor instituite prin tratate; solicită UE să-și asume un rol conducător în asigurarea unei funcționări eficiente a sistemului de organisme instituite prin tratate, inclusiv în privința unei finanțări adecvate;

| 63. | reafirmă că protecția apărătorilor drepturilor omului este o prioritate-cheie în cadrul politicii UE în domeniul drepturilor omului; apreciază, prin urmare, sprijinul practic și financiar acordat pentru protecția urgentă și susținerea apărătorilor drepturilor omului, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO); |
| --- | --- |

63.

reafirmă că protecția apărătorilor drepturilor omului este o prioritate-cheie în cadrul politicii UE în domeniul drepturilor omului; apreciază, prin urmare, sprijinul practic și financiar acordat pentru protecția urgentă și susținerea apărătorilor drepturilor omului, în cadrul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului (IEDDO);

o

o o

| 64. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de-a 68-a Adunări Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și grupului de lucru UE-ONU, înființat de Comisia pentru afaceri externe. |
| --- | --- |

64.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru drepturile omului, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului de Securitate al ONU, Secretarului General al ONU, Președintelui celei de-a 68-a Adunări Generale a ONU, Președintelui Consiliului pentru Drepturile Omului al ONU, Înaltului Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, precum și grupului de lucru UE-ONU, înființat de Comisia pentru afaceri externe.

---

(1)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 114.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0055.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0575.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/250 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/250

---

P7_TA(2014)0253

Rusia: condamnarea demonstranților care au participat la evenimentele din Piața Bolotnaia

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la Rusia: condamnarea manifestanților implicați în evenimentele din Piața Bolotnaia (2014/2628(RSP))

(2017/C 378/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la statul de drept din Rusia (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Rusia, în special Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la statul de drept din Rusia (1),

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 24 februarie 2014 referitoare la condamnarea manifestanților implicați în evenimentele din Piața Bolotnaia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei Europene/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 24 februarie 2014 referitoare la condamnarea manifestanților implicați în evenimentele din Piața Bolotnaia,

| — | având în vedere Constituția Rusiei, în special articolul 118, care prevede că, în Federația Rusă, justiția este administrată doar de către instanțe, și articolul 120, care prevede că judecătorii sunt independenți și subordonați doar Constituției Rusiei și legislației federale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Rusiei, în special articolul 118, care prevede că, în Federația Rusă, justiția este administrată doar de către instanțe, și articolul 120, care prevede că judecătorii sunt independenți și subordonați doar Constituției Rusiei și legislației federale,

| — | având în vedere consultările dintre UE și Rusia privind drepturile omului, din 28 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere consultările dintre UE și Rusia privind drepturile omului, din 28 noiembrie 2013,

| — | având în vedere raportul Comitetului European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante (CPT) din 17 decembrie 2013 referitor la vizitele sale periodice în Federația Rusă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comitetului European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante (CPT) din 17 decembrie 2013 referitor la vizitele sale periodice în Federația Rusă,

| — | având în vedere declarația ombudsmanului pentru drepturile omului din Federația Rusă, Vladimir Lukin, din 4 martie 2014, referitoare la manifestațiile din Moscova și la măsurile luate de autoritățile de aplicare a legii, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația ombudsmanului pentru drepturile omului din Federația Rusă, Vladimir Lukin, din 4 martie 2014, referitoare la manifestațiile din Moscova și la măsurile luate de autoritățile de aplicare a legii,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât Federația Rusă, ca membră cu drepturi depline a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, s-a angajat să respecte principiile democrației, statul de drept și drepturile omului; întrucât, din cauza unor încălcări grave ale statului de drept și a adoptării unor legi restrictive în ultimele luni, se manifestă îngrijorări crescânde în ceea ce privește respectarea de către Rusia a obligațiilor sale internaționale și naționale; |
| --- | --- |

A.

întrucât Federația Rusă, ca membră cu drepturi depline a Consiliului Europei și a Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, s-a angajat să respecte principiile democrației, statul de drept și drepturile omului; întrucât, din cauza unor încălcări grave ale statului de drept și a adoptării unor legi restrictive în ultimele luni, se manifestă îngrijorări crescânde în ceea ce privește respectarea de către Rusia a obligațiilor sale internaționale și naționale;

| B. | întrucât, la 6 mai 2012, cu o zi înaintea învestirii președintelui Vladimir Putin, câțiva zeci din zecile de mii de manifestanți estimați s-au ciocnit sporadic în Piața Bolotnaia cu forțele de poliție, ceea ce a dus la răniri ușoare; |
| --- | --- |

B.

întrucât, la 6 mai 2012, cu o zi înaintea învestirii președintelui Vladimir Putin, câțiva zeci din zecile de mii de manifestanți estimați s-au ciocnit sporadic în Piața Bolotnaia cu forțele de poliție, ceea ce a dus la răniri ușoare;

| C. | întrucât circa 600 de activiști au fost reținuți pentru scurt timp și 28 de persoane au fost trimise în judecată; întrucât autoritățile au demarat o anchetă privind acțiunile protestatarilor, pe care le-au calificat drept „manifestări violente în masă”, care, conform legislației ruse, reprezintă acțiuni de masă implicând „acte de violență, pogromuri, distrugerea proprietății, utilizarea de arme de foc sau rezistența armată în fața autorităților”; întrucât autoritățile au pretins că violențele au fost planificate în prealabil și că făceau parte dintr-o conspirație vizând destabilizarea țării și răsturnarea guvernului; |
| --- | --- |

C.

întrucât circa 600 de activiști au fost reținuți pentru scurt timp și 28 de persoane au fost trimise în judecată; întrucât autoritățile au demarat o anchetă privind acțiunile protestatarilor, pe care le-au calificat drept „manifestări violente în masă”, care, conform legislației ruse, reprezintă acțiuni de masă implicând „acte de violență, pogromuri, distrugerea proprietății, utilizarea de arme de foc sau rezistența armată în fața autorităților”; întrucât autoritățile au pretins că violențele au fost planificate în prealabil și că făceau parte dintr-o conspirație vizând destabilizarea țării și răsturnarea guvernului;

| D. | întrucât mai multe procese și proceduri judiciare din ultimii ani au pus sub semnul întrebării independența și imparțialitatea instituțiilor judiciare din Federația Rusă; |
| --- | --- |

D.

întrucât mai multe procese și proceduri judiciare din ultimii ani au pus sub semnul întrebării independența și imparțialitatea instituțiilor judiciare din Federația Rusă;

| E. | întrucât numeroase organizații rusești și internaționale care militează pentru drepturile omului au relatat că măsurile disproporționate și acțiunile agresive ale forțelor de securitate, precum și utilizarea excesivă a violenței au dus la izbucnirea violențelor urmate de arestarea arbitrară a protestatarilor; întrucât Ombudsmanul pentru drepturile omului din Federația Rusă a confirmat în evaluarea sa că acuzațiile de manifestări violente în masă au fost nefondate; |
| --- | --- |

E.

întrucât numeroase organizații rusești și internaționale care militează pentru drepturile omului au relatat că măsurile disproporționate și acțiunile agresive ale forțelor de securitate, precum și utilizarea excesivă a violenței au dus la izbucnirea violențelor urmate de arestarea arbitrară a protestatarilor; întrucât Ombudsmanul pentru drepturile omului din Federația Rusă a confirmat în evaluarea sa că acuzațiile de manifestări violente în masă au fost nefondate;

| F. | întrucât, la 24 februarie 2014, un tribunal din Rusia i-a declarat vinovați pe opt dintre acești manifestanți, dând următoarele sentințe mergând de la închisoare cu suspendare până la patru ani de închisoare cu executare, în urma altor trei pedepse mai severe cu închisoarea din 2013, precum și tratamentul psihiatric forțat al activistului Mihail Kosenko; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la 24 februarie 2014, un tribunal din Rusia i-a declarat vinovați pe opt dintre acești manifestanți, dând următoarele sentințe mergând de la închisoare cu suspendare până la patru ani de închisoare cu executare, în urma altor trei pedepse mai severe cu închisoarea din 2013, precum și tratamentul psihiatric forțat al activistului Mihail Kosenko;

| G. | întrucât în timpul manifestațiilor pașnice de susținere a inculpaților din dosarul Piața Bolotnaia, care au avut loc la 21 și 24 februarie 2014, s-a efectuat un număr mare de arestări; întrucât peste 200 de persoane care s-au adunat în fața tribunalului districtului Zamoskvorețki la 24 februarie 2014 pentru a afla verdictul au fost reținute timp de mai multe ore; întrucât liderii opoziției Boris Nemțov și Alexei Navalnâi au fost ulterior condamnați la zece zile de închisoare; întrucât Alexei Navalnâi a fost plasat sub arest la domiciliu în următoarele două luni, iar la 5 martie 2014 i-a fost montată o brățară electronică, cu ajutorul căreia îi sunt monitorizate activitățile; |
| --- | --- |

G.

întrucât în timpul manifestațiilor pașnice de susținere a inculpaților din dosarul Piața Bolotnaia, care au avut loc la 21 și 24 februarie 2014, s-a efectuat un număr mare de arestări; întrucât peste 200 de persoane care s-au adunat în fața tribunalului districtului Zamoskvorețki la 24 februarie 2014 pentru a afla verdictul au fost reținute timp de mai multe ore; întrucât liderii opoziției Boris Nemțov și Alexei Navalnâi au fost ulterior condamnați la zece zile de închisoare; întrucât Alexei Navalnâi a fost plasat sub arest la domiciliu în următoarele două luni, iar la 5 martie 2014 i-a fost montată o brățară electronică, cu ajutorul căreia îi sunt monitorizate activitățile;

| H. | întrucât autoritățile ruse își extind programele de supraveghere în masă; întrucât aceste programe, combinate cu legile anti-LGBT și cu legislația care limitează libertatea ONG-urilor, reprezintă un instrument foarte puternic care le permite autorităților ruse să supravegheze și să oprime vocile opoziției; |
| --- | --- |

H.

întrucât autoritățile ruse își extind programele de supraveghere în masă; întrucât aceste programe, combinate cu legile anti-LGBT și cu legislația care limitează libertatea ONG-urilor, reprezintă un instrument foarte puternic care le permite autorităților ruse să supravegheze și să oprime vocile opoziției;

| I. | întrucât situația drepturilor omului din Rusia s-a deteriorat în ultimii ani, iar autoritățile ruse au adoptat o serie de legi care conțin dispoziții ambigue și ar putea fi utilizate pentru a impune restricții suplimentare opoziției și societății civile și pentru a limita libertatea de exprimare și de întrunire; întrucât în cadrul acestor represiuni s-au desfășurat acțiuni ca raiduri ale poliției, confiscarea proprietăților, amenzi administrative și alte măsuri menite să împiedice și să descurajeze organizațiile societății civile să își desfășoare activitatea; |
| --- | --- |

I.

întrucât situația drepturilor omului din Rusia s-a deteriorat în ultimii ani, iar autoritățile ruse au adoptat o serie de legi care conțin dispoziții ambigue și ar putea fi utilizate pentru a impune restricții suplimentare opoziției și societății civile și pentru a limita libertatea de exprimare și de întrunire; întrucât în cadrul acestor represiuni s-au desfășurat acțiuni ca raiduri ale poliției, confiscarea proprietăților, amenzi administrative și alte măsuri menite să împiedice și să descurajeze organizațiile societății civile să își desfășoare activitatea;

| J. | întrucât liderii partidelor și mișcărilor de opoziție sunt hărțuiți de autoritățile ruse, unii fiind închiși sub diferite pretexte, cum este cazul lui Ilia Iașin, liderul mișcării „Solidaritatea”, Gleb Fetisov, copreședintele Alianței Verzilor și Social-Democraților, și Evgheni Vitișko, activist ecologist și membru marcant al partidului Iabloko; |
| --- | --- |

J.

întrucât liderii partidelor și mișcărilor de opoziție sunt hărțuiți de autoritățile ruse, unii fiind închiși sub diferite pretexte, cum este cazul lui Ilia Iașin, liderul mișcării „Solidaritatea”, Gleb Fetisov, copreședintele Alianței Verzilor și Social-Democraților, și Evgheni Vitișko, activist ecologist și membru marcant al partidului Iabloko;

| K. | întrucât Comitetul European pentru Prevenirea Torturii a înregistrat în decembrie 2013 numeroase depoziții privind cazuri de rele tratamente și tortură la care au fost supuși deținuții de către membri ai autorităților de aplicare a legii și ai poliției, |
| --- | --- |

K.

întrucât Comitetul European pentru Prevenirea Torturii a înregistrat în decembrie 2013 numeroase depoziții privind cazuri de rele tratamente și tortură la care au fost supuși deținuții de către membri ai autorităților de aplicare a legii și ai poliției,

| 1. | își exprimă profunda preocupare în legătură cu acțiunile demarate în justiție împotriva manifestanților din Piața Bolotnaia, care au fost serios viciate de la început, fiind bazate pe acuzații de natură politică; |
| --- | --- |

1.

își exprimă profunda preocupare în legătură cu acțiunile demarate în justiție împotriva manifestanților din Piața Bolotnaia, care au fost serios viciate de la început, fiind bazate pe acuzații de natură politică;

| 2. | consideră că acuzațiile aduse împotriva manifestanților și sentințele primite par disproporționate având în vedere natura evenimentelor și infracțiunile de care sunt acuzați; date fiind neajunsurile procedurale și perioada lungă de arestare preventivă, consideră că rezultatul procesului pune din nou sub semnul întrebării situația statului de drept; |
| --- | --- |

2.

consideră că acuzațiile aduse împotriva manifestanților și sentințele primite par disproporționate având în vedere natura evenimentelor și infracțiunile de care sunt acuzați; date fiind neajunsurile procedurale și perioada lungă de arestare preventivă, consideră că rezultatul procesului pune din nou sub semnul întrebării situația statului de drept;

| 3. | solicită autorităților judiciare din Rusia să reconsidere sentințele pronunțate în procesul de recurs și să îi elibereze pe cei opt demonstranți, precum și pe Mihail Kosenko, aflat în închisoare în urma evenimentelor din piața Bolotnaia, care a fost condamnat la tratament psihiatric forțat; |
| --- | --- |

3.

solicită autorităților judiciare din Rusia să reconsidere sentințele pronunțate în procesul de recurs și să îi elibereze pe cei opt demonstranți, precum și pe Mihail Kosenko, aflat în închisoare în urma evenimentelor din piața Bolotnaia, care a fost condamnat la tratament psihiatric forțat;

| 4. | își exprimă, de asemenea, îngrijorarea profundă față de reținerea unui număr mare de protestatari pașnici în urma verdictelor pronunțate în cauza Bolotnaia și solicită retragerea tuturor acuzațiilor împotriva protestatarilor; solicită, de asemenea, guvernului rus să respecte drepturile tuturor cetățenilor la exercitarea libertăților lor fundamentale și a drepturilor universale ale omului; |
| --- | --- |

4.

își exprimă, de asemenea, îngrijorarea profundă față de reținerea unui număr mare de protestatari pașnici în urma verdictelor pronunțate în cauza Bolotnaia și solicită retragerea tuturor acuzațiilor împotriva protestatarilor; solicită, de asemenea, guvernului rus să respecte drepturile tuturor cetățenilor la exercitarea libertăților lor fundamentale și a drepturilor universale ale omului;

| 5. | reamintește importanța respectării depline de către Rusia a obligațiilor de drept internațional care îi revin, în calitate de membru al Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și a drepturilor fundamentale ale omului și a statului de drept consacrate în Convenția europeană a drepturilor omului și în Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP); subliniază că evoluțiile recente se îndreaptă în direcția opusă reformelor necesare pentru îmbunătățirea standardelor democratice, a statului de drept și a independenței justiției în Rusia; |
| --- | --- |

5.

reamintește importanța respectării depline de către Rusia a obligațiilor de drept internațional care îi revin, în calitate de membru al Consiliului Europei și al Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și a drepturilor fundamentale ale omului și a statului de drept consacrate în Convenția europeană a drepturilor omului și în Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice (PIDCP); subliniază că evoluțiile recente se îndreaptă în direcția opusă reformelor necesare pentru îmbunătățirea standardelor democratice, a statului de drept și a independenței justiției în Rusia;

| 6. | își exprimă preocuparea cu privire la evoluțiile din Federația Rusă în materie de respectare și apărare a drepturilor omului, precum și de respectare a principiilor, normelor și procedurilor democratice stabilite de comun acord, în special în ceea ce privește legea privind agenții străini, legea împotriva persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale (LGBT), trecerea din nou în domeniul penal a calomniei, legea privind trădarea și legislația care reglementează protestele publice; îndeamnă Rusia să își respecte angajamentele internaționale asumate în calitate de membru al Consiliului Europei; |
| --- | --- |

6.

își exprimă preocuparea cu privire la evoluțiile din Federația Rusă în materie de respectare și apărare a drepturilor omului, precum și de respectare a principiilor, normelor și procedurilor democratice stabilite de comun acord, în special în ceea ce privește legea privind agenții străini, legea împotriva persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transsexuale (LGBT), trecerea din nou în domeniul penal a calomniei, legea privind trădarea și legislația care reglementează protestele publice; îndeamnă Rusia să își respecte angajamentele internaționale asumate în calitate de membru al Consiliului Europei;

| 7. | invită guvernul rus să ia măsuri concrete pentru a aborda deteriorarea drepturilor omului, în special prin încetarea campaniei de hărțuire împotriva organizațiilor și activiștilor societății civile; solicită puterii executive și puterii legislative din Rusia să revizuiască și, eventual, să abroge actele legislative și măsurile recent adoptate care sunt în conflict cu angajamentele declarate ale țării, în calitatea sa de membru al Consiliului Europei, în domeniul drepturilor omului și libertăților fundamentale și să ia în considerare recomandările prezentate președintelui Federației Ruse de Ombudsmanul pentru drepturile omului și de Consiliul pentru drepturile omului. |
| --- | --- |

7.

invită guvernul rus să ia măsuri concrete pentru a aborda deteriorarea drepturilor omului, în special prin încetarea campaniei de hărțuire împotriva organizațiilor și activiștilor societății civile; solicită puterii executive și puterii legislative din Rusia să revizuiască și, eventual, să abroge actele legislative și măsurile recent adoptate care sunt în conflict cu angajamentele declarate ale țării, în calitatea sa de membru al Consiliului Europei, în domeniul drepturilor omului și libertăților fundamentale și să ia în considerare recomandările prezentate președintelui Federației Ruse de Ombudsmanul pentru drepturile omului și de Consiliul pentru drepturile omului.

| 8. | îndeamnă autoritățile judiciare și de aplicare a legii din Rusia să își îndeplinească sarcinile în mod imparțial și independent; |
| --- | --- |

8.

îndeamnă autoritățile judiciare și de aplicare a legii din Rusia să își îndeplinească sarcinile în mod imparțial și independent;

| 9. | subliniază faptul că în Federația Rusă libertatea de întrunire este garantată în temeiul articolului 31 din Constituția Rusiei și al Convenției europene a drepturilor omului, Rusia fiind semnatară a acestei convenții, ceea ce obligă autoritățile din Rusia la respectarea acesteia; |
| --- | --- |

9.

subliniază faptul că în Federația Rusă libertatea de întrunire este garantată în temeiul articolului 31 din Constituția Rusiei și al Convenției europene a drepturilor omului, Rusia fiind semnatară a acestei convenții, ceea ce obligă autoritățile din Rusia la respectarea acesteia;

| 10. | invită Federația Rusă să își alinieze programele de supraveghere la Convenția europeană a drepturilor omului; |
| --- | --- |

10.

invită Federația Rusă să își alinieze programele de supraveghere la Convenția europeană a drepturilor omului;

| 11. | regretă reprimarea continuă a cetățenilor care formulează critici la adresa regimului, precum și a organelor de presă rămase independente, inclusiv a postului de televiziune Dojd și a postului de radio Eho Moskvî; |
| --- | --- |

11.

regretă reprimarea continuă a cetățenilor care formulează critici la adresa regimului, precum și a organelor de presă rămase independente, inclusiv a postului de televiziune Dojd și a postului de radio Eho Moskvî;

| 12. | invită Înaltul Reprezentant și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să se asigure că toate cazurile de persoane urmărite penal din motive politice sunt aduse în discuție în cadrul consultărilor UE-Rusia pe tema drepturilor omului și că reprezentanților Rusiei în aceste consultări li se solicită un răspuns oficial pentru fiecare caz în parte; |
| --- | --- |

12.

invită Înaltul Reprezentant și Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) să se asigure că toate cazurile de persoane urmărite penal din motive politice sunt aduse în discuție în cadrul consultărilor UE-Rusia pe tema drepturilor omului și că reprezentanților Rusiei în aceste consultări li se solicită un răspuns oficial pentru fiecare caz în parte;

| 13. | solicită președinților Consiliului și Comisiei, precum și Înaltului Reprezentant, să urmărească în continuare îndeaproape aceste cazuri, să aducă în discuție aceste probleme sub diferite forme și în cadrul diferitelor reuniuni cu Rusia și să informeze Parlamentul cu privire la schimburile desfășurate cu autoritățile din Rusia; |
| --- | --- |

13.

solicită președinților Consiliului și Comisiei, precum și Înaltului Reprezentant, să urmărească în continuare îndeaproape aceste cazuri, să aducă în discuție aceste probleme sub diferite forme și în cadrul diferitelor reuniuni cu Rusia și să informeze Parlamentul cu privire la schimburile desfășurate cu autoritățile din Rusia;

| 14. | îndeamnă Consiliul să elaboreze o politică unificată față de Rusia, care să oblige cele 28 de state membre și instituțiile UE să conceapă un mesaj comun ferm cu privire la rolul drepturilor omului în relația UE-Rusia, precum și cu privire la necesitatea de a pune capăt reprimării libertății de exprimare, de întrunire și de asociere în Rusia; solicită formularea acestui mesaj comun în Concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă Consiliul să elaboreze o politică unificată față de Rusia, care să oblige cele 28 de state membre și instituțiile UE să conceapă un mesaj comun ferm cu privire la rolul drepturilor omului în relația UE-Rusia, precum și cu privire la necesitatea de a pune capăt reprimării libertății de exprimare, de întrunire și de asociere în Rusia; solicită formularea acestui mesaj comun în Concluziile Consiliului Afaceri Externe al UE;

| 15. | îndeamnă Înaltul Reprezentant și SEAE să se asigure că Uniunea urmărește orice ocazie, în limitele impuse de dreptul intern al Rusiei, de continuare a colaborării cu organizațiile societății civile din Rusia, inclusiv cu cele care promovează valorile democrației, drepturilor omului și statului de drept; |
| --- | --- |

15.

îndeamnă Înaltul Reprezentant și SEAE să se asigure că Uniunea urmărește orice ocazie, în limitele impuse de dreptul intern al Rusiei, de continuare a colaborării cu organizațiile societății civile din Rusia, inclusiv cu cele care promovează valorile democrației, drepturilor omului și statului de drept;

| 16. | îndeamnă Comisia și SEAE, referitor la etapa de programare în curs instrumentelor financiare ale UE, să își sporească asistența financiară pentru societatea civilă din Rusia, prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului și al fondurilor organizațiilor societății civile și ale autorităților locale, și să includă Forumul societății civile UE-Rusia în Instrumentul de parteneriat, pentru a asigura un sprijin sustenabil și credibil pe termen lung; |
| --- | --- |

16.

îndeamnă Comisia și SEAE, referitor la etapa de programare în curs instrumentelor financiare ale UE, să își sporească asistența financiară pentru societatea civilă din Rusia, prin intermediul Instrumentului european pentru democrație și drepturile omului și al fondurilor organizațiilor societății civile și ale autorităților locale, și să includă Forumul societății civile UE-Rusia în Instrumentul de parteneriat, pentru a asigura un sprijin sustenabil și credibil pe termen lung;

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse. |
| --- | --- |

17.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Consiliului Europei, Organizației pentru Securitate și Cooperare în Europa, precum și președintelui, Guvernului și Parlamentului Federației Ruse.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0284.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/253 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/253

---

P7_TA(2014)0254

Demararea consultărilor privind excluderea Ugandei și a Nigeriei din grupul statelor părți la Acordul de la Cotonou având în vedere legislația adoptată recent prin care se incriminează și mai mult homosexualitatea

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la lansarea de consultări pentru a suspenda Uganda și Nigeria din Acordul de la Cotonou, având în vedere legislația recentă care incriminează și mai mult homosexualitatea (2014/2634(RSP))

(2017/C 378/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere obligațiile și instrumentele internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv cele cuprinse în convențiile ONU privind drepturile omului, precum și în Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, care garantează drepturile omului și libertățile fundamentale și interzic discriminarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere obligațiile și instrumentele internaționale din domeniul drepturilor omului, inclusiv cele cuprinse în convențiile ONU privind drepturile omului, precum și în Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, care garantează drepturile omului și libertățile fundamentale și interzic discriminarea,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, Carta africană a drepturilor omului și popoarelor, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice, Convenția privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, Carta africană a drepturilor omului și popoarelor,

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului nr. 17/19 din 17 iunie 2011 privind drepturile omului, orientarea sexuală și identitatea de gen, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului ONU pentru Drepturile Omului nr. 17/19 din 17 iunie 2011 privind drepturile omului, orientarea sexuală și identitatea de gen,

| — | având în vedere cea de a doua revizuire a Acordului de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (Acordul de la Cotonou), precum și clauzele referitoare la drepturile omului și sănătatea publică și angajamentele conținute de acestea, în special articolul 8 alineatul (4), articolul 9, articolul 31a litera (e) și articolul 96; |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a doua revizuire a Acordului de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte (Acordul de la Cotonou), precum și clauzele referitoare la drepturile omului și sănătatea publică și angajamentele conținute de acestea, în special articolul 8 alineatul (4), articolul 9, articolul 31a litera (e) și articolul 96;

| — | având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolele 21, 24, 29 și 31 din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și articolele 10 și 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prin care UE și statele sale membre, în relațiile lor cu restul lumii, se angajează să susțină și să promoveze drepturile universale ale omului și protecția persoanelor, precum și să adopte măsuri restrictive în cazul unor încălcări grave ale drepturilor omului; |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 3 alineatul (5) și articolele 21, 24, 29 și 31 din Tratatul privind Uniunea Europeană, precum și articolele 10 și 215 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prin care UE și statele sale membre, în relațiile lor cu restul lumii, se angajează să susțină și să promoveze drepturile universale ale omului și protecția persoanelor, precum și să adopte măsuri restrictive în cazul unor încălcări grave ale drepturilor omului;

| — | având în vedere Orientările pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliu la 24 iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările pentru promovarea și protejarea respectării tuturor drepturilor omului pentru persoanele lesbiene, gay, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI), adoptate de Consiliu la 24 iunie 2013,

| — | având în vedere declarația din 15 ianuarie 2014 a dnei Catherine Ashton, Vicepreședinte al Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/HR), prin care își exprimă îngrijorarea cu privire la adoptare legii privind interzicerea căsătoriei între persoane de același sex în Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 15 ianuarie 2014 a dnei Catherine Ashton, Vicepreședinte al Comisiei/Înalt Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/HR), prin care își exprimă îngrijorarea cu privire la adoptare legii privind interzicerea căsătoriei între persoane de același sex în Nigeria,

| — | având în vedere declarația din 20 decembrie 2013, a VP/ÎR cu privire la adoptarea legii împotriva homosexualității în Uganda, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 20 decembrie 2013, a VP/ÎR cu privire la adoptarea legii împotriva homosexualității în Uganda,

| — | având în vedere declarația făcută de Președintele Obama la 16 februarie 2014 cu privire la adoptarea proiectului de lege împotriva homosexualității în Uganda și cererea sa adresată Președintelui Museveni de a nu promulga legea; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația făcută de Președintele Obama la 16 februarie 2014 cu privire la adoptarea proiectului de lege împotriva homosexualității în Uganda și cererea sa adresată Președintelui Museveni de a nu promulga legea;

| — | având în vedere declarația din 18 februarie 2014 a VP/ÎR cu privire la legislația împotriva homosexualității în Uganda, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 18 februarie 2014 a VP/ÎR cu privire la legislația împotriva homosexualității în Uganda,

| — | având în vedere declarația din 25 februarie 2014 a lui Ban Ki-moon, prin care îndemna autoritățile ugandeze să revizuiască sau să abroge legea împotriva homosexualității din această țară; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 25 februarie 2014 a lui Ban Ki-moon, prin care îndemna autoritățile ugandeze să revizuiască sau să abroge legea împotriva homosexualității din această țară;

| — | având în vedere declarația din 4 martie 2014 a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene cu privire la legea împotriva homosexualității din Uganda; |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 4 martie 2014 a Înaltului Reprezentant al Uniunii Europene cu privire la legea împotriva homosexualității din Uganda;

| — | având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2012 referitoare la violențele împotriva femeilor lesbiene și drepturile persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI) din Africa (1), poziția sa din 13 iunie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de modificare pentru a doua oară a Acordului de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost modificat pentru prima dată la Luxemburg la 25 iunie 2005 (2) și rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la Raportul anual 2012 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 5 iulie 2012 referitoare la violențele împotriva femeilor lesbiene și drepturile persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI) din Africa (1), poziția sa din 13 iunie 2013 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului de modificare pentru a doua oară a Acordului de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000, astfel cum a fost modificat pentru prima dată la Luxemburg la 25 iunie 2005 (2) și rezoluția sa din 11 decembrie 2013 referitoare la Raportul anual 2012 privind drepturile omului în lume și politica Uniunii Europene în această privință (3),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare din 17 decembrie 2009 referitoare la „Uganda: proiect de legislație anti-homosexuală” (4), din 16 decembrie 2010, referitoare la „Uganda: așa-numita «lege Bahati» și discriminarea împotriva persoanelor LGBT” (5) și din 17 februarie 2011, referitoare la „Uganda: asasinarea lui David Kato” (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare din 17 decembrie 2009 referitoare la „Uganda: proiect de legislație anti-homosexuală” (4), din 16 decembrie 2010, referitoare la „Uganda: așa-numita «lege Bahati» și discriminarea împotriva persoanelor LGBT” (5) și din 17 februarie 2011, referitoare la „Uganda: asasinarea lui David Kato” (6),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 15 martie 2012 (7) și 4 iulie 2013 (8) referitoare la situația din Nigeria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 15 martie 2012 (7) și 4 iulie 2013 (8) referitoare la situația din Nigeria,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la măsurile recente în vederea incriminării persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2014 referitoare la măsurile recente în vederea incriminării persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale, transgen și intersexuale (LGBTI) (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2011 referitoare la drepturile omului, orientarea sexuală și identitatea de gen la Organizația Națiunilor Unite (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 28 septembrie 2011 referitoare la drepturile omului, orientarea sexuală și identitatea de gen la Organizația Națiunilor Unite (10),

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât toate ființele umane se nasc libere și egale în demnitate și în drepturi; întrucât toate statele au obligația de a preveni violența, instigarea la ură și stigmatizarea bazată pe caracteristici individuale, cum ar fi orientarea sexuală, identitatea de gen și exprimarea genului; |
| --- | --- |

A.

întrucât toate ființele umane se nasc libere și egale în demnitate și în drepturi; întrucât toate statele au obligația de a preveni violența, instigarea la ură și stigmatizarea bazată pe caracteristici individuale, cum ar fi orientarea sexuală, identitatea de gen și exprimarea genului;

| B. | întrucât Politica externă și de securitate comună a Uniunii Europene (PESC) urmărește dezvoltarea și consolidarea democrației și a statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale; |
| --- | --- |

B.

întrucât Politica externă și de securitate comună a Uniunii Europene (PESC) urmărește dezvoltarea și consolidarea democrației și a statului de drept, precum și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale;

| C. | întrucât 76 de țări consideră în continuare că homosexualitatea este o infracțiune, iar cinci dintre acestea prevăd pedeapsa cu moartea pentru astfel de infracțiuni; |
| --- | --- |

C.

întrucât 76 de țări consideră în continuare că homosexualitatea este o infracțiune, iar cinci dintre acestea prevăd pedeapsa cu moartea pentru astfel de infracțiuni;

| D. | întrucât actele consensuale între persoane de același sex erau deja pedepsite cu 14 ani de închisoare în Uganda, în temeiul secțiunii 145 din Codul Penal din Uganda și cu șapte ani de închisoare în Nigeria, în temeiul secțiunii 214 din Codul Penal nigerian (sau cu pedeapsa cu moartea în 12 state în temeiul legii Sharia); |
| --- | --- |

D.

întrucât actele consensuale între persoane de același sex erau deja pedepsite cu 14 ani de închisoare în Uganda, în temeiul secțiunii 145 din Codul Penal din Uganda și cu șapte ani de închisoare în Nigeria, în temeiul secțiunii 214 din Codul Penal nigerian (sau cu pedeapsa cu moartea în 12 state în temeiul legii Sharia);

| E. | întrucât, la 20 decembrie 2013, parlamentul ugandez a adoptat legea împotriva homosexualității, care pedepsește sprijinirea drepturilor populațiilor LGBTI cu până la șapte ani de închisoare, iar persoanele care oferă o casă, o cameră sau mai multe sau orice fel de spațiu pentru acte homosexuale sunt pedepsite cu șapte ani de închisoare, iar „recidiviștii” sau făptuitorii infectați cu HIV, cu închisoare pe viață; întrucât legea a fost promulgată de Președintele Yoweri Museveni Kaguta al Republicii Uganda la 24 februarie 2014; |
| --- | --- |

E.

întrucât, la 20 decembrie 2013, parlamentul ugandez a adoptat legea împotriva homosexualității, care pedepsește sprijinirea drepturilor populațiilor LGBTI cu până la șapte ani de închisoare, iar persoanele care oferă o casă, o cameră sau mai multe sau orice fel de spațiu pentru acte homosexuale sunt pedepsite cu șapte ani de închisoare, iar „recidiviștii” sau făptuitorii infectați cu HIV, cu închisoare pe viață; întrucât legea a fost promulgată de Președintele Yoweri Museveni Kaguta al Republicii Uganda la 24 februarie 2014;

| F. | întrucât autoritățile ugandeze au adoptat Legea împotriva pornografiei și Legea privind managementul ordinii publice, ceea ce reprezintă alte atacuri la adresa drepturilor omului și a ONG-urilor care apără drepturile omului; întrucât aceste evenimente reflectă cadrul politic din ce în ce mai limitat și în curs de deteriorare cu care se confruntă societatea civilă; |
| --- | --- |

F.

întrucât autoritățile ugandeze au adoptat Legea împotriva pornografiei și Legea privind managementul ordinii publice, ceea ce reprezintă alte atacuri la adresa drepturilor omului și a ONG-urilor care apără drepturile omului; întrucât aceste evenimente reflectă cadrul politic din ce în ce mai limitat și în curs de deteriorare cu care se confruntă societatea civilă;

| G. | întrucât, la 17 decembrie 2013, senatul nigerian a adoptat Legea privind interzicerea căsătoriei între persoane de același sex, care sancționează relațiile dintre persoanele de același sex cu până la 14 ani de închisoare, iar persoanele care sunt martore ale unor căsătorii homosexuale sau care administrează baruri sau care participă la organizații sau societăți LGBTI, cu până la 10 ani de închisoare; întrucât proiectul de lege a fost promulgat de Președintele Goodluck Jonathan în ianuarie 2014; |
| --- | --- |

G.

întrucât, la 17 decembrie 2013, senatul nigerian a adoptat Legea privind interzicerea căsătoriei între persoane de același sex, care sancționează relațiile dintre persoanele de același sex cu până la 14 ani de închisoare, iar persoanele care sunt martore ale unor căsătorii homosexuale sau care administrează baruri sau care participă la organizații sau societăți LGBTI, cu până la 10 ani de închisoare; întrucât proiectul de lege a fost promulgat de Președintele Goodluck Jonathan în ianuarie 2014;

| H. | întrucât o serie de canale mass-media, membri ai publicului și lideri politici și religioși din aceste țări urmăresc din ce în ce mai mult să intimideze persoanele LGBTI, le limitează drepturile lor și cele ale ONG-urilor și ale grupurilor pentru drepturile omului și legitimează violența împotriva lor; întrucât, la scurt timp după ce președintele Museveni a semnat proiectul de lege, un ziar tabloid ugandez a publicat o listă cu nume și fotografii a 200 de homosexuali și lesbiene din Uganda, cu consecințe negative grave pentru securitatea lor; întrucât mass-media a raportat un număr din ce în ce mai mare de arestări și violențe împotriva persoanelor LGBTI în Nigeria; |
| --- | --- |

H.

întrucât o serie de canale mass-media, membri ai publicului și lideri politici și religioși din aceste țări urmăresc din ce în ce mai mult să intimideze persoanele LGBTI, le limitează drepturile lor și cele ale ONG-urilor și ale grupurilor pentru drepturile omului și legitimează violența împotriva lor; întrucât, la scurt timp după ce președintele Museveni a semnat proiectul de lege, un ziar tabloid ugandez a publicat o listă cu nume și fotografii a 200 de homosexuali și lesbiene din Uganda, cu consecințe negative grave pentru securitatea lor; întrucât mass-media a raportat un număr din ce în ce mai mare de arestări și violențe împotriva persoanelor LGBTI în Nigeria;

| I. | întrucât numeroși șefi de stat și de guvern, lideri ai Organizației Națiunilor Unite, reprezentanți ai guvernelor și parlamentelor, ai UE (inclusiv Consiliul, Parlamentul, Comisia și Înaltul Reprezentant), precum și numeroase personalități de talie mondială au condamnat ferm legile care incriminează persoanele LGBTI; |
| --- | --- |

I.

întrucât numeroși șefi de stat și de guvern, lideri ai Organizației Națiunilor Unite, reprezentanți ai guvernelor și parlamentelor, ai UE (inclusiv Consiliul, Parlamentul, Comisia și Înaltul Reprezentant), precum și numeroase personalități de talie mondială au condamnat ferm legile care incriminează persoanele LGBTI;

| J. | întrucât cooperarea UE ar trebui să sprijine eforturile statelor ACP de a dezvolta o serie de cadre juridice și politice de susținere și eliminare a legilor, a politicilor și a practicilor punitive, a stigmatelor și a discriminării care subminează drepturile omului, cresc vulnerabilitatea la HIV/SIDA și blochează accesul la prevenire, tratament, asistența medicală și sprijin eficient în cazul HIV/SIDA, inclusiv la medicamente, produse și servicii pentru persoanele care trăiesc cu HIV/SIDA și pentru populațiile cu cel mai înalt grad de risc; |
| --- | --- |

J.

întrucât cooperarea UE ar trebui să sprijine eforturile statelor ACP de a dezvolta o serie de cadre juridice și politice de susținere și eliminare a legilor, a politicilor și a practicilor punitive, a stigmatelor și a discriminării care subminează drepturile omului, cresc vulnerabilitatea la HIV/SIDA și blochează accesul la prevenire, tratament, asistența medicală și sprijin eficient în cazul HIV/SIDA, inclusiv la medicamente, produse și servicii pentru persoanele care trăiesc cu HIV/SIDA și pentru populațiile cu cel mai înalt grad de risc;

| K. | întrucât programul ONU pentru Sida (UN AIDS) și Fondul global pentru combaterea SIDA, tuberculozei și malariei se tem că persoanelor LGBT și celor 3,4 milioane de cetățeni infectați cu HIV din Nigeria și Uganda le vor fi refuzate servicii vitale de sănătate și cer ca „analiza urgentă a constituționalității legilor în contextul implicațiilor grave la adresa sănătății publice și a drepturilor omului”; |
| --- | --- |

K.

întrucât programul ONU pentru Sida (UN AIDS) și Fondul global pentru combaterea SIDA, tuberculozei și malariei se tem că persoanelor LGBT și celor 3,4 milioane de cetățeni infectați cu HIV din Nigeria și Uganda le vor fi refuzate servicii vitale de sănătate și cer ca „analiza urgentă a constituționalității legilor în contextul implicațiilor grave la adresa sănătății publice și a drepturilor omului”;

| L. | întrucât incriminarea și mai mare a actelor consensuale între adulți de același sex va ridica și mai multe obstacole în calea realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, în special a celor care vizează egalitatea de gen și combaterea bolilor, precum și în ceea ce privește reușita cadrului de dezvoltare post-2015; |
| --- | --- |

L.

întrucât incriminarea și mai mare a actelor consensuale între adulți de același sex va ridica și mai multe obstacole în calea realizării Obiectivelor de dezvoltare ale mileniului, în special a celor care vizează egalitatea de gen și combaterea bolilor, precum și în ceea ce privește reușita cadrului de dezvoltare post-2015;

| M. | întrucât o serie de state membre, inclusiv în Țările de Jos, Danemarca și Suedia, precum și în alte țări, cum ar fi Statele Unite ale Americii și Norvegia au decis fie să refuze ajutorul pentru a guvernului ugandez, fie să-l direcționeze de la sprijinirea guvernamentală la sprijinirea societății civile; |
| --- | --- |

M.

întrucât o serie de state membre, inclusiv în Țările de Jos, Danemarca și Suedia, precum și în alte țări, cum ar fi Statele Unite ale Americii și Norvegia au decis fie să refuze ajutorul pentru a guvernului ugandez, fie să-l direcționeze de la sprijinirea guvernamentală la sprijinirea societății civile;

| N. | întrucât, în temeiul articolului 96 alineatul (1a) din Acordul de la Cotonou, se poate lansa o procedură de consultare vizând suspendarea semnatarilor care încalcă obligațiile în domeniul drepturilor omului, în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) și articolul 9, |
| --- | --- |

N.

întrucât, în temeiul articolului 96 alineatul (1a) din Acordul de la Cotonou, se poate lansa o procedură de consultare vizând suspendarea semnatarilor care încalcă obligațiile în domeniul drepturilor omului, în conformitate cu articolul 8 alineatul (4) și articolul 9,

| 1. | regretă adoptarea de noi legi care constituie amenințări grave la adresa drepturilor universale la viață, la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire, precum și dreptul de a nu fi supus torturii și tratamentelor sau pedepselor cu cruzime, inumane sau degradante; reiterează faptul că orientarea sexuală și identitatea de gen sunt chestiuni care țin de dreptul indivizilor la viața privată, garantat prin dreptul internațional și constituțiile naționale; subliniază faptul că egalitatea persoanelor LGBTI este un element incontestabil al drepturilor fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

1.

regretă adoptarea de noi legi care constituie amenințări grave la adresa drepturilor universale la viață, la libertatea de exprimare, de asociere și de întrunire, precum și dreptul de a nu fi supus torturii și tratamentelor sau pedepselor cu cruzime, inumane sau degradante; reiterează faptul că orientarea sexuală și identitatea de gen sunt chestiuni care țin de dreptul indivizilor la viața privată, garantat prin dreptul internațional și constituțiile naționale; subliniază faptul că egalitatea persoanelor LGBTI este un element incontestabil al drepturilor fundamentale ale omului;

| 2. | reamintește declarațiile Comisiei Africane și ale Comisiei ONU pentru drepturile omului, potrivit cărora un stat nu poate anula, prin legislația națională, obligațiile internaționale pe care le are în materie de drepturile omului; |
| --- | --- |

2.

reamintește declarațiile Comisiei Africane și ale Comisiei ONU pentru drepturile omului, potrivit cărora un stat nu poate anula, prin legislația națională, obligațiile internaționale pe care le are în materie de drepturile omului;

| 3. | invită președintele Ugandei să abroge Legea împotriva homosexualității, precum și secțiunea 145 din Codul Penal ugandez; solicită președintelui Nigeriei să abroge legea privind interdicția căsătoriei între persoane de același sex, precum și secțiunile 214 și 217 din Codul penal nigerian, deoarece acestea încalcă obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului; |
| --- | --- |

3.

invită președintele Ugandei să abroge Legea împotriva homosexualității, precum și secțiunea 145 din Codul Penal ugandez; solicită președintelui Nigeriei să abroge legea privind interdicția căsătoriei între persoane de același sex, precum și secțiunile 214 și 217 din Codul penal nigerian, deoarece acestea încalcă obligațiile internaționale în domeniul drepturilor omului;

| 4. | constată că, prin semnarea acestor legi, guvernele din Uganda și Nigeria nu și-au îndeplinit o obligație care decurge din respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept, prevăzută la articolul 9 alineatul (2) din Acordul de la Cotonou; |
| --- | --- |

4.

constată că, prin semnarea acestor legi, guvernele din Uganda și Nigeria nu și-au îndeplinit o obligație care decurge din respectarea drepturilor omului, a principiilor democratice și a statului de drept, prevăzută la articolul 9 alineatul (2) din Acordul de la Cotonou;

| 5. | reiterează faptul că aceste legi intră sub incidența articolului 96 alineatul (1a) litera (b) din Acordul de la Cotonou, adică cazurile excepționale de încălcare deosebit de gravă și flagrantă a drepturilor omului și a demnității, în conformitate cu alineatul (2) din articolul 9, ceea ce impune, așadar, o reacție imediată; |
| --- | --- |

5.

reiterează faptul că aceste legi intră sub incidența articolului 96 alineatul (1a) litera (b) din Acordul de la Cotonou, adică cazurile excepționale de încălcare deosebit de gravă și flagrantă a drepturilor omului și a demnității, în conformitate cu alineatul (2) din articolul 9, ceea ce impune, așadar, o reacție imediată;

| 6. | invită, așadar, Comisia să se angajeze într-un dialog politic consolidat și de urgență în conformitate cu articolul 8, la nivel local și ministerial, solicitând totodată deschiderea dezbaterilor până la Summit-ul UE-Africa; |
| --- | --- |

6.

invită, așadar, Comisia să se angajeze într-un dialog politic consolidat și de urgență în conformitate cu articolul 8, la nivel local și ministerial, solicitând totodată deschiderea dezbaterilor până la Summit-ul UE-Africa;

| 7. | îndeamnă Comisia și statele membre să își revizuiască strategia vizând ajutorul de cooperare pentru dezvoltare cu Uganda și Nigeria și să acorde prioritate redirecționării ajutorului către societatea civilă și alte organizații, mai degrabă decât suspendării ajutorului – chiar dacă suspendarea e sectorială; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă Comisia și statele membre să își revizuiască strategia vizând ajutorul de cooperare pentru dezvoltare cu Uganda și Nigeria și să acorde prioritate redirecționării ajutorului către societatea civilă și alte organizații, mai degrabă decât suspendării ajutorului – chiar dacă suspendarea e sectorială;

| 8. | sugerează Uniunii Africane să preia inițiativa și să înființeze o comisie internă care să analizeze aceste legi și chestiuni; |
| --- | --- |

8.

sugerează Uniunii Africane să preia inițiativa și să înființeze o comisie internă care să analizeze aceste legi și chestiuni;

| 9. | solicită liderilor Uniunii Africane și ai Uniunii Europene să discute aceste legi în timpul discuțiilor ce vor avea loc cu prilejul celui de al patrulea summit Africa-UE, din 2-3 aprilie 2014; |
| --- | --- |

9.

solicită liderilor Uniunii Africane și ai Uniunii Europene să discute aceste legi în timpul discuțiilor ce vor avea loc cu prilejul celui de al patrulea summit Africa-UE, din 2-3 aprilie 2014;

| 10. | invită statele membre sau Înaltul Reprezentant cu sprijinul Comisiei să ia în considerare sancțiuni specifice, cum ar fi interdicții de călătorie și de acordare a vizelor, pentru persoanele-cheie responsabile de elaborarea și adoptarea acestor două legi; |
| --- | --- |

10.

invită statele membre sau Înaltul Reprezentant cu sprijinul Comisiei să ia în considerare sancțiuni specifice, cum ar fi interdicții de călătorie și de acordare a vizelor, pentru persoanele-cheie responsabile de elaborarea și adoptarea acestor două legi;

| 11. | reamintește hotărârea CJUE din 7 noiembrie 2013 în cauza C-199-201/12 – X, Y, Z/Minister voor Immigratie en Asiel, care subliniază faptul că oamenii cu o anumită orientare sexuală vizați de legi care incriminează comportamentul sau identitatea lor pot constitui un grup social particular în scopul acordării de azil; |
| --- | --- |

11.

reamintește hotărârea CJUE din 7 noiembrie 2013 în cauza C-199-201/12 – X, Y, Z/Minister voor Immigratie en Asiel, care subliniază faptul că oamenii cu o anumită orientare sexuală vizați de legi care incriminează comportamentul sau identitatea lor pot constitui un grup social particular în scopul acordării de azil;

| 12. | regretă, în general, dificultățile sociale, economice și politice din ce în ce mai mari ale națiunilor africane amenințate de fundamentalismul religios, care devine din ce în ce mai răspândit, cu consecințe grave pentru demnitatea, dezvoltarea și libertatea persoanelor; |
| --- | --- |

12.

regretă, în general, dificultățile sociale, economice și politice din ce în ce mai mari ale națiunilor africane amenințate de fundamentalismul religios, care devine din ce în ce mai răspândit, cu consecințe grave pentru demnitatea, dezvoltarea și libertatea persoanelor;

| 13. | solicită Comisiei și Consiliului ca, în orice viitor acord sub egida Acordului de la Cotonou, să includă o mențiune specifică a nediscriminării pe baza orientării sexuale, după cum li s-a solicitat în repetate rânduri de către Parlament; |
| --- | --- |

13.

solicită Comisiei și Consiliului ca, în orice viitor acord sub egida Acordului de la Cotonou, să includă o mențiune specifică a nediscriminării pe baza orientării sexuale, după cum li s-a solicitat în repetate rânduri de către Parlament;

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, statelor membre, guvernelor și parlamentelor naționale ale Ugandei, Nigeriei, Republicii Democrate Congo și Indiei, precum și președinților Ugandei și Nigeriei. |
| --- | --- |

14.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, statelor membre, guvernelor și parlamentelor naționale ale Ugandei, Nigeriei, Republicii Democrate Congo și Indiei, precum și președinților Ugandei și Nigeriei.

---

(1)  JO C 349 E, 29.11.2013, p. 88.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0273.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0575.

(4)  JO C 286 E, 22.10.2010, p. 25.

(5)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 134.

(6)  JO C 188 E, 28.6.2012, p. 62.

(7)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 97.

(8)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0335.

(9)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0046.

(10)  JO C 56 E, 26.2.2013, p. 100.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/257 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/257

---

P7_TA(2014)0255

Securitatea și traficul de ființe umane în Sinai

Rezoluţia Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la securitate și traficul de ființe umane în Sinai (2014/2630(RSP))

(2017/C 378/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la traficul de ființe umane în Sinai, în special cazul lui Solomon W. (1), Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la refugiații eritreeni reținuți ostatici în Sinai (2) și Rezoluția sa din 6 februarie 2014 referitoare la situația din Egipt (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 martie 2012 referitoare la traficul de ființe umane în Sinai, în special cazul lui Solomon W. (1), Rezoluția sa din 16 decembrie 2010 referitoare la refugiații eritreeni reținuți ostatici în Sinai (2) și Rezoluția sa din 6 februarie 2014 referitoare la situația din Egipt (3),

| — | având în vedere declarațiile din 11 septembrie 2013, 3 și 8 octombrie 2013, 24 decembrie 2013, 24 ianuarie 2014 ale Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Catherine Ashton cu privire la situația privind securitatea în Sinai și din 17 februarie 2014 privind atacul terorist din Sinai, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile din 11 septembrie 2013, 3 și 8 octombrie 2013, 24 decembrie 2013, 24 ianuarie 2014 ale Vicepreședintelui/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate Catherine Ashton cu privire la situația privind securitatea în Sinai și din 17 februarie 2014 privind atacul terorist din Sinai,

| — | având în vedere publicația Europol din 3 martie 2014 intitulată „Migranți ilegali din Cornul Africii împreună cu sponsori europeni răpiți pentru răscumpărare și ținuți în Sinai”, |
| --- | --- |

—

având în vedere publicația Europol din 3 martie 2014 intitulată „Migranți ilegali din Cornul Africii împreună cu sponsori europeni răpiți pentru răscumpărare și ținuți în Sinai”,

| — | având în vedere articolul 3 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului din 1950, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Convenția Europeană a Drepturilor Omului din 1950,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE de la Cotonou, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE de la Cotonou,

| — | având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul din 1967 la aceasta, precum și Memorandumul de înțelegere al ICNUR cu Guvernul egiptean din 1954, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind statutul refugiaților din 1951 și protocolul din 1967 la aceasta, precum și Memorandumul de înțelegere al ICNUR cu Guvernul egiptean din 1954,

| — | având în vedere Convenția Organizației Unității Africane de reglementare a aspectelor specifice ale problemelor refugiaților în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Unității Africane de reglementare a aspectelor specifice ale problemelor refugiaților în Africa,

| — | având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante din 1984, precum și Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane din 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU împotriva torturii și a altor tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante din 1984, precum și Convenția Consiliului Europei privind lupta împotriva traficului de ființe umane din 2005,

| — | având în vedere Protocolul Organizației Națiunilor Unite, adoptat în 2000, privind prevenirea, eliminarea și pedepsirea traficului de persoane, în special al femeilor și copiilor, protocol adițional la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, în special articolele 6 și 9, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul Organizației Națiunilor Unite, adoptat în 2000, privind prevenirea, eliminarea și pedepsirea traficului de persoane, în special al femeilor și copiilor, protocol adițional la Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva criminalității transnaționale organizate, în special articolele 6 și 9,

| — | având în vedere Declarația de la Bruxelles privind prevenirea și combaterea traficului de persoane, adoptată la 20 septembrie 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Bruxelles privind prevenirea și combaterea traficului de persoane, adoptată la 20 septembrie 2002,

| — | având în vedere Directiva 2004/81/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind permisul de ședere eliberat resortisanților țărilor terțe care sunt victime ale traficului și Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/81/CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind permisul de ședere eliberat resortisanților țărilor terțe care sunt victime ale traficului și Directiva 2011/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 aprilie 2011 privind prevenirea și combaterea traficului de persoane și protejarea victimelor acestuia,

| — | având în vedere articolul 2, articolul 6.1, articolul 7 și articolul 17 („Orice persoană are dreptul la protecția legii împotriva unor asemenea imixtiuni sau atingeri”) din Pactul internațional privind drepturile civile și politice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2, articolul 6.1, articolul 7 și articolul 17 („Orice persoană are dreptul la protecția legii împotriva unor asemenea imixtiuni sau atingeri”) din Pactul internațional privind drepturile civile și politice,

| — | având în vedere Acordul de asociere UE-Egipt și în special preambulul și articolul 2 din acesta; |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de asociere UE-Egipt și în special preambulul și articolul 2 din acesta;

| — | având în vedere articolul 89 din Constituția Republicii Arabe Egipt și Legea nr. 64 din 2010 din această țară privind combaterea traficului de ființe umane, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 89 din Constituția Republicii Arabe Egipt și Legea nr. 64 din 2010 din această țară privind combaterea traficului de ființe umane,

| — | având în vedere Legea privind combaterea infiltrării din Israel, |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea privind combaterea infiltrării din Israel,

| — | având în vedere Orientările ICNUR privind Eritreea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările ICNUR privind Eritreea,

| — | având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 122 alineatul (5) și articolul 110 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât atacurile teroriste, proliferarea armelor, infiltrarea jihadiștilor străini și egipteni și radicalizarea unei părți a populației locale din Sinai au dat naștere unor provocări tot mai mari legate de securitate pentru Egipt, Israel și alte țări din regiune; întrucât situația privind securitatea în Sinai s-a deteriorat rapid de la răsturnarea fostului președinte Mohamed Morsi în iulie 2013, mai multe grupuri extremiste destabilizând condițiile de securitate, fiind înregistrate peste 250 de atacuri teroriste, majoritatea împotriva forțelor de securitate egiptene și a infrastructurii acestora, care au omorât peste 100 de persoane, majoritatea acestora aparținând personalului militar și al forțelor de poliție; întrucât atacurile teroriste în Canalul Suez și împotriva conductelor de gaz constituie, de asemenea, o sursă majoră de îngrijorare; |
| --- | --- |

A.

întrucât atacurile teroriste, proliferarea armelor, infiltrarea jihadiștilor străini și egipteni și radicalizarea unei părți a populației locale din Sinai au dat naștere unor provocări tot mai mari legate de securitate pentru Egipt, Israel și alte țări din regiune; întrucât situația privind securitatea în Sinai s-a deteriorat rapid de la răsturnarea fostului președinte Mohamed Morsi în iulie 2013, mai multe grupuri extremiste destabilizând condițiile de securitate, fiind înregistrate peste 250 de atacuri teroriste, majoritatea împotriva forțelor de securitate egiptene și a infrastructurii acestora, care au omorât peste 100 de persoane, majoritatea acestora aparținând personalului militar și al forțelor de poliție; întrucât atacurile teroriste în Canalul Suez și împotriva conductelor de gaz constituie, de asemenea, o sursă majoră de îngrijorare;

| B. | întrucât infiltrările extremiste subminează eforturile menite să reinstaureze securitatea în Sinai; întrucât diferite grupuri teroriste afiliate la Al-Qaida sau inspirate de aceasta continuă să opereze în zonă; întrucât unele dintre aceste grupuri și-au extins raza acțiunilor teroriste dincolo de Sinai; întrucât alți militanți locali care operează în Sinai nu aparțin niciunui grup extremist, dar sunt beduini înarmați implicați în contrabandă și trafic de ființe umane; |
| --- | --- |

B.

întrucât infiltrările extremiste subminează eforturile menite să reinstaureze securitatea în Sinai; întrucât diferite grupuri teroriste afiliate la Al-Qaida sau inspirate de aceasta continuă să opereze în zonă; întrucât unele dintre aceste grupuri și-au extins raza acțiunilor teroriste dincolo de Sinai; întrucât alți militanți locali care operează în Sinai nu aparțin niciunui grup extremist, dar sunt beduini înarmați implicați în contrabandă și trafic de ființe umane;

| C. | întrucât forțele armate egiptene au lansat recent operațiuni militare în Sinai pentru a combate grupurile teroriste și extremiste și pentru a reinstaura securitatea; întrucât guvernul egiptean și forțele de securitate par să fie incapabile să aducă criza de securitate din Sinai sub control; întrucât absența legii în regiune permite rețelelor criminale, traficanților de ființe umane și altor bande de infractori să își desfășoare activitatea liberi și nepedepsiți; întrucât traficul pare să continue neîntrerupt, în ciuda ofensivei în curs a forțelor de securitate egiptene în Sinai; întrucât Sinaiul servește de mult timp ca rută a contrabandei în și din Fâșia Gaza; întrucât există îngrijorări cu privire la nereflectarea în media a evoluțiilor din Sinai; |
| --- | --- |

C.

întrucât forțele armate egiptene au lansat recent operațiuni militare în Sinai pentru a combate grupurile teroriste și extremiste și pentru a reinstaura securitatea; întrucât guvernul egiptean și forțele de securitate par să fie incapabile să aducă criza de securitate din Sinai sub control; întrucât absența legii în regiune permite rețelelor criminale, traficanților de ființe umane și altor bande de infractori să își desfășoare activitatea liberi și nepedepsiți; întrucât traficul pare să continue neîntrerupt, în ciuda ofensivei în curs a forțelor de securitate egiptene în Sinai; întrucât Sinaiul servește de mult timp ca rută a contrabandei în și din Fâșia Gaza; întrucât există îngrijorări cu privire la nereflectarea în media a evoluțiilor din Sinai;

| D. | întrucât marginalizarea socioeconomică a populației beduine locale constituie o cauză majoră pentru provocările la adresa securității în Sinai; întrucât rezidenții din Sinai suferă de mult timp de pe urma sărăciei, a discriminării și a accesului limitat la servicii de sănătate și educație, fapt ce i-a alienat de autoritățile oficiale, care le neglijează situația și le ignoră solicitările; |
| --- | --- |

D.

întrucât marginalizarea socioeconomică a populației beduine locale constituie o cauză majoră pentru provocările la adresa securității în Sinai; întrucât rezidenții din Sinai suferă de mult timp de pe urma sărăciei, a discriminării și a accesului limitat la servicii de sănătate și educație, fapt ce i-a alienat de autoritățile oficiale, care le neglijează situația și le ignoră solicitările;

| E. | întrucât mii de solicitanți de azil și de migranți din Cornul Africii își părăsesc în fiecare lună țările de origine din cauza încălcării drepturilor omului și a crizelor umanitare; întrucât doar din Eritreea fug până la 3 000 de persoane în fiecare lună, potrivit raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului în Eritreea; întrucât, potrivit estimărilor, mii de oameni au fost răpiți în estul Sudanului, duși în Egipt și torturați în Sinai, peste 4 000 pierzându-și viața de la începutul lui 2008 și se consideră că aproximativ 1 000 de refugiați africani sunt ținuți în prezent în captivitate; |
| --- | --- |

E.

întrucât mii de solicitanți de azil și de migranți din Cornul Africii își părăsesc în fiecare lună țările de origine din cauza încălcării drepturilor omului și a crizelor umanitare; întrucât doar din Eritreea fug până la 3 000 de persoane în fiecare lună, potrivit raportorului special al ONU pentru situația drepturilor omului în Eritreea; întrucât, potrivit estimărilor, mii de oameni au fost răpiți în estul Sudanului, duși în Egipt și torturați în Sinai, peste 4 000 pierzându-și viața de la începutul lui 2008 și se consideră că aproximativ 1 000 de refugiați africani sunt ținuți în prezent în captivitate;

| F. | întrucât mii de oameni își pierd viețile și dispar în Sinai în fiecare an, în vreme ce alții, printre care multe femei și copii, sunt răpiți în taberele de refugiați sau în zonele înconjurătoare, în special în tabăra de refugiați din Shagarabul sudanez, sau atunci când se îndreaptă către reuniuni familiale în Sudan sau Etiopia și sunt ținuți prizonieri în vederea răscumpărării de către traficanții de ființe umane; întrucât victimele traficanților de ființe umane sunt supuse celor mai dezumanizante și brutale abuzuri și violențelor, actelor de tortură, violurilor și abuzurilor sexuale și muncii forțare sistematice sau sunt ucise pentru comerțul de organe; întrucât, potrivit victimelor, vecinilor și organizațiilor din domeniul drepturilor omului, au fost create tabere de tortură exact în acest scop; |
| --- | --- |

F.

întrucât mii de oameni își pierd viețile și dispar în Sinai în fiecare an, în vreme ce alții, printre care multe femei și copii, sunt răpiți în taberele de refugiați sau în zonele înconjurătoare, în special în tabăra de refugiați din Shagarabul sudanez, sau atunci când se îndreaptă către reuniuni familiale în Sudan sau Etiopia și sunt ținuți prizonieri în vederea răscumpărării de către traficanții de ființe umane; întrucât victimele traficanților de ființe umane sunt supuse celor mai dezumanizante și brutale abuzuri și violențelor, actelor de tortură, violurilor și abuzurilor sexuale și muncii forțare sistematice sau sunt ucise pentru comerțul de organe; întrucât, potrivit victimelor, vecinilor și organizațiilor din domeniul drepturilor omului, au fost create tabere de tortură exact în acest scop;

| G. | întrucât există relatări credibile conform cărora unele forțe de securitate sudaneze și egiptene au ajuns la înțelegeri secrete cu traficanții de solicitanți de azil și de migranți, iar atât Sudanul, cât și Egiptul au eșuat aproape total în încercarea de a-i ancheta și aduce în fața instanței pe funcționarii responsabili, asumându-și, astfel, obligațiile în temeiul Convenției ONU împotriva torturii; întrucât autoritățile egiptene neagă existența unor astfel de cazuri; |
| --- | --- |

G.

întrucât există relatări credibile conform cărora unele forțe de securitate sudaneze și egiptene au ajuns la înțelegeri secrete cu traficanții de solicitanți de azil și de migranți, iar atât Sudanul, cât și Egiptul au eșuat aproape total în încercarea de a-i ancheta și aduce în fața instanței pe funcționarii responsabili, asumându-și, astfel, obligațiile în temeiul Convenției ONU împotriva torturii; întrucât autoritățile egiptene neagă existența unor astfel de cazuri;

| H. | întrucât traficul cu ființe umane în Sinai este o activitate extrem de profitabilă pentru criminalitatea organizată; întrucât, potrivit ICNUR, au fost create rețele complexe de trafic în care sunt implicați traficanți de persoane, răpitori, cum ar fi grupuri aparținând tribului Rashaida în Eritreea și în nord-estul Sudanului, intermediari în interiorul taberelor de refugiați, personal militar, polițienesc și de control vamal mituit, precum și elemente criminale în cadrul comunităților beduine egiptene; |
| --- | --- |

H.

întrucât traficul cu ființe umane în Sinai este o activitate extrem de profitabilă pentru criminalitatea organizată; întrucât, potrivit ICNUR, au fost create rețele complexe de trafic în care sunt implicați traficanți de persoane, răpitori, cum ar fi grupuri aparținând tribului Rashaida în Eritreea și în nord-estul Sudanului, intermediari în interiorul taberelor de refugiați, personal militar, polițienesc și de control vamal mituit, precum și elemente criminale în cadrul comunităților beduine egiptene;

| I. | întrucât persoanele care nu sunt în măsură să strângă suma necesară răscumpărării sunt adesea ucise și întrucât, chiar dacă răscumpărarea cerută este plătită, nu există garanția că ostaticii sunt eliberați; întrucât a apărut o nouă practică în lanțul de valoare al traficului cu ostaticii care nu pot strânge suma necesară răscumpărării; |
| --- | --- |

I.

întrucât persoanele care nu sunt în măsură să strângă suma necesară răscumpărării sunt adesea ucise și întrucât, chiar dacă răscumpărarea cerută este plătită, nu există garanția că ostaticii sunt eliberați; întrucât a apărut o nouă practică în lanțul de valoare al traficului cu ostaticii care nu pot strânge suma necesară răscumpărării;

| J. | întrucât supraviețuitorii din Sinai au nevoie de sprijin fizic și psihic; întrucât, cu toate acestea, majoritatea supraviețuitorilor din Sinai sunt deținuți, sunt privați de asistență medicală și servicii sociale, sunt solicitați să semneze documente pe care nu le înțeleg și nu primesc asistență juridică în țările de destinație, iar mulți dintre ei sunt repatriați în țara de origine cu încălcarea principiului nereturnării; |
| --- | --- |

J.

întrucât supraviețuitorii din Sinai au nevoie de sprijin fizic și psihic; întrucât, cu toate acestea, majoritatea supraviețuitorilor din Sinai sunt deținuți, sunt privați de asistență medicală și servicii sociale, sunt solicitați să semneze documente pe care nu le înțeleg și nu primesc asistență juridică în țările de destinație, iar mulți dintre ei sunt repatriați în țara de origine cu încălcarea principiului nereturnării;

| K. | întrucât, potrivit relatărilor, autoritățile egiptene nu permit accesul ICNUR solicitanților de azil și migranților arestați în Sinai și nu încearcă să identifice eventuale victime ale traficului printre aceștia; întrucât rezervele emise de Egipt privind Convenția ONU privind statutul refugiaților limitează drepturile refugiaților la educație, asistență socială și muncă; |
| --- | --- |

K.

întrucât, potrivit relatărilor, autoritățile egiptene nu permit accesul ICNUR solicitanților de azil și migranților arestați în Sinai și nu încearcă să identifice eventuale victime ale traficului printre aceștia; întrucât rezervele emise de Egipt privind Convenția ONU privind statutul refugiaților limitează drepturile refugiaților la educație, asistență socială și muncă;

| L. | întrucât numeroase familii ale victimelor trăiesc în state membre ale UE; întrucât, potrivit ultimei publicații a Europol, mai multe state membre au fost informate cu privire la șantaje organizate pe teritoriul UE în numele unor organizații criminale beduine din Sinai; întrucât este în interesul UE să știe care sunt organizațiile criminale implicate în aceste șantaje; |
| --- | --- |

L.

întrucât numeroase familii ale victimelor trăiesc în state membre ale UE; întrucât, potrivit ultimei publicații a Europol, mai multe state membre au fost informate cu privire la șantaje organizate pe teritoriul UE în numele unor organizații criminale beduine din Sinai; întrucât este în interesul UE să știe care sunt organizațiile criminale implicate în aceste șantaje;

| M. | întrucât, potrivit cifrelor ICNUR, Israelul primește 53 000 de solicitanți de azil africani care au intrat în țară prin Egipt din 2005; întrucât, înainte de luna iunie 2012, în medie 1 500 de solicitanți de azil intrau în Israel în fiecare lună prin Sinai, și întrucât, potrivit autorităților israeliene, această cifră s-a redus în mod semnificativ în 2013 datorită zidului ridicat de-a lungul frontierei israelo-egiptene; întrucât ICNUR a exprimat preocupări cu privire la recenta modificare a legislației israeliene împotriva infiltrațiilor, care limitează și mai mult drepturile solicitanților de azil; |
| --- | --- |

M.

întrucât, potrivit cifrelor ICNUR, Israelul primește 53 000 de solicitanți de azil africani care au intrat în țară prin Egipt din 2005; întrucât, înainte de luna iunie 2012, în medie 1 500 de solicitanți de azil intrau în Israel în fiecare lună prin Sinai, și întrucât, potrivit autorităților israeliene, această cifră s-a redus în mod semnificativ în 2013 datorită zidului ridicat de-a lungul frontierei israelo-egiptene; întrucât ICNUR a exprimat preocupări cu privire la recenta modificare a legislației israeliene împotriva infiltrațiilor, care limitează și mai mult drepturile solicitanților de azil;

| N. | întrucât UE a invitat în mod repetat Egiptul și Israelul să dezvolte și să îmbunătățească calitatea asistenței și protecției oferite solicitanților de azil și refugiaților care locuiesc pe teritoriul lor sau îl tranzitează; întrucât la 7 noiembrie 2013 responsabili sudanezi au cerut ajutorul UE pentru a combate traficul cu ființe umane; |
| --- | --- |

N.

întrucât UE a invitat în mod repetat Egiptul și Israelul să dezvolte și să îmbunătățească calitatea asistenței și protecției oferite solicitanților de azil și refugiaților care locuiesc pe teritoriul lor sau îl tranzitează; întrucât la 7 noiembrie 2013 responsabili sudanezi au cerut ajutorul UE pentru a combate traficul cu ființe umane;

| 1. | condamnă recentele atentate teroriste care au avut loc în Sinai împotriva forțelor de securitate și civililor; se declară extrem de preocupat de noua degradare a situației de securitate din Sinai și cere guvernului egiptean să își intensifice eforturile, iar forțelor de securitate să restabilească securitatea în conformitate cu dreptul internațional și normele internaționale privind utilizarea forței și intervenției polițienești, cu sprijinul comunității internaționale; își exprimă îngrijorarea cu privire la continuarea tulburărilor care pot avea un efect destabilizator asupra Egiptului în ansamblu într-o perioadă de tranziție; |
| --- | --- |

1.

condamnă recentele atentate teroriste care au avut loc în Sinai împotriva forțelor de securitate și civililor; se declară extrem de preocupat de noua degradare a situației de securitate din Sinai și cere guvernului egiptean să își intensifice eforturile, iar forțelor de securitate să restabilească securitatea în conformitate cu dreptul internațional și normele internaționale privind utilizarea forței și intervenției polițienești, cu sprijinul comunității internaționale; își exprimă îngrijorarea cu privire la continuarea tulburărilor care pot avea un efect destabilizator asupra Egiptului în ansamblu într-o perioadă de tranziție;

| 2. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la cazurile de trafic cu ființe umane semnalate în Sinai și condamnă cu cea mai mare fermitate abuzurile atroce la care sunt supuse victimele traficanților; își exprimă profunda solidaritate cu victimele traficului cu ființe umane din Sinai și cu familiile acestora și subliniază încă o dată responsabilitatea guvernelor egiptean și israelian de a combate acest fenomen în regiune; ia act de eforturile autorităților și subliniază că orice operațiune militară sau de aplicare a legii a forțelor de securitate egiptene în Sinai trebuie să includă acțiuni menite să salveze victimele traficanților cu ființe umane, să protejeze și să ajute aceste victime, în special femeile și copiii, să se asigure că aceștia nu devin din nou victime și să aresteze și să aducă în fața justiției traficanții și toți responsabilii cu securitatea aflați în înțelegere secretă cu aceștia, pentru a fi trași la răspundere; |
| --- | --- |

2.

își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la cazurile de trafic cu ființe umane semnalate în Sinai și condamnă cu cea mai mare fermitate abuzurile atroce la care sunt supuse victimele traficanților; își exprimă profunda solidaritate cu victimele traficului cu ființe umane din Sinai și cu familiile acestora și subliniază încă o dată responsabilitatea guvernelor egiptean și israelian de a combate acest fenomen în regiune; ia act de eforturile autorităților și subliniază că orice operațiune militară sau de aplicare a legii a forțelor de securitate egiptene în Sinai trebuie să includă acțiuni menite să salveze victimele traficanților cu ființe umane, să protejeze și să ajute aceste victime, în special femeile și copiii, să se asigure că aceștia nu devin din nou victime și să aresteze și să aducă în fața justiției traficanții și toți responsabilii cu securitatea aflați în înțelegere secretă cu aceștia, pentru a fi trași la răspundere;

| 3. | reamintește că una din cauzele profunde ale crizei o reprezintă marginalizarea beduinilor din Sinai; remarcă faptul că orice soluție eventuală a crizei ar trebui să includă un program de dezvoltare complet destinat să îmbunătățească statutul și condițiile socio-economice ale populației beduine locale, inclusiv accesul acesteia la poliție și armată, precum și participarea sa la procesul politic; |
| --- | --- |

3.

reamintește că una din cauzele profunde ale crizei o reprezintă marginalizarea beduinilor din Sinai; remarcă faptul că orice soluție eventuală a crizei ar trebui să includă un program de dezvoltare complet destinat să îmbunătățească statutul și condițiile socio-economice ale populației beduine locale, inclusiv accesul acesteia la poliție și armată, precum și participarea sa la procesul politic;

| 4. | invită autoritățile egiptene să respecte propria legislație împotriva traficului cu ființe umane, care garantează imunitatea victimelor față de urmărirea penală și accesul la asistență și protecție, precum articolul 89 din noua constituție, care interzice sclavia și toate formele de opresiune și exploatare forțată a ființelor umane, și să aplice pe deplin în legislația națională principiile convențiilor la care Egiptul este parte; ia act de decretul publicat la 9 martie 2014 de primul ministru egiptean, care înființează un comitet național de coordonare însărcinat cu lupta împotriva imigrației clandestine; invită autoritățile egiptene să colecteze și să publice statistici privind victimele traficului cu ființe umane; |
| --- | --- |

4.

invită autoritățile egiptene să respecte propria legislație împotriva traficului cu ființe umane, care garantează imunitatea victimelor față de urmărirea penală și accesul la asistență și protecție, precum articolul 89 din noua constituție, care interzice sclavia și toate formele de opresiune și exploatare forțată a ființelor umane, și să aplice pe deplin în legislația națională principiile convențiilor la care Egiptul este parte; ia act de decretul publicat la 9 martie 2014 de primul ministru egiptean, care înființează un comitet național de coordonare însărcinat cu lupta împotriva imigrației clandestine; invită autoritățile egiptene să colecteze și să publice statistici privind victimele traficului cu ființe umane;

| 5. | subliniază importanța de a proteja și ajuta supraviețuitorii din Sinai, acordând o atenție deosebită sprijinului medical, psihologic și juridic; cere toate țărilor de destinație vizate să evite detenția supraviețuitorilor din Sinai, să instituie sisteme performante de identificare a victimelor, să le furnizeze acestora acces la proceduri de azil echitabile și eficace, iar ICNUR, să evalueze individual toate cazurile și să evite deportarea supraviețuitorilor din Sinai cu încălcarea principiului de nereturnare; cere ca agențiile ONU și organizațiile pentru apărarea drepturilor omului să aibă acces complet la zonele vizate de traficul cu ființe umane din Sinai și ca acestea să beneficieze de acces liber la centrele de detenție folosite pentru solicitanții de azil și refugiați; |
| --- | --- |

5.

subliniază importanța de a proteja și ajuta supraviețuitorii din Sinai, acordând o atenție deosebită sprijinului medical, psihologic și juridic; cere toate țărilor de destinație vizate să evite detenția supraviețuitorilor din Sinai, să instituie sisteme performante de identificare a victimelor, să le furnizeze acestora acces la proceduri de azil echitabile și eficace, iar ICNUR, să evalueze individual toate cazurile și să evite deportarea supraviețuitorilor din Sinai cu încălcarea principiului de nereturnare; cere ca agențiile ONU și organizațiile pentru apărarea drepturilor omului să aibă acces complet la zonele vizate de traficul cu ființe umane din Sinai și ca acestea să beneficieze de acces liber la centrele de detenție folosite pentru solicitanții de azil și refugiați;

| 6. | salută decizia Curții supreme din Israel din 16 septembrie 2013 de a abroga legea privind prevenirea infiltrărilor care prevedea detenția automată și cere Israelului să abroge și legea sa din 10 decembrie 2013 care permite detenția nelimitată a solicitanților de azil; invită autoritățile din țările de destinație să acorde solicitanților de azil un tratament conform dreptului internațional al refugiaților și drepturilor omului; |
| --- | --- |

6.

salută decizia Curții supreme din Israel din 16 septembrie 2013 de a abroga legea privind prevenirea infiltrărilor care prevedea detenția automată și cere Israelului să abroge și legea sa din 10 decembrie 2013 care permite detenția nelimitată a solicitanților de azil; invită autoritățile din țările de destinație să acorde solicitanților de azil un tratament conform dreptului internațional al refugiaților și drepturilor omului;

| 7. | reamintește că încălcarea sistematică și generalizată a drepturilor omului în Eritreea obligă mii de eritreeni să părăsească țara în fiecare lună; reamintește autorităților sudaneze obligația care le revine de a asigura securitatea refugiaților și a solicitanților de azil și prioritatea de a elabora și pune în aplicare imediat măsuri de securitate durabile și adecvate în tabăra de refugiați de la Sharagab; |
| --- | --- |

7.

reamintește că încălcarea sistematică și generalizată a drepturilor omului în Eritreea obligă mii de eritreeni să părăsească țara în fiecare lună; reamintește autorităților sudaneze obligația care le revine de a asigura securitatea refugiaților și a solicitanților de azil și prioritatea de a elabora și pune în aplicare imediat măsuri de securitate durabile și adecvate în tabăra de refugiați de la Sharagab;

| 8. | subliniază importanța unei acțiuni regionale coordonate pentru restabilirea securității și combaterea traficului cu ființe umane în Sinai și cere mărirea ajutorului internațional și consolidarea cooperării în acest domeniu dintre guvernele din Egipt, Israel, Libia, Etiopia, Eritreea și Sudan, precum și cu organizațiile internaționale relevante, inclusiv forța multinațională și observatorii ONU; |
| --- | --- |

8.

subliniază importanța unei acțiuni regionale coordonate pentru restabilirea securității și combaterea traficului cu ființe umane în Sinai și cere mărirea ajutorului internațional și consolidarea cooperării în acest domeniu dintre guvernele din Egipt, Israel, Libia, Etiopia, Eritreea și Sudan, precum și cu organizațiile internaționale relevante, inclusiv forța multinațională și observatorii ONU;

| 9. | încurajează UE și statele sale membre să sprijine toate eforturile care vizează combaterea ciclului traficului cu ființe umane din Sinai, în conformitate cu obligațiile lor internaționale în acest domeniu; cere Comisiei să pună accent pe respectarea drepturilor omului în relațiile sale cu guvernul eritreean; subliniază încă o dată faptul că UE a propus asistență autorităților în dezvoltarea și îmbunătățirea calității asistenței și protecției oferite solicitanților de azil și refugiaților care locuiesc pe teritoriul lor sau îl tranzitează; salută cererea de ajutor din partea guvernului sudanez; |
| --- | --- |

9.

încurajează UE și statele sale membre să sprijine toate eforturile care vizează combaterea ciclului traficului cu ființe umane din Sinai, în conformitate cu obligațiile lor internaționale în acest domeniu; cere Comisiei să pună accent pe respectarea drepturilor omului în relațiile sale cu guvernul eritreean; subliniază încă o dată faptul că UE a propus asistență autorităților în dezvoltarea și îmbunătățirea calității asistenței și protecției oferite solicitanților de azil și refugiaților care locuiesc pe teritoriul lor sau îl tranzitează; salută cererea de ajutor din partea guvernului sudanez;

| 10. | invită VP/ÎR și Comisia să acorde o prioritate absolută acestei chestiuni în dialogul politic cu Egiptul, Israelul și Sudanul și să coopereze activ cu ICNUR pentru înființarea unui grup de acțiune format din statele implicate în diferitele niveluri ale lanțului traficului cu ființe umane, printre care țările de origine, tranzit și destinație; |
| --- | --- |

10.

invită VP/ÎR și Comisia să acorde o prioritate absolută acestei chestiuni în dialogul politic cu Egiptul, Israelul și Sudanul și să coopereze activ cu ICNUR pentru înființarea unui grup de acțiune format din statele implicate în diferitele niveluri ale lanțului traficului cu ființe umane, printre care țările de origine, tranzit și destinație;

| 11. | este profund îngrijorat de rapoartele privind șantajele care au loc pe teritoriul UE; reamintește, în aceste condiții, autorităților UE că le revine responsabilitatea de a acționa și a invita miniștrii afacerilor externe și de justiție din UE să ia măsurile care se impun; invită instituțiile UE să facă presiune asupra Israelului și Egiptului pentru ca aceste țări să ia măsuri de combatere a traficului cu ființe umane în Sinai și să promoveze implementarea viitoarelor recomandări ale Europol; |
| --- | --- |

11.

este profund îngrijorat de rapoartele privind șantajele care au loc pe teritoriul UE; reamintește, în aceste condiții, autorităților UE că le revine responsabilitatea de a acționa și a invita miniștrii afacerilor externe și de justiție din UE să ia măsurile care se impun; invită instituțiile UE să facă presiune asupra Israelului și Egiptului pentru ca aceste țări să ia măsuri de combatere a traficului cu ființe umane în Sinai și să promoveze implementarea viitoarelor recomandări ale Europol;

| 12. | salută eforturile depuse de unii lideri ai comunității beduine și activitățile organizațiilor pentru drepturile omului în Egipt și Israel, care oferă ajutor, asistență și tratament medical victimelor traficanților cu ființe umane din Sinai, și invită comunitatea internațională si UE să continue finanțarea proiectelor conduse de ONG-uri în regiune; |
| --- | --- |

12.

salută eforturile depuse de unii lideri ai comunității beduine și activitățile organizațiilor pentru drepturile omului în Egipt și Israel, care oferă ajutor, asistență și tratament medical victimelor traficanților cu ființe umane din Sinai, și invită comunitatea internațională si UE să continue finanțarea proiectelor conduse de ONG-uri în regiune;

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor egiptean, israelian, eritreean și sudanez, Parlamentului egiptean, Knesset-ului israelian, Adunării Naționale Sudaneze, Adunării Naționale Eritreene, Secretarului General al Națiunilor Unite și Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

13.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Consiliului, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, guvernelor egiptean, israelian, eritreean și sudanez, Parlamentului egiptean, Knesset-ului israelian, Adunării Naționale Sudaneze, Adunării Naționale Eritreene, Secretarului General al Națiunilor Unite și Consiliului Organizației Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului.

---

(1)  JO C 251 E, 31.8.2013, p. 106.

(2)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 136.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0100.

---

RECOMANDĂRI

Parlamentul European

Miercuri, 12 martie 2014

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/262 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/262

---

P7_TA(2014)0216

Angajamentul umanitar al grupărilor armate neguvernamentale în ce privește protecția copilului

Recomandarea Parlamentului European adresată Consiliului din 12 martie 2014 privind angajamentul umanitar al actorilor armați nestatali în domeniul protecției copilului (2014/2012(INI))

(2017/C 378/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes și Keith Taylor în numele Grupului Verts/ALE, privind angajamentul umanitar al actorilor armați nestatali în ce privește protecția copilului (B7-0585/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de recomandare adresată Consiliului de Catherine Grèze, Eva Joly, Isabella Lövin, Judith Sargentini, Bart Staes și Keith Taylor în numele Grupului Verts/ALE, privind angajamentul umanitar al actorilor armați nestatali în ce privește protecția copilului (B7-0585/2013),

| — | având în vedere Raportul din 2013 al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite cu privire la copii și conflictele armate, precum și alte rapoarte elaborate de actori relevanți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul din 2013 al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite cu privire la copii și conflictele armate, precum și alte rapoarte elaborate de actori relevanți,

| — | având în vedere orientările UE privind copiii și conflictele armate din 2008, strategia de punere în aplicare a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate din 2010 și Lista de control din 2008 pentru integrarea protecției copiilor afectați de conflictele armate în operațiunile PESA, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind copiii și conflictele armate din 2008, strategia de punere în aplicare a orientărilor UE privind copiii și conflictele armate din 2010 și Lista de control din 2008 pentru integrarea protecției copiilor afectați de conflictele armate în operațiunile PESA,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 2008 privind „promovarea și protecția drepturilor copilului în acțiunile externe ale Uniunii Europene – dimensiunea dezvoltării și dimensiunea umanitară”, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 2008 privind „promovarea și protecția drepturilor copilului în acțiunile externe ale Uniunii Europene – dimensiunea dezvoltării și dimensiunea umanitară”,

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 19 februarie 2009 referitoare la locul special pe care îl ocupă copiii în acțiunile externe ale UE (1), din 16 ianuarie 2008 referitoare la strategia UE privind drepturile copilului (2), din 3 iulie 2003 referitoare la traficul de copii și copiii-soldați (3), din 6 iulie 2000 referitoare la răpirea copiilor de către Armata de Rezistență a Domnului (ARD) (4) și din 17 decembrie 1998 referitoare la copii–soldați (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 19 februarie 2009 referitoare la locul special pe care îl ocupă copiii în acțiunile externe ale UE (1), din 16 ianuarie 2008 referitoare la strategia UE privind drepturile copilului (2), din 3 iulie 2003 referitoare la traficul de copii și copiii-soldați (3), din 6 iulie 2000 referitoare la răpirea copiilor de către Armata de Rezistență a Domnului (ARD) (4) și din 17 decembrie 1998 referitoare la copii–soldați (5),

| — | având în vedere rezoluțiile Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului, în special Rezoluția 1612 (2005) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului, în special Rezoluția 1612 (2005) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite,

| — | având în vedere Protocolul opțional la Convenția privind drepturile copiilor referitor la implicarea copiilor în conflictele armate din 2002, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul opțional la Convenția privind drepturile copiilor referitor la implicarea copiilor în conflictele armate din 2002,

| — | având în vedere angajamentele de la Paris privind protecția copiilor împotriva recrutării ilegale sau a folosirii lor de către forțe sau grupări armate și principiile directoare de la Paris privind copiii asociați cu forțele sau grupările armate, ambele adoptate la 6 februarie 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele de la Paris privind protecția copiilor împotriva recrutării ilegale sau a folosirii lor de către forțe sau grupări armate și principiile directoare de la Paris privind copiii asociați cu forțele sau grupările armate, ambele adoptate la 6 februarie 2007,

| — | având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 121 alineatul (3) și articolul 97 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0160/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare (A7-0160/2014),

| A. | întrucât majoritatea conflictelor armate actuale implică unul sau mai mulți actori armați nestatali care luptă împotriva statelor sau a altor grupuri armate, în timp ce civilii și în special copiii devin principalele victime ale războaielor; |
| --- | --- |

A.

întrucât majoritatea conflictelor armate actuale implică unul sau mai mulți actori armați nestatali care luptă împotriva statelor sau a altor grupuri armate, în timp ce civilii și în special copiii devin principalele victime ale războaielor;

| B. | întrucât spectrul acestor actori nestatali este foarte larg și cuprinde o gamă largă de identități și motivații, precum și grade variabile de voință și capacitate de a respecta dreptul internațional umanitar și alte norme de drept internațional, însă toți trebuie supuși unui control în acest sens; |
| --- | --- |

B.

întrucât spectrul acestor actori nestatali este foarte larg și cuprinde o gamă largă de identități și motivații, precum și grade variabile de voință și capacitate de a respecta dreptul internațional umanitar și alte norme de drept internațional, însă toți trebuie supuși unui control în acest sens;

| C. | întrucât în vederea îmbunătățirii protecției civililor și în special a copiilor, trebuie să se țină seama de toate părțile implicate în conflict; |
| --- | --- |

C.

întrucât în vederea îmbunătățirii protecției civililor și în special a copiilor, trebuie să se țină seama de toate părțile implicate în conflict;

| D. | întrucât normele umanitare internaționale se aplică tuturor părților aflate într-un conflict armat și sunt obligatorii pentru acestea; |
| --- | --- |

D.

întrucât normele umanitare internaționale se aplică tuturor părților aflate într-un conflict armat și sunt obligatorii pentru acestea;

| E. | întrucât conflictele armate au un impact devastator asupra dezvoltării fizice și psihice a copiilor, având consecințe pe termen lung asupra securității umane și a dezvoltării durabile; |
| --- | --- |

E.

întrucât conflictele armate au un impact devastator asupra dezvoltării fizice și psihice a copiilor, având consecințe pe termen lung asupra securității umane și a dezvoltării durabile;

| F. | întrucât Statutul Tribunalului Penal Internațional incriminează recrutarea și înrolarea copiilor cu vârsta sub 15 ani în forțele sau grupurile armate sau utilizarea acestora pentru a participa activ la ostilități; |
| --- | --- |

F.

întrucât Statutul Tribunalului Penal Internațional incriminează recrutarea și înrolarea copiilor cu vârsta sub 15 ani în forțele sau grupurile armate sau utilizarea acestora pentru a participa activ la ostilități;

| G. | întrucât dreptul internațional interzice orice formă de violență sexuală, inclusiv împotriva copiilor, și întrucât actele de violență sexuală pot fi considerate drept crime de război, crime împotriva umanității sau genocid; |
| --- | --- |

G.

întrucât dreptul internațional interzice orice formă de violență sexuală, inclusiv împotriva copiilor, și întrucât actele de violență sexuală pot fi considerate drept crime de război, crime împotriva umanității sau genocid;

| H. | întrucât utilizarea minelor antipersonal a scăzut de la adoptarea Convenției de interzicere a minelor în 1997, însă acestea reprezintă încă o amenințare la adresa copiilor, în special în conflictele armate care nu au caracter internațional; |
| --- | --- |

H.

întrucât utilizarea minelor antipersonal a scăzut de la adoptarea Convenției de interzicere a minelor în 1997, însă acestea reprezintă încă o amenințare la adresa copiilor, în special în conflictele armate care nu au caracter internațional;

| I. | întrucât comunitatea internațională are datoria morală de a urmări ca toate părțile implicate în conflicte, atât statele, cât și actorii armați nestatali, se angajează în vederea protejării copiilor, |
| --- | --- |

I.

întrucât comunitatea internațională are datoria morală de a urmări ca toate părțile implicate în conflicte, atât statele, cât și actorii armați nestatali, se angajează în vederea protejării copiilor,

| J. | întrucât demobilizarea, reabilitarea și reintegrarea copiilor-soldați trebuie să facă parte din orice negociere și din orice acord de pace încheiat în urma conflictelor și să fie abordate chiar pe perioada conflictelor; |
| --- | --- |

J.

întrucât demobilizarea, reabilitarea și reintegrarea copiilor-soldați trebuie să facă parte din orice negociere și din orice acord de pace încheiat în urma conflictelor și să fie abordate chiar pe perioada conflictelor;

| K. | întrucât demobilizarea și reintegrarea copiilor-soldați realizate cu succes pot contribui la întreruperea cercului vicios al violenței; |
| --- | --- |

K.

întrucât demobilizarea și reintegrarea copiilor-soldați realizate cu succes pot contribui la întreruperea cercului vicios al violenței;

| 1. | adresează următoarele recomandări comisarului pentru dezvoltare și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate:






  (a) | să încurajeze semnarea, de către statele în cauză și de către actorii armați nestatali, a unor planuri de acțiune pentru protecția copiilor în conflictele armate împreună cu Biroul Reprezentantului Special al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite pentru copii și conflictele armate, reamintind în același timp că această cooperare cu actorii armați nestatali nu implică sprijinirea sau recunoașterea legitimității acestor grupări sau a activităților lor; |
| --- | --- | --- |

1.

adresează următoarele recomandări comisarului pentru dezvoltare și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate:

(a)

să încurajeze semnarea, de către statele în cauză și de către actorii armați nestatali, a unor planuri de acțiune pentru protecția copiilor în conflictele armate împreună cu Biroul Reprezentantului Special al Secretarului General al Organizației Națiunilor Unite pentru copii și conflictele armate, reamintind în același timp că această cooperare cu actorii armați nestatali nu implică sprijinirea sau recunoașterea legitimității acestor grupări sau a activităților lor;

| (b) | să recunoască eforturile depuse de către Organizația Națiunilor Unite și organizațiile internaționale și neguvernamentale de a convinge actorii nestatali să protejeze copiii, reafirmând faptul că acest lucru nu presupune sprijinirea sau recunoașterea legitimității activităților acestor actori; |
| --- | --- |

(b)

să recunoască eforturile depuse de către Organizația Națiunilor Unite și organizațiile internaționale și neguvernamentale de a convinge actorii nestatali să protejeze copiii, reafirmând faptul că acest lucru nu presupune sprijinirea sau recunoașterea legitimității activităților acestor actori;

| (c) | să includă în dialogurile politice cu țările terțe, de exemplu în cadrul Acordului de la Cotonou, obiectivul de a preveni și a opri recrutarea și înrolarea forțată a copiilor cu vârsta sub 18 ani și să asigure eliberarea și reintegrarea lor în societate; |
| --- | --- |

(c)

să includă în dialogurile politice cu țările terțe, de exemplu în cadrul Acordului de la Cotonou, obiectivul de a preveni și a opri recrutarea și înrolarea forțată a copiilor cu vârsta sub 18 ani și să asigure eliberarea și reintegrarea lor în societate;

| (d) | să reafirme faptul că statele și actorii armați nestatali trebuie să respecte dreptul umanitar internațional și dreptul cutumiar internațional în domeniul umanitar și să-i sprijine în eforturile lor de a lua măsuri specifice pentru protejarea civililor, în special a copiilor, reamintind în același timp că această activitate desfășurată împreună cu actorii nestatali nu implică sprijinirea sau recunoașterea legitimității activităților acestor actori; |
| --- | --- |

(d)

să reafirme faptul că statele și actorii armați nestatali trebuie să respecte dreptul umanitar internațional și dreptul cutumiar internațional în domeniul umanitar și să-i sprijine în eforturile lor de a lua măsuri specifice pentru protejarea civililor, în special a copiilor, reamintind în același timp că această activitate desfășurată împreună cu actorii nestatali nu implică sprijinirea sau recunoașterea legitimității activităților acestor actori;

| (e) | să reamintească că dreptul umanitar internațional este un cadru juridic obligatoriu pentru grupările armate neguvernamentale și că articolul 3 comun Convențiilor de la Geneva și celui de al doilea Protocol adițional din 1977, precum și un mare număr de norme din dreptul cutumiar internațional în domeniul umanitar conțin dispoziții în acest sens; să analizeze, acest lucru prezentând o importanță majoră, dacă normele în vigoare aplicabile dreptului umanitar internațional sunt adecvate pentru reglementarea actorilor nestatali sau dacă sunt necesare reglementări suplimentare; |
| --- | --- |

(e)

să reamintească că dreptul umanitar internațional este un cadru juridic obligatoriu pentru grupările armate neguvernamentale și că articolul 3 comun Convențiilor de la Geneva și celui de al doilea Protocol adițional din 1977, precum și un mare număr de norme din dreptul cutumiar internațional în domeniul umanitar conțin dispoziții în acest sens; să analizeze, acest lucru prezentând o importanță majoră, dacă normele în vigoare aplicabile dreptului umanitar internațional sunt adecvate pentru reglementarea actorilor nestatali sau dacă sunt necesare reglementări suplimentare;

| (f) | să poarte un dialog direct sau indirect, prin intermediul ONG-urilor specializate și al organizațiilor umanitare, cu actorii armați nestatali cu privire la problema protecției fetelor și băieților, cu scopul de a reduce suferințele copiilor în conflictele armate și de a îndemna actorii armați nestatali să semneze Declarația de angajament în cadrul Apelului de la Geneva pentru protecția copiilor împotriva consecințelor conflictelor armate; |
| --- | --- |

(f)

să poarte un dialog direct sau indirect, prin intermediul ONG-urilor specializate și al organizațiilor umanitare, cu actorii armați nestatali cu privire la problema protecției fetelor și băieților, cu scopul de a reduce suferințele copiilor în conflictele armate și de a îndemna actorii armați nestatali să semneze Declarația de angajament în cadrul Apelului de la Geneva pentru protecția copiilor împotriva consecințelor conflictelor armate;

| (g) | să sprijine organizațiile umanitare care poartă dialoguri cu actorii armați nestatali cu scopul de a promova respectarea normelor internaționale umanitare în conflictele armate și, în special, protecția copiilor prin mijloace politice, diplomatice și financiare; |
| --- | --- |

(g)

să sprijine organizațiile umanitare care poartă dialoguri cu actorii armați nestatali cu scopul de a promova respectarea normelor internaționale umanitare în conflictele armate și, în special, protecția copiilor prin mijloace politice, diplomatice și financiare;

| (h) | să solicite statelor membre ale UE să se alăture eforturilor internaționale de a preveni atacurile împotriva școlilor și utilizarea acestora de către actorii armați prin aprobarea proiectului de orientări de la Lucens privind protejarea școlilor și a universităților împotriva utilizării în scopuri militare în timpul conflictelor armate; |
| --- | --- |

(h)

să solicite statelor membre ale UE să se alăture eforturilor internaționale de a preveni atacurile împotriva școlilor și utilizarea acestora de către actorii armați prin aprobarea proiectului de orientări de la Lucens privind protejarea școlilor și a universităților împotriva utilizării în scopuri militare în timpul conflictelor armate;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare comisarului pentru dezvoltare, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Consiliului și Serviciului European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta recomandare comisarului pentru dezvoltare, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, Consiliului și Serviciului European de Acțiune Externă.

---

(1)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 3.

(2)  JO C 41 E, 19.2.2009, p. 24.

(3)  JO C 74 E, 24.3.2004, p. 854.

(4)  JO C 121, 24.4.2001, p. 401.

(5)  JO C 98, 9.4.1999, p. 297.

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Parlamentul European

Miercuri, 12 martie 2014

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/265 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/265

---

P7_TA(2014)0217

Numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte și al delegațiilor la comisiile parlamentare de cooperare și la adunările parlamentare multilaterale

Decizia Parlamentului European din 12 martie 2014 privind privind numărul delegațiilor interparlamentare, al delegațiilor la comisiile parlamentare mixte, precum și al delegațiilor la comisiile de cooperare parlamentară și la Adunările parlamentare multilaterale (2014/2632(RSO))

(2017/C 378/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Conferinței președinților, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Conferinței președinților,

| — | având în vedere acordurile de asociere, cooperare și de altă natură încheiate de Uniunea Europeană cu țări terțe; |
| --- | --- |

—

având în vedere acordurile de asociere, cooperare și de altă natură încheiate de Uniunea Europeană cu țări terțe;

| — | având în vedere articolele 198 și 200 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 198 și 200 din Regulamentul său de procedură,

| A. | doritor să consolideze democrația parlamentară prin încurajarea unui dialog interparlamentar continuu, |
| --- | --- |

A.

doritor să consolideze democrația parlamentară prin încurajarea unui dialog interparlamentar continuu,

| 1. | decide ca numărul delegațiilor și al grupărilor lor regionale să fie după cum urmează:






  (a) | Europa, Balcanii de Vest și Turcia

  Delegații la:






  — | Comisia parlamentară mixtă UE- Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei |
| --- | --- | --- | --- |

1.

decide ca numărul delegațiilor și al grupărilor lor regionale să fie după cum urmează:

(a)

Europa, Balcanii de Vest și Turcia

Delegații la:

—

Comisia parlamentară mixtă UE- Fosta Republică Iugoslavă a Macedoniei

| — | Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia |
| --- | --- |

—

Comisia parlamentară mixtă UE-Turcia

Delegația pentru relațiile cu Elveția și Norvegia, la Comisia parlamentară mixtă UE-Islanda și la Comisia parlamentară mixtă a Spațiului Economic European (SEE)

Delegația la Comisia parlamentară de stabilizare și de asociere UE-Serbia (CPSA UE-Serbia)

Delegația la Comisia parlamentară de stabilizare și de asociere UE-Albania (CPSA UE-Albania)

Delegația la Comisia parlamentară de stabilizare și de asociere UE-Muntenegru (CPSA UE-Muntenegru)

Delegația pentru relațiile cu Bosnia-Herțegovina și Kosovo

| (b) | Statele Parteneriatului Estic și Parteneriatul cu Rusia

  Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Rusia
  Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Ucraina
  Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Moldova
  Delegația pentru relațiile cu Belarus
  Delegația la comisiile parlamentare de cooperare UE-Armenia, UE-Azerbaidjan și UE-Georgia |
| --- | --- |

(b)

Statele Parteneriatului Estic și Parteneriatul cu Rusia

Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Rusia

Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Ucraina

Delegația la Comisia parlamentară de cooperare UE-Moldova

Delegația pentru relațiile cu Belarus

Delegația la comisiile parlamentare de cooperare UE-Armenia, UE-Azerbaidjan și UE-Georgia

| (c) | Maghreb, Mashrek, Israel și Palestina

  Delegații pentru relațiile cu:






  — | Israel |
| --- | --- | --- |

(c)

Maghreb, Mashrek, Israel și Palestina

Delegații pentru relațiile cu:

—

Israel

| — | Consiliul Legislativ Palestinian |
| --- | --- |

—

Consiliul Legislativ Palestinian

| — | țările din Maghreb și cu Uniunea Maghrebului Arab |
| --- | --- |

—

țările din Maghreb și cu Uniunea Maghrebului Arab

| — | țările din Mashrek |
| --- | --- |

—

țările din Mashrek

| (d) | Peninsula Arabă, Irak și Iran

  Delegații pentru relațiile cu:






  — | Peninsula Arabă |
| --- | --- | --- |

(d)

Peninsula Arabă, Irak și Iran

Delegații pentru relațiile cu:

—

Peninsula Arabă

| — | Irak |
| --- | --- |

—

Irak

| — | Iranul |
| --- | --- |

—

Iranul

| (e) | Americi

  Delegații pentru relațiile cu:






  — | Statele Unite |
| --- | --- | --- |

(e)

Americi

Delegații pentru relațiile cu:

—

Statele Unite

| — | Canada |
| --- | --- |

—

Canada

| — | Republica Federativă a Braziliei |
| --- | --- |

—

Republica Federativă a Braziliei

| — | țările din America Centrală |
| --- | --- |

—

țările din America Centrală

| — | țările din Comunitatea Andină |
| --- | --- |

—

țările din Comunitatea Andină

| — | Mercosur |
| --- | --- |

—

Mercosur

Delegația la Comisia parlamentară mixtă UE-Mexic

Delegația la Comisia parlamentară mixtă UE-Chile

Delegația la Comisia parlamentară mixtă UE-Cariforum

| (f) | Asia/Pacific

  Delegații pentru relațiile cu:






  — | Japonia |
| --- | --- | --- |

(f)

Asia/Pacific

Delegații pentru relațiile cu:

—

Japonia

| — | Republica Populară Chineză |
| --- | --- |

—

Republica Populară Chineză

| — | India |
| --- | --- |

—

India

| — | Afganistan |
| --- | --- |

—

Afganistan

| — | țările din Asia de Sud |
| --- | --- |

—

țările din Asia de Sud

| — | țările din Asia de Sud-Est și cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) |
| --- | --- |

—

țările din Asia de Sud-Est și cu Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN)

| — | Peninsula Coreeană |
| --- | --- |

—

Peninsula Coreeană

| — | Australia și Noua Zeelandă |
| --- | --- |

—

Australia și Noua Zeelandă

Delegația la Comisiile parlamentare de cooperare UE- Kazahstan, UE- Kârgâzstan, UE-Uzbekistan, UE-Tadjikistan și Delegația pentru relațiile cu Turkmenistan și Mongolia:

| (g) | Africa

  Delegații pentru relațiile cu:






  — | Africa de Sud |
| --- | --- | --- |

(g)

Africa

Delegații pentru relațiile cu:

—

Africa de Sud

| — | Parlamentul Panafrican |
| --- | --- |

—

Parlamentul Panafrican

| (h) | Adunări multilaterale

  Delegația la Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE
  Delegația la Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana
  Delegația la Adunarea Parlamentară Euro-Latinoamericană (Eurolat)
  Delegația la Adunarea Parlamentară Euronest
  Delegația pentru relațiile cu Adunarea Parlamentară a NATO |
| --- | --- |

(h)

Adunări multilaterale

Delegația la Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE

Delegația la Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana

Delegația la Adunarea Parlamentară Euro-Latinoamericană (Eurolat)

Delegația la Adunarea Parlamentară Euronest

Delegația pentru relațiile cu Adunarea Parlamentară a NATO

| 2. | decide că membrii comisiilor parlamentare create pe baza Acordului de parteneriat economic (APC) să fie aleși exclusiv din cadrul Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru dezvoltare, asigurând menținerea rolului coordonator al Comisiei pentru comerț internațional, competentă în fond, precum și că aceștia ar trebui să-și coordoneze strâns activitatea cu Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE; |
| --- | --- |

2.

decide că membrii comisiilor parlamentare create pe baza Acordului de parteneriat economic (APC) să fie aleși exclusiv din cadrul Comisiei pentru comerț internațional și al Comisiei pentru dezvoltare, asigurând menținerea rolului coordonator al Comisiei pentru comerț internațional, competentă în fond, precum și că aceștia ar trebui să-și coordoneze strâns activitatea cu Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE;

| 3. | decide că membrii Delegației la Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana, ai Delegației la Adunarea Parlamentară Euro-Latinoamericană și ai Delegația la Adunarea Parlamentară Euronest să fie aleși exclusiv din cadrul delegațiilor bilaterale sau subregionale aferente fiecărei adunări; |
| --- | --- |

3.

decide că membrii Delegației la Adunarea Parlamentară a Uniunii pentru Mediterana, ai Delegației la Adunarea Parlamentară Euro-Latinoamericană și ai Delegația la Adunarea Parlamentară Euronest să fie aleși exclusiv din cadrul delegațiilor bilaterale sau subregionale aferente fiecărei adunări;

| 4. | decide că membrii Delegației pentru relațiile cu Adunarea Parlamentară a NATO să fie aleși în mod exclusiv din cadrul Subcomisiei pentru securitate și apărare; |
| --- | --- |

4.

decide că membrii Delegației pentru relațiile cu Adunarea Parlamentară a NATO să fie aleși în mod exclusiv din cadrul Subcomisiei pentru securitate și apărare;

| 5. | decide că Conferința președinților de delegație ar trebui să redacteze un proiect de calendar bianual, care ar urma să fie adoptat de Conferința președinților după consultarea Comisiei pentru afaceri externe, a Comisiei pentru dezvoltare și a Comisiei pentru comerț internațional, cu condiția ca Conferința președinților să poată modifica calendarul în cauză pentru a răspunde unor evenimente politice; |
| --- | --- |

5.

decide că Conferința președinților de delegație ar trebui să redacteze un proiect de calendar bianual, care ar urma să fie adoptat de Conferința președinților după consultarea Comisiei pentru afaceri externe, a Comisiei pentru dezvoltare și a Comisiei pentru comerț internațional, cu condiția ca Conferința președinților să poată modifica calendarul în cauză pentru a răspunde unor evenimente politice;

| 6. | decide ca grupurile politice și deputații neafiliați să numească supleanți permanenți care vor activa în fiecare tip de delegație și ca numărul acestor supleanți să nu poată depăși numărul membrilor titulari care reprezintă grupurile sau deputații neafiliați; |
| --- | --- |

6.

decide ca grupurile politice și deputații neafiliați să numească supleanți permanenți care vor activa în fiecare tip de delegație și ca numărul acestor supleanți să nu poată depăși numărul membrilor titulari care reprezintă grupurile sau deputații neafiliați;

| 7. | decide să intensifice cooperarea cu comisiile implicate în activitatea delegațiilor și să le consulte mai des prin organizarea unor reuniuni comune între aceste organisme, la locurile obișnuite de desfășurare a activității; |
| --- | --- |

7.

decide să intensifice cooperarea cu comisiile implicate în activitatea delegațiilor și să le consulte mai des prin organizarea unor reuniuni comune între aceste organisme, la locurile obișnuite de desfășurare a activității;

| 8. | va încerca să asigure că, în practică, unul sau mai mulți dintre raportorii/președinții comisiilor pot lua parte și ei la reuniunile delegațiilor, ale comisiilor interparlamentare mixte, ale comisiilor parlamentare de cooperare și ale adunărilor parlamentare multilaterale; decide, ca Președintele, la cererea comună a președintelui delegației și a președintelui comisiei implicate, să autorizeze misiuni de acest tip; |
| --- | --- |

8.

va încerca să asigure că, în practică, unul sau mai mulți dintre raportorii/președinții comisiilor pot lua parte și ei la reuniunile delegațiilor, ale comisiilor interparlamentare mixte, ale comisiilor parlamentare de cooperare și ale adunărilor parlamentare multilaterale; decide, ca Președintele, la cererea comună a președintelui delegației și a președintelui comisiei implicate, să autorizeze misiuni de acest tip;

| 9. | decide că prezenta decizie intră în vigoare în prima perioadă de sesiune a celei de-a opta legislaturi; |
| --- | --- |

9.

decide că prezenta decizie intră în vigoare în prima perioadă de sesiune a celei de-a opta legislaturi;

| 10. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă. |
| --- | --- |

10.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta decizie Consiliului, Comisiei și Serviciului European de Acțiune Externă.

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

Marți, 11 martie 2014

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/269 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/269

---

P7_TA(2014)0180

Statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare (competențe delegate și de executare) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1365/2006 privind statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2013)0484 – C7-0205/2013 – 2013/0226(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0484), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0484),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0205/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0205/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0003/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0003/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2013)0226

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1365/2006 privind statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare„tratatul”), competențele conferite Comisiei trebuie să fie aliniate la articolele 290 și 291 din tratat. |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare„tratatul”), competențele conferite Comisiei trebuie să fie aliniate la articolele 290 și 291 din tratat.

| (2) | Cu prilejul adoptării Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia s-a angajat să revizuiască (3), în lumina criteriilor prevăzute în tratat, actele legislative care nu au fost adaptate la procedura de reglementare cu control înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona. |
| --- | --- |

(2)

Cu prilejul adoptării Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia s-a angajat să revizuiască (3), în lumina criteriilor prevăzute în tratat, actele legislative care nu au fost adaptate la procedura de reglementare cu control înainte de intrarea în vigoare a Tratatului de la Lisabona.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 1365/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (4) conferă Comisiei competențe pentru punerea în aplicare a unora dintre dispozițiile sale. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 1365/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (4) conferă Comisiei competențe pentru punerea în aplicare a unora dintre dispozițiile sale.

| (4) | În contextul alinierii Regulamentului (CE) nr. 1365/2006 la noile norme prevăzute de TFUE, competențele de executare conferite în prezent Comisiei ar trebui să fie stabilite prin intermediul unor competențe de a adopta acte delegate și de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(4)

În contextul alinierii Regulamentului (CE) nr. 1365/2006 la noile norme prevăzute de TFUE, competențele de executare conferite în prezent Comisiei ar trebui să fie stabilite prin intermediul unor competențe de a adopta acte delegate și de punere în aplicare.

| (5) | În vederea luării în considerare a evoluțiilor economice și tehnologice, și în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1365/2006, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat

  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  , ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește adaptarea pragului de acoperire statistică a transporturilor pe căile navigabile interioare, adaptarea definițiilor și adoptarea unor definiții noi. În plus, Comisia trebuie să fie împuternicită să adopte acte delegate în vederea adaptării sferei de aplicare a colectării datelor și a

  , precum și adaptarea
  conținutului anexelor. [AM 1] |
| --- | --- |

(5)

În vederea luării în considerare a evoluțiilor economice și tehnologice, și în ceea ce privește Regulamentul (CE) nr. 1365/2006, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat

  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  , ar trebui delegată Comisiei în ceea ce privește adaptarea pragului de acoperire statistică a transporturilor pe căile navigabile interioare, adaptarea definițiilor și adoptarea unor definiții noi. În plus, Comisia trebuie să fie împuternicită să adopte acte delegate în vederea adaptării sferei de aplicare a colectării datelor și a

  , precum și adaptarea
  conținutului anexelor. [AM 1]

| (6) | Comisia trebuie

  ar trebui
  să se asigure că aceste acte delegate nu implică sarcini administrative suplimentare semnificative

  o sarcină administrativă suplimentară semnificativă
  pentru statele membre sau pentru unitățile respondente

  respondenți
  . [AM 2] |
| --- | --- |

(6)

Comisia trebuie

  ar trebui
  să se asigure că aceste acte delegate nu implică sarcini administrative suplimentare semnificative

  o sarcină administrativă suplimentară semnificativă
  pentru statele membre sau pentru unitățile respondente

  respondenți
  . [AM 2]

| (7) | Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(7)

Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (8) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1365/2006, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta modalitățile de transmitere a datelor, inclusiv standardele în materie de schimburi de date, modalitățile de difuzare a rezultatelor de către Comisie (Eurostat) și, de asemenea, pentru a dezvolta și publica criterii și cerințe metodologice destinate asigurării calității datelor produse. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
  Pentru adoptarea acestor acte ar trebui utilizată procedura de examinare, având în vedere sfera lor de aplicare generală. [AM 3] |
| --- | --- |

(8)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1365/2006, ar trebui conferite competențe de executare Comisiei pentru a adopta modalitățile de transmitere a datelor, inclusiv standardele în materie de schimburi de date, modalitățile de difuzare a rezultatelor de către Comisie (Eurostat) și, de asemenea, pentru a dezvolta și publica criterii și cerințe metodologice destinate asigurării calității datelor produse. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
  Pentru adoptarea acestor acte ar trebui utilizată procedura de examinare, având în vedere sfera lor de aplicare generală. [AM 3]

| (9) | În conformitate cu principiul proporționalității
  stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană
  , pentru realizarea obiectivului fundamental privind alinierea competențelor conferite Comisiei la articolele 290 și 291 din tratat

  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  , este necesar și adecvat să se stabilească norme
  comune
  cu privire la această aliniere în domeniul statisticilor privind transporturile. Prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv

  obiectivului în cauză
  , în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană. [AM 4] |
| --- | --- |

(9)

În conformitate cu principiul proporționalității
  stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană
  , pentru realizarea obiectivului fundamental privind alinierea competențelor conferite Comisiei la articolele 290 și 291 din tratat

  Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene
  , este necesar și adecvat să se stabilească norme
  comune
  cu privire la această aliniere în domeniul statisticilor privind transporturile. Prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru realizarea acestui obiectiv

  obiectivului în cauză
  , în conformitate cu articolul 5 alineatul (4) din Tratatul privind Uniunea Europeană. [AM 4]

| (10) | În scopul asigurării certitudinii juridice, este necesar ca procedurile de adoptare a măsurilor care au fost inițiate, însă nu au fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament să nu fie afectate de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(10)

În scopul asigurării certitudinii juridice, este necesar ca procedurile de adoptare a măsurilor care au fost inițiate, însă nu au fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament să nu fie afectate de prezentul regulament.

| (11) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1365/2006 trebuie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 1365/2006 trebuie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 1365/2006 se modifică după cum urmează:

| -1a. | La articolul 2 alineatul (4), litera (b) se elimină. [AM 5] |
| --- | --- |

-1a.

La articolul 2 alineatul (4), litera (b) se elimină. [AM 5]

| -1b. | La articolul 2 alineatul (4), litera (c) se elimină. [AM 6] |
| --- | --- |

-1b.

La articolul 2 alineatul (4), litera (c) se elimină. [AM 6]

| 1. | La articolul 2 se adaugă următorul alineat (5):
  „(5)   Comisia este împuternicită să adopte
  , dacă este necesar,
  acte delegate, în conformitate cu articolul 9, ținând cont de tendințele economice și tehnologice, privind adaptarea pragului de acoperire statistică a transportului pe căi navigabile interioare.”[AM 7] |
| --- | --- |

1.

La articolul 2 se adaugă următorul alineat (5):

„(5)   Comisia este împuternicită să adopte
  , dacă este necesar,
  acte delegate, în conformitate cu articolul 9, ținând cont de tendințele economice și tehnologice, privind adaptarea pragului de acoperire statistică a transportului pe căi navigabile interioare.”[AM 7]

| 2. | La articolul 3 se adaugă următorul paragraf:
  „Comisia este împuternicită să adopte
  , dacă este necesar,
  acte delegate în conformitate cu articolul 9, ținând cont de tendințele economice și tehnologice, privind adaptarea definițiilor și adoptarea unor definiții noi.”[AM 8] |
| --- | --- |

2.

La articolul 3 se adaugă următorul paragraf:

„Comisia este împuternicită să adopte
  , dacă este necesar,
  acte delegate în conformitate cu articolul 9, ținând cont de tendințele economice și tehnologice, privind adaptarea definițiilor și adoptarea unor definiții noi.”[AM 8]

| 3. | La articolul 4 se adaugă următorul alineat (4):
  „(4)   Comisia este împuternicită să adopte
  , dacă este necesar,
  acte delegate în conformitate cu articolul 9, ținând cont de tendințele economice și tehnologice, privind adaptarea sferei de aplicare a colectării datelor și a conținutului anexelor.”[AM 9] |
| --- | --- |

3.

La articolul 4 se adaugă următorul alineat (4):

„(4)   Comisia este împuternicită să adopte
  , dacă este necesar,
  acte delegate în conformitate cu articolul 9, ținând cont de tendințele economice și tehnologice, privind adaptarea sferei de aplicare a colectării datelor și a conținutului anexelor.”[AM 9]

| 4. | La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Modalitățile de transmitere a datelor către Comisie (Eurostat), inclusiv standardele în materie de schimb de date, se adoptă de către Comisie în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).” |
| --- | --- |

4.

La articolul 5, alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Modalitățile de transmitere a datelor către Comisie (Eurostat), inclusiv standardele în materie de schimb de date, se adoptă de către Comisie în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).”

| 5. | La articolul 6 se adaugă următorul paragraf:
  „Modalitățile de difuzare a rezultatelor se adoptă de către Comisie în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).” |
| --- | --- |

5.

La articolul 6 se adaugă următorul paragraf:

„Modalitățile de difuzare a rezultatelor se adoptă de către Comisie în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).”

| 6. | La articolul 7, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2), criterii și cerințe metodologice destinate să asigure calitatea datelor produse.” |
| --- | --- |

6.

La articolul 7, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia adoptă, în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2), criterii și cerințe metodologice destinate să asigure calitatea datelor produse.”

| 6a. | La articolul 7, se adaugă următoarele alineate:




  „(3a)
     
  În sensul prezentului regulament, criteriile de calitate care trebuie aplicate datelor care trebuie să fie transmise sunt cele prevăzutela articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului
   (*1)
  .




  (3b)
     
  Comisia precizează, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, modalitățile, structura, periodicitatea și comparabilitatea elementelor pentru rapoartele privind calitatea. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).



  (*1)  
  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).” [AM 10]" |
| --- | --- |

6a.

La articolul 7, se adaugă următoarele alineate:

„(3a)
     
  În sensul prezentului regulament, criteriile de calitate care trebuie aplicate datelor care trebuie să fie transmise sunt cele prevăzutela articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului
   (*1)
  .

(3b)
     
  Comisia precizează, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, modalitățile, structura, periodicitatea și comparabilitatea elementelor pentru rapoartele privind calitatea. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 10 alineatul (2).

(*1)  
  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).” [AM 10]"

| 6b. | La articolul 8, teza introductivă a primului paragraf se înlocuiește cu următorul text:




  „Până la ...

   (*2)

  și ulterior o dată la trei ani, după consultarea Comitetului pentru programul statistic, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament. În special, raportul:” [AM 11]


  (*2)  
  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  " |
| --- | --- |

6b.

La articolul 8, teza introductivă a primului paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Până la ...

   (*2)

  și ulterior o dată la trei ani, după consultarea Comitetului pentru programul statistic, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament. În special, raportul:” [AM 11]

(*2)  
  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

| 7. | Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 9
  Exercitarea competențelor delegate

  delegării de competențe [AM 12]

  (1)   Comisia este abilitată să adopte

  Competența de a adopta
  acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite

  este conferită Comisiei
  în
  condițiile prevăzute la
  prezentul articol. [AM 13]

  (2)   Atunci când exercită competențele delegate prin articolul 2 alineatul (5), articolul 3 și articolul 4 alineatul (4), Comisia se asigură că actele delegate nu creează o sarcină administrativă suplimentară considerabilă pentru statele membre și pentru respondenți.
  (3)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 2 alineatul (5), articolul 3 și articolul 4 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată, începând cu

  de cinci ani de la
  ... (*3).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 14]

  (4)   Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatul (5), articolul 3 și articolul 4 alineatul (4) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau Consiliu.
  O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară, menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.
  (5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatul (5), al articolului 3 sau al articolului 4 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

  (*3)  
  Data intrării în vigoare a regulamentului de modificare.
  " |
| --- | --- |

7.

Articolul 9 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 9

Exercitarea competențelor delegate

  delegării de competențe [AM 12]

(1)   Comisia este abilitată să adopte

  Competența de a adopta
  acte delegate, cu respectarea condițiilor stabilite

  este conferită Comisiei
  în
  condițiile prevăzute la
  prezentul articol. [AM 13]

(2)   Atunci când exercită competențele delegate prin articolul 2 alineatul (5), articolul 3 și articolul 4 alineatul (4), Comisia se asigură că actele delegate nu creează o sarcină administrativă suplimentară considerabilă pentru statele membre și pentru respondenți.

(3)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 2 alineatul (5), articolul 3 și articolul 4 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată, începând cu

  de cinci ani de la
  ... (*3).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 14]

(4)   Delegarea de competențe menționată la articolul 2 alineatul (5), articolul 3 și articolul 4 alineatul (4) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau Consiliu.

O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară, menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 2 alineatul (5), al articolului 3 sau al articolului 4 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

(*3)  
  Data intrării în vigoare a regulamentului de modificare.
  "

| 8. | Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 10
  Comitetul
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul Sistemului Statistic European instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (*4). Comitetul respectiv este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*5).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.


  (2a)
     
  În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. [AM 15]


  (*4)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164)."


  (*5)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”" |
| --- | --- |

8.

Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de Comitetul Sistemului Statistic European instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (*4). Comitetul respectiv este un comitet în înțelesul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*5).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(2a)
     
  În cazul în care comitetul nu emite un aviz, Comisia nu adoptă proiectul de act de punere în aplicare și se aplică articolul 5 alineatul (4) al treilea paragraf din Regulamentul (UE) nr. 182/2011. [AM 15]

(*4)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164)."

(*5)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”"

| (8a) | În anexa B, tabelul B1 se înlocuiește cu următorul text:




  „Tabel B1. Transportul de pasageri și bunuri în funcție de tipul și naționalitatea navei (date anuale)












  Elemente | Detalii de codare | Nomenclator | Unitate |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Tabel | 2 caractere alfanumerice | «A1» | |
| Țara raportoare | 2 litere | NUTS0 (cod național) | |
| An | 4 cifre | «aaaa» | |
| Țara/regiunea de încărcare | 4 caractere alfanumerice | NUTS2

   (*6) | |
| Țara/regiunea de descărcare | 4 caractere alfanumerice | NUTS2

   (*6) | |
| Tip transport | 1 cifră | 1= național | |
| | | 2= internațional (cu excepția tranzitului) | |
| | | 3= tranzit | |
| Tip navă | 1 cifră | 1= barjă autopropulsată | |
| | | 2= barjă fără autopropulsare | |
| | | 3= barje-tanc petroliere auto-propulsate | |
| | | 4= barje-tanc petroliere neautopropulsate | |
| | | 5= alte nave pentru transport de mărfuri | |
| | | 6= nave maritime | |
| | | 7= nave de croazieră care transportă peste 100 de persoane | |
| | | 8= feriboturi care transportă pasageri pe distanțe de peste 300 de metri | |
| Naționalitate navă | 2 litere | NUTS0 (cod național)

   (*7) | |
| Tone transportate | | | tone |
| Tone-km | | | tone-km |
| Pasageri transportați | 12 cifre | | pasager |
| Pasageri-km | 12 cifre | | pasager |
| Locuri disponibile pentru pasageri | 12 cifre | | Loc pasager |

(8a)

În anexa B, tabelul B1 se înlocuiește cu următorul text:

„Tabel B1. Transportul de pasageri și bunuri în funcție de tipul și naționalitatea navei (date anuale)

Elemente

Detalii de codare

Nomenclator

Unitate

Tabel

2 caractere alfanumerice

«A1»

Țara raportoare

2 litere

NUTS0 (cod național)

An

4 cifre

«aaaa»

Țara/regiunea de încărcare

4 caractere alfanumerice

NUTS2

   (*6)

Țara/regiunea de descărcare

4 caractere alfanumerice

NUTS2

   (*6)

Tip transport

1 cifră

1= național

2= internațional (cu excepția tranzitului)

3= tranzit

Tip navă

1 cifră

1= barjă autopropulsată

2= barjă fără autopropulsare

3= barje-tanc petroliere auto-propulsate

4= barje-tanc petroliere neautopropulsate

5= alte nave pentru transport de mărfuri

6= nave maritime

7= nave de croazieră care transportă peste 100 de persoane

8= feriboturi care transportă pasageri pe distanțe de peste 300 de metri

Naționalitate navă

2 litere

NUTS0 (cod național)

   (*7)

Tone transportate

tone

Tone-km

tone-km

Pasageri transportați

12 cifre

pasager

Pasageri-km

12 cifre

pasager

Locuri disponibile pentru pasageri

12 cifre

Loc pasager

| 9. | Anexa G se elimină. |
| --- | --- |

9.

Anexa G se elimină.

Articolul 2

Prezentul regulament nu afectează procedurile de adoptare a măsurilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 1365/2006 care au fost inițiate, însă nu au fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 11 martie 2014.

1

(2)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie) (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

2

(3)  JO L 55, 28.2.2011, p. 19.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1365/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 septembrie 2006 privind statistica transportului de mărfuri pe căi navigabile interioare (JO L 264, 25.9.2006, p. 1).

4

(*6)  
  În cazul în care codul regional este necunoscut sau nu este disponibil, se utilizează următoarea codificare:

*6

În cazul în care codul regional este necunoscut sau nu este disponibil, se utilizează următoarea codificare:

| — | «NUTS0 + ZZ» dacă există codul NUTS pentru țara parteneră. |
| --- | --- |

—

«NUTS0 + ZZ» dacă există codul NUTS pentru țara parteneră.

«NUTS0 + ZZ» dacă există codul NUTS pentru țara parteneră.

| — | «codul ISO + ZZ» dacă nu există codul NUTS pentru țara parteneră. |
| --- | --- |

—

«codul ISO + ZZ» dacă nu există codul NUTS pentru țara parteneră.

«codul ISO + ZZ» dacă nu există codul NUTS pentru țara parteneră.

| — | «ZZZZ» dacă țara parteneră este complet necunoscută. |
| --- | --- |

—

«ZZZZ» dacă țara parteneră este complet necunoscută.

«ZZZZ» dacă țara parteneră este complet necunoscută.

(*7)  
  Dacă nu există codul NUTS pentru țara de înregistrare a vasului, se raportează codul național ISO. Dacă naționalitatea vasului este necunoscută, codul de utilizat este «ZZ».”

*7

Dacă nu există codul NUTS pentru țara de înregistrare a vasului, se raportează codul național ISO. Dacă naționalitatea vasului este necunoscută, codul de utilizat este «ZZ».”

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/276 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/276

---

P7_TA(2014)0181

Statisticile pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind furnizarea și calitatea statisticilor pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice (COM(2013)0342 – C7-0162/2013 – 2013/0181(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/35)

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
  din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice

   (2) instituie un mecanism de alertă pentru a facilita detectarea rapidă și monitorizarea dezechilibrelor. În cadrul acestui mecanism, Comisia are obligația de a întocmi un raport anual privind mecanismul de alertă (RMA) care cuprinde o evaluare economică și financiară calitativă și care identifică statele membre despre care Comisia consideră că pot fi afectate de dezechilibre sau că se pot confrunta cu riscul de a afectate de astfel de dezechilibre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului
  din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice

   (2) instituie un mecanism de alertă pentru a facilita detectarea rapidă și monitorizarea dezechilibrelor. În cadrul acestui mecanism, Comisia are obligația de a întocmi un raport anual privind mecanismul de alertă (RMA) care cuprinde o evaluare economică și financiară calitativă și care identifică statele membre despre care Comisia consideră că pot fi afectate de dezechilibre sau că se pot confrunta cu riscul de a afectate de astfel de dezechilibre.

| (1) | Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3)

  (PDM)
  instituie un mecanism de alertă pentru a facilita detectarea rapidă și monitorizarea dezechilibrelor. În cadrul acestui mecanism, Comisia are obligația de a întocmi un raport anual privind mecanismul de alertă (RMA) care cuprinde o evaluare economică și financiară calitativă și care identifică statele membre despre care Comisia consideră că pot fi afectate de dezechilibre sau că se pot confrunta cu riscul de a
  fi
  afectate de astfel de dezechilibre. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (3)

  (PDM)
  instituie un mecanism de alertă pentru a facilita detectarea rapidă și monitorizarea dezechilibrelor. În cadrul acestui mecanism, Comisia are obligația de a întocmi un raport anual privind mecanismul de alertă (RMA) care cuprinde o evaluare economică și financiară calitativă și care identifică statele membre despre care Comisia consideră că pot fi afectate de dezechilibre sau că se pot confrunta cu riscul de a
  fi
  afectate de astfel de dezechilibre.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3) | Datele statistice fiabile
  constituie baza
  supravegherii eficace a dezechilibrelor macroeconomice. În vederea garantării unor statistici sigure și independente, statele membre ar trebui să asigure independența profesională a autorităților statistice naționale în conformitate cu Codul de practici privind statisticile europene prevăzut în Regulamentul
  (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene (3)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Datele statistice fiabile
  constituie baza
  supravegherii eficace a dezechilibrelor macroeconomice. În vederea garantării unor statistici sigure și independente, statele membre ar trebui să asigure independența profesională a autorităților statistice naționale în conformitate cu Codul de practici privind statisticile europene prevăzut în Regulamentul
  (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene (3)

  .

| (3) | Datele statistice fiabile
  , precise și utile sunt esențiale în vederea
  supravegherii eficace a dezechilibrelor macroeconomice. În vederea garantării unor statistici sigure și independente,
  independența Eurostat ar trebui consolidată în conformitate cu propunerile Parlamentului European de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului



   (1a)



  , iar
  statele membre ar trebui să asigure independența profesională a autorităților statistice naționale în conformitate cu Codul de practici privind statisticile europene prevăzut în regulamentul
  respectiv
  . |
| --- | --- |

(3)

Datele statistice fiabile
  , precise și utile sunt esențiale în vederea
  supravegherii eficace a dezechilibrelor macroeconomice. În vederea garantării unor statistici sigure și independente,
  independența Eurostat ar trebui consolidată în conformitate cu propunerile Parlamentului European de revizuire a Regulamentului (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului



   (1a)



  , iar
  statele membre ar trebui să asigure independența profesională a autorităților statistice naționale în conformitate cu Codul de practici privind statisticile europene prevăzut în regulamentul
  respectiv
  .

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a) | Este necesar ca Comisia să abordeze în continuare necesitatea de informații statistice fiabile, care să permită politicilor UE să fie mai bine adaptate la realitățile economice, sociale și teritoriale de la nivel regional. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)

Este necesar ca Comisia să abordeze în continuare necesitatea de informații statistice fiabile, care să permită politicilor UE să fie mai bine adaptate la realitățile economice, sociale și teritoriale de la nivel regional.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4) | Raportul anual privind mecanismul de alertă (RMA), bazat pe un tablou de bord care conține un set de indicatori ale căror valori sunt comparate cu pragurile lor indicative, constituie un dispozitiv de examinare inițială prin care Comisia identifică statele membre ale căror evoluții justifică efectuarea unor analize suplimentare mai detaliate cu scopul de a stabili dacă există sau riscă să apară dezechilibre. RMA ar trebui să includă date relevante pentru PDM. Cu toate acestea, factorii determinanți ai evoluțiilor analizate vor fi studiați în detaliu în cadrul examinărilor aprofundate, în vederea stabilirii naturii dezechilibrelor. Tabloul de bord și pragurile stabilite nu
  sunt
  interpretate mecanic, ci
  fac
  obiectul unei lecturi economice. Atunci când se efectuează analize aprofundate, Comisia examinează o gamă largă de variabile economice și informații suplimentare, ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele specifice fiecărei țări. Din aceste motive, toate datele care pot fi utilizate pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice nu pot fi enumerate în prealabil în mod exhaustiv, ci ar trebui definite făcându-se trimitere la procedurile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 cu privire la detectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și cu privire la prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive în cadrul Uniunii. În punerea în aplicare a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, Consiliul și Comisia ar trebui să acorde prioritate statisticilor care sunt elaborate și transmise Comisiei (Eurostat) de către statele membre. Alte statistici, care nu sunt elaborate și transmise în acest mod, ar trebui să fie utilizate doar în cazul în care statisticile menționate anterior nu oferă informațiile necesare, și ținând seama de calitatea acestor alte statistici. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Raportul anual privind mecanismul de alertă (RMA), bazat pe un tablou de bord care conține un set de indicatori ale căror valori sunt comparate cu pragurile lor indicative, constituie un dispozitiv de examinare inițială prin care Comisia identifică statele membre ale căror evoluții justifică efectuarea unor analize suplimentare mai detaliate cu scopul de a stabili dacă există sau riscă să apară dezechilibre. RMA ar trebui să includă date relevante pentru PDM. Cu toate acestea, factorii determinanți ai evoluțiilor analizate vor fi studiați în detaliu în cadrul examinărilor aprofundate, în vederea stabilirii naturii dezechilibrelor. Tabloul de bord și pragurile stabilite nu
  sunt
  interpretate mecanic, ci
  fac
  obiectul unei lecturi economice. Atunci când se efectuează analize aprofundate, Comisia examinează o gamă largă de variabile economice și informații suplimentare, ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele specifice fiecărei țări. Din aceste motive, toate datele care pot fi utilizate pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice nu pot fi enumerate în prealabil în mod exhaustiv, ci ar trebui definite făcându-se trimitere la procedurile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 cu privire la detectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și cu privire la prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive în cadrul Uniunii. În punerea în aplicare a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice, Consiliul și Comisia ar trebui să acorde prioritate statisticilor care sunt elaborate și transmise Comisiei (Eurostat) de către statele membre. Alte statistici, care nu sunt elaborate și transmise în acest mod, ar trebui să fie utilizate doar în cazul în care statisticile menționate anterior nu oferă informațiile necesare, și ținând seama de calitatea acestor alte statistici.

| (4) | Raportul anual privind mecanismul de alertă (RMA), bazat pe un tablou de bord care conține un set de indicatori ale căror valori sunt comparate cu pragurile lor indicative, constituie un dispozitiv de examinare inițială prin care Comisia identifică statele membre ale căror evoluții justifică efectuarea unor analize suplimentare mai detaliate cu scopul de a stabili dacă există sau riscă să apară dezechilibre. RMA ar trebui să includă date relevante pentru PDM. Cu toate acestea, factorii determinanți ai evoluțiilor analizate vor fi studiați în detaliu în cadrul examinărilor aprofundate, în vederea stabilirii naturii dezechilibrelor. Tabloul de bord și pragurile stabilite nu
  ar trebui
  interpretate mecanic, ci
  ar trebui să facă
  obiectul unei lecturi economice. Atunci când se efectuează analize aprofundate, Comisia examinează o gamă largă de variabile economice și informații suplimentare, ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele specifice fiecărei țări. Din aceste motive, toate datele care pot fi utilizate pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice nu pot fi enumerate în prealabil în mod exhaustiv, ci ar trebui definite făcându-se trimitere la procedurile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 cu privire la detectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și cu privire la prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive în cadrul Uniunii. În punerea în aplicare a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice,
  precum și în monitorizarea și evaluarea acesteia, Parlamentul European,
  Consiliu și Comisia ar trebui să acorde prioritate statisticilor care sunt elaborate și transmise Comisiei (Eurostat) de către statele membre. Alte statistici, care nu sunt elaborate și transmise în acest mod, ar trebui să fie utilizate doar în cazul în care statisticile menționate anterior nu oferă informațiile necesare, și ținând seama de calitatea acestor alte statistici. |
| --- | --- |

(4)

Raportul anual privind mecanismul de alertă (RMA), bazat pe un tablou de bord care conține un set de indicatori ale căror valori sunt comparate cu pragurile lor indicative, constituie un dispozitiv de examinare inițială prin care Comisia identifică statele membre ale căror evoluții justifică efectuarea unor analize suplimentare mai detaliate cu scopul de a stabili dacă există sau riscă să apară dezechilibre. RMA ar trebui să includă date relevante pentru PDM. Cu toate acestea, factorii determinanți ai evoluțiilor analizate vor fi studiați în detaliu în cadrul examinărilor aprofundate, în vederea stabilirii naturii dezechilibrelor. Tabloul de bord și pragurile stabilite nu
  ar trebui
  interpretate mecanic, ci
  ar trebui să facă
  obiectul unei lecturi economice. Atunci când se efectuează analize aprofundate, Comisia examinează o gamă largă de variabile economice și informații suplimentare, ținând seama în mod corespunzător de circumstanțele specifice fiecărei țări. Din aceste motive, toate datele care pot fi utilizate pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice nu pot fi enumerate în prealabil în mod exhaustiv, ci ar trebui definite făcându-se trimitere la procedurile prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 cu privire la detectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și cu privire la prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive în cadrul Uniunii. În punerea în aplicare a procedurii privind dezechilibrele macroeconomice,
  precum și în monitorizarea și evaluarea acesteia, Parlamentul European,
  Consiliu și Comisia ar trebui să acorde prioritate statisticilor care sunt elaborate și transmise Comisiei (Eurostat) de către statele membre. Alte statistici, care nu sunt elaborate și transmise în acest mod, ar trebui să fie utilizate doar în cazul în care statisticile menționate anterior nu oferă informațiile necesare, și ținând seama de calitatea acestor alte statistici.

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5) | Ar trebui să fie instituită o procedură fiabilă pentru
  elaborarea
  , monitorizarea și publicarea datelor relevante pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice (denumite în continuare „datele relevante pentru PDM”), precum și o îmbunătățire continuă a informațiilor statistice de bază în conformitate cu cadrele Comisiei de management al calității pentru statisticile europene (4). Grupul directorilor în domeniul statisticilor macroeconomice (Directors of Macroeconomic Statistics – DMES), creat de Comisie, este un grup de experți calificat să furnizeze Comisiei (Eurostat) asistența necesară pentru aplicarea unei proceduri de monitorizare
  fiabile
  a calității datelor relevante pentru PDM. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

Ar trebui să fie instituită o procedură fiabilă pentru
  elaborarea
  , monitorizarea și publicarea datelor relevante pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice (denumite în continuare „datele relevante pentru PDM”), precum și o îmbunătățire continuă a informațiilor statistice de bază în conformitate cu cadrele Comisiei de management al calității pentru statisticile europene (4). Grupul directorilor în domeniul statisticilor macroeconomice (Directors of Macroeconomic Statistics – DMES), creat de Comisie, este un grup de experți calificat să furnizeze Comisiei (Eurostat) asistența necesară pentru aplicarea unei proceduri de monitorizare
  fiabile
  a calității datelor relevante pentru PDM.

| (5) | Ar trebui să fie instituită o procedură fiabilă pentru
  colectarea, compilarea
  , monitorizarea și publicarea datelor relevante pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice (denumite în continuare „datele relevante pentru PDM”), precum și o îmbunătățire continuă a informațiilor statistice de bază în conformitate cu cadrele Comisiei de management al calității pentru statisticile europene (4). Grupul directorilor în domeniul statisticilor macroeconomice (Directors of Macroeconomic Statistics – DMES) creat de Comisie
  , printre membrii căruia se numără și experți ai Comitetului Sistemului Statistic European și ai Sistemului European al Băncilor Centrale
  , este un grup de experți calificat să furnizeze Comisiei (Eurostat) asistența necesară pentru aplicarea unei proceduri
  fiabile
  de monitorizare a calității datelor relevante pentru PDM. |
| --- | --- |

(5)

Ar trebui să fie instituită o procedură fiabilă pentru
  colectarea, compilarea
  , monitorizarea și publicarea datelor relevante pentru procedura privind dezechilibrele macroeconomice (denumite în continuare „datele relevante pentru PDM”), precum și o îmbunătățire continuă a informațiilor statistice de bază în conformitate cu cadrele Comisiei de management al calității pentru statisticile europene (4). Grupul directorilor în domeniul statisticilor macroeconomice (Directors of Macroeconomic Statistics – DMES) creat de Comisie
  , printre membrii căruia se numără și experți ai Comitetului Sistemului Statistic European și ai Sistemului European al Băncilor Centrale
  , este un grup de experți calificat să furnizeze Comisiei (Eurostat) asistența necesară pentru aplicarea unei proceduri
  fiabile
  de monitorizare a calității datelor relevante pentru PDM.

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (6) | Este esențial ca producția statistică necesară pentru îndeplinirea activităților Uniunii să se bazeze
  numai
  pe date fiabile.
  În producerea
  datelor relevante pentru PDM,
  care reprezintă un element esențial pentru detectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive în cadrul Uniunii, datele nefiabile pot avea un impact semnificativ asupra interesului Uniunii. Sunt necesare
  măsuri suplimentare
  pentru a spori
  eficacitatea producerii, furnizării și monitorizării calității datelor relevante pentru PDM în scopul
  utilizării pentru procedura
  privind dezechilibrele macroeconomice. Măsurile respective ar trebui să sporească credibilitatea informațiilor statistice de bază, precum și credibilitatea furnizării și monitorizării calității datelor relevante pentru PDM.
  Pentru a descuraja prezentarea, în mod intenționat sau dintr-o gravă neglijență, a unor date relevante pentru PDM eronate, ar trebui instituit un mecanism de sancțiuni financiare care va fi utilizat, de asemenea, pentru asigurarea diligenței cuvenite în producerea datelor relevante pentru PDM. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Este esențial ca producția statistică necesară pentru îndeplinirea activităților Uniunii să se bazeze
  numai
  pe date fiabile.
  În producerea
  datelor relevante pentru PDM,
  care reprezintă un element esențial pentru detectarea dezechilibrelor macroeconomice, precum și pentru prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice excesive în cadrul Uniunii, datele nefiabile pot avea un impact semnificativ asupra interesului Uniunii. Sunt necesare
  măsuri suplimentare
  pentru a spori
  eficacitatea producerii, furnizării și monitorizării calității datelor relevante pentru PDM în scopul
  utilizării pentru procedura
  privind dezechilibrele macroeconomice. Măsurile respective ar trebui să sporească credibilitatea informațiilor statistice de bază, precum și credibilitatea furnizării și monitorizării calității datelor relevante pentru PDM.
  Pentru a descuraja prezentarea, în mod intenționat sau dintr-o gravă neglijență, a unor date relevante pentru PDM eronate, ar trebui instituit un mecanism de sancțiuni financiare care va fi utilizat, de asemenea, pentru asigurarea diligenței cuvenite în producerea datelor relevante pentru PDM.

| (6) | Este esențial ca producția statistică necesară pentru îndeplinirea activităților Uniunii să se bazeze pe date fiabile.
  Este oportun ca procedurile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 și în Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 să fie completate cu un cadru oficial corespunzător pentru compilarea, monitorizarea calității și difuzarea
  datelor relevante pentru PDM,
  în conformitate cu criteriile de calitate comune prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 223/2009. Adoptarea unor
  măsuri suplimentare
  ar trebui să sporească
  eficacitatea producerii, furnizării și monitorizării calității datelor relevante pentru PDM
  , astfel de măsuri fiind totodată necesare
  în scopul
  derulării procedurii
  privind dezechilibrele macroeconomice. Măsurile respective ar trebui să sporească credibilitatea informațiilor statistice de bază, precum și credibilitatea furnizării și monitorizării calității datelor relevante pentru PDM. |
| --- | --- |

(6)

Este esențial ca producția statistică necesară pentru îndeplinirea activităților Uniunii să se bazeze pe date fiabile.
  Este oportun ca procedurile stabilite în Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 și în Regulamentul (UE) nr. 1174/2011 să fie completate cu un cadru oficial corespunzător pentru compilarea, monitorizarea calității și difuzarea
  datelor relevante pentru PDM,
  în conformitate cu criteriile de calitate comune prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 223/2009. Adoptarea unor
  măsuri suplimentare
  ar trebui să sporească
  eficacitatea producerii, furnizării și monitorizării calității datelor relevante pentru PDM
  , astfel de măsuri fiind totodată necesare
  în scopul
  derulării procedurii
  privind dezechilibrele macroeconomice. Măsurile respective ar trebui să sporească credibilitatea informațiilor statistice de bază, precum și credibilitatea furnizării și monitorizării calității datelor relevante pentru PDM.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a) | Pentru a descuraja prezentarea, în mod intenționat sau dintr-o gravă neglijență, a unor date relevante pentru PDM eronate, ar trebui instituit un mecanism corectiv care va fi utilizat, de asemenea, pentru asigurarea diligenței necesare în ceea ce privește producerea datelor relevante pentru PDM. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)

Pentru a descuraja prezentarea, în mod intenționat sau dintr-o gravă neglijență, a unor date relevante pentru PDM eronate, ar trebui instituit un mecanism corectiv care va fi utilizat, de asemenea, pentru asigurarea diligenței necesare în ceea ce privește producerea datelor relevante pentru PDM.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (7) | În completarea normelor privind calcularea amenzilor aplicabile în cazul manipulării statisticilor, precum și a normelor privind procedurile care trebuie urmate de Comisie în vederea
  anchetării unor astfel de acțiuni
  , Comisiei ar trebui să i se delege, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), competența de a adopta acte în care să se precizeze criterii detaliate de stabilire a cuantumului amenzii și de desfășurare a anchetelor Comisiei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

În completarea normelor privind calcularea amenzilor aplicabile în cazul manipulării statisticilor, precum și a normelor privind procedurile care trebuie urmate de Comisie în vederea
  anchetării unor astfel de acțiuni
  , Comisiei ar trebui să i se delege, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), competența de a adopta acte în care să se precizeze criterii detaliate de stabilire a cuantumului amenzii și de desfășurare a anchetelor Comisiei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (7) | În completarea normelor privind calcularea
  depozitelor purtătoare de dobândă și a
  amenzilor aplicabile în cazul manipulării statisticilor, precum și a normelor privind procedurile care trebuie urmate de Comisie în vederea
  derulării anchetelor cu privire la manipularea statisticilor
  , Comisiei ar trebui să i se delege, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), competența de a adopta acte în care să se precizeze criterii detaliate de stabilire a cuantumului amenzii și de desfășurare a anchetelor Comisiei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(7)

În completarea normelor privind calcularea
  depozitelor purtătoare de dobândă și a
  amenzilor aplicabile în cazul manipulării statisticilor, precum și a normelor privind procedurile care trebuie urmate de Comisie în vederea
  derulării anchetelor cu privire la manipularea statisticilor
  , Comisiei ar trebui să i se delege, în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), competența de a adopta acte în care să se precizeze criterii detaliate de stabilire a cuantumului amenzii și de desfășurare a anchetelor Comisiei. Este deosebit de important ca, în cursul lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (8) | Ar trebui ca între Comisie și autoritățile statistice ale statelor membre să existe o strânsă
  cooperare
  și un dialog continuu
  pentru a asigura calitatea datelor relevante pentru PDM care sunt raportate de statele membre, precum și a informațiilor statistice de bază. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Ar trebui ca între Comisie și autoritățile statistice ale statelor membre să existe o strânsă
  cooperare
  și un dialog continuu
  pentru a asigura calitatea datelor relevante pentru PDM care sunt raportate de statele membre, precum și a informațiilor statistice de bază.

| (8) | Continua
  cooperare
  și coordonare dintre Comisie (Eurostat) și autoritățile de statistică din statele membre reprezintă un element important pentru coordonarea eficientă a activităților statistice în cadrul Sistemului Statistic European (SSE). Această cooperare trebuie consolidată
  pentru a asigura calitatea datelor relevante pentru PDM care sunt raportate de statele membre, precum și a informațiilor statistice de bază
  ; în procesul de elaborare, producere și difuzare a datelor relevante pentru PDM în cadrul structurii corespunzătoare de guvernanță și al programelor de lucru pentru datele statistice ale SSE și SEBC, ar trebui respectate separarea instituțională a Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și independența băncilor centrale
  . |
| --- | --- |

(8)

Continua
  cooperare
  și coordonare dintre Comisie (Eurostat) și autoritățile de statistică din statele membre reprezintă un element important pentru coordonarea eficientă a activităților statistice în cadrul Sistemului Statistic European (SSE). Această cooperare trebuie consolidată
  pentru a asigura calitatea datelor relevante pentru PDM care sunt raportate de statele membre, precum și a informațiilor statistice de bază
  ; în procesul de elaborare, producere și difuzare a datelor relevante pentru PDM în cadrul structurii corespunzătoare de guvernanță și al programelor de lucru pentru datele statistice ale SSE și SEBC, ar trebui respectate separarea instituțională a Sistemului European al Băncilor Centrale (SEBC) și independența băncilor centrale
  .

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (9) | Ar trebui să fie asigurată o cooperare strânsă între
  Sistemul Statistic European și Sistemul European al Băncilor Centrale
  în legătură cu datele relevante pentru PDM, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, cu scopul de a minimiza sarcina de raportare, a garanta coerența, a îmbunătăți statisticile de bază și a asigura comparabilitatea. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Ar trebui să fie asigurată o cooperare strânsă între
  Sistemul Statistic European și Sistemul European al Băncilor Centrale
  în legătură cu datele relevante pentru PDM, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, cu scopul de a minimiza sarcina de raportare, a garanta coerența, a îmbunătăți statisticile de bază și a asigura comparabilitatea.

| (9) | Întrucât SSE răspunde de producerea unei serii de date statistice care se află la baza datelor relevante pentru PDM, iar SEBC răspunde de producerea unei alte serii de date statistice care se află la baza datelor relevante pentru PDM,
  ar trebui să fie asigurată o cooperare strânsă între
  cele două sisteme
  în legătură cu datele relevante pentru PDM, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, cu scopul de a minimiza sarcina de raportare, a garanta coerența, a îmbunătăți statisticile de bază și a asigura comparabilitatea.
  Mecanismele operaționale practice pentru cooperarea dintre SSE și SEBC în vederea asigurării calității datelor relevante pentru PDM ar putea fi stabilite într-un memorandum de înțelegere. Având în vedere experiența sa de lungă durată în ceea ce privește datele statistice vizate de datele relevante pentru PDM, Comitetul pentru statistici monetare, financiare și referitoare la balanțe de plăți (CMFB), înființat prin Decizia 2006/856/CE a Consiliului (1a)



  , ar putea oferi recomandări cu privire la mecanismele operaționale practice pentru cooperare, care ar putea fi reflectate în memorandumul de înțelegere. |
| --- | --- |

(9)

Întrucât SSE răspunde de producerea unei serii de date statistice care se află la baza datelor relevante pentru PDM, iar SEBC răspunde de producerea unei alte serii de date statistice care se află la baza datelor relevante pentru PDM,
  ar trebui să fie asigurată o cooperare strânsă între
  cele două sisteme
  în legătură cu datele relevante pentru PDM, în conformitate cu articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, cu scopul de a minimiza sarcina de raportare, a garanta coerența, a îmbunătăți statisticile de bază și a asigura comparabilitatea.
  Mecanismele operaționale practice pentru cooperarea dintre SSE și SEBC în vederea asigurării calității datelor relevante pentru PDM ar putea fi stabilite într-un memorandum de înțelegere. Având în vedere experiența sa de lungă durată în ceea ce privește datele statistice vizate de datele relevante pentru PDM, Comitetul pentru statistici monetare, financiare și referitoare la balanțe de plăți (CMFB), înființat prin Decizia 2006/856/CE a Consiliului (1a)



  , ar putea oferi recomandări cu privire la mecanismele operaționale practice pentru cooperare, care ar putea fi reflectate în memorandumul de înțelegere.

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 9 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9a) | Dispozițiile prevăzute în prezentul regulament trebuie considerate în cadrul consolidării guvernanței economice europene, care impune o mai mare responsabilitate democratică atât la nivel național, cât și la nivelul Uniunii. Îmbunătățirea sistemului de monitorizare statistică a datelor relevante pentru PDM ar trebui să includă o implicare mai profundă și mai promptă a parlamentelor naționale și a Parlamentului European. Deși recunoaște faptul că omologii Parlamentului European în cadrul dialogului sunt instituțiile relevante ale Uniunii și reprezentanții lor, comisia competentă în fond a Parlamentului European poate trimite invitații și reprezentanților institutelor naționale de statistică (INS) în vederea participării lor, în mod voluntar, la audieri. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9a)

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 9 b (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (9b) | Consolidarea guvernanței economice prin îmbunătățirea sistemului de monitorizare statistică a datelor relevante pentru PDM ar trebui să includă implicarea mai profundă și mai promptă a parlamentelor naționale și a Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9b)

Consolidarea guvernanței economice prin îmbunătățirea sistemului de monitorizare statistică a datelor relevante pentru PDM ar trebui să includă implicarea mai profundă și mai promptă a parlamentelor naționale și a Parlamentului European.

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (12a) | Cu toate acestea, suspendarea fondurilor în urma aplicării procedurii privind dezechilibrele macroeconomice nu ar trebui să constituie decât o măsură de ultimă instanță și ar trebui să țină seama de analize aprofundate ale indicatorilor privind șomajul, sărăcia și scăderea PIB-ului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12a)

Cu toate acestea, suspendarea fondurilor în urma aplicării procedurii privind dezechilibrele macroeconomice nu ar trebui să constituie decât o măsură de ultimă instanță și ar trebui să țină seama de analize aprofundate ale indicatorilor privind șomajul, sărăcia și scăderea PIB-ului.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Articolul 1 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Procedurile de asigurare a calității stabilite în cadrul prezentului regulament se bazează pe cele mai bune practici aplicabile procedurilor existente de asigurare a calității și țin seama de ele. Acestea nu au ca rezultat dublarea eforturilor de asigurare a calității și nici serii de date paralele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Procedurile de asigurare a calității stabilite în cadrul prezentului regulament se bazează pe cele mai bune practici aplicabile procedurilor existente de asigurare a calității și țin seama de ele. Acestea nu au ca rezultat dublarea eforturilor de asigurare a calității și nici serii de date paralele.

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Termenele limită pentru transmiterea datelor relevante pentru PDM sunt cele stabilite în conformitate cu actele de bază relevante sau sunt comunicate de Comisie în calendare specifice, luând în considerare necesitățile Uniunii. | (2)   Termenele-limită pentru transmiterea datelor relevante pentru PDM sunt cele stabilite în conformitate cu actele de bază relevante sau sunt comunicate de Comisie în calendare specifice, luând în considerare
  cadrul semestrului european și
  necesitățile Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Termenele limită pentru transmiterea datelor relevante pentru PDM sunt cele stabilite în conformitate cu actele de bază relevante sau sunt comunicate de Comisie în calendare specifice, luând în considerare necesitățile Uniunii.

(2)   Termenele-limită pentru transmiterea datelor relevante pentru PDM sunt cele stabilite în conformitate cu actele de bază relevante sau sunt comunicate de Comisie în calendare specifice, luând în considerare
  cadrul semestrului european și
  necesitățile Uniunii.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Comisia indică statelor membre, în fiecare an, calendarul pentru Raportul anual privind mecanismul de alertă instituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Pe baza acestui calendar și a termenelor și calendarelor menționate la alineatul (2), Comisia decide și comunică statelor membre, de asemenea, o
  dată limită
  pentru
  transmiterea de către acestea a tuturor
  datelor
  celor mai actualizate care sunt
  relevante pentru PDM. | (3)   Comisia indică statelor membre, în fiecare an, calendarul pentru Raportul anual privind mecanismul de alertă instituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Pe baza acestui calendar și a termenelor și calendarelor menționate la alineatul (2), Comisia decide și comunică statelor membre, de asemenea, o
  dată-limită
  pentru
  extragerea de către Comisie (Eurostat) a
  datelor relevante pentru PDM
  în vederea calculării indicatorilor tabloului de bord al PDM pentru fiecare stat membru și în vederea creării unei baze de date de referință privind datele care sunt relevante pentru PDM
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Comisia indică statelor membre, în fiecare an, calendarul pentru Raportul anual privind mecanismul de alertă instituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Pe baza acestui calendar și a termenelor și calendarelor menționate la alineatul (2), Comisia decide și comunică statelor membre, de asemenea, o
  dată limită
  pentru
  transmiterea de către acestea a tuturor
  datelor
  celor mai actualizate care sunt
  relevante pentru PDM.

(3)   Comisia indică statelor membre, în fiecare an, calendarul pentru Raportul anual privind mecanismul de alertă instituit prin articolul 3 din Regulamentul (UE) nr. 1176/2011. Pe baza acestui calendar și a termenelor și calendarelor menționate la alineatul (2), Comisia decide și comunică statelor membre, de asemenea, o
  dată-limită
  pentru
  extragerea de către Comisie (Eurostat) a
  datelor relevante pentru PDM
  în vederea calculării indicatorilor tabloului de bord al PDM pentru fiecare stat membru și în vederea creării unei baze de date de referință privind datele care sunt relevante pentru PDM
  .

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Articolul 2 – alineatul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  În termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la data-limită, Comisia (Eurostat) asigură accesul fiecărui stat membru, în vederea verificării, la baza de date de referință care conține datele relevante pentru PDM care au fost extrase. Statele membre verifică și confirmă sau modifică datele în termen de șapte zile lucrătoare după perioada de cinci zile menționată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3a)
     
  În termen de cel mult cinci zile lucrătoare de la data-limită, Comisia (Eurostat) asigură accesul fiecărui stat membru, în vederea verificării, la baza de date de referință care conține datele relevante pentru PDM care au fost extrase. Statele membre verifică și confirmă sau modifică datele în termen de șapte zile lucrătoare după perioada de cinci zile menționată.

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Atunci când transmit datele relevante pentru PDM menționate la articolul 1, statele membre trimit Comisiei (Eurostat), sub forma unui raport privind calitatea, informații care
  arată
  modul în care aceste date sunt calculate, inclusiv orice modificare survenită în privința surselor și metodelor. | (1)   Atunci când transmit datele relevante pentru PDM menționate la articolul 1, statele membre prezintă Comisiei (Eurostat), sub forma unui raport privind calitatea, informații care
  indică
  modul în care aceste date sunt calculate, inclusiv orice modificare survenită în privința surselor și metodelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Atunci când transmit datele relevante pentru PDM menționate la articolul 1, statele membre trimit Comisiei (Eurostat), sub forma unui raport privind calitatea, informații care
  arată
  modul în care aceste date sunt calculate, inclusiv orice modificare survenită în privința surselor și metodelor.

(1)   Atunci când transmit datele relevante pentru PDM menționate la articolul 1, statele membre prezintă Comisiei (Eurostat), sub forma unui raport privind calitatea, informații care
  indică
  modul în care aceste date sunt calculate, inclusiv orice modificare survenită în privința surselor și metodelor.

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Statele membre transmit raportul privind calitatea în termen de șapte zile, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (3a). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Statele membre transmit raportul privind calitatea în termen de șapte zile, astfel cum se menționează la articolul 2 alineatul (3a).

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Comisia adoptă acte
  de punere în aplicare
  în vederea definirii modalităților, structurii și periodicității rapoartelor privind calitatea. Respectivele acte
  de punere în aplicare
  se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul
  14 alineatul (2)
  . | (3)   Comisia adoptă acte
  delegate
  în vederea definirii modalităților, structurii și periodicității rapoartelor privind calitatea
  menționate la alineatul (1)
  . Respectivele acte
  delegate
  se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 
  12
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Comisia adoptă acte
  de punere în aplicare
  în vederea definirii modalităților, structurii și periodicității rapoartelor privind calitatea. Respectivele acte
  de punere în aplicare
  se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul
  14 alineatul (2)
  .

(3)   Comisia adoptă acte
  delegate
  în vederea definirii modalităților, structurii și periodicității rapoartelor privind calitatea
  menționate la alineatul (1)
  . Respectivele acte
  delegate
  se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 
  12
  .

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Articolul 6 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Statele membre elaborează inventarele și le transmit Comisiei (Eurostat) cel târziu la data de [...] [nouă luni după adoptarea prezentului regulament]. Comisia adoptă acte
  de punere în aplicare
  în vederea definirii structurii și a modalităților de actualizare a inventarelor respective până la data de [...] [în termen de șase luni de la adoptarea prezentului regulament]. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul
  14 alineatul (2)
  . | (2)   Statele membre elaborează inventarele și le transmit Comisiei (Eurostat) cel târziu la data de [...] [nouă luni
  de la data intrării în vigoare a
  prezentului regulament]. Comisia adoptă acte
  delegate
  în vederea definirii structurii și a modalităților de actualizare a inventarelor respective până la data de [...] [în termen de șase luni de la
  data intrării în vigoare a
  prezentului regulament]. Respectivele acte delegate se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 
  12
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Statele membre elaborează inventarele și le transmit Comisiei (Eurostat) cel târziu la data de [...] [nouă luni după adoptarea prezentului regulament]. Comisia adoptă acte
  de punere în aplicare
  în vederea definirii structurii și a modalităților de actualizare a inventarelor respective până la data de [...] [în termen de șase luni de la adoptarea prezentului regulament]. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul
  14 alineatul (2)
  .

(2)   Statele membre elaborează inventarele și le transmit Comisiei (Eurostat) cel târziu la data de [...] [nouă luni
  de la data intrării în vigoare a
  prezentului regulament]. Comisia adoptă acte
  delegate
  în vederea definirii structurii și a modalităților de actualizare a inventarelor respective până la data de [...] [în termen de șase luni de la
  data intrării în vigoare a
  prezentului regulament]. Respectivele acte delegate se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 
  12
  .

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Capitolul VI – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| MISIUNI ÎN STATELE MEMBRE | MISIUNI
  DE DIALOG
  ÎN STATELE MEMBRE |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

MISIUNI ÎN STATELE MEMBRE

MISIUNI
  DE DIALOG
  ÎN STATELE MEMBRE

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   În cazul în care Comisia (Eurostat)
  identifică probleme
  , în special în contextul evaluării calității în temeiul articolului 5, aceasta poate decide să efectueze misiuni în statul membru în cauză. | (1)   În cazul în care Comisia (Eurostat)
  determină că este necesar să își aprofundeze evaluarea calității datelor statistice,
  în special în contextul evaluării calității în temeiul articolului 5, aceasta poate decide să efectueze misiuni
  de dialog
  în statul membru în cauză. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   În cazul în care Comisia (Eurostat)
  identifică probleme
  , în special în contextul evaluării calității în temeiul articolului 5, aceasta poate decide să efectueze misiuni în statul membru în cauză.

(1)   În cazul în care Comisia (Eurostat)
  determină că este necesar să își aprofundeze evaluarea calității datelor statistice,
  în special în contextul evaluării calității în temeiul articolului 5, aceasta poate decide să efectueze misiuni
  de dialog
  în statul membru în cauză.

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Obiectivul
  unei astfel de misiuni
  este de a analiza în profunzime calitatea datelor relevante pentru PDM în cauză. Misiunile se concentrează asupra aspectelor metodologice, a surselor și metodelor descrise în inventare, a datelor și proceselor statistice de bază, cu scopul de a evalua gradul în care acestea respectă normele de contabilitate și normele statistice relevante. | (2)   Obiectivul
  misiunilor de dialog menționate la alineatul (1)
  este de a analiza în profunzime calitatea datelor relevante pentru PDM în cauză. Misiunile
  de dialog
  se concentrează asupra aspectelor metodologice, a surselor și metodelor descrise în inventare, a datelor și proceselor statistice de bază, cu scopul de a evalua gradul în care acestea respectă normele de contabilitate și normele statistice relevante. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Obiectivul
  unei astfel de misiuni
  este de a analiza în profunzime calitatea datelor relevante pentru PDM în cauză. Misiunile se concentrează asupra aspectelor metodologice, a surselor și metodelor descrise în inventare, a datelor și proceselor statistice de bază, cu scopul de a evalua gradul în care acestea respectă normele de contabilitate și normele statistice relevante.

(2)   Obiectivul
  misiunilor de dialog menționate la alineatul (1)
  este de a analiza în profunzime calitatea datelor relevante pentru PDM în cauză. Misiunile
  de dialog
  se concentrează asupra aspectelor metodologice, a surselor și metodelor descrise în inventare, a datelor și proceselor statistice de bază, cu scopul de a evalua gradul în care acestea respectă normele de contabilitate și normele statistice relevante.

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  Atunci când organizează misiuni de dialog, Comisia (Eurostat) transmite constatările sale provizorii statelor membre în cauză, care pot formula observații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2a)
     
  Atunci când organizează misiuni de dialog, Comisia (Eurostat) transmite constatările sale provizorii statelor membre în cauză, care pot formula observații.

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Comisia (Eurostat) raportează Comitetului pentru politică economică instituit prin Decizia 74/122/CEE a Consiliului (7)

  privind
  rezultatele acestor misiuni, inclusiv eventualele observații formulate de statul membru respectiv pe marginea constatărilor respective. După transmiterea lor prealabilă către Comitetul pentru politică economică, aceste rapoarte, împreună cu eventualele observații formulate de statul membru respectiv, sunt făcute publice, fără a aduce atingere dispozițiilor privind confidențialitatea statistică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 223/2009. | (3)   Comisia (Eurostat) raportează
  Parlamentului European și
  Comitetului pentru politică economică, instituit prin Decizia 74/122/CEE (7) a Consiliului
  , cu privire la
  rezultatele acestor misiuni de
  dialog
  , inclusiv eventualele observații formulate de statul membru respectiv pe marginea constatărilor respective. După transmiterea lor prealabilă către
  Parlamentul European și
  Comitetul pentru politică economică, aceste rapoarte, împreună cu eventualele observații formulate de statul membru respectiv, sunt făcute publice, fără a aduce atingere dispozițiilor privind confidențialitatea statistică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 223/2009. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Comisia (Eurostat) raportează Comitetului pentru politică economică instituit prin Decizia 74/122/CEE a Consiliului (7)

  privind
  rezultatele acestor misiuni, inclusiv eventualele observații formulate de statul membru respectiv pe marginea constatărilor respective. După transmiterea lor prealabilă către Comitetul pentru politică economică, aceste rapoarte, împreună cu eventualele observații formulate de statul membru respectiv, sunt făcute publice, fără a aduce atingere dispozițiilor privind confidențialitatea statistică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 223/2009.

(3)   Comisia (Eurostat) raportează
  Parlamentului European și
  Comitetului pentru politică economică, instituit prin Decizia 74/122/CEE (7) a Consiliului
  , cu privire la
  rezultatele acestor misiuni de
  dialog
  , inclusiv eventualele observații formulate de statul membru respectiv pe marginea constatărilor respective. După transmiterea lor prealabilă către
  Parlamentul European și
  Comitetul pentru politică economică, aceste rapoarte, împreună cu eventualele observații formulate de statul membru respectiv, sunt făcute publice, fără a aduce atingere dispozițiilor privind confidențialitatea statistică prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 223/2009.

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Statele membre asigură, la cererea Comisiei (Eurostat), asistență prin intermediul unor experți în aspecte statistice referitoare la procedura privind dezechilibrele macroeconomice, inclusiv pentru pregătirea și efectuarea misiunilor. În exercitarea îndatoririlor lor, acești experți asigură o expertiză independentă. Lista acestor experți se întocmește până la data de (data
  urmează a fi stabilită)
  pe baza propunerilor trimise Comisiei (Eurostat) de către autoritățile naționale răspunzătoare de datele relevante pentru PDM. | (4)   Statele membre asigură, la cererea Comisiei (Eurostat), asistență prin intermediul unor experți în aspecte statistice referitoare la procedura privind dezechilibrele macroeconomice, inclusiv pentru pregătirea și efectuarea misiunilor
  de dialog
  . În exercitarea îndatoririlor lor, acești experți asigură o expertiză independentă. Lista acestor experți se întocmește până la data de
  [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  pe baza propunerilor trimise Comisiei (Eurostat) de către autoritățile naționale răspunzătoare de datele relevante pentru PDM. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Statele membre asigură, la cererea Comisiei (Eurostat), asistență prin intermediul unor experți în aspecte statistice referitoare la procedura privind dezechilibrele macroeconomice, inclusiv pentru pregătirea și efectuarea misiunilor. În exercitarea îndatoririlor lor, acești experți asigură o expertiză independentă. Lista acestor experți se întocmește până la data de (data
  urmează a fi stabilită)
  pe baza propunerilor trimise Comisiei (Eurostat) de către autoritățile naționale răspunzătoare de datele relevante pentru PDM.

(4)   Statele membre asigură, la cererea Comisiei (Eurostat), asistență prin intermediul unor experți în aspecte statistice referitoare la procedura privind dezechilibrele macroeconomice, inclusiv pentru pregătirea și efectuarea misiunilor
  de dialog
  . În exercitarea îndatoririlor lor, acești experți asigură o expertiză independentă. Lista acestor experți se întocmește până la data de
  [șase luni de la data intrării în vigoare a prezentului regulament]
  pe baza propunerilor trimise Comisiei (Eurostat) de către autoritățile naționale răspunzătoare de datele relevante pentru PDM.

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Comisia (Eurostat) stabilește normele și procedurile referitoare la selecția experților, ținând seama de o repartizare corespunzătoare a experților
  între
  statele membre și de o rotație adecvată a
  experților
  între statele membre, de condițiile lor de lucru și de detaliile financiare. Comisia (Eurostat)
  va contribui
  , alături de statele membre, la acoperirea integrală a costurilor suportate de statele membre pentru asistența oferită de experții lor naționali. | (5)   Comisia (Eurostat) stabilește normele și procedurile referitoare la selecția experților, ținând seama de o repartizare corespunzătoare a experților
  în toate
  statele membre și de o rotație adecvată
  și în timp util
  a
  acestora
  între statele membre, de condițiile lor de lucru și de detaliile financiare. Comisia (Eurostat)
  contribuie
  , alături de statele membre, la acoperirea integrală a costurilor suportate de statele membre pentru asistența oferită de experții lor naționali. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Comisia (Eurostat) stabilește normele și procedurile referitoare la selecția experților, ținând seama de o repartizare corespunzătoare a experților
  între
  statele membre și de o rotație adecvată a
  experților
  între statele membre, de condițiile lor de lucru și de detaliile financiare. Comisia (Eurostat)
  va contribui
  , alături de statele membre, la acoperirea integrală a costurilor suportate de statele membre pentru asistența oferită de experții lor naționali.

(5)   Comisia (Eurostat) stabilește normele și procedurile referitoare la selecția experților, ținând seama de o repartizare corespunzătoare a experților
  în toate
  statele membre și de o rotație adecvată
  și în timp util
  a
  acestora
  între statele membre, de condițiile lor de lucru și de detaliile financiare. Comisia (Eurostat)
  contribuie
  , alături de statele membre, la acoperirea integrală a costurilor suportate de statele membre pentru asistența oferită de experții lor naționali.

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Articolul 7 – alineatul 6 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (6a)
     
  Prezentul articol nu se aplică în cazurile în care legislația sectorială prevede deja vizite ale Comisiei în statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6a)
     
  Prezentul articol nu se aplică în cazurile în care legislația sectorială prevede deja vizite ale Comisiei în statele membre.

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Comisia (Eurostat) pune la
  dispoziție
  datele relevante pentru
  MDP
  utilizate în sensul procedurii
  de dezechilibru macroeconomic
  inclusiv prin comunicate de presă și/sau alte canale pe care le consideră adecvate. | (1)   Comisia (Eurostat) pune la
  dispoziția publicului
  datele relevante pentru
  PDM
  utilizate în sensul procedurii
  privind dezechilibrele macroeconomice
  inclusiv prin comunicate de presă și/sau alte canale pe care le consideră adecvate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Comisia (Eurostat) pune la
  dispoziție
  datele relevante pentru
  MDP
  utilizate în sensul procedurii
  de dezechilibru macroeconomic
  inclusiv prin comunicate de presă și/sau alte canale pe care le consideră adecvate.

(1)   Comisia (Eurostat) pune la
  dispoziția publicului
  datele relevante pentru
  PDM
  utilizate în sensul procedurii
  privind dezechilibrele macroeconomice
  inclusiv prin comunicate de presă și/sau alte canale pe care le consideră adecvate.

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   În cazul în care un stat membru nu a transmis propriile date, Comisia (Eurostat) nu întârzie furnizarea de date relevante pentru PDM transmise de statele membre. | (2)   
  Comisia (Eurostat) stabilește data publicării comunicatului de presă și o comunică statelor membre în termen de zece zile lucrătoare de la data-limită menționată la articolul 2.
  În cazul în care un stat membru nu a transmis propriile date, Comisia (Eurostat) nu întârzie furnizarea de date relevante pentru PDM transmise de statele membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   În cazul în care un stat membru nu a transmis propriile date, Comisia (Eurostat) nu întârzie furnizarea de date relevante pentru PDM transmise de statele membre.

(2)   
  Comisia (Eurostat) stabilește data publicării comunicatului de presă și o comunică statelor membre în termen de zece zile lucrătoare de la data-limită menționată la articolul 2.
  În cazul în care un stat membru nu a transmis propriile date, Comisia (Eurostat) nu întârzie furnizarea de date relevante pentru PDM transmise de statele membre.

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Comisia (Eurostat) își poate exprima rezerva cu privire la calitatea datelor relevante pentru PDM transmise de un stat membru. În termen de cel mult
  trei
  zile lucrătoare înainte de data prevăzută pentru publicare, Comisia (Eurostat) comunică statului membru în cauză, precum și Președintelui Comitetului pentru politică economică, rezerva pe care intenționează să o exprime și să o facă publică. În cazul în care problema este rezolvată după publicarea datelor și a rezervei, retragerea rezervei exprimate față de aceste date se publică imediat. | (3)   Comisia (Eurostat) își poate exprima rezerva cu privire la calitatea datelor relevante pentru PDM transmise de un stat membru.
  Statului membru în cauză i se acordă posibilitatea de a-și apăra poziția.
  În termen de cel mult
  zece
  zile lucrătoare înainte de data prevăzută pentru publicare, Comisia (Eurostat) comunică statului membru în cauză, precum și Președintelui Comitetului pentru politică economică, rezerva pe care intenționează să o exprime și să o facă publică. În cazul în care problema este rezolvată după publicarea datelor și a rezervei, retragerea rezervei exprimate față de aceste date se publică imediat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Comisia (Eurostat) își poate exprima rezerva cu privire la calitatea datelor relevante pentru PDM transmise de un stat membru. În termen de cel mult
  trei
  zile lucrătoare înainte de data prevăzută pentru publicare, Comisia (Eurostat) comunică statului membru în cauză, precum și Președintelui Comitetului pentru politică economică, rezerva pe care intenționează să o exprime și să o facă publică. În cazul în care problema este rezolvată după publicarea datelor și a rezervei, retragerea rezervei exprimate față de aceste date se publică imediat.

(3)   Comisia (Eurostat) își poate exprima rezerva cu privire la calitatea datelor relevante pentru PDM transmise de un stat membru.
  Statului membru în cauză i se acordă posibilitatea de a-și apăra poziția.
  În termen de cel mult
  zece
  zile lucrătoare înainte de data prevăzută pentru publicare, Comisia (Eurostat) comunică statului membru în cauză, precum și Președintelui Comitetului pentru politică economică, rezerva pe care intenționează să o exprime și să o facă publică. În cazul în care problema este rezolvată după publicarea datelor și a rezervei, retragerea rezervei exprimate față de aceste date se publică imediat.

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Articolul 8 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (4)   Comisia (Eurostat) poate modifica datele transmise de statele membre și poate
  furniza
  datele modificate, precum și o justificare a modificării, atunci când este evident că datele raportate de statele membre nu respectă cerințele prevăzute la articolul 3 alineatul (2). În cel mult trei zile lucrătoare înainte de data prevăzută pentru publicare, Comisia (Eurostat) comunică statului membru în cauză, precum și Președintelui Comitetului pentru politică economică, datele modificate și justificarea modificării respective. | (4)   Comisia (Eurostat) poate modifica datele transmise de statele membre și poate
  publica
  datele modificate, precum și o justificare a modificării, atunci când este evident că datele raportate de statele membre nu respectă cerințele prevăzute la articolul 3 alineatul (2)
  și nici standardele metodologice aplicabile și cerințele față de datele statistice referitoare la caracterul lor complet, fiabil, prompt și consecvent
  . În cel mult trei zile lucrătoare înainte de data prevăzută pentru publicare, Comisia (Eurostat) comunică statului membru în cauză, precum și Președintelui Comitetului pentru politică economică, datele modificate și justificarea modificării respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)   Comisia (Eurostat) poate modifica datele transmise de statele membre și poate
  furniza
  datele modificate, precum și o justificare a modificării, atunci când este evident că datele raportate de statele membre nu respectă cerințele prevăzute la articolul 3 alineatul (2). În cel mult trei zile lucrătoare înainte de data prevăzută pentru publicare, Comisia (Eurostat) comunică statului membru în cauză, precum și Președintelui Comitetului pentru politică economică, datele modificate și justificarea modificării respective.

(4)   Comisia (Eurostat) poate modifica datele transmise de statele membre și poate
  publica
  datele modificate, precum și o justificare a modificării, atunci când este evident că datele raportate de statele membre nu respectă cerințele prevăzute la articolul 3 alineatul (2)
  și nici standardele metodologice aplicabile și cerințele față de datele statistice referitoare la caracterul lor complet, fiabil, prompt și consecvent
  . În cel mult trei zile lucrătoare înainte de data prevăzută pentru publicare, Comisia (Eurostat) comunică statului membru în cauză, precum și Președintelui Comitetului pentru politică economică, datele modificate și justificarea modificării respective.

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Consiliul, hotărând la
  propunerea
  Comisiei, poate decide impunerea unei amenzi pentru un stat membru care a declarat, în mod intenționat sau prin neglijență gravă, date relevante pentru PDM eronate. | (1)   Consiliul, hotărând la
  recomandările
  Comisiei, poate decide
  , pe baza unei proceduri din două etape,
  impunerea
  unui depozit purtător de dobândă și, ulterior, în cazul în care Comisia consideră că statul membru în cauză nu a respectat acțiunile corective prevăzute la alineatul (1a) și ca măsură de ultimă instanță, a
  unei amenzi pentru un stat membru care a declarat, în mod intenționat sau prin neglijență gravă, date relevante pentru PDM eronate
  , ceea ce, în consecință, a afectat capacitatea Comisiei de a efectua o evaluare corectă
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Consiliul, hotărând la
  propunerea
  Comisiei, poate decide impunerea unei amenzi pentru un stat membru care a declarat, în mod intenționat sau prin neglijență gravă, date relevante pentru PDM eronate.

(1)   Consiliul, hotărând la
  recomandările
  Comisiei, poate decide
  , pe baza unei proceduri din două etape,
  impunerea
  unui depozit purtător de dobândă și, ulterior, în cazul în care Comisia consideră că statul membru în cauză nu a respectat acțiunile corective prevăzute la alineatul (1a) și ca măsură de ultimă instanță, a
  unei amenzi pentru un stat membru care a declarat, în mod intenționat sau prin neglijență gravă, date relevante pentru PDM eronate
  , ceea ce, în consecință, a afectat capacitatea Comisiei de a efectua o evaluare corectă
  .

Amendamentul 35

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  Statul membru transmite Comisiei, până la un termen-limită specificat, un raport cu privire la acțiunile corective necesare pentru abordarea și remedierea declarațiilor eronate sau a cazurilor de neglijență gravă menționate la alineatul (1), precum și pentru prevenirea apariției unor situații similare pe viitor. Raportul se publică. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1a)
     
  Statul membru transmite Comisiei, până la un termen-limită specificat, un raport cu privire la acțiunile corective necesare pentru abordarea și remedierea declarațiilor eronate sau a cazurilor de neglijență gravă menționate la alineatul (1), precum și pentru prevenirea apariției unor situații similare pe viitor. Raportul se publică.

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   
  Amenda menționată
  la alineatul (1) este eficace,
  disuasivă
  și
  proporțională
  cu natura, gravitatea și durata declarației false. Cuantumul
  amenzii
  nu depășește 0,05  % din valoarea PIB-ului respectivului stat membru. | (2)   
  Depozitul purtător de dobândă menționat
  la alineatul (1) este eficace,
  disuasiv
  și
  proporțional
  cu natura, gravitatea și durata declarației false. Cuantumul
  depozitului purtător de dobândă
  nu depășește 0,05  % din valoarea PIB-ului
  din anul precedent al
  respectivului stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   
  Amenda menționată
  la alineatul (1) este eficace,
  disuasivă
  și
  proporțională
  cu natura, gravitatea și durata declarației false. Cuantumul
  amenzii
  nu depășește 0,05  % din valoarea PIB-ului respectivului stat membru.

(2)   
  Depozitul purtător de dobândă menționat
  la alineatul (1) este eficace,
  disuasiv
  și
  proporțional
  cu natura, gravitatea și durata declarației false. Cuantumul
  depozitului purtător de dobândă
  nu depășește 0,05  % din valoarea PIB-ului
  din anul precedent al
  respectivului stat membru.

Amendamentul 37

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Comisia poate întreprinde toate anchetele necesare pentru a constata prezentarea unor date eronate menționată la alineatul (1). Comisia poate decide să demareze o anchetă în cazul în care constată că există indicii serioase privind existența unor fapte care pot să constituie o astfel de prezentare a unor date eronate. La anchetarea presupuselor declarații false, Comisia ia în considerare eventualele observații prezentate de statul membru în cauză. În vederea îndeplinirii sarcinilor care îi revin, Comisia poate solicita statului membru să prezinte informații, poate efectua inspecții la fața locului și poate avea acces la informații și documente statistice de bază legate de datele relevante pentru PDM. În cazul în care legislația statului membru
  în cauză
  impune
  aceasta
  ,
  Comisia solicită
  autorizarea unei autorități judiciare înainte de demararea unei inspecții la fața locului. | (3)   Comisia poate
  iniția și
  întreprinde
  , în conformitate cu tratatele și cu legislația sectorială specifică,
  toate anchete necesare pentru a constata prezentarea unor date eronate menționată la alineatul (1). Comisia poate decide să demareze o anchetă în cazul în care constată că există indicii serioase privind existența unor fapte care pot să constituie o astfel de prezentare a unor date eronate. La anchetarea presupuselor declarații false, Comisia ia în considerare eventualele observații prezentate de statul membru în cauză. În vederea îndeplinirii sarcinilor care îi revin, Comisia poate solicita statului membru
  care face obiectul anchetei
  să prezinte informații, poate efectua inspecții la fața locului și poate avea acces la informații și documente statistice de bază legate de datele relevante pentru PDM. În cazul în care legislația statului membru
  care face obiectul anchetei
  impune
  acest lucru
  ,
  se obține
  autorizarea unei autorități judiciare înainte de demararea unei inspecții la fața locului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Comisia poate întreprinde toate anchetele necesare pentru a constata prezentarea unor date eronate menționată la alineatul (1). Comisia poate decide să demareze o anchetă în cazul în care constată că există indicii serioase privind existența unor fapte care pot să constituie o astfel de prezentare a unor date eronate. La anchetarea presupuselor declarații false, Comisia ia în considerare eventualele observații prezentate de statul membru în cauză. În vederea îndeplinirii sarcinilor care îi revin, Comisia poate solicita statului membru să prezinte informații, poate efectua inspecții la fața locului și poate avea acces la informații și documente statistice de bază legate de datele relevante pentru PDM. În cazul în care legislația statului membru
  în cauză
  impune
  aceasta
  ,
  Comisia solicită
  autorizarea unei autorități judiciare înainte de demararea unei inspecții la fața locului.

(3)   Comisia poate
  iniția și
  întreprinde
  , în conformitate cu tratatele și cu legislația sectorială specifică,
  toate anchete necesare pentru a constata prezentarea unor date eronate menționată la alineatul (1). Comisia poate decide să demareze o anchetă în cazul în care constată că există indicii serioase privind existența unor fapte care pot să constituie o astfel de prezentare a unor date eronate. La anchetarea presupuselor declarații false, Comisia ia în considerare eventualele observații prezentate de statul membru în cauză. În vederea îndeplinirii sarcinilor care îi revin, Comisia poate solicita statului membru
  care face obiectul anchetei
  să prezinte informații, poate efectua inspecții la fața locului și poate avea acces la informații și documente statistice de bază legate de datele relevante pentru PDM. În cazul în care legislația statului membru
  care face obiectul anchetei
  impune
  acest lucru
  ,
  se obține
  autorizarea unei autorități judiciare înainte de demararea unei inspecții la fața locului.

Amendamentul 38

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| După finalizarea anchetei sale și înainte de a prezenta Consiliului orice
  propunere
  , Comisia acordă statului membru
  în cauză
  posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere asupra chestiunii care face obiectul anchetei. Comisia își fundamentează
  propunerea
  prezentată Consiliului exclusiv pe faptele cu privire la care statul membru în cauză a avut posibilitatea să își expună observațiile. | După finalizarea anchetei sale și înainte de a prezenta Consiliului orice
  recomandare
  , Comisia acordă statului membru
  care face obiectul anchetei
  posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere asupra chestiunii care face obiectul anchetei. Comisia își fundamentează
  recomandarea
  prezentată Consiliului exclusiv pe faptele cu privire la care statul membru în cauză a avut posibilitatea să își expună observațiile. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

După finalizarea anchetei sale și înainte de a prezenta Consiliului orice
  propunere
  , Comisia acordă statului membru
  în cauză
  posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere asupra chestiunii care face obiectul anchetei. Comisia își fundamentează
  propunerea
  prezentată Consiliului exclusiv pe faptele cu privire la care statul membru în cauză a avut posibilitatea să își expună observațiile.

După finalizarea anchetei sale și înainte de a prezenta Consiliului orice
  recomandare
  , Comisia acordă statului membru
  care face obiectul anchetei
  posibilitatea de a-și prezenta punctul de vedere asupra chestiunii care face obiectul anchetei. Comisia își fundamentează
  recomandarea
  prezentată Consiliului exclusiv pe faptele cu privire la care statul membru în cauză a avut posibilitatea să își expună observațiile.

Amendamentul 39

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 3 – paragraful 2 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Comisia informează comisia competentă în fond a Parlamentului European cu privire la toate anchetele desfășurate și recomandările formulate în temeiul prezentului alineat. Comisia competentă în fond a Parlamentului European poate oferi unui stat membru care face obiectul unei recomandări a Comisiei posibilitatea de a participa la un schimb de opinii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia informează comisia competentă în fond a Parlamentului European cu privire la toate anchetele desfășurate și recomandările formulate în temeiul prezentului alineat. Comisia competentă în fond a Parlamentului European poate oferi unui stat membru care face obiectul unei recomandări a Comisiei posibilitatea de a participa la un schimb de opinii.

Amendamentul 40

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | (4a)
     
  Comisia poate, ca urmare a unei cereri motivate adresate Comisiei de către statul membru în cauză, să recomande Consiliului reducerea cuantumului depozitului purtător de dobândă sau anularea sa.




  Depozitul purtător de dobândă poartă o dobândă a cărei rată reflectă riscul de credit al Comisiei și perioada de investiții vizată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4a)
     
  Comisia poate, ca urmare a unei cereri motivate adresate Comisiei de către statul membru în cauză, să recomande Consiliului reducerea cuantumului depozitului purtător de dobândă sau anularea sa.

Depozitul purtător de dobândă poartă o dobândă a cărei rată reflectă riscul de credit al Comisiei și perioada de investiții vizată.

Amendamentul 41

Propunere de regulament

Articolul 9 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența deplină de a reexamina deciziile prin care Consiliul impune
  amenzi
  în temeiul alineatului (1). Aceasta poate anula, reduce sau majora
  amenda impusă
  . | (5)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența deplină de a reexamina deciziile prin care Consiliul impune
  depozite purtătoare de dobândă
  în temeiul alineatului (1). Aceasta poate anula, reduce sau majora
  depozitul purtător de dobândă impus
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența deplină de a reexamina deciziile prin care Consiliul impune
  amenzi
  în temeiul alineatului (1). Aceasta poate anula, reduce sau majora
  amenda impusă
  .

(5)   Curtea de Justiție a Uniunii Europene are competența deplină de a reexamina deciziile prin care Consiliul impune
  depozite purtătoare de dobândă
  în temeiul alineatului (1). Aceasta poate anula, reduce sau majora
  depozitul purtător de dobândă impus
  .

Amendamentul 42

Propunere de regulament

Capitolul IX – titlu

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| NATURA ȘI
  DISTRIBUȚIA
  BUGETARĂ A
  SANCȚIUNILOR | NATURA ȘI
  ALOCAREA
  BUGETARĂ A
  AMENZILOR |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

NATURA ȘI
  DISTRIBUȚIA
  BUGETARĂ A
  SANCȚIUNILOR

NATURA ȘI
  ALOCAREA
  BUGETARĂ A
  AMENZILOR

Amendamentul 43

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 9 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de
  trei
  ani care începe o lună de la adoptarea prezentului regulament. Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de
  3
  ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. | (2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 
  3 alineatul (3), articolul 6 alineatul (2) și articolul
   9 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de
  doi
  ani care începe
  la
  o lună de la adoptarea prezentului regulament.
  După consultarea părților relevante, inclusiv a BCE, în conformitate cu articolul 127 din TFUE,
  Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de
  trei
  ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 9 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de
  trei
  ani care începe o lună de la adoptarea prezentului regulament. Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de
  3
  ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(2)   Competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 
  3 alineatul (3), articolul 6 alineatul (2) și articolul
   9 alineatul (4) se conferă Comisiei pe o perioadă de
  doi
  ani care începe
  la
  o lună de la adoptarea prezentului regulament.
  După consultarea părților relevante, inclusiv a BCE, în conformitate cu articolul 127 din TFUE,
  Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de
  trei
  ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

Amendamentul 44

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 9 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare. | (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 
  3 alineatul (3), articolul 6 alineatul (2) și articolul
   9 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 9 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 
  3 alineatul (3), articolul 6 alineatul (2) și articolul
   9 alineatul (4) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

Amendamentul 45

Propunere de regulament

Articolul 12 – alineatul 5

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 9 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de
  două
  luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu
  două
  luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. | (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului
  3 alineatul (3), articolului 6 alineatul (2) și articolului
  9 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de
  trei
  luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu
  trei
  luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 9 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de
  două
  luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu
  două
  luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului
  3 alineatul (3), articolului 6 alineatul (2) și articolului
  9 alineatul (4) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de
  trei
  luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Respectivul termen se prelungește cu
  trei
  luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Amendamentul 46

Propunere de regulament

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În ceea ce privește măsurile menționate la articolul 9, Consiliul hotărăște fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză. | În ceea ce privește măsurile menționate la articolul 9, Consiliul hotărăște fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.
  Se consideră că decizia menționată la articolul 9 alineatul (1) este adoptată de Consiliu în cazul în care acesta nu decide, cu majoritate calificată, să respingă recomandarea în termen de zece zile de la adoptarea acesteia de către Comisie. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În ceea ce privește măsurile menționate la articolul 9, Consiliul hotărăște fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.

În ceea ce privește măsurile menționate la articolul 9, Consiliul hotărăște fără a ține seama de votul membrului Consiliului care reprezintă statul membru în cauză.
  Se consideră că decizia menționată la articolul 9 alineatul (1) este adoptată de Consiliu în cazul în care acesta nu decide, cu majoritate calificată, să respingă recomandarea în termen de zece zile de la adoptarea acesteia de către Comisie.

Amendamentul 47

Propunere de regulament

Articolul 13 – paragraful 1 a (nou)

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| | Majoritatea calificată a membrilor Consiliului menționați la articolul 9 alineatul (1) se definește în conformitate cu articolul 238 alineatul (3) litera (a) din TFUE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Majoritatea calificată a membrilor Consiliului menționați la articolul 9 alineatul (1) se definește în conformitate cu articolul 238 alineatul (3) litera (a) din TFUE.

Amendamentul 48

Propunere de regulament

Articolul 15

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, institutele naționale de statistică din statele membre (INS) asigură coordonarea necesară la nivel național cu privire la datele relevante pentru PDM.
  Toate celelalte
  autorități naționale
  raportează
  în acest scop
  institutelor
  naționale de statistică. Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea acestei dispoziții. | În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, institutele naționale de statistică din statele membre (INS) asigură coordonarea necesară la nivel național cu privire la datele relevante pentru PDM.
  Băncile centrale naționale, în calitatea lor de membri ai SEBC care generează date relevante pentru PDM, și, după caz, alte
  autorități naționale
  competente cooperează
  în acest scop
  cu institutele
  naționale de statistică.
  Autoritățile naționale care produc date sunt responsabile pentru datele în cauză.
  Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea acestei dispoziții. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, institutele naționale de statistică din statele membre (INS) asigură coordonarea necesară la nivel național cu privire la datele relevante pentru PDM.
  Toate celelalte
  autorități naționale
  raportează
  în acest scop
  institutelor
  naționale de statistică. Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea acestei dispoziții.

În conformitate cu articolul 5 din Regulamentul (CE) nr. 223/2009, institutele naționale de statistică din statele membre (INS) asigură coordonarea necesară la nivel național cu privire la datele relevante pentru PDM.
  Băncile centrale naționale, în calitatea lor de membri ai SEBC care generează date relevante pentru PDM, și, după caz, alte
  autorități naționale
  competente cooperează
  în acest scop
  cu institutele
  naționale de statistică.
  Autoritățile naționale care produc date sunt responsabile pentru datele în cauză.
  Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta aplicarea acestei dispoziții.

Amendamentul 49

Propunere de regulament

Articolul 17

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| Comisia (Eurostat) raportează
  periodic
  Parlamentului European și Consiliului cu privire la activitățile desfășurate de Comisie (Eurostat) în scopul punerii în aplicare a prezentului regulament. | Comisia (Eurostat) raportează
  cel puțin anual
  Parlamentului European și Consiliului cu privire la activitățile desfășurate de Comisie (Eurostat) în scopul punerii în aplicare a prezentului regulament
  în contextul semestrului european, astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (1a)

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Comisia (Eurostat) raportează
  periodic
  Parlamentului European și Consiliului cu privire la activitățile desfășurate de Comisie (Eurostat) în scopul punerii în aplicare a prezentului regulament.

Comisia (Eurostat) raportează
  cel puțin anual
  Parlamentului European și Consiliului cu privire la activitățile desfășurate de Comisie (Eurostat) în scopul punerii în aplicare a prezentului regulament
  în contextul semestrului european, astfel cum se menționează în Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (1a)

  .

Amendamentul 50

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (1)   Până la 14 decembrie 2014 și, ulterior, o dată la
  fiecare
  cinci ani, Comisia
  analizează stadiul de aplicare a
  prezentului regulament și raportează
  constatările sale către Parlamentul European
  și
  Consiliu
  . | (1)   Până la 14 decembrie 2014 și, ulterior, o dată la cinci ani, Comisia
  evaluează aplicarea
  prezentului regulament și raportează
  Parlamentului European
  și
  Consiliului cu privire la aceasta
  .
  Dacă este cazul, aceste rapoarte sunt însoțite de propuneri legislative. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)   Până la 14 decembrie 2014 și, ulterior, o dată la
  fiecare
  cinci ani, Comisia
  analizează stadiul de aplicare a
  prezentului regulament și raportează
  constatările sale către Parlamentul European
  și
  Consiliu
  .

(1)   Până la 14 decembrie 2014 și, ulterior, o dată la cinci ani, Comisia
  evaluează aplicarea
  prezentului regulament și raportează
  Parlamentului European
  și
  Consiliului cu privire la aceasta
  .
  Dacă este cazul, aceste rapoarte sunt însoțite de propuneri legislative.

Amendamentul 51

Propunere de regulament

Articolul 18 – alineatul 2 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | Amendamentul |
| --- | --- |
| (b) | eficacitatea prezentului regulament și
  a
  procesului de monitorizare aplicat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(b)

eficacitatea prezentului regulament și
  a
  procesului de monitorizare aplicat.

| (b) | eficacitatea
  și proporționalitatea
  prezentului regulament și
  ale
  procesului de monitorizare aplicat. |
| --- | --- |

(b)

eficacitatea
  și proporționalitatea
  prezentului regulament și
  ale
  procesului de monitorizare aplicat.

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă spre reexaminare comisiei competente în conformitate cu articolul 57 alineatul (2) al doilea paragraf din Regulamentul de procedură (A7-0143/2014).

(2)  JO L 306, 23.11.11, p.25.

(3)  
  Regulamentul (UE) nr. 1176/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 privind prevenirea și corectarea dezechilibrelor macroeconomice (

  JO L 306, 23.11.2011, p. 25).

(3)  JO L 87, 31.3.2009, p. 164

(1a)  
  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (

  JO L 87, 31.3.2009, p. 164).

(4)  COM(2005)0217 final și COM(2011)0211 final.

(4)  COM(2005)0217 și COM(2011)0211.

(1a)  

  JO L 332, 30.11.2006, p. 21.

(7)  JO L 63, 5.3.1974, p.21

(7)  JO L 63, 05.03.1974, p. 21.

(1a)  
  Regulamentul (UE) nr. 1175/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 noiembrie 2011 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1466/97 al Consiliului privind consolidarea supravegherii pozițiilor bugetare și supravegherea și coordonarea politicilor economice (JO L 306, 23.11.2011, p. 12).

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/297 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/297

---

P7_TA(2014)0182

Prelungirea Acordului de cooperare ştiinţifică şi tehnologică CE-SUA ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind prelungirea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii (15854/2013 – C7-0462/2013 – 2013/0351(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 378/36)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15854/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15854/2013),

| — | având în vedere Decizia 98/591/CE a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii, |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 98/591/CE a Consiliului din 13 octombrie 1998 privind încheierea Acordului de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și Guvernul Statelor Unite ale Americii,

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0462/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 186 și articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0462/2013),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 81 alineatul (2), articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 81 alineatul (2), articolul 90 alineatul (7) și articolul 46 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0126/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0126/2014),

| 1. | aprobă prelungirea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă prelungirea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statelor Unite ale Americii.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/298 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/298

---

P7_TA(2014)0183

Protocolul de la Nagoya referitor la accesul la resursele genetice ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii Europene, a Protocolului de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică (06852/2013 – C7-0005/2014 – 2012/0279(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 378/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06852/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (06852/2013),

| — | având în vedere Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică, anexat la proiectul de decizie a Consiliului menționat mai sus, |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora la Convenția privind diversitatea biologică, anexat la proiectul de decizie a Consiliului menționat mai sus,

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0005/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0005/2014),

| — | având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0061/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0061/2014),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/299 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/299

---

P7_TA(2014)0184

Fondul european de ajustare la globalizare – cererea EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textile, Spania

Rezoluţia Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/008, ES/Comunidad Valenciana – textile, Spania) (COM(2014)0045 – C7-0019/2014 – 2014/2013(BUD))

(2017/C 378/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0045 – C7-0019/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2014)0045 – C7-0019/2014),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (1) (Regulamentul privind FEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1927/2006 al Parlamentului European şi al Consiliului din 20 decembrie 2006 privind crearea Fondului european de ajustare la globalizare (1) (Regulamentul privind FEG),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 12,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3) (AII din 2 decembrie 2013), în special punctul 13,

| — | având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere procedura trilogului prevăzută la punctul 13 din AII din 2 decembrie 2013,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0158/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A7-0158/2014),

| A. | întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea Europeană a instituit instrumente legislative și bugetare pentru a oferi un sprijin suplimentar lucrătorilor afectați de schimbările majore intervenite în structura comerțului mondial și pentru a le acorda asistență în procesul de reintegrare pe piața muncii;

| B. | întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG; |
| --- | --- |

B.

întrucât asistența financiară oferită de Uniunea Europeană lucrătorilor disponibilizați ar trebui să fie dinamică și pusă la dispoziție cât mai rapid și mai eficient posibil, în conformitate cu Declarația comună a Parlamentului European, a Consiliului și a Comisiei adoptată cu ocazia reuniunii de conciliere din 17 iulie 2008, precum și pentru a respecta AII din 2 decembrie 2013 în ceea ce privește adoptarea deciziilor de mobilizare a FEG;

| C. | întrucât Spania a prezentat o cerere de mobilizare a FEG (EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana textile) pentru o contribuție financiară din FEG, în urma a 560 de concedieri ce au avut loc în perioada de referință 1 noiembrie 2012 – 1 august 2013 din 198 de întreprinderi încadrate în diviziunea 13 din NACE Rev. 2 („Fabricarea produselor textile”) (4) din regiunea NUTS II Comunidad Valenciana (ES52), 300 de lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG; |
| --- | --- |

C.

întrucât Spania a prezentat o cerere de mobilizare a FEG (EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana textile) pentru o contribuție financiară din FEG, în urma a 560 de concedieri ce au avut loc în perioada de referință 1 noiembrie 2012 – 1 august 2013 din 198 de întreprinderi încadrate în diviziunea 13 din NACE Rev. 2 („Fabricarea produselor textile”) (4) din regiunea NUTS II Comunidad Valenciana (ES52), 300 de lucrători fiind vizați de măsurile cofinanțate de FEG;

| D. | întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG, |
| --- | --- |

D.

întrucât cererea îndeplinește criteriile de eligibilitate stabilite prin Regulamentul privind FEG,

| 1. | este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Spania are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat; |
| --- | --- |

1.

este de acord cu Comisia că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la articolul 2 litera (b) din Regulamentul privind FEG și că, prin urmare, Spania are dreptul la o contribuție financiară în temeiul regulamentului menționat;

| 2. | remarcă faptul că autoritățile spaniole au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 8 octombrie 2013 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisia Europeană la 28 ianuarie 2014; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în patru luni; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că autoritățile spaniole au depus cererea pentru o contribuție financiară din partea FEG la 8 octombrie 2013 și că evaluarea a fost prezentată de către Comisia Europeană la 28 ianuarie 2014; salută faptul că procesul de evaluare s-a desfășurat rapid, în patru luni;

| 3. | consideră că concedierile din întreprinderile de textile din Comunidad Valenciana sunt legate de modificările structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale din cauza globalizării, și anume de încheierea la sfârșitul lui 2004 a Acordului tranzitoriu privind textilele și îmbrăcămintea (ATI) al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și o mai mare expunere la concurența mondială, îndeosebi din partea Chinei și a altor țări din Orientul Îndepărtat, ceea ce a dus la o creștere substanțială a importurilor de textile în Uniune și la reducerea cotei deținute de Uniune pe piața mondială a textilelor; |
| --- | --- |

3.

consideră că concedierile din întreprinderile de textile din Comunidad Valenciana sunt legate de modificările structurale majore intervenite în practicile comerciale internaționale din cauza globalizării, și anume de încheierea la sfârșitul lui 2004 a Acordului tranzitoriu privind textilele și îmbrăcămintea (ATI) al Organizației Mondiale a Comerțului (OMC) și o mai mare expunere la concurența mondială, îndeosebi din partea Chinei și a altor țări din Orientul Îndepărtat, ceea ce a dus la o creștere substanțială a importurilor de textile în Uniune și la reducerea cotei deținute de Uniune pe piața mondială a textilelor;

| 4. | constată că ocuparea forței de muncă în Comunidad Valenciana a fost grav afectată de globalizare, rata șomajului atingând 29,19 % în primul trimestru din 2013; salută faptul că această regiune apelează și cu această ocazie la FEG pentru a reduce nivelul ridicat al șomajului, abordând a doua oară concedierile din sectorul textilelor; |
| --- | --- |

4.

constată că ocuparea forței de muncă în Comunidad Valenciana a fost grav afectată de globalizare, rata șomajului atingând 29,19 % în primul trimestru din 2013; salută faptul că această regiune apelează și cu această ocazie la FEG pentru a reduce nivelul ridicat al șomajului, abordând a doua oară concedierile din sectorul textilelor;

| 5. | felicită Comunidad Valenciana în legătură cu capacitatea sa de a solicita și de a utiliza FEG pentru a aborda problemele legate de piața muncii din regiunea Comunidad Valenciana, caracterizată printr-un procentaj ridicat de IMM-uri; în acest context, reamintește că această regiune a solicitat deja sprijin din partea FEG pentru sectoarele textilelor, ceramicii și al pietrei naturale, precum și pentru sectorul construcțiilor; |
| --- | --- |

5.

felicită Comunidad Valenciana în legătură cu capacitatea sa de a solicita și de a utiliza FEG pentru a aborda problemele legate de piața muncii din regiunea Comunidad Valenciana, caracterizată printr-un procentaj ridicat de IMM-uri; în acest context, reamintește că această regiune a solicitat deja sprijin din partea FEG pentru sectoarele textilelor, ceramicii și al pietrei naturale, precum și pentru sectorul construcțiilor;

| 6. | subliniază capacitatea FEG de a contribui la remedierea situației fragile a ocupării forței de muncă din regiunile dependente de sectoare tradiționale, precum textilele sau construcțiile; subliniază că această capacitate depinde de promptitudinea și eficacitatea cu care autoritățile naționale și locale solicită asistență din partea FEG; |
| --- | --- |

6.

subliniază capacitatea FEG de a contribui la remedierea situației fragile a ocupării forței de muncă din regiunile dependente de sectoare tradiționale, precum textilele sau construcțiile; subliniază că această capacitate depinde de promptitudinea și eficacitatea cu care autoritățile naționale și locale solicită asistență din partea FEG;

| 7. | remarcă faptul că, până acum, sectorul textilelor a făcut obiectul a 11 cereri adresate FEG (5), toate fiind determinate de globalizarea schimburilor comerciale, iar regiunea Comunidad Valenciana a depus deja șase cereri de contribuții din FEG: în septembrie 2009 (6) (ceramică), martie 2010 (7) (piatră naturală), martie 2010 (8) (textile), iulie (9) și decembrie 2011 (10) (construcții și, respectiv, încălțăminte) și 2013 (11) (materiale de construcții); |
| --- | --- |

7.

remarcă faptul că, până acum, sectorul textilelor a făcut obiectul a 11 cereri adresate FEG (5), toate fiind determinate de globalizarea schimburilor comerciale, iar regiunea Comunidad Valenciana a depus deja șase cereri de contribuții din FEG: în septembrie 2009 (6) (ceramică), martie 2010 (7) (piatră naturală), martie 2010 (8) (textile), iulie (9) și decembrie 2011 (10) (construcții și, respectiv, încălțăminte) și 2013 (11) (materiale de construcții);

| 8. | salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile spaniole au decis să demareze furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 1 ianuarie 2014, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus; |
| --- | --- |

8.

salută faptul că, pentru a le oferi rapid asistență lucrătorilor, autoritățile spaniole au decis să demareze furnizarea de servicii personalizate pentru lucrătorii afectați la 1 ianuarie 2014, cu mult înainte de decizia finală de acordare a unui sprijin din partea FEG pentru pachetul coordonat propus;

| 9. | remarcă faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează a fi cofinanțat include măsuri de reintegrare pe piața muncii a 300 de lucrători concediați, cum ar fi stabilirea profilurilor, orientare profesională, consiliere, formare (abilități transversale, formare profesională, la locul de muncă și pentru antreprenoriat), sprijin pentru antreprenoriat, asistență pentru căutarea intensivă a unui loc de muncă, stimulente (stimulente pentru căutarea unui loc de muncă, sprijin pentru crearea unei întreprinderi, stimulente pentru plasarea personalului disponibilizat, contribuții la cheltuielile de deplasare și contribuții pentru îngrijitorii de persoane dependente); |
| --- | --- |

9.

remarcă faptul că pachetul coordonat de servicii personalizate care urmează a fi cofinanțat include măsuri de reintegrare pe piața muncii a 300 de lucrători concediați, cum ar fi stabilirea profilurilor, orientare profesională, consiliere, formare (abilități transversale, formare profesională, la locul de muncă și pentru antreprenoriat), sprijin pentru antreprenoriat, asistență pentru căutarea intensivă a unui loc de muncă, stimulente (stimulente pentru căutarea unui loc de muncă, sprijin pentru crearea unei întreprinderi, stimulente pentru plasarea personalului disponibilizat, contribuții la cheltuielile de deplasare și contribuții pentru îngrijitorii de persoane dependente);

| 10. | salută faptul că la elaborarea cererii adresate FEG au fost consultați partenerii sociali, inclusiv sindicatele (UGT-PV, CCOO-PV), care au fost de acord să contribuie cu 10 % din cofinanțarea națională totală la costurile globale ale măsurilor aplicate, precum și faptul că în diversele stadii de accesare și utilizare a fondurilor din FEG vor fi aplicate o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și principiul nediscriminării; |
| --- | --- |

10.

salută faptul că la elaborarea cererii adresate FEG au fost consultați partenerii sociali, inclusiv sindicatele (UGT-PV, CCOO-PV), care au fost de acord să contribuie cu 10 % din cofinanțarea națională totală la costurile globale ale măsurilor aplicate, precum și faptul că în diversele stadii de accesare și utilizare a fondurilor din FEG vor fi aplicate o politică de egalitate între femei și bărbați, precum și principiul nediscriminării;

| 11. | reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri; |
| --- | --- |

11.

reamintește importanța îmbunătățirii capacității de inserție profesională a tuturor lucrătorilor prin cursuri de formare adaptate și prin recunoașterea capacităților și a competențelor acumulate în cursul carierei profesionale; se așteaptă ca oferta de cursuri de formare din pachetul coordonat să fie adaptată nu numai la nevoile lucrătorilor disponibilizați, ci și la nevoile efective ale mediului de afaceri;

| 12. | salută faptul că pachetul coordonat include o formare profesională axată pe sectoare în care există sau pot să apară oportunități și că acesta cuprinde măsuri de pregătire la locul de muncă care vor răspunde necesităților identificate ale întreprinderilor locale; |
| --- | --- |

12.

salută faptul că pachetul coordonat include o formare profesională axată pe sectoare în care există sau pot să apară oportunități și că acesta cuprinde măsuri de pregătire la locul de muncă care vor răspunde necesităților identificate ale întreprinderilor locale;

| 13. | regretă că propunerea Comisiei nu prezintă structura educațională a forței de muncă concediate; |
| --- | --- |

13.

regretă că propunerea Comisiei nu prezintă structura educațională a forței de muncă concediate;

| 14. | constată că pachetul coordonat prevede stimulente financiare pentru căutarea unui loc de muncă (prevăzând o sumă forfetară de 300 EUR), alocații de mobilitate, stimulente pentru plasarea personalului disponibilizat (până la 350 EUR), precum și contribuții pentru îngrijitorii persoanelor dependente; salută faptul că valoarea totală a stimulentelor financiare este relativ limitată, majoritatea contribuției urmând să fie cheltuită pentru formare, consiliere, asistență pentru căutarea unui loc de muncă și sprijinirea acțiunilor antreprenoriale; |
| --- | --- |

14.

constată că pachetul coordonat prevede stimulente financiare pentru căutarea unui loc de muncă (prevăzând o sumă forfetară de 300 EUR), alocații de mobilitate, stimulente pentru plasarea personalului disponibilizat (până la 350 EUR), precum și contribuții pentru îngrijitorii persoanelor dependente; salută faptul că valoarea totală a stimulentelor financiare este relativ limitată, majoritatea contribuției urmând să fie cheltuită pentru formare, consiliere, asistență pentru căutarea unui loc de muncă și sprijinirea acțiunilor antreprenoriale;

| 15. | constată că acest caz reprezintă un exemplu tipic al mediului socioeconomic dintr-o regiune a cărei economie locală se caracterizează printr-un procentaj ridicat de IMM-uri; |
| --- | --- |

15.

constată că acest caz reprezintă un exemplu tipic al mediului socioeconomic dintr-o regiune a cărei economie locală se caracterizează printr-un procentaj ridicat de IMM-uri;

| 16. | constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile spaniole confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune; |
| --- | --- |

16.

constată că informațiile prezentate cu privire la pachetul coordonat de servicii personalizate ce urmează să fie finanțate din FEG includ informații privind complementaritatea acestora cu acțiunile finanțate din fondurile structurale; subliniază că autoritățile spaniole confirmă că acțiunile eligibile nu beneficiază de asistență din partea altor instrumente financiare ale Uniunii; își reiterează apelul adresat Comisiei de a prezenta o evaluare comparativă a acestor date în cadrul rapoartelor sale anuale pentru a asigura deplina respectare a reglementărilor existente și a evita dublarea serviciilor finanțate de Uniune;

| 17. | solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; subliniază că în noul Regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) (12) au fost integrate alte îmbunătățiri ale procedurii, ceea ce va spori eficiența, transparența și vizibilitatea FEG; |
| --- | --- |

17.

solicită instituțiilor competente să depună eforturile necesare pentru a ameliora mecanismele procedurale în vederea accelerării mobilizării FEG; salută procedura îmbunătățită instituită de Comisie ca urmare a cererii Parlamentului European de a accelera eliberarea subvențiilor, în cadrul căreia Comisia prezintă autorității bugetare evaluarea eligibilității unei cereri de asistență din partea FEG împreună cu propunerea de mobilizare a FEG; subliniază că în noul Regulament privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014-2020) (12) au fost integrate alte îmbunătățiri ale procedurii, ceea ce va spori eficiența, transparența și vizibilitatea FEG;

| 18. | subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind FEG, este necesar să se asigure că FEG sprijină reintegrarea lucrătorilor care au fost disponibilizați în locuri de muncă stabile; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG poate cofinanța doar măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor, în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate; |
| --- | --- |

18.

subliniază că, în conformitate cu articolul 6 din Regulamentul privind FEG, este necesar să se asigure că FEG sprijină reintegrarea lucrătorilor care au fost disponibilizați în locuri de muncă stabile; subliniază, de asemenea, că asistența din partea FEG poate cofinanța doar măsuri active pe piața muncii care conduc la ocuparea durabilă, pe termen lung a forței de muncă; reiterează faptul că asistența din partea FEG nu trebuie să înlocuiască acțiunile care țin de responsabilitatea întreprinderilor, în temeiul legislației naționale sau al contractelor colective de muncă, și nici măsurile de restructurare a unor întreprinderi sau sectoare de activitate;

| 19. | salută acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul în ceea ce privește noul Regulament privind FEG pentru perioada 2014-2020 de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficiența pentru procesarea cererilor în Comisie și la Parlamentul European și la Consiliu prin scurtarea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni eligibile și beneficiari prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța stimulente pentru crearea unor afaceri proprii; |
| --- | --- |

19.

salută acordul la care au ajuns Parlamentul European și Consiliul în ceea ce privește noul Regulament privind FEG pentru perioada 2014-2020 de a reintroduce criteriul de mobilizare în caz de criză, de a majora contribuția financiară a Uniunii la 60 % din costurile totale estimate ale măsurilor propuse, de a crește eficiența pentru procesarea cererilor în Comisie și la Parlamentul European și la Consiliu prin scurtarea timpului de evaluare și aprobare, de a extinde gama de acțiuni eligibile și beneficiari prin includerea persoanelor care desfășoară activități independente și a tinerilor și de a finanța stimulente pentru crearea unor afaceri proprii;

| 20. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

20.

aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție;

| 21. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

21.

încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 22. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

22.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei.

---

(1)  JO L 406, 30.12.2006, p. 1.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1893/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 decembrie 2006 de stabilire a Nomenclatorului statistic al activităților economice NACE a doua revizuire și de modificare a Regulamentului (CEE) nr. 3037/90 al Consiliului, precum și a anumitor regulamente CE privind domenii statistice specifice (JO L 393, 30.12.2006, p. 1).

(5)  EGF/2007/005 IT Sardegna (COM(2008)0609); EGF/2007/006 IT Piemonte (COM(2008)0609); EGF/2007/007 IT Lombardia (COM(2008)0609); EGF/2008/001 IT Toscana (COM(2008)0609); EGF/2008/003 LT Alytaus Textile (COM(2008)0547); EGF/2008/005 ES Cataluña (COM(2009)0371); EGF/2009/001 PT Norte-Centro (COM(2009)0371); EGF/2009/004 BE Oost en West Vlaanderen Textiel (COM(2009)0515); EGF/2009/005 BE Limburg Textiel (COM(2009)0515), EGF/2010/009 ES Comunidad Valenciana (COM(2010)0613) și EGF/2013/008 ES Comunidad Valenciana (cazul actual).

(6)  EGF/2009/014 Comunidad Valenciana – Ceramică, COM(2010)0216;

(7)  EGF/2010/005 ES Comunidad Valenciana – tăierea, fasonarea și finisarea pietrei. (COM(2010)0617).

(8)  EGF/2010/009 ES Comunidad Valenciana (COM(2010)0613).

(9)  EGF/2011/006 ES Comunidad Valenciana – construcții (COM(2012)0053).

(10)  EGF/2011/020 ES Comunidad Valenciana – încălțăminte (COM(2012)0204).

(11)  EGF/2013/004 ES Comunidad Valenciana – materiale de construcții (COM(2013)0635).

(12)  Regulamentul (UE) nr. 1309/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind Fondul european de ajustare la globalizare (2014 – 2020) și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1927/2006 (JO L 347, 20.12.2013, p. 855).

---

ANEXĂ

DECIZIE A PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului european de ajustare la globalizare, în conformitate cu punctul 13 din Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (cererea EGF/2013/008 ES/Comunidad Valenciana – textile, Spania)

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul final, Decizia 2014/167/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/303 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/303

---

P7_TA(2014)0185

Producerea și punerea la dispoziție pe piață a materialului de reproducere a plantelor (legea privind materialul de reproducere a plantelor) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind producerea și punerea la dispoziție pe piață a materialului de reproducere a plantelor (legea privind materialul de reproducere a plantelor) (COM(2013)0262 – C7-0121/2013 – 2013/0137(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0262), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0262),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0121/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0121/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Consiliul Federal al Austriei și respectiv Camera Inferioară a Parlamentului Țărilor de Jos în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Consiliul Federal al Austriei și respectiv Camera Inferioară a Parlamentului Țărilor de Jos în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0112/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0112/2014),

| 1. | respinge propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

1.

respinge propunerea Comisiei;

| 2. | invită Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o nouă propunere; |
| --- | --- |

2.

invită Comisia să își retragă propunerea și să prezinte o nouă propunere;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/304 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/304

---

P7_TA(2014)0186

Remunerațiile și pensiile funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene (ajustarea începând cu 1 iulie 2011) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2011, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți (COM(2013)0895 – C7-0459/2013 – 2013/0438(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0895), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0895),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Statutul funcționarilor Uniunii Europene, în special articolul 10 din anexa XI la acesta și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, în temeiul căruia Comisia și-a prezentat propunerea Parlamentului (C7-0459/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul funcționarilor Uniunii Europene, în special articolul 10 din anexa XI la acesta și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, în temeiul căruia Comisia și-a prezentat propunerea Parlamentului (C7-0459/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție din 4 martie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție din 4 martie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 3 martie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 3 martie 2014 (2),

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 7 martie 2014 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 7 martie 2014 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0165/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0165/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2013)0438

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2011, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 422/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/305 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/305

---

P7_TA(2014)0187

Remunerațiile și pensiile funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene (ajustarea începând cu 1 iulie 2012) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2012, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți (COM(2013)0896 – C7-0460/2013 – 2013/0439(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0896), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0896),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Statutul funcționarilor Uniunii Europene, în special articolul 10 din anexa XI la acesta și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, în temeiul căruia Comisia și-a prezentat propunerea Parlamentului (C7-0460/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere Statutul funcționarilor Uniunii Europene, în special articolul 10 din anexa XI la acesta și Regimul aplicabil celorlalți agenți ai Uniunii Europene, în temeiul căruia Comisia și-a prezentat propunerea Parlamentului (C7-0460/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Curții de Justiție din 4 martie 2014 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Justiție din 4 martie 2014 (1),

| — | având în vedere avizul Curții de Conturi din 3 martie 2014 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Curții de Conturi din 3 martie 2014 (2),

| — | având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 7 martie 2014 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul asumat de reprezentantul Consiliului prin scrisoarea din 7 martie 2014 de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0164/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0164/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2013)0439

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de ajustare, începând cu 1 iulie 2012, a remunerațiilor și a pensiilor funcționarilor și ale celorlalți agenți ai Uniunii Europene, precum și a coeficienților corectori aferenți

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 423/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/306 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/306

---

P7_TA(2014)0188

Acordul de stabilizare şi de asociere CE-Serbia ***II

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la poziția în primă lectură a Consiliului în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind anumite proceduri de aplicare a Acordului de stabilizare și de asociere între Comunitățile Europene și statele lor membre, pe de o parte, și Republica Serbia, pe de altă parte (17930/1/2013 – C7-0028/2014 – 2011/0465(COD))

(Procedura legislativă ordinară: a doua lectură)

(2017/C 378/42)

Parlamentul European,

| — | având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (17930/1/2013 – C7-0028/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția în primă lectură a Consiliului (17930/1/2013 – C7-0028/2014),

| — | având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0938), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția sa în primă lectură (1) referitoare la propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0938),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 72 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru comerț internațional (A7-0116/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea pentru a doua lectură a Comisiei pentru comerț internațional (A7-0116/2014),

| 1. | aprobă poziția Consiliului în primă lectură; |
| --- | --- |

1.

aprobă poziția Consiliului în primă lectură;

| 2. | constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului; |
| --- | --- |

2.

constată că actul este adoptat în conformitate cu poziția Consiliului;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a semna actul împreună cu Președintele Consiliului, în conformitate cu articolul 297 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene;

| 4. | încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

încredințează Secretarului General sarcina de a semna actul, după ce s-a verificat îndeplinirea corespunzătoare a tuturor procedurilor, și de a asigura, în acord cu Secretarul General al Consiliului, publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Texte adoptate, 25.10.2012, P7_TA(2012)0389.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/307 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/307

---

P7_TA(2014)0189

Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale și Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE în ceea ce privește competențele Autorității europene pentru asigurări și pensii ocupaționale și ale Autorității europene pentru valori mobiliare și piețe (COM(2011)0008 – C7-0027/2011 – 2011/0006(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/43)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0008),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50, 53, 62 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0027/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 50, 53, 62 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0027/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 4 mai 2011 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 4 mai 2011 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 mai 2011 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 mai 2011 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 noiembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 noiembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0077/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0077/2012),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 159, 18.5.2011, p. 10.

(2)  JO C 218, 23.7.2011, p. 82.

---

P7_TC1-COD(2011)0006

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivelor 2003/71/CE și 2009/138/CE și a Regulamentelor (CE) nr. 1060/2009, (UE) nr. 1094/2010 și (UE) nr. 1095/2010 în ceea ce privește competențele Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană de Asigurări și Pensii Ocupaționale) și ale Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Europeană pentru Valori Mobiliare și Piețe)

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2014/51/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/308 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/308

---

P7_TA(2014)0190

Informațiile care însoțesc transferurile de fonduri ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri (COM(2013)0044 – C7-0034/2013 – 2013/0024(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/44)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0044), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0044),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0034/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0034/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 17 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 17 mai 2013 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 noiembrie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 noiembrie 2013 (2),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne conform articolului 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne conform articolului 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0140/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0140/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 166, 12.6.2013, p. 2.

(2)  JO C 271, 19.9.2013, p. 31.

---

P7_TC1-COD(2013)0024

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind informațiile care însoțesc transferurile de fonduri

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Fluxurile de bani
  ilegali

  murdari rezultat din transferurile de fonduri poate deteriora

  deteriorează structura,
  stabilitatea și reputația sectorului financiar și poate amenința

  amenință
  piața internă
  , precum și dezvoltarea internațională și subminează în mod direct sau indirect încrederea cetățenilor în statul de drept
  .
  Finanțarea terorismului și a crimei organizate rămâne o problemă semnificativă, care ar trebui abordată la nivelul Uniunii.
  Terorismul
  și criminalitatea organizată au un efect negativ asupra instituțiilor democratice și
  zdruncină înseși temeliile societății noastre.
  Un rol esențial în facilitarea fluxurilor ilegale de bani îl au structurile corporative secrete care își desfășoară activitatea în și prin jurisdicție secretă, denumite în mod frecvent și paradisuri fiscale.
  Soliditatea, integritatea și stabilitatea sistemului de transferuri de fonduri și încrederea în sistemul financiar în ansamblul său sunt grav compromise de demersurile infractorilor și ale complicilor acestora fie de a ascunde originea veniturilor rezultate din activități infracționale, fie de a transfera fonduri
  pentru activități infracționale sau
  în scopuri teroriste. [AM 1] |
| --- | --- |

(1)

Fluxurile de bani
  ilegali

  murdari rezultat din transferurile de fonduri poate deteriora

  deteriorează structura,
  stabilitatea și reputația sectorului financiar și poate amenința

  amenință
  piața internă
  , precum și dezvoltarea internațională și subminează în mod direct sau indirect încrederea cetățenilor în statul de drept
  .
  Finanțarea terorismului și a crimei organizate rămâne o problemă semnificativă, care ar trebui abordată la nivelul Uniunii.
  Terorismul
  și criminalitatea organizată au un efect negativ asupra instituțiilor democratice și
  zdruncină înseși temeliile societății noastre.
  Un rol esențial în facilitarea fluxurilor ilegale de bani îl au structurile corporative secrete care își desfășoară activitatea în și prin jurisdicție secretă, denumite în mod frecvent și paradisuri fiscale.
  Soliditatea, integritatea și stabilitatea sistemului de transferuri de fonduri și încrederea în sistemul financiar în ansamblul său sunt grav compromise de demersurile infractorilor și ale complicilor acestora fie de a ascunde originea veniturilor rezultate din activități infracționale, fie de a transfera fonduri
  pentru activități infracționale sau
  în scopuri teroriste. [AM 1]

| (2) | Pentru a facilita activitățile lor infracționale, persoanele care spală bani și finanțează terorismul ar putea încerca să profite

  profită
  de libera circulație a capitalurilor care este o consecință inerentă a existenței unui spațiu financiar integrat dacă nu se adoptă anumite măsuri de coordonare la nivelul Uniunii
  și la nivel internațional
  .
  Cooperarea internațională în cadrul Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) și implementarea la nivel global a recomandărilor sale vizează preîntâmpinarea arbitrajului de reglementare și denaturarea concurenței.
  Prin amploarea sa, acțiunea
  GAFI
  ar trebui să garanteze transpunerea uniformă, în întreaga Uniune, a Recomandării 16 privind transferurile electronice a GAFI, adoptată în februarie 2012, și, în special, să garanteze faptul nu se face nicio discriminare
  și că nu există nicio discrepanță
  între plățile din cadrul unui stat membru și plățile transfrontaliere dintre state membre. O acțiune necoordonată, întreprinsă doar de către statele membre, în domeniul transferurilor de fonduri transfrontaliere ar putea să aibă un impact semnificativ asupra bunei funcționări a sistemelor de plată la nivelul Uniunii și, prin urmare, ar putea aduce prejudicii pieței interne în domeniul serviciilor financiare. [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

Pentru a facilita activitățile lor infracționale, persoanele care spală bani și finanțează terorismul ar putea încerca să profite

  profită
  de libera circulație a capitalurilor care este o consecință inerentă a existenței unui spațiu financiar integrat dacă nu se adoptă anumite măsuri de coordonare la nivelul Uniunii
  și la nivel internațional
  .
  Cooperarea internațională în cadrul Grupului de Acțiune Financiară Internațională (GAFI) și implementarea la nivel global a recomandărilor sale vizează preîntâmpinarea arbitrajului de reglementare și denaturarea concurenței.
  Prin amploarea sa, acțiunea
  GAFI
  ar trebui să garanteze transpunerea uniformă, în întreaga Uniune, a Recomandării 16 privind transferurile electronice a GAFI, adoptată în februarie 2012, și, în special, să garanteze faptul nu se face nicio discriminare
  și că nu există nicio discrepanță
  între plățile din cadrul unui stat membru și plățile transfrontaliere dintre state membre. O acțiune necoordonată, întreprinsă doar de către statele membre, în domeniul transferurilor de fonduri transfrontaliere ar putea să aibă un impact semnificativ asupra bunei funcționări a sistemelor de plată la nivelul Uniunii și, prin urmare, ar putea aduce prejudicii pieței interne în domeniul serviciilor financiare. [AM 2]

| (2a) | Implementarea și punerea în aplicare a prezentului regulament, inclusiv a Recomandării nr. 16 a GAFI, nu ar trebui să aibă ca rezultat costuri nejustificate sau disproporționale pentru prestatorii de servicii de plată și cetățenii care utilizează aceste servicii, iar libera circulație a capitalului legal ar trebui garantată pe deplin în întreaga Uniune. [AM 3] |
| --- | --- |

(2a)

Implementarea și punerea în aplicare a prezentului regulament, inclusiv a Recomandării nr. 16 a GAFI, nu ar trebui să aibă ca rezultat costuri nejustificate sau disproporționale pentru prestatorii de servicii de plată și cetățenii care utilizează aceste servicii, iar libera circulație a capitalului legal ar trebui garantată pe deplin în întreaga Uniune. [AM 3]

| (3) | În Strategia revizuită a Uniunii privind finanțarea terorismului, adoptată la 17 iulie 2008, se evidenția faptul că trebuie continuate eforturile de prevenire a finanțării terorismului și a utilizării resurselor financiare proprii de către persoanele suspectate de acte de terorism. Este recunoscut faptul că GAFI se străduiește constant să își îmbunătățească recomandările și că depune eforturi pentru a favoriza o viziune comună privind modul în care ar trebui puse în aplicare aceste recomandări. În strategia revizuită a Uniunii se menționează faptul că punerea în aplicare a acestor recomandări de către toți membrii GAFI și de către membrii organismelor regionale similare GAFI este evaluată periodic și că, din acest punct de vedere, este important să existe o abordare comună a statelor membre cu privire la punerea în aplicare. |
| --- | --- |

(3)

În Strategia revizuită a Uniunii privind finanțarea terorismului, adoptată la 17 iulie 2008, se evidenția faptul că trebuie continuate eforturile de prevenire a finanțării terorismului și a utilizării resurselor financiare proprii de către persoanele suspectate de acte de terorism. Este recunoscut faptul că GAFI se străduiește constant să își îmbunătățească recomandările și că depune eforturi pentru a favoriza o viziune comună privind modul în care ar trebui puse în aplicare aceste recomandări. În strategia revizuită a Uniunii se menționează faptul că punerea în aplicare a acestor recomandări de către toți membrii GAFI și de către membrii organismelor regionale similare GAFI este evaluată periodic și că, din acest punct de vedere, este important să existe o abordare comună a statelor membre cu privire la punerea în aplicare.

| (4) | Pentru a împiedica finanțarea terorismului, au fost luate măsuri de înghețare a fondurilor și a resurselor economice ale anumitor persoane, grupuri și entități, inclusiv Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 (4) și Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului (5). În același scop au fost luate măsuri de protejare a sistemului financiar împotriva transmiterii de fonduri și de resurse financiare în scopuri teroriste. Directiva .../.../UE a Parlamentului European și a Consiliului (6)
   (*1) cuprinde o serie de măsuri în acest sens. Cu toate acestea, măsurile menționate nu sunt suficiente pentru a împiedica pe deplin teroriștii și alți infractori să aibă acces la sistemele de plată pentru a-și transfera fondurile. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a împiedica finanțarea terorismului, au fost luate măsuri de înghețare a fondurilor și a resurselor economice ale anumitor persoane, grupuri și entități, inclusiv Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 (4) și Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului (5). În același scop au fost luate măsuri de protejare a sistemului financiar împotriva transmiterii de fonduri și de resurse financiare în scopuri teroriste. Directiva .../.../UE a Parlamentului European și a Consiliului (6)
   (*1) cuprinde o serie de măsuri în acest sens. Cu toate acestea, măsurile menționate nu sunt suficiente pentru a împiedica pe deplin teroriștii și alți infractori să aibă acces la sistemele de plată pentru a-și transfera fondurile.

| (5) | Pentru a încuraja o abordare coerentă la nivel internațional în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului
  și pentru a face această luptă mai eficientă
  , întreprinderea de către Uniune de noi acțiuni ar trebui să țină seama de evoluțiile la acest nivel, respectiv de standardele internaționale privind combaterea spălării banilor, a finanțării terorismului și a proliferării, adoptate în 2012 de GAFI, în special de Recomandarea 16 și de nota explicativă revizuită pentru punerea sa în aplicare. [AM 4] |
| --- | --- |

(5)

Pentru a încuraja o abordare coerentă la nivel internațional în domeniul combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului
  și pentru a face această luptă mai eficientă
  , întreprinderea de către Uniune de noi acțiuni ar trebui să țină seama de evoluțiile la acest nivel, respectiv de standardele internaționale privind combaterea spălării banilor, a finanțării terorismului și a proliferării, adoptate în 2012 de GAFI, în special de Recomandarea 16 și de nota explicativă revizuită pentru punerea sa în aplicare. [AM 4]

| (5a) | Ar trebui acordată o atenție deosebită obligațiilor UE prevăzute la articolul 208 din TFUE cu scopul de a împiedica tendința crescută de deplasare a activităților de spălare de bani din țările dezvoltate, cu o legislație strictă, către țările în curs de dezvoltare, unde legislația poate fi mai puțin strictă. [AM 5] |
| --- | --- |

(5a)

Ar trebui acordată o atenție deosebită obligațiilor UE prevăzute la articolul 208 din TFUE cu scopul de a împiedica tendința crescută de deplasare a activităților de spălare de bani din țările dezvoltate, cu o legislație strictă, către țările în curs de dezvoltare, unde legislația poate fi mai puțin strictă. [AM 5]

| (6) | Trasabilitatea completă a transferurilor de fonduri poate reprezenta un instrument extrem de important și de valoros în materie de prevenire, investigare și descoperire a activităților de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Prin urmare, pentru a asigura transmiterea informațiilor de-a lungul lanțului de plăți, este oportun să se prevadă un sistem care să impună prestatorilor de servicii de plată obligația de a se asigura că transferurile de fonduri sunt însoțite de informații cu privire la plătitor și la beneficiarul plății
  , informații care ar trebui să fie corecte și actualizate. În acest sens, este esențial ca instituțiile financiare să transmită informații corespunzătoare, corecte și actualizate privind transferurile de fonduri realizate în numele clienților lor pentru a permite autorităților competente să prevină în mod mai eficace spălarea de bani și finanțarea terorismului. [AM 6] |
| --- | --- |

(6)

Trasabilitatea completă a transferurilor de fonduri poate reprezenta un instrument extrem de important și de valoros în materie de prevenire, investigare și descoperire a activităților de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Prin urmare, pentru a asigura transmiterea informațiilor de-a lungul lanțului de plăți, este oportun să se prevadă un sistem care să impună prestatorilor de servicii de plată obligația de a se asigura că transferurile de fonduri sunt însoțite de informații cu privire la plătitor și la beneficiarul plății
  , informații care ar trebui să fie corecte și actualizate. În acest sens, este esențial ca instituțiile financiare să transmită informații corespunzătoare, corecte și actualizate privind transferurile de fonduri realizate în numele clienților lor pentru a permite autorităților competente să prevină în mod mai eficace spălarea de bani și finanțarea terorismului. [AM 6]

| (7) | Dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere legislației naționale de punere în aplicare a Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date
   (7). De exemplu, datele cu caracter personal colectate cu scopul asigurării conformității cu dispozițiile prezentului regulament nu ar trebui să fie prelucrate suplimentar în vreun fel care să fie incompatibil cu dispozițiile Directivei 95/46/CE. Ar trebui, în special, strict interzisă prelucrarea suplimentară a acestor date în scopuri comerciale. Combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului este considerată a fi un temei important de interes public de către toate statele membre. Prin urmare, în aplicarea prezentului regulament, transferul de date cu caracter personal către o țară terță care nu asigură un nivel adecvat de protecție în sensul articolului 25 din Directiva 95/46/CE ar trebui să fie permis în conformitate cu articolul 26 litera (d) al directivei respective.
  Este important ca prestatorii de servicii de plată care își desfășoară activitatea în mai multe jurisdicții și care dețin filialele și sucursalele aflate în afara Uniunii să nu fie împiedicați în mod nerezonabil să facă schimb de informații cu privire la tranzacțiile suspecte în cadrul aceleiași organizații. Aceasta nu aduce atingere acordurilor internaționale dintre Uniune și țările terțe privind combaterea spălării banilor și nici garanțiilor adecvate pentru cetățeni prin care se asigură un nivel echivalent sau adecvat de protecție. [AM 7] |
| --- | --- |

(7)

Dispozițiile prezentului regulament se aplică fără a aduce atingere legislației naționale de punere în aplicare a Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date
   (7). De exemplu, datele cu caracter personal colectate cu scopul asigurării conformității cu dispozițiile prezentului regulament nu ar trebui să fie prelucrate suplimentar în vreun fel care să fie incompatibil cu dispozițiile Directivei 95/46/CE. Ar trebui, în special, strict interzisă prelucrarea suplimentară a acestor date în scopuri comerciale. Combaterea spălării de bani și a finanțării terorismului este considerată a fi un temei important de interes public de către toate statele membre. Prin urmare, în aplicarea prezentului regulament, transferul de date cu caracter personal către o țară terță care nu asigură un nivel adecvat de protecție în sensul articolului 25 din Directiva 95/46/CE ar trebui să fie permis în conformitate cu articolul 26 litera (d) al directivei respective.
  Este important ca prestatorii de servicii de plată care își desfășoară activitatea în mai multe jurisdicții și care dețin filialele și sucursalele aflate în afara Uniunii să nu fie împiedicați în mod nerezonabil să facă schimb de informații cu privire la tranzacțiile suspecte în cadrul aceleiași organizații. Aceasta nu aduce atingere acordurilor internaționale dintre Uniune și țările terțe privind combaterea spălării banilor și nici garanțiilor adecvate pentru cetățeni prin care se asigură un nivel echivalent sau adecvat de protecție. [AM 7]

| (8) | Persoanele a căror activitate se limitează la transformarea documentelor pe suport de hârtie în documente electronice și care acționează în temeiul unui contract încheiat cu un prestator de servicii de plată nu fac obiectul dispozițiilor prezentului regulament; același lucru este valabil și pentru orice persoană fizică sau juridică care doar furnizează prestatorilor de servicii de plată un sistem de mesagerie sau alte sisteme de sprijin pentru transmiterea de fonduri sau sisteme de compensare și decontare. |
| --- | --- |

(8)

Persoanele a căror activitate se limitează la transformarea documentelor pe suport de hârtie în documente electronice și care acționează în temeiul unui contract încheiat cu un prestator de servicii de plată nu fac obiectul dispozițiilor prezentului regulament; același lucru este valabil și pentru orice persoană fizică sau juridică care doar furnizează prestatorilor de servicii de plată un sistem de mesagerie sau alte sisteme de sprijin pentru transmiterea de fonduri sau sisteme de compensare și decontare.

| (9) | Este oportun să se excludă din domeniul de aplicare a prezentului regulament transferurile de fonduri care reprezintă un risc redus de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Aceste excluderi ar trebui să vizeze cărțile de credit sau de debit, telefoanele mobile sau alte dispozitive digitale sau informatice, retragerile de la bancomate, plata impozitelor, amenzilor sau a altor taxe și transferurile de fonduri în cazul cărora și plătitorul, și beneficiarul plății sunt prestatori de servicii de plată care acționează în nume propriu. În plus, pentru a ține seama de caracteristicile speciale ale sistemelor de plată naționale, statele membre pot să prevadă derogări pentru viramentele electronice de tip poștal, cu condiția să fie întotdeauna posibilă urmărirea transferului de fonduri până la plătitor
  , precum și transferurile de fonduri efectuate prin cecuri sau cambii
  . Cu toate acestea, nu trebuie să se aplice derogări în cazul în care o carte de debit sau de credit, un telefon mobil sau alt dispozitiv digital sau informatic preplătit sau cumpărat cu abonament este utilizat pentru a efectua un transfer între persoane fizice.
  Având în vedere evoluția dinamică a progresului tehnologic, ar trebui să se ia în considerare extinderea domeniului de aplicare al regulamentului la moneda electronică și la alte metode noi de plată. [AM 8] |
| --- | --- |

(9)

Este oportun să se excludă din domeniul de aplicare a prezentului regulament transferurile de fonduri care reprezintă un risc redus de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Aceste excluderi ar trebui să vizeze cărțile de credit sau de debit, telefoanele mobile sau alte dispozitive digitale sau informatice, retragerile de la bancomate, plata impozitelor, amenzilor sau a altor taxe și transferurile de fonduri în cazul cărora și plătitorul, și beneficiarul plății sunt prestatori de servicii de plată care acționează în nume propriu. În plus, pentru a ține seama de caracteristicile speciale ale sistemelor de plată naționale, statele membre pot să prevadă derogări pentru viramentele electronice de tip poștal, cu condiția să fie întotdeauna posibilă urmărirea transferului de fonduri până la plătitor
  , precum și transferurile de fonduri efectuate prin cecuri sau cambii
  . Cu toate acestea, nu trebuie să se aplice derogări în cazul în care o carte de debit sau de credit, un telefon mobil sau alt dispozitiv digital sau informatic preplătit sau cumpărat cu abonament este utilizat pentru a efectua un transfer între persoane fizice.
  Având în vedere evoluția dinamică a progresului tehnologic, ar trebui să se ia în considerare extinderea domeniului de aplicare al regulamentului la moneda electronică și la alte metode noi de plată. [AM 8]

| (10) | Prestatorii de servicii de plată se asigură că informațiile cu privire la plătitor și la beneficiarul plății nu lipsesc și nu sunt incomplete.
  Pentru a nu afecta eficiența sistemelor de plată, ar trebui să se facă o distincție între cerințele de verificare pentru transferurile de fonduri efectuate dintr-un cont și cerințele pentru transferurile care nu sunt efectuate dintr-un cont. Pentru a se obține un echilibru între riscul de a încuraja tranzacțiile ilegale prin aplicarea unor cerințe de identificare prea stricte, pe de o parte, și posibila amenințare teroristă reprezentată de transferurile mici de fonduri, pe de altă parte, în cazul transferurilor de fonduri care nu sunt efectuate dintr-un cont, obligația de a verifica exactitatea informațiilor cu privire la plătitor ar trebui să se aplice numai transferurilor

  restricționată la numele plătitorului pentru transferurile
  de fonduri individuale cu o valoare de peste

  până la
  1 000 EUR. Pentru transferurile de fonduri efectuate dintr-un cont, prestatorii de servicii de plată nu ar trebui să aibă obligația să verifice informațiile cu privire la plătitor care însoțesc fiecare transfer de fonduri în cazul în care au fost îndeplinite cerințele prevăzute de Directiva .../.../UE (*2). [AM 9] |
| --- | --- |

(10)

Prestatorii de servicii de plată se asigură că informațiile cu privire la plătitor și la beneficiarul plății nu lipsesc și nu sunt incomplete.
  Pentru a nu afecta eficiența sistemelor de plată, ar trebui să se facă o distincție între cerințele de verificare pentru transferurile de fonduri efectuate dintr-un cont și cerințele pentru transferurile care nu sunt efectuate dintr-un cont. Pentru a se obține un echilibru între riscul de a încuraja tranzacțiile ilegale prin aplicarea unor cerințe de identificare prea stricte, pe de o parte, și posibila amenințare teroristă reprezentată de transferurile mici de fonduri, pe de altă parte, în cazul transferurilor de fonduri care nu sunt efectuate dintr-un cont, obligația de a verifica exactitatea informațiilor cu privire la plătitor ar trebui să se aplice numai transferurilor

  restricționată la numele plătitorului pentru transferurile
  de fonduri individuale cu o valoare de peste

  până la
  1 000 EUR. Pentru transferurile de fonduri efectuate dintr-un cont, prestatorii de servicii de plată nu ar trebui să aibă obligația să verifice informațiile cu privire la plătitor care însoțesc fiecare transfer de fonduri în cazul în care au fost îndeplinite cerințele prevăzute de Directiva .../.../UE (*2). [AM 9]

| (11) | Având în vedere legislația UE în domeniul plăților – Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8), Regulamentul (UE) nr. 260/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și Directiva 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) – este suficient să se prevadă ca transferurile de fonduri în cadrul Uniunii să fie însoțite de informații simplificate privind plătitorul. |
| --- | --- |

(11)

Având în vedere legislația UE în domeniul plăților – Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (8), Regulamentul (UE) nr. 260/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (9) și Directiva 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10) – este suficient să se prevadă ca transferurile de fonduri în cadrul Uniunii să fie însoțite de informații simplificate privind plătitorul.

| (12) | Pentru a permite autorităților din țările terțe competente în domeniul combaterii spălării banilor sau al finanțării terorismului să descopere sursa fondurilor folosite în aceste scopuri, transferurile de fonduri efectuate din Uniune în afara acesteia ar trebui să fie însoțite de informații complete cu privire la plătitor și la beneficiarul plății. Autorităților respective ar trebui să li se permită accesul la informații complete cu privire la plătitor numai în scopul prevenirii, investigării și descoperirii cazurilor de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a permite autorităților din țările terțe competente în domeniul combaterii spălării banilor sau al finanțării terorismului să descopere sursa fondurilor folosite în aceste scopuri, transferurile de fonduri efectuate din Uniune în afara acesteia ar trebui să fie însoțite de informații complete cu privire la plătitor și la beneficiarul plății. Autorităților respective ar trebui să li se permită accesul la informații complete cu privire la plătitor numai în scopul prevenirii, investigării și descoperirii cazurilor de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului.

| (12a) | Autoritățile responsabile pentru combaterea spălării banilor sau a finanțării terorismului, precum și agențiile judiciare și cele de aplicare a legii din statele membre ar trebui să coopereze mai strâns între ele și cu autoritățile competente din țările terțe, inclusiv țările în curs de dezvoltare, pentru a consolida și mai mult transparența, schimbul de informații și bunele practici. Uniunea ar trebui să sprijine programele de dezvoltare a capacităților în țările în curs de dezvoltare pentru a facilita această cooperare. Ar trebui să fie îmbunătățite sistemele de colectare a probelor și de furnizare a datelor și a informațiilor necesare investigațiilor legate de comiterea unor infracțiuni, fără a încălca în niciun fel principiile subsidiarității și proporționalității sau drepturile fundamentale aplicabile în Uniune. [AM 10] |
| --- | --- |

(12a)

Autoritățile responsabile pentru combaterea spălării banilor sau a finanțării terorismului, precum și agențiile judiciare și cele de aplicare a legii din statele membre ar trebui să coopereze mai strâns între ele și cu autoritățile competente din țările terțe, inclusiv țările în curs de dezvoltare, pentru a consolida și mai mult transparența, schimbul de informații și bunele practici. Uniunea ar trebui să sprijine programele de dezvoltare a capacităților în țările în curs de dezvoltare pentru a facilita această cooperare. Ar trebui să fie îmbunătățite sistemele de colectare a probelor și de furnizare a datelor și a informațiilor necesare investigațiilor legate de comiterea unor infracțiuni, fără a încălca în niciun fel principiile subsidiarității și proporționalității sau drepturile fundamentale aplicabile în Uniune. [AM 10]

| (12b) | Prestatorii de servicii de plată ai plătitorului, beneficiarul plății și prestatorii intermediari de servicii ar trebui să aplice măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a proteja datele cu caracter personal împotriva pierderii accidentale, a modificării, a dezvăluirii neautorizate sau a accesului neautorizat. [AM 11] |
| --- | --- |

(12b)

Prestatorii de servicii de plată ai plătitorului, beneficiarul plății și prestatorii intermediari de servicii ar trebui să aplice măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a proteja datele cu caracter personal împotriva pierderii accidentale, a modificării, a dezvăluirii neautorizate sau a accesului neautorizat. [AM 11]

| (13) | Pentru ca transferurile de fonduri efectuate de același plătitor către mai mulți beneficiari ai plății să poată fi realizate fără costuri prea mari, sub forma unor loturi de transferuri individuale din Uniune în afara acesteia, ar trebui să se prevadă ca fiecare dintre aceste transferuri individuale să fie însoțit numai de numărul de cont al plătitorului sau de codul său unic de identificare a tranzacției, cu condiția ca lotul să conțină informații complete cu privire la plătitor și la beneficiar. |
| --- | --- |

(13)

Pentru ca transferurile de fonduri efectuate de același plătitor către mai mulți beneficiari ai plății să poată fi realizate fără costuri prea mari, sub forma unor loturi de transferuri individuale din Uniune în afara acesteia, ar trebui să se prevadă ca fiecare dintre aceste transferuri individuale să fie însoțit numai de numărul de cont al plătitorului sau de codul său unic de identificare a tranzacției, cu condiția ca lotul să conțină informații complete cu privire la plătitor și la beneficiar.

| (14) | Pentru a verifica dacă transferurile de fonduri sunt însoțite efectiv de informațiile cerute cu privire la plătitor și la beneficiarul plății și pentru a facilita identificarea tranzacțiilor suspecte, prestatorul de servicii de plată al beneficiarului și prestatorul intermediar de servicii de plată ar trebui să dispună de proceduri eficace care să le permită să își dea seama dacă lipsesc informații cu privire la plătitor și la beneficiar
  sau dacă informațiile sunt incomplete, în special în cazul în care sunt implicate servicii de plată numerice pentru îmbunătățirea trasabilității transferurilor de fonduri
  .
  Verificările eficace privind disponibilitatea informațiilor și caracterul complet al acestora, mai ales atunci când sunt implicați mai mulți prestatori de servicii de plată, pot face ca investigațiile să devină mai rapide și mai eficace, îmbunătățind astfel trasabilitatea transferurilor de fonduri. Autoritățile competente din statele membre ar trebui să garanteze astfel că prestatorii de servicii de plată includ informațiile necesare privind plata în mesajul legat de transferul electronic sau în mesajul aferent pe parcursul întregului lanț de plăți
  . [AM 12] |
| --- | --- |

(14)

Pentru a verifica dacă transferurile de fonduri sunt însoțite efectiv de informațiile cerute cu privire la plătitor și la beneficiarul plății și pentru a facilita identificarea tranzacțiilor suspecte, prestatorul de servicii de plată al beneficiarului și prestatorul intermediar de servicii de plată ar trebui să dispună de proceduri eficace care să le permită să își dea seama dacă lipsesc informații cu privire la plătitor și la beneficiar
  sau dacă informațiile sunt incomplete, în special în cazul în care sunt implicate servicii de plată numerice pentru îmbunătățirea trasabilității transferurilor de fonduri
  .
  Verificările eficace privind disponibilitatea informațiilor și caracterul complet al acestora, mai ales atunci când sunt implicați mai mulți prestatori de servicii de plată, pot face ca investigațiile să devină mai rapide și mai eficace, îmbunătățind astfel trasabilitatea transferurilor de fonduri. Autoritățile competente din statele membre ar trebui să garanteze astfel că prestatorii de servicii de plată includ informațiile necesare privind plata în mesajul legat de transferul electronic sau în mesajul aferent pe parcursul întregului lanț de plăți
  . [AM 12]

| (15) | Din cauza riscului potențial ca transferurile anonime să finanțeze terorismul, este necesar să se impună prestatorilor de servicii de plată obligația de a solicita informații cu privire la plătitor și la beneficiarul plății. În conformitate cu abordarea bazată pe evaluarea riscurilor elaborată de GAFI, este necesar să se identifice atât domeniile care prezintă un risc mai ridicat, cât și cele care prezintă un risc mai scăzut pentru a putea fie gestionate mai bine riscurile asociate spălării de bani și finanțării terorismului. Prin urmare, prestatorul de servicii de plată al beneficiarului și prestatorul intermediar de servicii de plată ar trebui să instituie, pentru cazurile în care un transfer de fonduri nu este însoțit de informațiile cerute privind plătitorul și beneficiarul plății, proceduri eficace bazate pe evaluarea riscurilor prin care

  și să evalueze și să cântărească riscurile astfel încât resursele să poată fi dirijate în mod explicit către zonele cu risc crescut de spălare a banilor
  .
  Astfel de proceduri eficace bazate pe evaluarea riscurilor pentru cazurile în care un transfer de fonduri nu este însoțit de informațiile cerute privind plătitorul și beneficiarul plății vor permite mai bine prestatorilor de servicii de plată
  să hotărască dacă să execute, să respingă sau să suspende transferul respectiv și care ar fi măsurile adecvate care se pot lua în acest caz. În cazul în care prestatorul de servicii de plată al plătitorului își are sediul în afara teritoriului Uniunii, ar trebui să se aplice obligații sporite de diligență față de clienți, în conformitate cu Directiva .../.../UE (*3), în ceea ce privește relațiile transfrontaliere ale instituției bancare corespondente cu respectivul prestator de servicii de plată. [AM 13] |
| --- | --- |

(15)

Din cauza riscului potențial ca transferurile anonime să finanțeze terorismul, este necesar să se impună prestatorilor de servicii de plată obligația de a solicita informații cu privire la plătitor și la beneficiarul plății. În conformitate cu abordarea bazată pe evaluarea riscurilor elaborată de GAFI, este necesar să se identifice atât domeniile care prezintă un risc mai ridicat, cât și cele care prezintă un risc mai scăzut pentru a putea fie gestionate mai bine riscurile asociate spălării de bani și finanțării terorismului. Prin urmare, prestatorul de servicii de plată al beneficiarului și prestatorul intermediar de servicii de plată ar trebui să instituie, pentru cazurile în care un transfer de fonduri nu este însoțit de informațiile cerute privind plătitorul și beneficiarul plății, proceduri eficace bazate pe evaluarea riscurilor prin care

  și să evalueze și să cântărească riscurile astfel încât resursele să poată fi dirijate în mod explicit către zonele cu risc crescut de spălare a banilor
  .
  Astfel de proceduri eficace bazate pe evaluarea riscurilor pentru cazurile în care un transfer de fonduri nu este însoțit de informațiile cerute privind plătitorul și beneficiarul plății vor permite mai bine prestatorilor de servicii de plată
  să hotărască dacă să execute, să respingă sau să suspende transferul respectiv și care ar fi măsurile adecvate care se pot lua în acest caz. În cazul în care prestatorul de servicii de plată al plătitorului își are sediul în afara teritoriului Uniunii, ar trebui să se aplice obligații sporite de diligență față de clienți, în conformitate cu Directiva .../.../UE (*3), în ceea ce privește relațiile transfrontaliere ale instituției bancare corespondente cu respectivul prestator de servicii de plată. [AM 13]

| (16) | Prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății și prestatorul intermediar de servicii de plată ar trebui să dea dovadă de o vigilență deosebită, analizând riscurile, atunci când constată că informațiile cu privire la plătitor și la beneficiarul plății lipsesc sau sunt incomplete și ar trebui să semnaleze tranzacțiile suspecte autorităților competente, în conformitate cu obligațiile de raportare prevăzute de Directiva .../... (*4), precum și cu măsurile naționale de transpunere. |
| --- | --- |

(16)

Prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății și prestatorul intermediar de servicii de plată ar trebui să dea dovadă de o vigilență deosebită, analizând riscurile, atunci când constată că informațiile cu privire la plătitor și la beneficiarul plății lipsesc sau sunt incomplete și ar trebui să semnaleze tranzacțiile suspecte autorităților competente, în conformitate cu obligațiile de raportare prevăzute de Directiva .../... (*4), precum și cu măsurile naționale de transpunere.

| (17) | Dispozițiile privind transferurile de fonduri pentru care informațiile cu privire la plătitor sau la beneficiarul plății lipsesc sau sunt incomplete se aplică fără a aduce atingere oricărei obligații care revine prestatorilor de servicii de plată și prestatorilor intermediari de servicii de plată de a suspenda și/sau a respinge transferurile de fonduri care încalcă dispoziții de drept civil, administrativ sau penal.
  Nevoia de informații privind identitatea plătitorului sau a beneficiarului în cazul persoanelor fizice și juridice, al fiduciilor, al fundațiilor, al societăților mutuale, al participațiilor și al altor construcții juridice similare existente sau viitoare reprezintă un factor-cheie în urmărirea infractorilor care, în caz contrar, și-ar putea ascunde identitatea în spatele unei structuri corporative. [AM 14] |
| --- | --- |

(17)

Dispozițiile privind transferurile de fonduri pentru care informațiile cu privire la plătitor sau la beneficiarul plății lipsesc sau sunt incomplete se aplică fără a aduce atingere oricărei obligații care revine prestatorilor de servicii de plată și prestatorilor intermediari de servicii de plată de a suspenda și/sau a respinge transferurile de fonduri care încalcă dispoziții de drept civil, administrativ sau penal.
  Nevoia de informații privind identitatea plătitorului sau a beneficiarului în cazul persoanelor fizice și juridice, al fiduciilor, al fundațiilor, al societăților mutuale, al participațiilor și al altor construcții juridice similare existente sau viitoare reprezintă un factor-cheie în urmărirea infractorilor care, în caz contrar, și-ar putea ascunde identitatea în spatele unei structuri corporative. [AM 14]

| (18) | Până la înlăturarea limitărilor tehnice care pot împiedica un prestator intermediar de servicii de plată să îndeplinească obligația de a transmite toate informațiile primite cu privire la plătitor, prestatorii respectivi ar trebui să păstreze informațiile respective. Aceste limitări tehnice ar trebui să fie eliminate de îndată ce sistemele de plată sunt modernizate.
  În vederea depășirii limitărilor tehnice, s-ar putea încuraja utilizarea sistemului de transfer de credit SEPA în cadrul transferurilor interbancare dintre statele membre UE și țările terțe. [AM 15] |
| --- | --- |

(18)

Până la înlăturarea limitărilor tehnice care pot împiedica un prestator intermediar de servicii de plată să îndeplinească obligația de a transmite toate informațiile primite cu privire la plătitor, prestatorii respectivi ar trebui să păstreze informațiile respective. Aceste limitări tehnice ar trebui să fie eliminate de îndată ce sistemele de plată sunt modernizate.
  În vederea depășirii limitărilor tehnice, s-ar putea încuraja utilizarea sistemului de transfer de credit SEPA în cadrul transferurilor interbancare dintre statele membre UE și țările terțe. [AM 15]

| (19) | Dat fiind că, în cadrul cercetărilor penale, este posibil ca datele cerute sau persoanele implicate să nu poată fi identificate timp de mai multe luni sau chiar ani, după efectuarea transferului inițial de fonduri, și pentru a putea avea acces la elemente de probă esențiale în contextul anchetelor, este necesar să se impună prestatorilor de servicii de plată obligația de a păstra informațiile cu privire la plătitor și la beneficiarul plății în vederea prevenirii, investigării și descoperirii activităților de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Această perioadă ar trebui limitată
  la cinci ani, după care datele personale ar trebui șterse, dacă legislația națională nu prevede altfel
  .
  Păstrarea datelor pentru o perioadă suplimentară ar trebui autorizată dacă acest lucru se dovedește necesar pentru prevenirea, detectarea sau investigarea activităților de spălare a banilor și finanțare a terorismului și nu ar trebui să depășească zece ani. Prestatorii de servicii de plată ar trebui să se asigure că datele păstrate în temeiul prezentului regulament sunt folosite numai în scopurile descrise în regulament. [AM 16] |
| --- | --- |

(19)

Dat fiind că, în cadrul cercetărilor penale, este posibil ca datele cerute sau persoanele implicate să nu poată fi identificate timp de mai multe luni sau chiar ani, după efectuarea transferului inițial de fonduri, și pentru a putea avea acces la elemente de probă esențiale în contextul anchetelor, este necesar să se impună prestatorilor de servicii de plată obligația de a păstra informațiile cu privire la plătitor și la beneficiarul plății în vederea prevenirii, investigării și descoperirii activităților de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Această perioadă ar trebui limitată
  la cinci ani, după care datele personale ar trebui șterse, dacă legislația națională nu prevede altfel
  .
  Păstrarea datelor pentru o perioadă suplimentară ar trebui autorizată dacă acest lucru se dovedește necesar pentru prevenirea, detectarea sau investigarea activităților de spălare a banilor și finanțare a terorismului și nu ar trebui să depășească zece ani. Prestatorii de servicii de plată ar trebui să se asigure că datele păstrate în temeiul prezentului regulament sunt folosite numai în scopurile descrise în regulament. [AM 16]

| (20) | Pentru a permite luarea de măsuri prompte pentru combaterea terorismului, prestatorii de servicii de plată ar trebui să răspundă rapid la cererile de informații cu privire la plătitor care le sunt adresate de către autoritățile competente în domeniul combaterii spălării banilor sau a finanțării terorismului din statul membru în care își au sediul. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a permite luarea de măsuri prompte pentru combaterea terorismului, prestatorii de servicii de plată ar trebui să răspundă rapid la cererile de informații cu privire la plătitor care le sunt adresate de către autoritățile competente în domeniul combaterii spălării banilor sau a finanțării terorismului din statul membru în care își au sediul.

| (21) | Numărul de zile necesare pentru a răspunde cererilor de informații cu privire la plătitor este stabilit în funcție de numărul de zile lucrătoare din statul membru al prestatorului de servicii de plată al plătitorului. |
| --- | --- |

(21)

Numărul de zile necesare pentru a răspunde cererilor de informații cu privire la plătitor este stabilit în funcție de numărul de zile lucrătoare din statul membru al prestatorului de servicii de plată al plătitorului.

| (22) | În vederea îmbunătățirii respectării dispozițiilor prezentului regulament și în urma Comunicării Comisiei din 9 decembrie 2010 intitulată „Consolidarea regimurilor de sancțiuni în sectorul serviciilor financiare”, ar trebui consolidate competențele autorităților competente de a adopta măsuri de supraveghere și de a aplica sancțiuni. Ar trebui prevăzute sancțiuni administrative și, dată fiind importanța combaterii spălării de bani și a finanțării terorismului, statele membre ar trebui să prevadă sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. Statele membre ar trebui să informeze Comisia cu privire la astfel de sancțiuni, precum și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (denumită în continuare „ABE”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (11); Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) („AEAPO”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (12) și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) („AEVMP”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (13). |
| --- | --- |

(22)

În vederea îmbunătățirii respectării dispozițiilor prezentului regulament și în urma Comunicării Comisiei din 9 decembrie 2010 intitulată „Consolidarea regimurilor de sancțiuni în sectorul serviciilor financiare”, ar trebui consolidate competențele autorităților competente de a adopta măsuri de supraveghere și de a aplica sancțiuni. Ar trebui prevăzute sancțiuni administrative și, dată fiind importanța combaterii spălării de bani și a finanțării terorismului, statele membre ar trebui să prevadă sancțiuni eficace, proporționale și disuasive. Statele membre ar trebui să informeze Comisia cu privire la astfel de sancțiuni, precum și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea bancară europeană) (denumită în continuare „ABE”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (11); Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) („AEAPO”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (12) și Autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) („AEVMP”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (13).

| (23) | Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a articolelor XXX ale prezentului

  capitolului V din prezentul
  regulament, Comisiei ar trebui să îi fie încredințate competențe de executare. Competențele de executare ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie
   (14). [AM 17] |
| --- | --- |

(23)

Pentru a asigura condiții uniforme de punere în aplicare a articolelor XXX ale prezentului

  capitolului V din prezentul
  regulament, Comisiei ar trebui să îi fie încredințate competențe de executare. Competențele de executare ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie
   (14). [AM 17]

| (24) | Mai multe țări și teritorii care nu fac parte din teritoriul Uniunii au o uniune monetară cu un stat membru, fac parte din spațiul monetar al unui stat membru sau au semnat o convenție monetară cu Uniunea reprezentată de un stat membru și au prestatori de servicii de plată care participă direct sau indirect la sistemele de plată și decontare ale statului membru respectiv. Pentru a evita ca aplicarea prezentului regulament la transferurile de fonduri între statele membre implicate și aceste țări sau teritorii să aibă un efect negativ semnificativ asupra economiei acestor țări sau teritorii, este necesar să se prevadă posibilitatea ca aceste transferuri de fonduri să fie considerate transferuri de fonduri în interiorul statelor membre respective. |
| --- | --- |

(24)

Mai multe țări și teritorii care nu fac parte din teritoriul Uniunii au o uniune monetară cu un stat membru, fac parte din spațiul monetar al unui stat membru sau au semnat o convenție monetară cu Uniunea reprezentată de un stat membru și au prestatori de servicii de plată care participă direct sau indirect la sistemele de plată și decontare ale statului membru respectiv. Pentru a evita ca aplicarea prezentului regulament la transferurile de fonduri între statele membre implicate și aceste țări sau teritorii să aibă un efect negativ semnificativ asupra economiei acestor țări sau teritorii, este necesar să se prevadă posibilitatea ca aceste transferuri de fonduri să fie considerate transferuri de fonduri în interiorul statelor membre respective.

| (25) | Având în vedere modificările care ar trebui aduse Regulamentului (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2006 cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (15), respectivul regulament ar trebui abrogat din motive de claritate. |
| --- | --- |

(25)

Având în vedere modificările care ar trebui aduse Regulamentului (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 noiembrie 2006 cu privire la informațiile privind plătitorul care însoțesc transferurile de fonduri (15), respectivul regulament ar trebui abrogat din motive de claritate.

| (26) | Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi suficient realizate de către statele membre și, prin urmare, datorită dimensiunilor sau efectelor acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul UE, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective. |
| --- | --- |

(26)

Întrucât obiectivele prezentului regulament nu pot fi suficient realizate de către statele membre și, prin urmare, datorită dimensiunilor sau efectelor acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul UE, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din tratat. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective.

| (27) | Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la respectarea vieții private și de familie (articolul 7), dreptul la protecția datelor cu caracter personal (articolul 8), dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47), precum și principiul ne bis in idem. |
| --- | --- |

(27)

Prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la respectarea vieții private și de familie (articolul 7), dreptul la protecția datelor cu caracter personal (articolul 8), dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil (articolul 47), precum și principiul ne bis in idem.

| (28) | Pentru a asigura o introducere fără probleme a noului cadru de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului, este necesar ca data punerii în aplicare a prezentului regulament să coincidă cu termenul pentru transpunerea Directivei .../.../UE (*5). |
| --- | --- |

(28)

Pentru a asigura o introducere fără probleme a noului cadru de combatere a spălării de bani și a finanțării terorismului, este necesar ca data punerii în aplicare a prezentului regulament să coincidă cu termenul pentru transpunerea Directivei .../.../UE (*5).

| (28a) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a emis avizul din 4 iulie 2013 (16), |
| --- | --- |

(28a)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a emis avizul din 4 iulie 2013 (16),

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

OBIECT, DEFINIȚII ȘI DOMENIU DE APLICARE

Articolul 1

Obiect

Prezentul regulament stabilește normele privind informațiile cu privire la plătitor și la beneficiarul plății care însoțesc transferurile de fonduri, în scopul prevenirii, descoperirii și investigării activităților de spălare a banilor și de finanțare a terorismului atunci când se transferă fonduri.

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „finanțarea terorismului” înseamnă finanțarea terorismului, astfel cum este definită la articolul 1 alineatul (4) din Directiva .../.../UE (*6); |
| --- | --- |

1.

„finanțarea terorismului” înseamnă finanțarea terorismului, astfel cum este definită la articolul 1 alineatul (4) din Directiva .../.../UE (*6);

| 2. | „spălare de bani” înseamnă activitățile de spălare a banilor menționate la articolul 1 alineatul (2) sau (3) din Directiva .../.../UE (*6); |
| --- | --- |

2.

„spălare de bani” înseamnă activitățile de spălare a banilor menționate la articolul 1 alineatul (2) sau (3) din Directiva .../.../UE (*6);

| 3. | „plătitor” înseamnă o persoană fizică sau juridică care fie efectuează un transfer de fonduri din contul său propriu, fie emite un ordin de transfer de fonduri

  un plătitor, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (7) din Directiva 2007/64/CE
  ; [AM 18] |
| --- | --- |

3.

„plătitor” înseamnă o persoană fizică sau juridică care fie efectuează un transfer de fonduri din contul său propriu, fie emite un ordin de transfer de fonduri

  un plătitor, astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (7) din Directiva 2007/64/CE
  ; [AM 18]

| 4. | „beneficiarul plății” înseamnă o persoană fizică sau juridică care este destinatarul vizat al fondurilor transferate

  un beneficiar astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (8) din Directiva 2007/64/CE
  ; [AM 19] |
| --- | --- |

4.

„beneficiarul plății” înseamnă o persoană fizică sau juridică care este destinatarul vizat al fondurilor transferate

  un beneficiar astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (8) din Directiva 2007/64/CE
  ; [AM 19]

| 5. | „prestator de servicii de plată” înseamnă o persoană fizică sau juridică care prestează, în capacitate profesională, serviciul de transfer al fondurilor

  un prestator de servicii de plată astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (9) din Directiva 2007/64/CE
  ; [AM 20] |
| --- | --- |

5.

„prestator de servicii de plată” înseamnă o persoană fizică sau juridică care prestează, în capacitate profesională, serviciul de transfer al fondurilor

  un prestator de servicii de plată astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (9) din Directiva 2007/64/CE
  ; [AM 20]

| 6. | „prestator intermediar de servicii de plată” înseamnă un prestator de servicii de plată care nu este nici cel al plătitorului, nici cel al beneficiarului plății, care primește și transmite un transfer de fonduri în numele prestatorului de servicii de plată al plătitorului sau al beneficiarului plății sau al altui prestator intermediar de servicii de plată; |
| --- | --- |

6.

„prestator intermediar de servicii de plată” înseamnă un prestator de servicii de plată care nu este nici cel al plătitorului, nici cel al beneficiarului plății, care primește și transmite un transfer de fonduri în numele prestatorului de servicii de plată al plătitorului sau al beneficiarului plății sau al altui prestator intermediar de servicii de plată;

| 7. | „transfer de fonduri” înseamnă orice tranzacție efectuată prin mijloace electronice în numele unui plătitor prin intermediul unui prestator de servicii de plată, pentru a se pune fonduri la dispoziția beneficiarului plății prin intermediul unui prestator de servicii de plată,
  în special „servicii de remitere de bani” și „debitare directă” în sensul Directivei 2007/64/CE,
  indiferent dacă plătitorul și beneficiarul plății sunt sau nu aceeași persoană; [AM 21] |
| --- | --- |

7.

„transfer de fonduri” înseamnă orice tranzacție efectuată prin mijloace electronice în numele unui plătitor prin intermediul unui prestator de servicii de plată, pentru a se pune fonduri la dispoziția beneficiarului plății prin intermediul unui prestator de servicii de plată,
  în special „servicii de remitere de bani” și „debitare directă” în sensul Directivei 2007/64/CE,
  indiferent dacă plătitorul și beneficiarul plății sunt sau nu aceeași persoană; [AM 21]

| 8. | „transfer procesat în cadrul unui lot” înseamnă o serie de transferuri individuale de fonduri grupate în vederea transmiterii; |
| --- | --- |

8.

„transfer procesat în cadrul unui lot” înseamnă o serie de transferuri individuale de fonduri grupate în vederea transmiterii;

| 9. | „cod unic de identificare a tranzacției” înseamnă o combinație de litere sau de simboluri, stabilită de prestatorul de servicii de plată, în conformitate cu protocoalele sistemelor de plată și decontare sau ale sistemelor de mesagerie utilizate pentru transferul de fonduri, care permite urmărirea tranzacției până la plătitor și la beneficiarul plății; |
| --- | --- |

9.

„cod unic de identificare a tranzacției” înseamnă o combinație de litere sau de simboluri, stabilită de prestatorul de servicii de plată, în conformitate cu protocoalele sistemelor de plată și decontare sau ale sistemelor de mesagerie utilizate pentru transferul de fonduri, care permite urmărirea tranzacției până la plătitor și la beneficiarul plății;

| 10. | transfer de fonduri „între persoane” înseamnă un transfer de fonduri între două persoane fizice
  care, în calitate de consumatori, au alte interese decât cele comerciale, de afaceri sau profesionale
  . [AM 22] |
| --- | --- |

10.

transfer de fonduri „între persoane” înseamnă un transfer de fonduri între două persoane fizice
  care, în calitate de consumatori, au alte interese decât cele comerciale, de afaceri sau profesionale
  . [AM 22]

Articolul 3

Domeniu de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică transferurilor de fonduri, în orice monedă, care sunt transmise sau primite de către un prestator de servicii de plată cu sediul în Uniune.

(2)   Prezentul regulament nu se aplică transferurilor de fonduri efectuate utilizând o carte de credit sau, de debit
  , o cartelă preplătită sau un cupon
  ori un telefon mobil
  , monedă electronică
  sau orice alt dispozitiv digital sau informatic,
  astfel cum este definit în Directiva 2014/.../UE [DSP]
  în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții: [AM 23]

| (a) | cardul sau dispozitivul este utilizat pentru a plăti bunuri și servicii
  unei companii în context comercial profesional sau de afaceri
  ; [AM 24] |
| --- | --- |

(a)

cardul sau dispozitivul este utilizat pentru a plăti bunuri și servicii
  unei companii în context comercial profesional sau de afaceri
  ; [AM 24]

| (b) | numărul cardului sau dispozitivului menționat anterior însoțește toate transferurile care decurg din tranzacție. |
| --- | --- |

(b)

numărul cardului sau dispozitivului menționat anterior însoțește toate transferurile care decurg din tranzacție.

Cu toate acestea, prezentul regulament se aplică atunci când o carte de credit sau, de debit
  , o cartelă preplătită sau un cupon
  ori un telefon mobil
  , monedă electronică
  sau orice alt dispozitiv digital sau informatic este folosit pentru a efectua un transfer de fonduri între persoane. [AM 25]

(3)   
  Prezentul regulament nu se aplică persoanelor fizice sau juridice care nu au nicio altă activitate în afară de cea de a transforma documentele pe suport de hârtie în date în format electronic și care acționează în temeiul unui contract încheiat cu un prestator de servicii de plată, precum niciunei persoane fizice sau juridice care nu are vreo altă activitate în afară de cea de a furniza prestatorilor de servicii de plată sisteme de mesagerie sau alte sisteme de suport pentru transmiterea fondurilor sau sisteme de compensare și de regularizare. [AM 26]

Prezentul regulament nu se aplică acelor transferuri de fonduri:

| (a) | în cazul cărora, în urma transferului de fonduri, plătitorul retrage numerar din contul său; |
| --- | --- |

(a)

în cazul cărora, în urma transferului de fonduri, plătitorul retrage numerar din contul său;

| (b) | în cazul cărora fondurile sunt transferate autorităților publice ca plată a impozitelor, amenzilor sau a altor taxe în interiorul unui stat membru; |
| --- | --- |

(b)

în cazul cărora fondurile sunt transferate autorităților publice ca plată a impozitelor, amenzilor sau a altor taxe în interiorul unui stat membru;

| (c) | în cazul cărora atât plătitorul, cât și beneficiarul plății sunt prestatori de servicii de plată care acționează în nume propriu. |
| --- | --- |

(c)

în cazul cărora atât plătitorul, cât și beneficiarul plății sunt prestatori de servicii de plată care acționează în nume propriu.

CAPITOLUL II

OBLIGAȚIILE PRESTATORILOR DE SERVICII DE PLATĂ

SECȚIUNEA 1

OBLIGAȚIILE PRESTATORULUI DE SERVICII DE PLATĂ AL PLĂTITORULUI

Articolul 4

Informațiile care însoțesc transferurile de fonduri

(1)   Prestatorul de servicii de plată al plătitorului se asigură că transferul de fonduri este însoțit de următoarele informații cu privire la plătitor:

| (a) | numele plătitorului; |
| --- | --- |

(a)

numele plătitorului;

| (b) | numărul de cont al plătitorului, în cazul în care un astfel de cont este utilizat pentru a prelucra transferul de fonduri, sau un cod unic de identificare a tranzacției, în cazul în care nu este utilizat un astfel de cont în acest scop; |
| --- | --- |

(b)

numărul de cont al plătitorului, în cazul în care un astfel de cont este utilizat pentru a prelucra transferul de fonduri, sau un cod unic de identificare a tranzacției, în cazul în care nu este utilizat un astfel de cont în acest scop;

| (c) | adresa plătitorului sau numărul național de identitate ori numărul de identificare al clientului sau data și locul nașterii. [AM 27] |
| --- | --- |

(c)

adresa plătitorului sau numărul național de identitate ori numărul de identificare al clientului sau data și locul nașterii. [AM 27]

(2)   Prestatorul de servicii de plată al plătitorului se asigură că transferul de fonduri este însoțit de următoarele informații cu privire la beneficiarul plății:

| (a) | numele beneficiarului plății; și |
| --- | --- |

(a)

numele beneficiarului plății; și

| (b) | numărul de cont al beneficiarului plății, în cazul în care un astfel de cont este utilizat pentru a prelucra tranzacția, sau un cod unic de identificare a tranzacției, în cazul în care nu este utilizat un astfel de cont în acest scop. |
| --- | --- |

(b)

numărul de cont al beneficiarului plății, în cazul în care un astfel de cont este utilizat pentru a prelucra tranzacția, sau un cod unic de identificare a tranzacției, în cazul în care nu este utilizat un astfel de cont în acest scop.

(3)   Înainte de a transfera fondurile, prestatorul de servicii de plată al plătitorului
  aplică măsuri de diligență față de clienți în conformitate cu Directiva .../.../UE

   (*7)

  și
  verifică exactitatea informațiilor
  și caracterul lor complet,
  menționate la alineatul (1) în baza documentelor, datelor sau informațiilor obținute dintr-o sursă fiabilă și independentă. [AM 28]

(4)   Atunci când fondurile sunt transferate din contul plătitorului, se consideră că verificarea menționată la alineatul (3) a avut loc în următoarele cazuri:

| (a) | atunci când identitatea unui plătitor a fost verificată în legătură cu deschiderea contului în conformitate cu articolul 11 din Directiva .../.../UE (*8), iar informațiile obținute prin această verificare au fost păstrate în conformitate cu articolul 39 din directiva menționată; sau |
| --- | --- |

(a)

atunci când identitatea unui plătitor a fost verificată în legătură cu deschiderea contului în conformitate cu articolul 11 din Directiva .../.../UE (*8), iar informațiile obținute prin această verificare au fost păstrate în conformitate cu articolul 39 din directiva menționată; sau

| (b) | atunci când articolul 12 alineatul (5) din Directiva .../.../UE (*8) se aplică plătitorului. |
| --- | --- |

(b)

atunci când articolul 12 alineatul (5) din Directiva .../.../UE (*8) se aplică plătitorului.

(5)   Cu toate acestea, prin derogare de la alineatul (3), în cazul transferurilor de fonduri care nu sunt efectuate dintr-un cont, prestatorul de servicii de plată al plătitorului nu verifică informațiile menționate la alineatul (1) dacă valoarea nu depășește

  are obligația de a verifica cel puțin numele plătitorului în cazul transferurilor de fonduri de până la
  1 000 EUR și nu pare să fie legată de alte transferuri de fonduri care, împreună cu transferul în cauză, depășesc

  , precum și obligația de a verifica toate informațiile privind plătitorul și beneficiarul plății menționat la alineatul (1) dacă tranzacția este efectuată în mai multe etape ce par a fi corelate și depășesc
  1 000 EUR. [AM 29]

Articolul 5

Transferuri de fonduri în interiorul Uniunii

(1)   Prin derogare de la articolul 4 alineatele (1) și (2), în cazul în care prestatorul (prestatorii) de servicii de plată atât al (ai) plătitorului, cât și al (ai) beneficiarului plății au sediul în Uniune, în momentul transferului de fonduri se furnizează

  este obligatoriu să se furnizeze
  numai
  numele complet și
  numărul de cont al plătitorului
  și al beneficiarului plății
  sau codul unic de identificare a tranzacției
  , fără a se aduce atingere cerințelor privind informațiile prevăzute la articolul 5 alineatul (2) litera (b) și alineatul (3) litera (b) din Regulamentul (UE) nr
  .
  260/2012. [AM 30]

(2)   Fără a aduce atingere alineatului (1), prestatorul de servicii de plată al plătitorului,
  în cazul identificării unui risc sporit prevăzut
  la
  articolul 16 alineatele (2) sau (3) sau în anexa III la Directiva .../.../UE

   (*9)

  , solicită informații complete cu privire la plătitor și la beneficiarul plății sau, la
  cererea prestatorului de servicii de plată al beneficiarului plății sau a prestatorului intermediar de servicii de plată, pune la dispoziție informațiile privind plătitorul sau beneficiarul plății în conformitate cu articolul 4, în termen de trei zile lucrătoare de la primirea cererii respective. [AM 31]

Articolul 6

Transferuri de fonduri în afara Uniunii

(1)   În cazul transferurilor procesate în cadrul unui lot de un singur plătitor în situația în care prestatorii de servicii de plată ai beneficiarilor plății au sediul în afara Uniunii, articolul 4 alineatele (1) și (2) nu se aplică transferurilor individuale grupate, cu condiția ca lotul de transferuri să cuprindă informațiile menționate la articolul respectiv și ca transferurile individuale să fie însoțite de numărul de cont al plătitorului sau de codul său unic de identificare a tranzacției.

(2)   Prin derogare de la articolul 4 alineatele (1) și (2), în cazul în care prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății are sediul în afara Uniunii, transferurile de fonduri cu o valoare de 1 000 EUR sau mai mică sunt însoțite numai de: [AM 32]

| (a) | numele plătitorului; |
| --- | --- |

(a)

numele plătitorului;

| (b) | numele beneficiarului plății; |
| --- | --- |

(b)

numele beneficiarului plății;

| (c) | numărul de cont atât al plătitorului, cât și al beneficiarul plății sau codul unic de identificare a tranzacției. |
| --- | --- |

(c)

numărul de cont atât al plătitorului, cât și al beneficiarul plății sau codul unic de identificare a tranzacției.

Exactitatea acestor informații nu necesită verificare, cu excepția cazului în care există o suspiciune de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului.

SECȚIUNEA 2

OBLIGAȚIILE PRESTATORULUI DE SERVICII DE PLATĂ AL BENEFICIARULUI PLĂȚII

Articolul 7

Identificarea informațiilor lipsă privind plătitorul și beneficiarul plății

(1)   Prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății identifică dacă acele câmpuri care trebuie să conțină informațiile privind plătitorul și beneficiarul plății din sistemul de mesagerie sau din sistemul de plată și decontare utilizat pentru efectuarea transferului de fonduri au fost completate folosind caractere sau elemente compatibile cu convențiile

  procedurile interne instituite pe baza evaluării riscurilor pentru combaterea abuzurilor în contextul convențiilor
  sistemului respectiv
  de mesagerie sau de plată
  . [AM 33]

(2)   Prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății dispune de proceduri eficace pentru a descoperi dacă următoarele informații privind plătitorul și beneficiarul plății lipsesc:

| (a) | în cazul transferurilor de fonduri pentru care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în Uniune, informațiile solicitate în temeiul articolului 5; |
| --- | --- |

(a)

în cazul transferurilor de fonduri pentru care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în Uniune, informațiile solicitate în temeiul articolului 5;

| (b) | în cazul transferurilor de fonduri pentru care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în afara Uniunii, informațiile privind plătitorul și beneficiarul plății menționate la articolul 4 alineatele (1) și (2), precum și, după caz, informațiile solicitate în temeiul articolului 14; și |
| --- | --- |

(b)

în cazul transferurilor de fonduri pentru care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în afara Uniunii, informațiile privind plătitorul și beneficiarul plății menționate la articolul 4 alineatele (1) și (2), precum și, după caz, informațiile solicitate în temeiul articolului 14; și

| (c) | în cazul transferurilor procesate în cadrul unui lot de către prestatorul de servicii de plată al plătitorului care are sediul în afara Uniunii, informațiile menționate la articolul 4 alineatul (1) și (2) în ceea ce privește transferul procesat în cadrul unui lot. |
| --- | --- |

(c)

în cazul transferurilor procesate în cadrul unui lot de către prestatorul de servicii de plată al plătitorului care are sediul în afara Uniunii, informațiile menționate la articolul 4 alineatul (1) și (2) în ceea ce privește transferul procesat în cadrul unui lot.

(3)   Pentru transferurile de fonduri cu o valoare mai mare de 1 000 EUR, în cazul cărora prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în afara Uniunii, prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății verifică identitatea beneficiarului plății dacă aceasta nu a fost deja verificată.

(4)   Pentru transferurile cu o valoare de 1 000 EUR sau mai mică, în cazul cărora prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în afara Uniunii, nu este nevoie ca prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății să verifice informațiile referitoare la beneficiarul plății, cu excepția cazului în care există o suspiciune de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului.

Statele membre pot să reducă sau să renunțe la acest prag, în cazul în care evaluarea riscului de la nivel național recomandă intensificarea verificărilor asupra transferurilor de fonduri care nu sunt efectuate dintr-un cont. Statele membre care recurg la derogarea în cauză informează Comisia în acest sens. [AM 34]

(4a)
     
  În cazul în care prestatorul de servicii de plată al plătitorului își are sediul într-o țară terță care prezintă un grad ridicat de risc, se aplică obligații sporite de diligență față de clienți, în conformitate cu Directiva .../.../UE

   (*10)

  , în ceea ce privește relațiile transfrontaliere ale instituției bancare corespondente cu respectivul prestator de servicii de plată. [AM 35]

Articolul 8

Transferuri de fonduri pentru care informațiile privind plătitorul sau beneficiarul plății lipsesc sau sunt incomplete

(1)   Prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății instituie proceduri eficace bazate pe evaluarea riscurilor
  , plecând de la riscurile identificate la articolul 16 alineatul (2) și în anexa III la Directiva .../.../UE

   (*11), pentru a determina când să execute, să respingă sau să suspende un transfer de fonduri pentru care lipsesc informațiile
  complete
  solicitate privind plătitorul și beneficiarul plății, precum și măsurile adecvate pe care trebuie să le adopte în acest caz. [AM 36]

În orice caz, prestatorul de servicii de plată al plătitorului și prestatorul de servicii de plată al beneficiarului respectă orice act cu putere de lege sau act administrativ referitor la spălarea banilor și finanțarea terorismului aplicabil, în special Regulamentul (CE) nr. 2580/2001, Regulamentul (CE) nr. 881/2002 și Directiva .../.../UE

   (*11)
  . [AM 37]

În cazul în care prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății constată, la primirea transferului de fonduri, că informațiile solicitate privind plătitorul și beneficiarul plății în temeiul articolului 4 alineatele (1) și (2), al articolului 5 alineatul (1) și al articolului 6 lipsesc sau sunt incomplete
  sau nu au fost completate folosind caracterele sau simbolurile compatibile cu sistemul de mesagerie sau de plată și decontare
  , acesta fie respinge transferul, fie
  îl suspendă și
  solicită informații complete privind plătitorul și beneficiarul plății
  înainte de executarea tranzacției de plată
  . [AM 38]

(2)   În cazul în care un prestator de servicii de plată omite în mod regulat să furnizeze informațiile
  complete
  solicitate privind plătitorul, prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății ia măsuri care pot include, mai întâi, emiterea unor avertismente și stabilirea unor termene-limită, înainte fie de a respinge orice transfer nou de fonduri care provine de la acest prestator de servicii de plată, fie de a decide dacă să limiteze sau să încheie relația comercială cu respectivul prestator de servicii de plată. [AM 39]

Prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății raportează acest lucru autorităților responsabile de combaterea spălării banilor sau a finanțării terorismului.

Articolul 9

Evaluare și raportare

În conformitate cu procedurile bazate pe evaluarea riscurilor ale prestatorilor de servicii de plată,
  prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății ia în considerare informațiile lipsă sau incomplete privind plătitorul și beneficiarul plății ca factor

  unul dintre factori
  pentru a evalua dacă transferul de fonduri sau orice tranzacție conexă este suspectă și dacă aceasta trebuie raportată unității de informații financiare.
  Prestatorul de servicii de plată se concentrează, de asemenea, în cadrul procedurilor sale eficace bazate pe evaluarea riscurilor, pe și adoptă măsuri adecvate cu privire la alți factori de risc identificați la articolul 16 alineatul (3) și în anexa III la Directiva .../.../UE

   (*12)
  . [AM 40]

SECȚIUNEA 3

OBLIGAȚIILE PRESTATORILOR INTERMEDIARI DE SERVICII DE PLATĂ

Articolul 10

Păstrarea informațiilor privind plătitorul și beneficiarul plății care însoțesc transferul

Prestatorii intermediari de servicii de plată se asigură că toate informațiile primite privind plătitorul și beneficiarul plății care însoțesc un transfer de fonduri sunt păstrate cu acest transfer.

Articolul 11

Descoperirea informațiilor lipsă privind plătitorul și beneficiarul plății

(1)   Prestatorul intermediar de servicii de plată identifică dacă acele câmpuri care trebuie să conțină informațiile privind plătitorul și beneficiarul plății din sistemul de mesagerie sau din sistemul de plată și decontare utilizat pentru efectuarea transferului de fonduri au fost completate folosind caractere sau elemente compatibile cu convențiile sistemului respectiv.

(2)   Prestatorul intermediar de servicii de plată dispune de proceduri eficace pentru a descoperi dacă următoarele informații privind plătitorul și beneficiarul plății lipsesc
  sau sunt incomplete
  : [AM 41]

| (a) | în cazul transferurilor de fonduri pentru care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în Uniune, informațiile solicitate în temeiul articolului 5; |
| --- | --- |

(a)

în cazul transferurilor de fonduri pentru care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în Uniune, informațiile solicitate în temeiul articolului 5;

| (b) | în cazul transferurilor de fonduri pentru care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în afara Uniunii, informațiile privind plătitorul și beneficiarul plății menționate la articolul 4 alineatele (1) și (2) sau, după caz, informațiile solicitate în temeiul articolului 14;
  și |
| --- | --- |

(b)

în cazul transferurilor de fonduri pentru care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în afara Uniunii, informațiile privind plătitorul și beneficiarul plății menționate la articolul 4 alineatele (1) și (2) sau, după caz, informațiile solicitate în temeiul articolului 14;

și

| (c) | în cazul procesate în cadrul unui lot de către prestatorul de servicii de plată al plătitorului care are sediul în afara Uniunii, informațiile menționate la articolul 4 alineatul (1) și (2) în ceea ce privește transferul procesat în cadrul unui lot. |
| --- | --- |

(c)

în cazul procesate în cadrul unui lot de către prestatorul de servicii de plată al plătitorului care are sediul în afara Uniunii, informațiile menționate la articolul 4 alineatul (1) și (2) în ceea ce privește transferul procesat în cadrul unui lot.

Articolul 12

Transferuri de fonduri pentru care informațiile privind plătitorul sau beneficiarul plății lipsesc sau sunt incomplete

(1)   Prestatorul intermediar de servicii de plată instituie proceduri eficace bazate pe evaluarea riscurilor pentru a determina când să execute, să respingă sau să suspende un transfer de fonduri pentru care lipsesc

  dacă
  informațiile necesare

  primite
  privind plătitorul și beneficiarul plății, precum

  lipsesc sau sunt incomplete
  și
  întreprinde
  și măsurile adecvate pe care trebuie să le adopte în acest caz. [AM 42]

În cazul în care prestatorul intermediar de servicii de plată constată, la primirea transferului de fonduri, că informațiile solicitate privind plătitorul și beneficiarul plății în temeiul articolului 4 alineatele (1) și (2), al articolului 5 alineatul (1) și al articolului 6 lipsesc sau sunt incomplete
  sau nu au fost completate folosind caracterele sau simbolurile compatibile cu convențiile sistemului de mesagerie sau de plată și decontare
  , acesta fie respinge transferul, fie
  îl suspendă și
  solicită informații complete privind plătitorul și beneficiarul plății
  înainte de executarea tranzacției de plată
  . [AM 43]

(2)   În cazul în care un prestator de servicii de plată omite în mod regulat să furnizeze informațiile solicitate privind plătitorul, prestatorul intermediar de servicii de plată ia măsuri care pot include, mai întâi, emiterea unor avertismente și stabilirea unor termene-limită, înainte fie de a respinge orice transfer nou de fonduri care provine de la acest prestator de servicii de plată, fie de a decide dacă să limiteze sau să încheie relația comercială cu respectivul prestator de servicii de plată.

Prestatorul intermediar de servicii de plată raportează acest lucru autorităților responsabile de combaterea spălării banilor sau a finanțării terorismului.

Articolul 13

Evaluare și raportare

Prestatorul intermediar de servicii de plată ia în considerare informațiile lipsă sau incomplete privind plătitorul și beneficiarul plății ca factor pentru a evalua dacă transferul de fonduri sau orice tranzacție conexă este suspectă și dacă aceasta trebuie raportată unității de informații financiare.

Articolul 14

Limitări tehnice

(1)   Prezentul articol se aplică în cazurile în care prestatorul de servicii de plată al plătitorului are sediul în afara Uniunii, iar prestatorul intermediar de servicii de plată are sediul în Uniune.

(2)   Cu excepția cazului în care prestatorul intermediar de servicii de plată constată, la primirea transferului de fonduri, că informațiile solicitate privind plătitorul în temeiul prezentului regulament lipsesc sau sunt incomplete, acesta poate utiliza, pentru a efectua transferurile de fonduri către prestatorul de servicii de plată al beneficiarului, un sistem de plată cu limitări tehnice care nu permite ca transferul de fonduri să fie însoțit de informațiile privind plătitorul.

(3)   Atunci când prestatorul intermediar de servicii de plată constată, la primirea unui transfer de fonduri, că informațiile solicitate privind plătitorul în temeiul prezentului regulament lipsesc sau sunt incomplete, acesta utilizează un sistem de plată cu limitări tehnice numai în cazul în care poate informa prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății cu privire la acest lucru, fie în cadrul unui sistem de mesagerie, fie în cadrul unui sistem de plată care prevedere comunicarea acestui fapt ori printr-o altă procedură, cu condiția ca modul de comunicare să fie acceptat sau convenit între cei doi prestatori de servicii de plată.

(4)   Atunci când utilizează un sistem de plată cu limitări tehnice, prestatorul intermediar de servicii de plată pune la dispoziția prestatorului de servicii de plată al beneficiarului plății, la cererea acestuia din urmă și în termen de trei zile lucrătoare de la primirea cererii, toate informațiile primite privind plătitorul, indiferent dacă aceste informații sunt complete sau nu.

CAPITOLUL III

COOPERARE ȘI PĂSTRAREA INFORMAȚIILOR

Articolul 15

Obligații de cooperare

(1)
     Prestatorii de servicii de plată
  și prestatorii intermediari de servicii de plată
  răspund, în mod exhaustiv și fără întârziere, în conformitate cu cerințele procedurale prevăzute de legislația națională a statului membru în care sunt stabiliți, cererilor înaintate
  exclusiv
  de autoritățile responsabile de combaterea spălării banilor sau a finanțării terorismului din statul membru respectiv care se referă la informațiile solicitate în temeiul prezentului regulament.
  Se instituire garanții specifice pentru ca aceste schimburi de informații să respecte cerințele privind protecția datelor. Nicio altă autoritate externă sau parte nu are acces la datele stocate de prestatorii de servicii de plată. [AM 45]

1a.
     
  Deoarece o mare parte a fluxurilor financiare ilicite sfârșește în paradisuri fiscale, UE ar trebui să crească presiunea asupra acestor țări pentru a le determina să coopereze la combaterea acestor fluxuri ilicite de capital și să își îmbunătățească gradul de transparență. [AM 46]

(1b)
     
  Prestatorii de servicii de plată cu sediul în Uniune aplică prezentul regulament în ceea ce privește filialele și sucursalele lor din țări terțe care nu sunt considerate a fi echivalente.

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 22a privind recunoașterea cadrului juridic și de supraveghere al jurisdicțiilor din afara Uniunii ca fiind echivalent cu cerințele din prezentul regulament. [AM 47]

Articolul 15a

Protecția datelor

(1)
     
  În ceea ce privește procedurile de prelucrare a datelor cu caracter personal în cadrul prezentului regulament, prestatorii de servicii de plată își îndeplinesc sarcinile în sensul prezentului regulament în conformitate cu legislația națională de transpunere a Directivei 95/46/CE.

(2)
     
  Prestatorii de servicii de plată se asigură că datele păstrate în temeiul prezentului regulament sunt utilizate exclusiv în scopurile descrise în regulament și că nu sunt în niciun caz utilizate în scopuri comerciale.

(3)
     
  Se conferă competențe autorităților de protecția a datelor, inclusiv competențe de acces indirect, pentru a investiga, fie din oficiu, fie pe baza unei reclamații, orice plângeri cu privire la probleme legate de prelucrarea datelor cu caracter personal. Acestea ar trebui să includă, în special, accesul la fișierul de date deținut de prestatorul de servicii de plată și de autoritățile naționale competente. [AM 48]

Articolul 15b

Transferul de date cu caracter personal către țări terțe sau organizații internaționale

Transferul de date cu caracter personal către o țară terță sau o organizație internațională care nu asigură un nivel adecvat de protecție în sensul articolului 25 din Directiva 95/46/CE se poate efectua numai dacă:

| (a) | se instituie măsuri și garanții corespunzătoare de protecție a datelor; și |
| --- | --- |

(a)

se instituie măsuri și garanții corespunzătoare de protecție a datelor; și

| (b) | după evaluarea acestor măsuri și garanții, autoritatea de supraveghere autorizează în prealabil transferul. [AM 49] |
| --- | --- |

(b)

după evaluarea acestor măsuri și garanții, autoritatea de supraveghere autorizează în prealabil transferul. [AM 49]

Articolul 16

Păstrarea informațiilor

Informațiile privind plătitorul și beneficiarul plății nu se păstrează pe o durată mai lungă decât este strict necesar.
  Prestatorul de servicii de plată al plătitorului și prestatorul de servicii de plată al beneficiarului plății păstrează informațiile menționate la articolele 4, 5, 6 și 7 timp de
  maximum
  cinci ani. În cazurile menționate la articolul 14 alineatele (2) și (3), prestatorul intermediar de servicii de plată trebuie să păstreze toate informațiile primite timp de cinci ani. La expirarea acestei perioade, datele cu caracter personal trebuie șterse, cu excepția cazului în care se prevede altfel în legislația națională, care stabilește circumstanțele în care prestatorii de servicii de plată pot păstra datele sau sunt obligați să le păstreze în continuare. Statele membre pot permite sau solicita păstrarea
  pentru o perioadă
  mai îndelungată a informațiilor numai
  în situații excepționale, justificate pe deplin și motivate, și numai
  dacă acest lucru este necesar pentru prevenirea, descoperirea sau investigarea activităților de spălare a banilor și de finanțare a terorismului. Perioada maximă de păstrare după efectuarea transferului de fonduri nu poate depăși zece ani
  , iar stocarea datelor cu caracter personal se face în conformitate cu legislația națională de transpunere a Directivei 95/46/CE
  . [AM 50]

Prestatorii de servicii de plată ai plătitorului, ai beneficiarului plății și prestatorii intermediari de servicii aplică măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a proteja datele cu caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii accidentale, a modificării, a dezvăluirii neautorizate sau a accesului neautorizat. [AM 51]

Informațiile colectate cu privire la plătitor sau la beneficiarul plății de către prestatorul de servicii de plată al plătitorului, al beneficiarului plății și de către prestatorii intermediari de servicii se șterg după expirarea perioadei de păstrare. [AM 52]

Articolul 16a

Accesul la informații și confidențialitatea

(1)
     
  Prestatorii de servicii de plată se asigură că informațiile colectate în sensul prezentului regulament sunt accesibile numai persoanelor desemnate sau că accesul la acestea este limitat strict la persoanele de care este nevoie pentru îndeplinirea sarcinii asumate.

(2)
     
  Prestatorii de servicii de plată se asigură că se respectă confidențialitatea datelor prelucrate.

(3)
     
  Persoanele care au acces la și se ocupă cu datele cu caracter personal ale plătitorului sau ale beneficiarului plății respectă confidențialitatea prelucrării datelor, precum și cerințele în materie de protecție a datelor.

(4)
     
  Autoritățile competente se asigură că persoanele care colectează sau prelucrează în mod regulat date cu caracter personal beneficiază de instruire specifică în domeniul protecției datelor. [AM 53]

CAPITOLUL IV

SANCȚIUNI ȘI MONITORIZARE

Articolul 17

Sancțiuni

(1)   Statele membre adoptă norme privind măsurile și sancțiunile administrative care se aplică în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că aceste măsuri și sancțiuni sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive.

(2)   Statele membre se asigură că, atunci când prestatorii de servicii de plată sunt supuși unor obligații, în cazul încălcării acestora se pot aplica sancțiuni membrilor organismului de conducere și oricăror alte persoane care, în temeiul legislației naționale, sunt responsabile de încălcare.

(3)   Până la ... (*13), statele membre notifică Comisiei și comitetului mixt al ABE, AEAPO și AEVMP normele menționate la alineatul (1). Acestea notifică fără întârziere Comisiei și comitetului mixt al ABE, AEAPO și AEVMP orice modificare ulterioară adusă acestor norme.

(4)   Autoritățile competente sunt învestite cu toate atribuțiile de investigare necesare pentru exercitarea funcțiilor lor. În exercitarea competențelor lor de sancționare, autoritățile competente cooperează strâns pentru a se asigura că sancțiunile sau măsurile produc rezultatele dorite și își coordonează eforturile atunci când tratează cazuri transfrontaliere.

Articolul 18

Dispoziții specifice

(1)   Prezentul articol se aplică în cazul următoarelor încălcări:

| (a) | neincluderea repetată
  de către un prestator de servicii de plată
  a informațiilor solicitate privind plătitorul și beneficiarul plății, încălcându-se dispozițiile articolelor 4, 5 și 6 [AM 54]; |
| --- | --- |

(a)

neincluderea repetată
  de către un prestator de servicii de plată
  a informațiilor solicitate privind plătitorul și beneficiarul plății, încălcându-se dispozițiile articolelor 4, 5 și 6 [AM 54];

| (b) | nerespectarea gravă de către prestatorii de servicii de plată a obligației de a asigura păstrarea informațiilor în conformitate cu articolul 16; |
| --- | --- |

(b)

nerespectarea gravă de către prestatorii de servicii de plată a obligației de a asigura păstrarea informațiilor în conformitate cu articolul 16;

| (c) | nerespectarea de către prestatorii de servicii de plată a obligației de a institui politici și proceduri eficace bazate pe evaluarea riscurilor, impuse în temeiul articolelor 8 și 12; |
| --- | --- |

(c)

nerespectarea de către prestatorii de servicii de plată a obligației de a institui politici și proceduri eficace bazate pe evaluarea riscurilor, impuse în temeiul articolelor 8 și 12;

| (ca) | nerespectarea gravă de către prestatorii intermediari de servicii de plată a obligațiilor prevăzute la articolele 11 și 12. [AM 55] |
| --- | --- |

(ca)

nerespectarea gravă de către prestatorii intermediari de servicii de plată a obligațiilor prevăzute la articolele 11 și 12. [AM 55]

(2)   În cazurile menționate la alineatul (1), măsurile și sancțiunile administrative care pot fi aplicate includ cel puțin următoarele:

| (a) | o declarație publică în care se indică persoana fizică sau juridică și natura încălcării; |
| --- | --- |

(a)

o declarație publică în care se indică persoana fizică sau juridică și natura încălcării;

| (b) | un ordin prin care i se solicită persoanei fizice sau juridice să pună capăt comportamentului respectiv și să se abțină de la repetarea acestuia; |
| --- | --- |

(b)

un ordin prin care i se solicită persoanei fizice sau juridice să pună capăt comportamentului respectiv și să se abțină de la repetarea acestuia;

| (c) | în cazul unui prestator de servicii de plată, retragerea autorizației prestatorului; |
| --- | --- |

(c)

în cazul unui prestator de servicii de plată, retragerea autorizației prestatorului;

| (d) | o interdicție temporară împotriva oricărui membru al organismului de conducere al prestatorului de servicii de plată sau a oricărei alte persoane fizice care este considerată răspunzătoare de a-și exercita funcțiile la prestatorul de servicii de plată; |
| --- | --- |

(d)

o interdicție temporară împotriva oricărui membru al organismului de conducere al prestatorului de servicii de plată sau a oricărei alte persoane fizice care este considerată răspunzătoare de a-și exercita funcțiile la prestatorul de servicii de plată;

| (e) | în cazul unei persoane juridice, sancțiuni pecuniare administrative de până la 10 % din cifra de afaceri totală anuală pe care aceasta a înregistrat-o în exercițiul financiar precedent; dacă persoana juridică este o filială a unei întreprinderi-mamă, cifra de afaceri totală anuală pertinentă este cea care rezultă din conturile consolidate ale întreprinderii-mamă ultime în exercițiul financiar precedent; |
| --- | --- |

(e)

în cazul unei persoane juridice, sancțiuni pecuniare administrative de până la 10 % din cifra de afaceri totală anuală pe care aceasta a înregistrat-o în exercițiul financiar precedent; dacă persoana juridică este o filială a unei întreprinderi-mamă, cifra de afaceri totală anuală pertinentă este cea care rezultă din conturile consolidate ale întreprinderii-mamă ultime în exercițiul financiar precedent;

| (f) | în cazul unei persoane fizice, sancțiuni pecuniare administrative în valoare de până la 5 000 000 EUR sau, în statele membre a căror monedă oficială nu este euro, valoarea echivalentă în moneda națională la ... (*14); |
| --- | --- |

(f)

în cazul unei persoane fizice, sancțiuni pecuniare administrative în valoare de până la 5 000 000 EUR sau, în statele membre a căror monedă oficială nu este euro, valoarea echivalentă în moneda națională la ... (*14);

| (g) | sancțiuni pecuniare administrative de până la dublul valorii profiturilor acumulate sau al pierderilor evitate din cauza încălcării, atunci când acestea pot fi determinate. |
| --- | --- |

(g)

sancțiuni pecuniare administrative de până la dublul valorii profiturilor acumulate sau al pierderilor evitate din cauza încălcării, atunci când acestea pot fi determinate.

Articolul 19

Publicarea sancțiunilor

Autoritățile competente publică
  sancțiunile și măsurile administrative aplicate în cazurile menționate la articolul 17 și articolul 18 alineatul (1) se publică în cel mai scurt timp, inclusiv informațiile privind tipul și natura încălcării și identitatea persoanelor responsabile, cu excepția situației în care această publicare ar periclita serios stabilitatea piețelor financiare

  dacă acest lucru se dovedește necesar și proporțional în urma unei evaluări a fiecărui caz în parte
  . [AM 56]

În cazul în care publicarea informațiilor ar aduce un prejudiciu disproporționat părților implicate, autoritățile competente publică sancțiunile recurgând la anonimat.

În cazul în care autoritatea competentă dintr-un stat membru impune sau aplică o sancțiune administrativă sau o altă măsură în conformitate cu articolele 17 și 18, aceasta notifică ABE cu privire la sancțiunea sau măsura în cauză și la circumstanțele în care a fost impusă sau aplicată. ABE introduce această notificare în baza de date centralizată a sancțiunilor administrative, stabilită în conformitate cu articolul 69 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (17)

  , și îi aplică aceleași proceduri ca pentru toate celelalte sancțiuni publicate. [AM 57]

Articolul 20

Aplicarea sancțiunilor de către autoritățile competente

Atunci când stabilesc tipul sancțiunilor sau măsurilor administrative și nivelul sancțiunilor pecuniare administrative, autoritățile competente iau în considerare toate circumstanțele relevante, inclusiv:

| (a) | gravitatea și durata încălcării; |
| --- | --- |

(a)

gravitatea și durata încălcării;

| (b) | gradul de responsabilitate al persoanei fizice sau juridice responsabile; |
| --- | --- |

(b)

gradul de responsabilitate al persoanei fizice sau juridice responsabile;

| (c) | puterea financiară a persoanei fizice sau juridice responsabile, stabilită pe baza cifrei de afaceri totale a persoanei juridice responsabile sau pe baza venitului anual al persoanei fizice responsabile; |
| --- | --- |

(c)

puterea financiară a persoanei fizice sau juridice responsabile, stabilită pe baza cifrei de afaceri totale a persoanei juridice responsabile sau pe baza venitului anual al persoanei fizice responsabile;

| (d) | importanța profiturilor înregistrate sau a pierderilor evitate de către persoana fizică sau juridică responsabilă, în măsura în care acestea pot fi stabilite; |
| --- | --- |

(d)

importanța profiturilor înregistrate sau a pierderilor evitate de către persoana fizică sau juridică responsabilă, în măsura în care acestea pot fi stabilite;

| (e) | pierderile suferite de părți terțe în urma respectivei încălcări, în măsura în care acestea pot fi stabilite; |
| --- | --- |

(e)

pierderile suferite de părți terțe în urma respectivei încălcări, în măsura în care acestea pot fi stabilite;

| (f) | măsura în care persoana fizică sau juridică responsabilă cooperează cu autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(f)

măsura în care persoana fizică sau juridică responsabilă cooperează cu autoritatea competentă;

| (g) | încălcările anterioare comise de persoana fizică sau juridică responsabilă. |
| --- | --- |

(g)

încălcările anterioare comise de persoana fizică sau juridică responsabilă.

Articolul 21

Raportarea încălcărilor

(1)   Statele membre instituie mecanisme eficace pentru a încuraja raportarea încălcărilor dispozițiilor prezentului regulament către autoritățile competente.
  Se pun în aplicare măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a proteja datele împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii accidentale, a modificării sau a dezvăluirii ilegale. [AM 58]

(2)   Mecanismele menționate la alineatul (1) includ cel puțin:

| (a) | proceduri specifice pentru primirea rapoartelor privind încălcările și luarea de măsuri ulterioare; |
| --- | --- |

(a)

proceduri specifice pentru primirea rapoartelor privind încălcările și luarea de măsuri ulterioare;

| (b) | protecție adecvată pentru
  denunțători și
  persoanele care raportează încălcări potențiale sau efective; [AM 59] |
| --- | --- |

(b)

protecție adecvată pentru
  denunțători și
  persoanele care raportează încălcări potențiale sau efective; [AM 59]

| (c) | protecția datelor cu caracter personal, atât în cazul persoanei care raportează încălcările, cât și în cazul persoanei fizice suspectate de a fi responsabilă de o încălcare, în conformitate cu principiile prevăzute în Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

(c)

protecția datelor cu caracter personal, atât în cazul persoanei care raportează încălcările, cât și în cazul persoanei fizice suspectate de a fi responsabilă de o încălcare, în conformitate cu principiile prevăzute în Directiva 95/46/CE.

(3)   
  În colaborare cu autoritățile competente,
  prestatorii de servicii de plată instituie proceduri
  interne
  adecvate pentru ca angajații proprii să raporteze la nivel intern încălcările prin intermediul unui canal specific

  securizat, independent și anonim
  . [AM 60]

Articolul 22

Monitorizare

(1)
     Statele membre impun autorităților competente obligația de a monitoriza în mod eficace respectarea cerințelor prezentului regulament și de a lua măsurile necesare pentru a garanta acest lucru.
  AEB poate emite orientări, conform articolului 16 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, cu privire la procedurile de punere în aplicare a prezentului regulament, ținând cont de cele mai bune practici din statele membre. [AM 61]

(1a)
     
  Comisia coordonează și monitorizează cu atenție punerea în aplicare a prezentului regulament în ceea ce privește prestatorii de servicii de plată din afara Uniunii și consolidează cooperarea, dacă este cazul, cu autoritățile competente din țări terțe responsabile cu investigarea și sancționarea încălcărilor conform articolului 18. [AM 62]

(1b)
     
  Până la 1 ianuarie 2017, Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport referitor la aplicarea capitolului IV, în special în ceea ce privește cazurile transfrontaliere, furnizorii de servicii de plată din țările terțe și aplicarea competențelor de investigare și sancționare ale autorităților naționale competente. În cazul în care există riscul unei încălcări legate de stocarea datelor, Comisia ia măsuri adecvate și eficiente, inclusiv de a înainta o propunere de modificare a prezentului regulament. [AM 63]

Articolul 22a

Exercitarea delegării de competențe

(1)
     
  Comisiei i se conferă competența de a adopta acte delegate, sub rezerva condițiilor prevăzute la prezentul articol.

(2)
     
  Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 15 alineatul (1a) i se conferă Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată începând cu ...

   (*15).

(3)
     
  Delegarea competențelor menționată la articolul 15 alineatul (1a) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării competenței specificate în decizia respectivă. Decizia de revocare produce efecte din ziua următoare datei publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară specificată în decizie. Aceasta nu aduce atingere valabilității actelor delegate deja în vigoare.

(4)
     
  De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia notifică simultan Parlamentul European și Consiliul cu privire la acesta.

(5)
     
  Un act delegat adoptat în temeiul articolului 15 alineatul (1a) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea actului către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Perioada respectivă se prelungește cu două luni, la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 64]

CAPITOLUL V

COMPETENȚE DE EXECUTARE

Articolul 23

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de Comitetul pentru prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului(„comitetul”). Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011
  , cu condiția ca normele de punere în aplicare adoptate conform procedurii prevăzute la respectivul articol să nu aducă atingere dispozițiilor de bază din prezentul regulament
  . [AM 65]

CAPITOLUL VI

DEROGĂRI

Articolul 24

Acorduri cu teritoriile sau țările
  care nu sunt
  menționate la articolul 355 din tratat [AM 66]

(1)   
  Fără a aduce atingere articolului 15 paragraful 1a,
  Comisia poate autoriza
  , în caz de echivalență atestată,
  orice stat membru să încheie acorduri cu o țară sau un teritoriu care nu face parte din teritoriul Uniunii, astfel cum se menționează la articolul 355 din tratat, care conțin derogări de la prezentul regulament, pentru a permite ca transferurile de fonduri dintre această țară sau teritoriu și statul membru respectiv să fie considerate transferuri de fonduri în interiorul statului membru în cauză. [AM 67]

Astfel de acorduri pot fi autorizate numai în cazul în care sunt îndeplinite toate condițiile de mai jos:

| (a) | țara sau teritoriul respectiv este legat de statul membru respectiv printr-o uniune monetară, face parte din zona monetară a acestui stat membru sau a semnat o convenție monetară cu Uniunea reprezentată de un stat membru; |
| --- | --- |

(a)

țara sau teritoriul respectiv este legat de statul membru respectiv printr-o uniune monetară, face parte din zona monetară a acestui stat membru sau a semnat o convenție monetară cu Uniunea reprezentată de un stat membru;

| (b) | prestatorii de servicii de plată din țara sau teritoriul respectiv participă, direct sau indirect, la sistemele de plată și de decontare ale statului membru respectiv;
  și |
| --- | --- |

(b)

prestatorii de servicii de plată din țara sau teritoriul respectiv participă, direct sau indirect, la sistemele de plată și de decontare ale statului membru respectiv;

și

| (c) | țara sau teritoriul respectiv impune prestatorilor de servicii de plată aflați sub jurisdicția sa aplicarea acelorași norme ca cele instituite prin prezentul regulament. |
| --- | --- |

(c)

țara sau teritoriul respectiv impune prestatorilor de servicii de plată aflați sub jurisdicția sa aplicarea acelorași norme ca cele instituite prin prezentul regulament.

(2)   Orice stat membru care dorește să încheie un acord de tipul celui menționat la alineatul (1) adresează o cerere în acest sens Comisiei, furnizându-i acesteia toate informațiile necesare.

După primirea de către Comisie a cererii unui stat membru, transferurile de fonduri dintre acest stat membru și țara sau teritoriul respectiv sunt considerate în mod provizoriu transferuri de fonduri în interiorul statului membru respectiv până la adoptarea unei decizii în conformitate cu procedura prevăzută la prezentul articol.

În cazul în care consideră că nu dispune de toate informațiile necesare, Comisia contactează statul membru respectiv în termen de două luni de la primirea cererii, precizând informațiile suplimentare necesare.

Atunci când dispune de toate informațiile pe care le consideră necesare pentru a evalua cererea, Comisia notifică acest lucru statului membru solicitant în termen de o lună și transmite cererea celorlalte state membre.

(3)   În termen de trei luni de la notificarea menționată la alineatul (2) paragraful al patrulea, Comisia stabilește, în conformitate cu procedura menționată la articolul 23 alineatul (2), dacă autorizează sau nu statul membru respectiv să încheie acordul menționat la alineatul (1) din prezentul articol.

În orice caz, Comisia adoptă decizia menționată la primul paragraf în termen de 18 luni de la primirea cererii.

(3a)
     
  Pentru deciziile autorizate deja în vigoare, referitoare la teritoriile dependente sau asociate, se asigură continuarea neîntreruptă, în special Decizia de punere în aplicare a Comisiei 2012/43/UE

   (18)

  , Decizia Comisiei 2010/259/UE

   (19)

  și Decizia Comisiei 2008/982/EC

   (20)
  . [AM 68]

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 25

Abrogare

Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 se abrogă.

Trimiterile la regulamentul abrogat se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexă.

Articolul 26

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Se aplică de la ... (*16).

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 166, 12.6.2013, p. 2.

1

(2)  JO C 271, 19.9.2013, p. 31.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 11 martie 2014.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 2580/2001 din 27 decembrie 2001 privind măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva anumitor persoane și entități în vederea combaterii terorismului (JO L 344, 28.12.2001, p. 70).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 881/2002 al Consiliului din 27 mai 2002 de instituire a unor măsuri restrictive specifice împotriva anumitor persoane și entități care au legătură cu rețeaua Al-Qaida (JO L 139, 29.5.2002, p. 9).

5

(6)  Directiva .../.../UE a Parlamentului European și a Consiliului din ... privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (JO C , , p. ..).

6

(*1)  Numărul, data și referința JO a directivei adoptate în baza COD 2013/0025.

*1

(7)  
  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date
  (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

7

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date

(*2)  Numărul directivei adoptate în baza COD 2013/0025.

*2

(8)  Regulamentul (CE) nr. 924/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 septembrie 2009 privind plățile transfrontaliere în Comunitate și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2560/2001 (JO L 266, 9.10.2009, p. 11).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 260/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 martie 2012 de stabilire a cerințelor tehnice și comerciale aplicabile operațiunilor de transfer de credit și de debitare directă în euro și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 924/2009 (JO L 94, 30.3.2012, p. 22).

9

(10)  Directiva 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne și de abrogare a Directivelor 97/7/CE, 2002/65/CE, 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 97/5/CE (JO L 319, 5.12.2007, p. 1).

10

(*3)  Numărul directivei adoptate în baza COD 2013/0025.

*3

(*4)  Numărul directivei adoptate în baza COD 2013/0025.

*4

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea bancară europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/79/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 48).

12

(13)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

13

(14)  
  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (

  JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

14

Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (

(15)  JO L 345, 8.12.2006, p. 1.

15

(*5)  Numărul directivei adoptate în baza COD 2013/0025.

*5

(16)  

  JO C 32, 4.2.2014, p. 9.

16

JO C 32, 4.2.2014, p. 9.

(*6)  Numărul directivei adoptate în baza COD 2013/0025.

*6

(*7)  
  Numărul directivei adoptate pe baza documentului COD 2013/0025.

*7

Numărul directivei adoptate pe baza documentului COD 2013/0025.

(*8)  Numărul directivei adoptate pe baza documentului COD 2013/0025.

*8

(*9)  Numărul directivei adoptate pe baza documentului COD 2013/0025.

*9

(*10)  Numărul directivei adoptate pe baza documentului COD 2013/0025.

*10

(*11)  Numărul directivei adoptate pe baza documentului COD 2013/0025.

*11

(*12)  Numărul directivei adoptate pe baza documentului COD 2013/0025.

*12

(*13)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*13

(*14)  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*14

(17)  
  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

17

Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

(*15)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*15

(18)  
  Decizia de punere în aplicare 2012/43/UE a Comisiei din 25 ianuarie 2012 de autorizare a Regatului Danemarcei să încheie acorduri cu Groenlanda și cu Insulele Feroe pentru ca transferurile de fonduri între Danemarca și fiecare dintre aceste teritorii să fie considerate transferuri de fonduri în interiorul Danemarcei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 24, 27.1.2012, p. 12).

18

Decizia de punere în aplicare 2012/43/UE a Comisiei din 25 ianuarie 2012 de autorizare a Regatului Danemarcei să încheie acorduri cu Groenlanda și cu Insulele Feroe pentru ca transferurile de fonduri între Danemarca și fiecare dintre aceste teritorii să fie considerate transferuri de fonduri în interiorul Danemarcei, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 24, 27.1.2012, p. 12).

(19)  
  Decizia 2010/259/UE a Comisiei din 4 mai 2010 autorizând Republica Franceză să încheie un acord cu Principatul Monaco pentru ca transferurile de fonduri între Republica Franceză și Principatul Monaco să fie considerate drept transferuri de fonduri în interiorul Republicii Franceze, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 112, 5.5.2010, p. 23).

19

Decizia 2010/259/UE a Comisiei din 4 mai 2010 autorizând Republica Franceză să încheie un acord cu Principatul Monaco pentru ca transferurile de fonduri între Republica Franceză și Principatul Monaco să fie considerate drept transferuri de fonduri în interiorul Republicii Franceze, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 112, 5.5.2010, p. 23).

(20)  
  Decizia 2008/982/CE a Comisiei din 8 decembrie 2008 privind autorizarea Regatului Unit în vederea încheierii de acorduri cu domeniul Jersey, domeniul Guernsey și Insula Man pentru ca transferurile de fonduri între Regatul Unit și fiecare dintre aceste teritorii să fie considerate transferuri de fonduri în interiorul Regatului Unit, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 352, 31.12.2008, p. 34).

20

Decizia 2008/982/CE a Comisiei din 8 decembrie 2008 privind autorizarea Regatului Unit în vederea încheierii de acorduri cu domeniul Jersey, domeniul Guernsey și Insula Man pentru ca transferurile de fonduri între Regatul Unit și fiecare dintre aceste teritorii să fie considerate transferuri de fonduri în interiorul Regatului Unit, în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 352, 31.12.2008, p. 34).

(*16)  Data transpunerii directivei adoptate în baza COD 2013/0025.

*16

ANEXĂ

Tabelul de corespondență menționat la articolul 25

| Regulamentul (CE) nr. 1781/2006 | Prezentul regulament |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 | Articolul 2 |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| Articolul 4 | Articolul 4 alineatul (1) |
| Articolul 5 | Articolul 4 |
| Articolul 6 | Articolul 5 |
| Articolul 7 | Articolul 7 |
| Articolul 8 | Articolul 7 |
| Articolul 9 | Articolul 8 |
| Articolul 10 | Articolul 9 |
| Articolul 11 | Articolul 16 |
| Articolul 12 | Articolul 10 |
| | Articolul 11 |
| | Articolul 12 |
| | Articolul 13 |
| Articolul 13 | Articolul 14 |
| Articolul 14 | Articolul 15 |
| Articolul 15 | Articolele 17-22 |
| Articolul 16 | Articolul 23 |
| Articolul 17 | Articolul 24 |
| Articolul 18 | — |
| Articolul 19 | — |
| | Articolul 25 |
| Articolul 20 | Articolul 26 |

Regulamentul (CE) nr. 1781/2006

Prezentul regulament

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2

Articolul 2

Articolul 3

Articolul 3

Articolul 4

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 5

Articolul 4

Articolul 6

Articolul 5

Articolul 7

Articolul 7

Articolul 8

Articolul 7

Articolul 9

Articolul 8

Articolul 10

Articolul 9

Articolul 11

Articolul 16

Articolul 12

Articolul 10

Articolul 11

Articolul 12

Articolul 13

Articolul 13

Articolul 14

Articolul 14

Articolul 15

Articolul 15

Articolele 17-22

Articolul 16

Articolul 23

Articolul 17

Articolul 24

Articolul 18

—

Articolul 19

—

Articolul 25

Articolul 20

Articolul 26

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/330 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/330

---

P7_TA(2014)0191

Prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (COM(2013)0045) – C7-0032/2013 – 2013/0025(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/45)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0045), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0045),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0032/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0032/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 17 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene din 17 mai 2013 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2013 (2),

| — | având în vedere angajamentele asumate în cadrul Summit-ului G8 din iunie 2013 în Irlanda de Nord, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentele asumate în cadrul Summit-ului G8 din iunie 2013 în Irlanda de Nord,

| — | având în vedere recomandările Comisiei Europene din 6 decembrie 2012 privind planificarea fiscală agresivă, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandările Comisiei Europene din 6 decembrie 2012 privind planificarea fiscală agresivă,

| — | având în vedere Raportul privind progresele înregistrate elaborat de Secretarul General al OCDE și adresat Grupului G20 la 5 septembrie 2013; |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul privind progresele înregistrate elaborat de Secretarul General al OCDE și adresat Grupului G20 la 5 septembrie 2013;

| — | având în vedere avizul din 9 decembrie 2013 al Comisiei pentru afaceri economice și monetare referitor la Directiva de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului în ceea ce privește dezvăluirea informațiilor nefinanciare și privind diversitatea de către anumite societăți și grupuri mari, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul din 9 decembrie 2013 al Comisiei pentru afaceri economice și monetare referitor la Directiva de modificare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului în ceea ce privește dezvăluirea informațiilor nefinanciare și privind diversitatea de către anumite societăți și grupuri mari,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne conform articolului 51 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne conform articolului 51 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0150/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru dezvoltare și al Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0150/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 166, 12.6.2013, p. 2.

(2)  JO C 271, 19.9.2013, p. 31.

---

P7_TC1-COD(2013)0025

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Băncii Centrale Europene (1),

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Fluxurile masive de bani murdari

  iliciți
  pot prejudicia stabilitatea și reputația sectorului financiar și
  pot
  amenința piața internă, iar

  și dezvoltarea internațională
  .
  T
  erorismul zdruncină înseși temeliile societății noastre.
  Facilitatorii principali ai fluxurilor de bani iliciți sunt o serie de structuri oculte de societăți care operează în și printr-o jurisdicție cu caracter confidențial, menționate adesea ca paradisuri fiscale.
  Pe lângă abordarea bazată

  o mai mare dezvoltare a abordării bazate
  pe dreptul penal, un efort în materie de prevenire

  la nivelul UE
  ,
  este indispensabilă prevenirea
  la nivelul sistemului financiar poate produce

  , aceasta putând aduce și
  rezultate
  complementare
  .
  Cu toate acestea, o abordare preventivă ar trebui să fie precis orientată și proporționată, și nu ar trebui să conducă la crearea unui sistem de control generalizat al întregii populații. [AM 1] |
| --- | --- |

(1)

Fluxurile masive de bani murdari

  iliciți
  pot prejudicia stabilitatea și reputația sectorului financiar și
  pot
  amenința piața internă, iar

  și dezvoltarea internațională
  .
  T
  erorismul zdruncină înseși temeliile societății noastre.
  Facilitatorii principali ai fluxurilor de bani iliciți sunt o serie de structuri oculte de societăți care operează în și printr-o jurisdicție cu caracter confidențial, menționate adesea ca paradisuri fiscale.
  Pe lângă abordarea bazată

  o mai mare dezvoltare a abordării bazate
  pe dreptul penal, un efort în materie de prevenire

  la nivelul UE
  ,
  este indispensabilă prevenirea
  la nivelul sistemului financiar poate produce

  , aceasta putând aduce și
  rezultate
  complementare
  .
  Cu toate acestea, o abordare preventivă ar trebui să fie precis orientată și proporționată, și nu ar trebui să conducă la crearea unui sistem de control generalizat al întregii populații. [AM 1]

| (2) | Soliditatea, integritatea și stabilitatea instituțiilor de credit și financiare și încrederea în sistemul financiar în ansamblu ar putea fi puse grav în pericol de eforturile infractorilor și ale complicilor acestora fie de a disimula originea produselor infracțiunii, fie de a canaliza fonduri legale sau ilegale în scopuri teroriste. În cazul în care la nivelul Uniunii nu sunt adoptate anumite măsuri de coordonare, Cei care spală bani și finanțatorii terorismului ar putea încerca să profite, pentru a-și facilita activitățile infracționale, de libera circulație a capitalurilor și de libertatea de a presta servicii financiare pe care le implică spațiul financiar integrat.
  În consecință, sunt necesare anumite măsuri de coordonare la nivelul Uniunii. În același timp, obiectivele de protecție a societății împotriva infractorilor și de protecție a stabilității și integrității sistemului financiar european ar trebui echilibrate în raport cu necesitatea de a crea un mediu de reglementare care să permită societăților să își dezvolte propriile afaceri fără cheltuieli disproporționate legate de conformitate. Prin urmare, orice cerință impusă entităților obligate să combată spălarea banilor și finanțarea terorismului trebuie să fie justificată și proporționată. [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

Soliditatea, integritatea și stabilitatea instituțiilor de credit și financiare și încrederea în sistemul financiar în ansamblu ar putea fi puse grav în pericol de eforturile infractorilor și ale complicilor acestora fie de a disimula originea produselor infracțiunii, fie de a canaliza fonduri legale sau ilegale în scopuri teroriste. În cazul în care la nivelul Uniunii nu sunt adoptate anumite măsuri de coordonare, Cei care spală bani și finanțatorii terorismului ar putea încerca să profite, pentru a-și facilita activitățile infracționale, de libera circulație a capitalurilor și de libertatea de a presta servicii financiare pe care le implică spațiul financiar integrat.
  În consecință, sunt necesare anumite măsuri de coordonare la nivelul Uniunii. În același timp, obiectivele de protecție a societății împotriva infractorilor și de protecție a stabilității și integrității sistemului financiar european ar trebui echilibrate în raport cu necesitatea de a crea un mediu de reglementare care să permită societăților să își dezvolte propriile afaceri fără cheltuieli disproporționate legate de conformitate. Prin urmare, orice cerință impusă entităților obligate să combată spălarea banilor și finanțarea terorismului trebuie să fie justificată și proporționată. [AM 2]

| (3) | Propunerea actuală este a patra directivă care abordează amenințarea spălării de bani. Directiva 91/308/CEE a Consiliului (4) definea spălarea de bani în funcție de infracțiunile legate de droguri și impunea obligații exclusiv în sectorul financiar. Directiva 2001/97/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) a extins domeniul de aplicare atât în ceea ce privește infracțiunile reglementate, cât și gama de profesii și activități reglementate. În iunie 2003, Grupul de Acțiune Financiară Internațională („GAFI”) a revizuit recomandările sale pentru a reglementa finanțarea terorismului și a furnizat cerințe mai detaliate în ceea ce privește identificarea și verificarea clientelei, situațiile în care un risc mărit de spălare a banilor poate justifica adoptarea de măsuri sporite și, de asemenea, situațiile în care un risc redus poate justifica controale mai puțin riguroase.
  Acele modificări s-au reflectat în Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și punerea în aplicare a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (7).
  La punerea în aplicare a recomandărilor GAFI, Uniunea ar trebui să respecte pe deplin legislația privind protecția datelor, precum și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta) și Convenția europeană a drepturilor omului. [AM 3] |
| --- | --- |

(3)

Propunerea actuală este a patra directivă care abordează amenințarea spălării de bani. Directiva 91/308/CEE a Consiliului (4) definea spălarea de bani în funcție de infracțiunile legate de droguri și impunea obligații exclusiv în sectorul financiar. Directiva 2001/97/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5) a extins domeniul de aplicare atât în ceea ce privește infracțiunile reglementate, cât și gama de profesii și activități reglementate. În iunie 2003, Grupul de Acțiune Financiară Internațională („GAFI”) a revizuit recomandările sale pentru a reglementa finanțarea terorismului și a furnizat cerințe mai detaliate în ceea ce privește identificarea și verificarea clientelei, situațiile în care un risc mărit de spălare a banilor poate justifica adoptarea de măsuri sporite și, de asemenea, situațiile în care un risc redus poate justifica controale mai puțin riguroase.

Acele modificări s-au reflectat în Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6) și punerea în aplicare a Directivei 2006/70/CE a Comisiei (7).
  La punerea în aplicare a recomandărilor GAFI, Uniunea ar trebui să respecte pe deplin legislația privind protecția datelor, precum și Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta) și Convenția europeană a drepturilor omului. [AM 3]

| (4) | Spălarea banilor și finanțarea terorismului se produc deseori în context internațional. Măsurile adoptate numai la nivel național sau chiar la nivelul Uniunii, fără a ține seama de coordonarea și cooperarea internațională, ar avea efecte foarte limitate. Prin urmare, măsurile adoptate de Uniune în respectivul domeniu ar trebui să fie compatibile cu
  celelalte
  acțiuni întreprinse în alte foruri

  forurile
  internaționale
  și cel puțin la fel de stricte ca acestea
  . Acțiunea Uniunii ar trebui să țină seama în continuare în special de recomandările GAFI, care constituie principalul organism internațional activ

  și cu recomandările altor organisme internaționale active
  în lupta împotriva spălării banilor și finanțării terorismului. Cu scopul de a consolida eficacitatea luptei împotriva spălării banilor și finanțării terorismului, Directivele 2005/60/CE și 2006/70/CE ar trebui să fie
  , atunci când este cazul,
  aliniate cu noile recomandări ale GAFI, adoptate și extinse în februarie 2012.
  Cu toate acestea, este esențial ca o astfel de aliniere la Recomandările GAFI să se desfășoare cu respectarea deplină a dreptului Uniunii, în special în ceea ce privește legislația în materie de protecție a datelor și protecția drepturilor fundamentale consacrată în Cartă. [AM 4] |
| --- | --- |

(4)

Spălarea banilor și finanțarea terorismului se produc deseori în context internațional. Măsurile adoptate numai la nivel național sau chiar la nivelul Uniunii, fără a ține seama de coordonarea și cooperarea internațională, ar avea efecte foarte limitate. Prin urmare, măsurile adoptate de Uniune în respectivul domeniu ar trebui să fie compatibile cu
  celelalte
  acțiuni întreprinse în alte foruri

  forurile
  internaționale
  și cel puțin la fel de stricte ca acestea
  . Acțiunea Uniunii ar trebui să țină seama în continuare în special de recomandările GAFI, care constituie principalul organism internațional activ

  și cu recomandările altor organisme internaționale active
  în lupta împotriva spălării banilor și finanțării terorismului. Cu scopul de a consolida eficacitatea luptei împotriva spălării banilor și finanțării terorismului, Directivele 2005/60/CE și 2006/70/CE ar trebui să fie
  , atunci când este cazul,
  aliniate cu noile recomandări ale GAFI, adoptate și extinse în februarie 2012.
  Cu toate acestea, este esențial ca o astfel de aliniere la Recomandările GAFI să se desfășoare cu respectarea deplină a dreptului Uniunii, în special în ceea ce privește legislația în materie de protecție a datelor și protecția drepturilor fundamentale consacrată în Cartă. [AM 4]

| (4a) | Trebuie acordată o atenție deosebită obligațiilor UE prevăzute la articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care impun o coerență a politicilor de cooperare pentru dezvoltare, pentru a stopa tendința tot mai pregnantă de deplasare a activităților de spălare de bani din țările dezvoltate către țările în curs de dezvoltare, cu o legislație mai puțin strictă în privința spălării banilor. [AM 5] |
| --- | --- |

(4a)

Trebuie acordată o atenție deosebită obligațiilor UE prevăzute la articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care impun o coerență a politicilor de cooperare pentru dezvoltare, pentru a stopa tendința tot mai pregnantă de deplasare a activităților de spălare de bani din țările dezvoltate către țările în curs de dezvoltare, cu o legislație mai puțin strictă în privința spălării banilor. [AM 5]

| (4b) | Având în vedere faptul că fluxurile financiare ilicite, în special spălarea banilor, reprezintă între 6 și 8,7 % din PIB-ul ţărilor în curs de dezvoltare

   (8)

  , o cifră de 10 ori mai mare decât asistența acordată de UE și statele sale membre lumii în curs de dezvoltare, măsurile luate pentru a combate spălarea banilor și finanțarea terorismului trebuie să fie coordonate și să țină cont de strategia și politicile de dezvoltare ale Uniunii și statelor membre care vizează combaterea scurgerilor de capital. [AM 6] |
| --- | --- |

(4b)

Având în vedere faptul că fluxurile financiare ilicite, în special spălarea banilor, reprezintă între 6 și 8,7 % din PIB-ul ţărilor în curs de dezvoltare

   (8)

  , o cifră de 10 ori mai mare decât asistența acordată de UE și statele sale membre lumii în curs de dezvoltare, măsurile luate pentru a combate spălarea banilor și finanțarea terorismului trebuie să fie coordonate și să țină cont de strategia și politicile de dezvoltare ale Uniunii și statelor membre care vizează combaterea scurgerilor de capital. [AM 6]

| (5) | De asemenea, utilizarea abuzivă a sistemului financiar pentru canalizarea fondurilor de origine ilegală sau chiar a banilor curați în scopuri teroriste reprezintă un risc clar pentru integritatea, buna funcționare, reputația și stabilitatea sistemului financiar. În consecință, măsurile preventive prevăzute de prezenta directivă ar trebui să reglementeze nu numai manipularea banilor obținuți în urma infracțiunilor
  grave

  , ci și colectarea de bani sau de bunuri în scopuri teroriste. [AM 7] |
| --- | --- |

(5)

De asemenea, utilizarea abuzivă a sistemului financiar pentru canalizarea fondurilor de origine ilegală sau chiar a banilor curați în scopuri teroriste reprezintă un risc clar pentru integritatea, buna funcționare, reputația și stabilitatea sistemului financiar. În consecință, măsurile preventive prevăzute de prezenta directivă ar trebui să reglementeze nu numai manipularea banilor obținuți în urma infracțiunilor
  grave

  , ci și colectarea de bani sau de bunuri în scopuri teroriste. [AM 7]

| (5a) | Indiferent de sancțiunile prevăzute de statele membre, obiectivul principal al tuturor măsurilor adoptate în temeiul prezentei directive ar trebui să fie combaterea tuturor practicilor care generează profituri ilegale substanțiale. Acesta ar trebui realizat luând toate măsurile posibile pentru a preveni utilizarea sistemului financiar pentru spălarea acelor profituri. [AM 8] |
| --- | --- |

(5a)

Indiferent de sancțiunile prevăzute de statele membre, obiectivul principal al tuturor măsurilor adoptate în temeiul prezentei directive ar trebui să fie combaterea tuturor practicilor care generează profituri ilegale substanțiale. Acesta ar trebui realizat luând toate măsurile posibile pentru a preveni utilizarea sistemului financiar pentru spălarea acelor profituri. [AM 8]

| (6) | Utilizarea plăților semnificative în numerar este vulnerabilă la fenomenul spălării banilor și al finanțării terorismului. În scopul de a spori vigilența și de a atenua riscurile generate de plățile în numerar, persoanele fizice şi juridice care comercializează bunuri ar trebui să fie reglementate de prezenta directivă

  să facă obiectul reglementărilor prezentei directive
  în măsura în care acestea efectuează sau primesc plăți în numerar în valoare de cel puțin 7 500 EUR. Statele membre ar trebui să poată decide să adopte dispoziții mai stricte, inclusiv un prag inferior. [AM 9] |
| --- | --- |

(6)

Utilizarea plăților semnificative în numerar este vulnerabilă la fenomenul spălării banilor și al finanțării terorismului. În scopul de a spori vigilența și de a atenua riscurile generate de plățile în numerar, persoanele fizice şi juridice care comercializează bunuri ar trebui să fie reglementate de prezenta directivă

  să facă obiectul reglementărilor prezentei directive
  în măsura în care acestea efectuează sau primesc plăți în numerar în valoare de cel puțin 7 500 EUR. Statele membre ar trebui să poată decide să adopte dispoziții mai stricte, inclusiv un prag inferior. [AM 9]

| (6a) | Produse de monedă electronică sunt tot mai mult utilizate ca substitut pentru conturi bancare. Emitenții unor astfel de produse ar trebui să aibă obligația strictă de a preveni spălarea banilor și finanțarea terorismului. Cu toate acestea, ar trebui să existe posibilitatea ca produsele în monedă electronică să fie scutite de la măsurile de precauție privind clientela, dacă sunt îndeplinite anumite condiții acumulative. Utilizarea banilor electronici emiși fără luarea unor măsuri de precauție privind clientela ar trebui permisă pentru achiziționarea de bunuri și servicii numai de la comercianții și furnizorii identificați și a căror identificare este verificată de emitentul banilor electronici. Nu ar trebui permisă utilizarea banilor electronici fără luarea unor măsuri de precauție privind clientela pentru transferurile de la persoană la persoană.. Suma depozitată electronic ar trebui să fie suficient de scăzută pentru a evita lacunele și pentru a se asigura că o persoană nu poate obține o sumă nelimitată de produse anonime în bani electronică. [AM 10] |
| --- | --- |

(6a)

Produse de monedă electronică sunt tot mai mult utilizate ca substitut pentru conturi bancare. Emitenții unor astfel de produse ar trebui să aibă obligația strictă de a preveni spălarea banilor și finanțarea terorismului. Cu toate acestea, ar trebui să existe posibilitatea ca produsele în monedă electronică să fie scutite de la măsurile de precauție privind clientela, dacă sunt îndeplinite anumite condiții acumulative. Utilizarea banilor electronici emiși fără luarea unor măsuri de precauție privind clientela ar trebui permisă pentru achiziționarea de bunuri și servicii numai de la comercianții și furnizorii identificați și a căror identificare este verificată de emitentul banilor electronici. Nu ar trebui permisă utilizarea banilor electronici fără luarea unor măsuri de precauție privind clientela pentru transferurile de la persoană la persoană.. Suma depozitată electronic ar trebui să fie suficient de scăzută pentru a evita lacunele și pentru a se asigura că o persoană nu poate obține o sumă nelimitată de produse anonime în bani electronică. [AM 10]

| (6b) | Agenții imobiliari din statele membre activează în multiple și diferite moduri în contextul tranzacțiilor imobiliare. Pentru a reduce riscul spălării de bani în sectorul imobiliar, agenţii imobiliari ar trebui incluși în domeniul de aplicare al prezentei directive în cazul în care prin activitatea lor profesională sunt implicați și în tranzacții financiare legate de bunuri imobile. [AM 11] |
| --- | --- |

(6b)

Agenții imobiliari din statele membre activează în multiple și diferite moduri în contextul tranzacțiilor imobiliare. Pentru a reduce riscul spălării de bani în sectorul imobiliar, agenţii imobiliari ar trebui incluși în domeniul de aplicare al prezentei directive în cazul în care prin activitatea lor profesională sunt implicați și în tranzacții financiare legate de bunuri imobile. [AM 11]

| (7) | Membrii profesiilor juridice liberale, definiți de statele membre, ar trebui să se supună dispozițiilor prezentei directive atunci când participă la tranzacții financiare sau la tranzacții între societăți comerciale, inclusiv prin furnizarea de consultanță fiscală, întrucât aceasta prezintă riscul cel mai ridicat ca serviciile respectivilor membri ai profesiilor juridice liberale să fie folosite în mod abuziv, în scopul spălării produselor activității infracționale sau în scopul finanțării terorismului. Cu toate acestea, ar trebui să existe scutiri de la obligația de a raporta informații obținute fie înainte de o procedură judiciară, în timpul acesteia sau după aceasta, fie în cursul evaluării situației juridice a unui client. Astfel, consilierea juridică ar trebui să se supună în continuare obligației de păstrare a secretului profesional, cu excepția cazurilor în care consilierul juridic participă la spălarea banilor sau la finanțarea terorismului, consultanța juridică este furnizată în scopul spălării banilor sau al finanțării terorismului sau avocatul știe că un client dorește consiliere juridică în scopul spălării banilor sau al finanțării terorismului. |
| --- | --- |

(7)

Membrii profesiilor juridice liberale, definiți de statele membre, ar trebui să se supună dispozițiilor prezentei directive atunci când participă la tranzacții financiare sau la tranzacții între societăți comerciale, inclusiv prin furnizarea de consultanță fiscală, întrucât aceasta prezintă riscul cel mai ridicat ca serviciile respectivilor membri ai profesiilor juridice liberale să fie folosite în mod abuziv, în scopul spălării produselor activității infracționale sau în scopul finanțării terorismului. Cu toate acestea, ar trebui să existe scutiri de la obligația de a raporta informații obținute fie înainte de o procedură judiciară, în timpul acesteia sau după aceasta, fie în cursul evaluării situației juridice a unui client. Astfel, consilierea juridică ar trebui să se supună în continuare obligației de păstrare a secretului profesional, cu excepția cazurilor în care consilierul juridic participă la spălarea banilor sau la finanțarea terorismului, consultanța juridică este furnizată în scopul spălării banilor sau al finanțării terorismului sau avocatul știe că un client dorește consiliere juridică în scopul spălării banilor sau al finanțării terorismului.

| (8) | Serviciile direct comparabile ar trebui tratate în același mod, atunci când sunt prestate de oricare dintre membrii profesiilor reglementate de prezenta directivă. Pentru a asigura respectarea drepturilor garantate de Cartă, în cazul auditorilor, al experților contabili externi și al consilierilor fiscali care, în unele state membre, pot apăra sau reprezenta un client în contextul unei proceduri judiciare sau pot evalua situația juridică a unui client, informațiile pe care le obțin în exercitarea acestor funcții nu ar trebui să se supună obligațiilor de raportare prevăzute în prezenta directivă. |
| --- | --- |

(8)

Serviciile direct comparabile ar trebui tratate în același mod, atunci când sunt prestate de oricare dintre membrii profesiilor reglementate de prezenta directivă. Pentru a asigura respectarea drepturilor garantate de Cartă, în cazul auditorilor, al experților contabili externi și al consilierilor fiscali care, în unele state membre, pot apăra sau reprezenta un client în contextul unei proceduri judiciare sau pot evalua situația juridică a unui client, informațiile pe care le obțin în exercitarea acestor funcții nu ar trebui să se supună obligațiilor de raportare prevăzute în prezenta directivă.

| (9) | Este important să se evidențieze în mod expres faptul că „infracțiunile fiscale” legate de impozitele directe și indirecte sunt incluse în definiția amplă a„activității infracționale” cuprinsă în prezenta directivă, în conformitate cu recomandările revizuite ale GAFI.
  Consiliul European din 23 mai 2013 a afirmat necesitatea rezolvării de o manieră globalizată a cazurilor de evaziune fiscală și de fraudă, precum și a combaterii spălării banilor, atât în interiorul pieței interne, cât și vizavi de țările și jurisdicțiile terțe necooperante. Ajungerea la un acord cu privire la definirea infracțiunilor fiscale constituie o etapă importantă în identificarea acestora, la fel ca și divulgarea publică a anumitor informații financiare de către marile companii care operează în Uniune, în funcție de țară. Mai mult, este, de asemenea, important să se asigure că entitățile obligate și practicienii în domeniul dreptului, astfel cum sunt definiți de statele membre, nu încearcă să dejoace intenția prezentei directive și nici să faciliteze sau să se implice în planificarea fiscală agresivă. [AM 12] |
| --- | --- |

(9)

Este important să se evidențieze în mod expres faptul că „infracțiunile fiscale” legate de impozitele directe și indirecte sunt incluse în definiția amplă a„activității infracționale” cuprinsă în prezenta directivă, în conformitate cu recomandările revizuite ale GAFI.
  Consiliul European din 23 mai 2013 a afirmat necesitatea rezolvării de o manieră globalizată a cazurilor de evaziune fiscală și de fraudă, precum și a combaterii spălării banilor, atât în interiorul pieței interne, cât și vizavi de țările și jurisdicțiile terțe necooperante. Ajungerea la un acord cu privire la definirea infracțiunilor fiscale constituie o etapă importantă în identificarea acestora, la fel ca și divulgarea publică a anumitor informații financiare de către marile companii care operează în Uniune, în funcție de țară. Mai mult, este, de asemenea, important să se asigure că entitățile obligate și practicienii în domeniul dreptului, astfel cum sunt definiți de statele membre, nu încearcă să dejoace intenția prezentei directive și nici să faciliteze sau să se implice în planificarea fiscală agresivă. [AM 12]

| (9a) | Statele membre ar trebui să introducă reglementări generale împotriva evitării plății impozitelor (GAAR) privind chestiunile fiscale, în vederea reducerii planificării și a evitării agresive a plății impozitelor în conformitate cu recomandările Comisiei Europene privind planificarea fiscală agresivă din 12 decembrie 2012 și Raportul privind progresele înregistrate elaborat de secretarul general al OCDE și adresat Grupului G20 la 5 septembrie 2013. [AM 13] |
| --- | --- |

(9a)

Statele membre ar trebui să introducă reglementări generale împotriva evitării plății impozitelor (GAAR) privind chestiunile fiscale, în vederea reducerii planificării și a evitării agresive a plății impozitelor în conformitate cu recomandările Comisiei Europene privind planificarea fiscală agresivă din 12 decembrie 2012 și Raportul privind progresele înregistrate elaborat de secretarul general al OCDE și adresat Grupului G20 la 5 septembrie 2013. [AM 13]

| (9b) | Atunci când efectuează sau facilitează tranzacții comerciale sau private, entitățile care au un rol specific în sistemul financiar, cum ar fi Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), băncile centrale ale statelor membre și sistemele centrale de decontare ar trebui, pe cât posibil, să respecte normele aplicabile altor entități obligate, adoptate în temeiul prezentei directive. [AM 14] |
| --- | --- |

(9b)

Atunci când efectuează sau facilitează tranzacții comerciale sau private, entitățile care au un rol specific în sistemul financiar, cum ar fi Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare (BERD), băncile centrale ale statelor membre și sistemele centrale de decontare ar trebui, pe cât posibil, să respecte normele aplicabile altor entități obligate, adoptate în temeiul prezentei directive. [AM 14]

| (10) | Este necesar să se identifice orice persoană fizică care își exercită dreptul de proprietate sau control asupra unei persoane juridice. Deși identificarea unei participații procentuale
  specifice
  nu va conduce în mod automat la identificarea beneficiarului real, acesta este un factor probatoriu care trebuie luat în considerare

  constituie unul dintre factorii care conduc la identificarea beneficiarului real
  . Identificarea și verificarea beneficiarilor reali ar trebui extinsă, acolo unde este cazul, și la persoanele juridice care dețin alte persoane juridice și, în acest sens, ar trebui să se urmeze firul proprietarilor până la identificarea persoanei fizice care își exercită dreptul de proprietate sau de control asupra persoanei juridice, adică până la identificarea clientului. [AM 15] |
| --- | --- |

(10)

Este necesar să se identifice orice persoană fizică care își exercită dreptul de proprietate sau control asupra unei persoane juridice. Deși identificarea unei participații procentuale
  specifice
  nu va conduce în mod automat la identificarea beneficiarului real, acesta este un factor probatoriu care trebuie luat în considerare

  constituie unul dintre factorii care conduc la identificarea beneficiarului real
  . Identificarea și verificarea beneficiarilor reali ar trebui extinsă, acolo unde este cazul, și la persoanele juridice care dețin alte persoane juridice și, în acest sens, ar trebui să se urmeze firul proprietarilor până la identificarea persoanei fizice care își exercită dreptul de proprietate sau de control asupra persoanei juridice, adică până la identificarea clientului. [AM 15]

| (11) | Este important să se asigure și să se îmbunătățească trasabilitatea plăților.
  Deținerea unor informații corecte și actualizate privind beneficiarul real
  al oricărei entități juridice, cum ar fiduciile, fundațiile, holdingurile și toate celelalte construcții juridice similare existente sau viitoare,
  este un factor-cheie în depistarea infractorilor care, altfel, și-ar putea ascunde identitatea în spatele unei structuri de societate. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că societățile păstrează informații cu privire la beneficiarii lor reali și că acestea pun informațiile la dispoziția autorităților competente și a entităților obligate
  informații adecvate, corecte și actualizate, prin intermediul registrelor publice centrale, accesibile online și într-un format de date deschis și sigur, în conformitate cu normele Uniunii de protecție a datelor și cu dreptul la viață privată consacrat în Cartă
  .
  Ar trebui acordat acces la aceste registre autorităților competente, în special FIU și entităților obligate, dar și publicului, cu condiția identificării prealabile a persoanei care dorește să acceseze informațiile și, eventual, a plătirii unei taxe
  . În plus, fiduciarii ar trebui să declare entităților obligate statutul pe care îl au. [AM 16] |
| --- | --- |

(11)

Este important să se asigure și să se îmbunătățească trasabilitatea plăților.
  Deținerea unor informații corecte și actualizate privind beneficiarul real
  al oricărei entități juridice, cum ar fiduciile, fundațiile, holdingurile și toate celelalte construcții juridice similare existente sau viitoare,
  este un factor-cheie în depistarea infractorilor care, altfel, și-ar putea ascunde identitatea în spatele unei structuri de societate. Prin urmare, statele membre ar trebui să se asigure că societățile păstrează informații cu privire la beneficiarii lor reali și că acestea pun informațiile la dispoziția autorităților competente și a entităților obligate
  informații adecvate, corecte și actualizate, prin intermediul registrelor publice centrale, accesibile online și într-un format de date deschis și sigur, în conformitate cu normele Uniunii de protecție a datelor și cu dreptul la viață privată consacrat în Cartă
  .
  Ar trebui acordat acces la aceste registre autorităților competente, în special FIU și entităților obligate, dar și publicului, cu condiția identificării prealabile a persoanei care dorește să acceseze informațiile și, eventual, a plătirii unei taxe
  . În plus, fiduciarii ar trebui să declare entităților obligate statutul pe care îl au. [AM 16]

| (11a) | Stabilirea de către statele membre a unor registre ce cuprind beneficiarii reali ar îmbunătăți în mod semnificativ combaterea spălării banilor, a finanțării terorismului, corupției, infracțiunilor fiscale, a fraudelor și a altor infracțiuni financiare. Acest lucru ar putea fi realizat prin îmbunătățirea funcționării registrelor comerciale existente din statele membre. Pentru o utilizare eficace a informațiilor conținute în registre, este esențial ca acestea să fie interconectate, având în vedere natura transfrontalieră a tranzacțiilor de afaceri. Interconectarea registrelor comerciale în întreaga Uniune este deja impusă de Directiva 2012/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (9)

  , și ar trebui dezvoltată în continuare. [AM 17] |
| --- | --- |

(11a)

Stabilirea de către statele membre a unor registre ce cuprind beneficiarii reali ar îmbunătăți în mod semnificativ combaterea spălării banilor, a finanțării terorismului, corupției, infracțiunilor fiscale, a fraudelor și a altor infracțiuni financiare. Acest lucru ar putea fi realizat prin îmbunătățirea funcționării registrelor comerciale existente din statele membre. Pentru o utilizare eficace a informațiilor conținute în registre, este esențial ca acestea să fie interconectate, având în vedere natura transfrontalieră a tranzacțiilor de afaceri. Interconectarea registrelor comerciale în întreaga Uniune este deja impusă de Directiva 2012/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (9)

  , și ar trebui dezvoltată în continuare. [AM 17]

| (11b) | Progresul tehnologic a furnizat instrumente care permit entităților obligate să verifice identitatea clienților lor atunci când au loc anumite operațiuni. Astfel de îmbunătățiri tehnologice oferă timp și soluții rentabile pentru întreprinderi și clienți și, prin urmare, trebuie să fie luate în considerare în evaluarea de risc. Autoritățile competente ale statelor membre și entitățile obligate ar trebui să fie proactive în combaterea modalităților noi și inovatoare de spălare de bani, respectând, în același timp, drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la viața privată și la protecția datelor. [AM 18] |
| --- | --- |

(11b)

Progresul tehnologic a furnizat instrumente care permit entităților obligate să verifice identitatea clienților lor atunci când au loc anumite operațiuni. Astfel de îmbunătățiri tehnologice oferă timp și soluții rentabile pentru întreprinderi și clienți și, prin urmare, trebuie să fie luate în considerare în evaluarea de risc. Autoritățile competente ale statelor membre și entitățile obligate ar trebui să fie proactive în combaterea modalităților noi și inovatoare de spălare de bani, respectând, în același timp, drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la viața privată și la protecția datelor. [AM 18]

| (12) | Prezenta directivă ar trebui să se aplice, de asemenea, activităților entităților obligate, reglementate de prezenta directivă, care sunt efectuate pe internet. |
| --- | --- |

(12)

Prezenta directivă ar trebui să se aplice, de asemenea, activităților entităților obligate, reglementate de prezenta directivă, care sunt efectuate pe internet.

| (12a) | Reprezentanții Uniunii în organele de conducere ale BERD ar trebui să încurajeze BERD să implementeze dispozițiile prezentei directive și să publice pe site-ul lor o politică de combatere a spălării banilor, care să conțină proceduri detaliate de transpunere în practică a prezentei directive. [AM 19] |
| --- | --- |

(12a)

Reprezentanții Uniunii în organele de conducere ale BERD ar trebui să încurajeze BERD să implementeze dispozițiile prezentei directive și să publice pe site-ul lor o politică de combatere a spălării banilor, care să conțină proceduri detaliate de transpunere în practică a prezentei directive. [AM 19]

| (13) | Utilizarea sectorului jocurilor de noroc pentru a spăla produsele activității infracționale constituie un motiv de preocupare. În scopul de a atenua riscurile legate de acest sector și de a asigura paritatea între furnizorii de servicii de jocuri de noroc, pentru toți furnizorii de servicii de jocuri de noroc ar trebui prevăzută obligația de a aplica precauția privind clientela în cazul tranzacțiilor individuale de cel puțin 2 000 EUR.
  În aplicarea precauției ar trebui avută o perspectivă asupra riscurilor, care să reflecte diferitele riscuri pentru diferite tipuri de servicii de jocuri de noroc și să evalueze dacă acestea prezintă un risc ridicat sau scăzut de spălare de bani. Caracteristicile proprii diferitelor tipuri de jocuri de noroc ar trebui să fie, de asemenea, luate în considerare, printr-o diferențiere, de exemplu, între cazinouri, jocuri de noroc online și alți furnizori de servicii de jocuri de noroc.
  Statele membre ar trebui să ia în considerare aplicarea respectivului prag în cazul câștigurilor și al mizelor. Furnizorii de servicii de jocuri de noroc cu sediu fizic (de exemplu, cazinourile și sălile de jocuri de noroc) ar trebui să se asigure că se poate face legătura între măsurile de precauție privind clientela, în cazul în care se aplică la punctul de intrare în sediu, și tranzacțiile efectuate de client în sediul respectiv. [AM 20] |
| --- | --- |

(13)

Utilizarea sectorului jocurilor de noroc pentru a spăla produsele activității infracționale constituie un motiv de preocupare. În scopul de a atenua riscurile legate de acest sector și de a asigura paritatea între furnizorii de servicii de jocuri de noroc, pentru toți furnizorii de servicii de jocuri de noroc ar trebui prevăzută obligația de a aplica precauția privind clientela în cazul tranzacțiilor individuale de cel puțin 2 000 EUR.
  În aplicarea precauției ar trebui avută o perspectivă asupra riscurilor, care să reflecte diferitele riscuri pentru diferite tipuri de servicii de jocuri de noroc și să evalueze dacă acestea prezintă un risc ridicat sau scăzut de spălare de bani. Caracteristicile proprii diferitelor tipuri de jocuri de noroc ar trebui să fie, de asemenea, luate în considerare, printr-o diferențiere, de exemplu, între cazinouri, jocuri de noroc online și alți furnizori de servicii de jocuri de noroc.
  Statele membre ar trebui să ia în considerare aplicarea respectivului prag în cazul câștigurilor și al mizelor. Furnizorii de servicii de jocuri de noroc cu sediu fizic (de exemplu, cazinourile și sălile de jocuri de noroc) ar trebui să se asigure că se poate face legătura între măsurile de precauție privind clientela, în cazul în care se aplică la punctul de intrare în sediu, și tranzacțiile efectuate de client în sediul respectiv. [AM 20]

| (13a) | Spălarea banilor adoptă forme din ce în ce mai sofisticate, incluzând, de exemplu, circuitul ilegal, dar uneori și cel legal de pariuri, în special cele legate de evenimente sportive. Au apărut noi forme de criminalitate organizată lucrativă, precum aranjarea meciurilor, care au devenit un tip profitabil de activitate infracțională legată de spălarea banilor. [AM 21] |
| --- | --- |

(13a)

Spălarea banilor adoptă forme din ce în ce mai sofisticate, incluzând, de exemplu, circuitul ilegal, dar uneori și cel legal de pariuri, în special cele legate de evenimente sportive. Au apărut noi forme de criminalitate organizată lucrativă, precum aranjarea meciurilor, care au devenit un tip profitabil de activitate infracțională legată de spălarea banilor. [AM 21]

| (14) | Riscul de spălare a banilor și de finanțare a terorismului nu este același în toate cazurile. În consecință, ar trebui utilizată o abordare
  holistică
  bazată pe risc
  și pe standarde minime
  . Abordarea bazată pe risc nu este o opțiune în mod nejustificat de permisivă pentru statele membre și entitățile obligate. Aceasta implică utilizarea procesului de luare a deciziilor bazat pe dovezi pentru o mai bună vizare a riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului cu care se confruntă Uniunea și entitățile care funcționează în cadrul acesteia. [AM 22] |
| --- | --- |

(14)

Riscul de spălare a banilor și de finanțare a terorismului nu este același în toate cazurile. În consecință, ar trebui utilizată o abordare
  holistică
  bazată pe risc
  și pe standarde minime
  . Abordarea bazată pe risc nu este o opțiune în mod nejustificat de permisivă pentru statele membre și entitățile obligate. Aceasta implică utilizarea procesului de luare a deciziilor bazat pe dovezi pentru o mai bună vizare a riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului cu care se confruntă Uniunea și entitățile care funcționează în cadrul acesteia. [AM 22]

| (15) | La baza abordării bazate pe risc se află necesitatea ca fiecare stat membru
  , precum și Uniunea,
  să identifice, să înțeleagă și să atenueze riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului cu care se confruntă. Importanța unei abordări supranaționale în ceea ce privește identificarea riscului a fost recunoscută la nivel internațional, iar autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană) („ABE”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10); autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) („AEAPO”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (11); precum și autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) („AEVMP”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (12) ar trebui să fie însărcinate cu emiterea unui aviz privind riscurile care afectează sectorul financiar
  și, în cooperare cu statele membre, ar trebuie să elaboreze standarde minime pentru evaluările de risc realizate de autoritățile naționale competente
  .
  Acest proces ar trebui să implice, pe cât posibil, actorii relevanți, prin consultări publice
  . [AM 23] |
| --- | --- |

(15)

La baza abordării bazate pe risc se află necesitatea ca fiecare stat membru
  , precum și Uniunea,
  să identifice, să înțeleagă și să atenueze riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului cu care se confruntă. Importanța unei abordări supranaționale în ceea ce privește identificarea riscului a fost recunoscută la nivel internațional, iar autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană) („ABE”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (10); autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale) („AEAPO”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (11); precum și autoritatea europeană de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe) („AEVMP”), instituită prin Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului (12) ar trebui să fie însărcinate cu emiterea unui aviz privind riscurile care afectează sectorul financiar
  și, în cooperare cu statele membre, ar trebuie să elaboreze standarde minime pentru evaluările de risc realizate de autoritățile naționale competente
  .
  Acest proces ar trebui să implice, pe cât posibil, actorii relevanți, prin consultări publice
  . [AM 23]

| (16) | Rezultatele evaluărilor riscurilor efectuate la nivel de stat membru ar trebui, dacă este cazul, să fie puse
  în timp util
  la dispoziția entităților obligate pentru a le permite să identifice, să înțeleagă și să atenueze riscurile proprii. [AM 24] |
| --- | --- |

(16)

Rezultatele evaluărilor riscurilor efectuate la nivel de stat membru ar trebui, dacă este cazul, să fie puse
  în timp util
  la dispoziția entităților obligate pentru a le permite să identifice, să înțeleagă și să atenueze riscurile proprii. [AM 24]

| (17) | În scopul de a înțelege mai bine și de a atenua riscurile la nivelul Uniunii ,
  ar trebui să se efectueze o analiză supranațională a riscurilor pentru a identifica efectiv riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului la care este expusă piața internă. Comisia Europeană ar trebui să impună statelor membre obligația de a aborda în mod eficient scenariile considerate drept riscuri majore. Pe de altă parte,
  statele membre ar trebui să comunice rezultatele propriilor evaluări ale riscurilor celorlalte state membre, și Comisia, ABE, AEAPO și AEVMP (denumite în continuare „Autorităţile”)
  și Europol
  , dacă este cazul. [AM 25] |
| --- | --- |

(17)

În scopul de a înțelege mai bine și de a atenua riscurile la nivelul Uniunii ,
  ar trebui să se efectueze o analiză supranațională a riscurilor pentru a identifica efectiv riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului la care este expusă piața internă. Comisia Europeană ar trebui să impună statelor membre obligația de a aborda în mod eficient scenariile considerate drept riscuri majore. Pe de altă parte,
  statele membre ar trebui să comunice rezultatele propriilor evaluări ale riscurilor celorlalte state membre, și Comisia, ABE, AEAPO și AEVMP (denumite în continuare „Autorităţile”)
  și Europol
  , dacă este cazul. [AM 25]

| (18) | În aplicarea dispozițiilor prezentei directive, este necesar să se țină seama de caracteristicile și nevoile entităților obligate mici care se încadrează în domeniul său de aplicare și să se asigure un tratament adaptat nevoilor specifice ale entităților obligate mici și naturii afacerii. |
| --- | --- |

(18)

În aplicarea dispozițiilor prezentei directive, este necesar să se țină seama de caracteristicile și nevoile entităților obligate mici care se încadrează în domeniul său de aplicare și să se asigure un tratament adaptat nevoilor specifice ale entităților obligate mici și naturii afacerii.

| (19) | Riscul în sine are un caracter variabil, iar variabilele, fie prin ele însele, fie în combinație cu altele, pot mări sau diminua riscul potențial prezentat, influențând astfel nivelul de măsuri preventive care este considerat adecvat, cum ar fi măsurile de precauție privind clientela. Astfel, există situații în care ar trebui să fie aplicată precauția sporită și altele în care poate fi adecvată precauția simplificată. |
| --- | --- |

(19)

Riscul în sine are un caracter variabil, iar variabilele, fie prin ele însele, fie în combinație cu altele, pot mări sau diminua riscul potențial prezentat, influențând astfel nivelul de măsuri preventive care este considerat adecvat, cum ar fi măsurile de precauție privind clientela. Astfel, există situații în care ar trebui să fie aplicată precauția sporită și altele în care poate fi adecvată precauția simplificată.

| (20) | Ar trebui să se recunoască faptul că anumite situații prezintă un risc mai mare de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Deși ar trebui stabilite identitatea și profilul comercial al tuturor clienților, există cazuri în care sunt necesare proceduri deosebit de riguroase de identificare și verificare a clientelei. |
| --- | --- |

(20)

Ar trebui să se recunoască faptul că anumite situații prezintă un risc mai mare de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Deși ar trebui stabilite identitatea și profilul comercial al tuturor clienților, există cazuri în care sunt necesare proceduri deosebit de riguroase de identificare și verificare a clientelei.

| (21) | Acest lucru este valabil, în special, în cazul relațiilor de afaceri cu persoane fizice care dețin sau au deținut funcții publice importante, în special în

  cele provenind din
  țările în care corupția este larg răspândită
  , în cadrul Uniunii și la nivel internațional
  . Astfel de relații pot expune sectorul financiar în special la riscuri de reputație și riscuri juridice semnificative. Efortul internațional de combatere a corupției justifică, de asemenea, necesitatea de a acorda o atenție deosebită în astfel de cazuri și de a aplica măsuri sporite adecvate de precauție privind clientela, în ceea ce privește persoanele care dețin sau au deținut funcții importante în țară sau în străinătate și exponenții importanți din cadrul organizațiilor internaționale. [AM 26] |
| --- | --- |

(21)

Acest lucru este valabil, în special, în cazul relațiilor de afaceri cu persoane fizice care dețin sau au deținut funcții publice importante, în special în

  cele provenind din
  țările în care corupția este larg răspândită
  , în cadrul Uniunii și la nivel internațional
  . Astfel de relații pot expune sectorul financiar în special la riscuri de reputație și riscuri juridice semnificative. Efortul internațional de combatere a corupției justifică, de asemenea, necesitatea de a acorda o atenție deosebită în astfel de cazuri și de a aplica măsuri sporite adecvate de precauție privind clientela, în ceea ce privește persoanele care dețin sau au deținut funcții importante în țară sau în străinătate și exponenții importanți din cadrul organizațiilor internaționale. [AM 26]

| (21a) | Cu toate acestea, necesitatea unor măsuri mai puternice de precauție cu privire la persoanele care dețin sau au deținut funcții importante, la nivel național sau în străinătate, și la personalități din organizații internaționale nu ar trebui să conducă la o situație în care listele care conțin informații cu privire la aceste persoane sunt tranzacționate în scopuri comerciale. Statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a interzice astfel de activități. [AM 27] |
| --- | --- |

(21a)

Cu toate acestea, necesitatea unor măsuri mai puternice de precauție cu privire la persoanele care dețin sau au deținut funcții importante, la nivel național sau în străinătate, și la personalități din organizații internaționale nu ar trebui să conducă la o situație în care listele care conțin informații cu privire la aceste persoane sunt tranzacționate în scopuri comerciale. Statele membre ar trebui să ia măsuri adecvate pentru a interzice astfel de activități. [AM 27]

| (22) | Obținerea aprobării conducerii la nivel înalt pentru stabilirea unor relații de afaceri nu trebuie, în toate cazurile, să presupună obținerea aprobării din partea consiliului de administrație. O astfel de aprobare ar trebui să poată fi acordată de către o persoană care deține cunoștințe suficiente privind riscul de expunere a instituției la spălarea banilor și finanțarea terorismului și care ocupă o funcție suficient de înaltă pentru a putea lua decizii cu efect asupra unei astfel de expuneri. |
| --- | --- |

(22)

Obținerea aprobării conducerii la nivel înalt pentru stabilirea unor relații de afaceri nu trebuie, în toate cazurile, să presupună obținerea aprobării din partea consiliului de administrație. O astfel de aprobare ar trebui să poată fi acordată de către o persoană care deține cunoștințe suficiente privind riscul de expunere a instituției la spălarea banilor și finanțarea terorismului și care ocupă o funcție suficient de înaltă pentru a putea lua decizii cu efect asupra unei astfel de expuneri.

| (22a) | Este esențial ca Uniunea Europeană să creeze o abordare și o politică comună în privința jurisdicțiilor necooperante care prezintă deficiențe în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului. În acest scop, statele membre ar trebui să ia măsuri și să aplice în mod direct în sistemele lor naționale toate listele de țări publicate de GAFI, pentru a combate spălarea banilor și finanțarea terorismului. Pe de altă parte, statele membre și Comisia ar trebui să identifice celelalte jurisdicții necooperante pe baza tuturor informațiilor disponibile. Comisia ar trebui să elaboreze o concepție comună asupra măsurilor de utilizat pentru a proteja integritatea pieței interne împotriva respectivelor jurisdicții necooperante. [AM 28] |
| --- | --- |

(22a)

Este esențial ca Uniunea Europeană să creeze o abordare și o politică comună în privința jurisdicțiilor necooperante care prezintă deficiențe în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului. În acest scop, statele membre ar trebui să ia măsuri și să aplice în mod direct în sistemele lor naționale toate listele de țări publicate de GAFI, pentru a combate spălarea banilor și finanțarea terorismului. Pe de altă parte, statele membre și Comisia ar trebui să identifice celelalte jurisdicții necooperante pe baza tuturor informațiilor disponibile. Comisia ar trebui să elaboreze o concepție comună asupra măsurilor de utilizat pentru a proteja integritatea pieței interne împotriva respectivelor jurisdicții necooperante. [AM 28]

| (23) | Pentru a evita repetarea procedurilor de identificare a clientelei, care conduce la întârzierea și ineficiența activităților, este necesar, sub rezerva unor garanții adecvate, să se permită prezentarea clienților a căror identificare s-a realizat în altă parte entităților obligate. În cazul în care o entitate obligată apelează la un terț, responsabilitatea finală pentru procedura de precauție privind clientela îi revine entității obligate căreia i-a fost prezentat clientul. De asemenea, terțul sau persoana care face prezentarea rămâne responsabilă pentru respectarea cerințelor prezentei directive, inclusiv cerința de a raporta tranzacțiile suspecte și de păstra evidențele, în măsura în care relația sa cu clientul este reglementată de prezenta directivă. |
| --- | --- |

(23)

Pentru a evita repetarea procedurilor de identificare a clientelei, care conduce la întârzierea și ineficiența activităților, este necesar, sub rezerva unor garanții adecvate, să se permită prezentarea clienților a căror identificare s-a realizat în altă parte entităților obligate. În cazul în care o entitate obligată apelează la un terț, responsabilitatea finală pentru procedura de precauție privind clientela îi revine entității obligate căreia i-a fost prezentat clientul. De asemenea, terțul sau persoana care face prezentarea rămâne responsabilă pentru respectarea cerințelor prezentei directive, inclusiv cerința de a raporta tranzacțiile suspecte și de păstra evidențele, în măsura în care relația sa cu clientul este reglementată de prezenta directivă.

| (24) | În cazul unei relații de reprezentare sau al unei relații de externalizare pe bază contractuală între entități obligate și persoane fizice sau juridice externe care nu sunt reglementate de prezenta directivă, eventualele obligații privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului ale agenților sau furnizorilor de servicii de externalizare respectivi, ca parte a entităților obligate, pot decurge numai din contract, și nu din prezenta directivă. Responsabilitatea respectării prezentei directive trebuie să revină în continuare entității obligate reglementate de prezenta directivă

  , în primul rând
  .
  În plus, statele membre ar trebui să se asigură că oricare dintre aceste părți terțe poate fi trasă la răspundere pentru încălcări ale dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive
  . [AM 29] |
| --- | --- |

(24)

În cazul unei relații de reprezentare sau al unei relații de externalizare pe bază contractuală între entități obligate și persoane fizice sau juridice externe care nu sunt reglementate de prezenta directivă, eventualele obligații privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului ale agenților sau furnizorilor de servicii de externalizare respectivi, ca parte a entităților obligate, pot decurge numai din contract, și nu din prezenta directivă. Responsabilitatea respectării prezentei directive trebuie să revină în continuare entității obligate reglementate de prezenta directivă

  , în primul rând
  .
  În plus, statele membre ar trebui să se asigură că oricare dintre aceste părți terțe poate fi trasă la răspundere pentru încălcări ale dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive
  . [AM 29]

| (25) | Toate statele membre au înființat, sau ar trebui să înființeze, unități de informații financiare („FIU-uri”)
  independente din punct de vedere operațional și autonome,
  care răspund de colectarea și analizarea informațiilor primite în scopul stabilirii legăturilor între tranzacțiile financiare suspecte și activitățile infracționale subordonate în vederea prevenirii și combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului. Tranzacțiile suspecte ar trebui raportate FIU-urilor, care ar trebui să servească drept centru național de primire, analiză și comunicare către autoritățile competente a rapoartelor privind tranzacțiile suspecte și a altor informații privind posibile cazuri de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Prin aceasta, statele membre nu ar trebui să fie obligate să își modifice sistemele existente de raportare, în cadrul cărora raportarea se efectuează prin intermediul unui procuror sau al altor autorități de aplicare a legii, în măsura în care informațiile sunt transmise cu promptitudine și nefiltrate către FIU-uri, astfel încât să le permită acestora să își desfășoare activitatea în mod corespunzător, inclusiv prin cooperarea internațională cu alte FIU-uri.
  Este important ca statele membre să aloce FIU-rilor resursele necesare pentru a le asigura capacitatea operațională deplină de a face față provocărilor actuale reprezentate de spălarea banilor și finanțarea terorismului, respectând, în același timp, drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la viața privată și la protecția datelor. [AM 30] |
| --- | --- |

(25)

Toate statele membre au înființat, sau ar trebui să înființeze, unități de informații financiare („FIU-uri”)
  independente din punct de vedere operațional și autonome,
  care răspund de colectarea și analizarea informațiilor primite în scopul stabilirii legăturilor între tranzacțiile financiare suspecte și activitățile infracționale subordonate în vederea prevenirii și combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului. Tranzacțiile suspecte ar trebui raportate FIU-urilor, care ar trebui să servească drept centru național de primire, analiză și comunicare către autoritățile competente a rapoartelor privind tranzacțiile suspecte și a altor informații privind posibile cazuri de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Prin aceasta, statele membre nu ar trebui să fie obligate să își modifice sistemele existente de raportare, în cadrul cărora raportarea se efectuează prin intermediul unui procuror sau al altor autorități de aplicare a legii, în măsura în care informațiile sunt transmise cu promptitudine și nefiltrate către FIU-uri, astfel încât să le permită acestora să își desfășoare activitatea în mod corespunzător, inclusiv prin cooperarea internațională cu alte FIU-uri.
  Este important ca statele membre să aloce FIU-rilor resursele necesare pentru a le asigura capacitatea operațională deplină de a face față provocărilor actuale reprezentate de spălarea banilor și finanțarea terorismului, respectând, în același timp, drepturile fundamentale, inclusiv dreptul la viața privată și la protecția datelor. [AM 30]

| (26) | Prin derogare de la interdicția generală de a executa tranzacții suspecte, entitățile obligate pot executa tranzacții suspecte înainte de a informa autoritățile competente, atunci când abținerea de la executarea tranzacțiilor respective este imposibilă sau poate zădărnici eforturile de urmărire a beneficiarilor unei operațiuni suspecte de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Cu toate acestea, acest lucru nu trebuie să aducă atingere obligațiilor internaționale acceptate de statele membre de a îngheța fără întârziere fondurile și alte active ale teroriștilor, ale organizațiilor teroriste sau ale persoanelor care finanțează terorismul, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

(26)

Prin derogare de la interdicția generală de a executa tranzacții suspecte, entitățile obligate pot executa tranzacții suspecte înainte de a informa autoritățile competente, atunci când abținerea de la executarea tranzacțiilor respective este imposibilă sau poate zădărnici eforturile de urmărire a beneficiarilor unei operațiuni suspecte de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Cu toate acestea, acest lucru nu trebuie să aducă atingere obligațiilor internaționale acceptate de statele membre de a îngheța fără întârziere fondurile și alte active ale teroriștilor, ale organizațiilor teroriste sau ale persoanelor care finanțează terorismul, în conformitate cu rezoluțiile relevante ale Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite.

| (26a) | Având în vedere că, în imensa lor majoritate, fluxurile financiare ilicite ajung în paradisuri fiscale, Uniunea ar trebui să crească presiunile asupra acestor țări pentru a le determina să coopereze în vederea combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului. [AM 31] |
| --- | --- |

(26a)

Având în vedere că, în imensa lor majoritate, fluxurile financiare ilicite ajung în paradisuri fiscale, Uniunea ar trebui să crească presiunile asupra acestor țări pentru a le determina să coopereze în vederea combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului. [AM 31]

| (27) | Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a desemna un organism corespunzător de autoreglementare a profesiilor prevăzute la articolul 2 alineatul (1) punctul (3) literele (a), (b) și (d), în calitate de autoritate care este informată în primă instanță în locul FIU. În conformitate cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, un sistem în care raportarea se face în primul rând către un organism de autoreglementare constituie o garanție importantă pentru a menține protecția drepturilor fundamentale în ceea ce privește obligațiile de raportare aplicabile avocaților. |
| --- | --- |

(27)

Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a desemna un organism corespunzător de autoreglementare a profesiilor prevăzute la articolul 2 alineatul (1) punctul (3) literele (a), (b) și (d), în calitate de autoritate care este informată în primă instanță în locul FIU. În conformitate cu jurisprudența Curții Europene a Drepturilor Omului, un sistem în care raportarea se face în primul rând către un organism de autoreglementare constituie o garanție importantă pentru a menține protecția drepturilor fundamentale în ceea ce privește obligațiile de raportare aplicabile avocaților.

| (28) | Atunci când un stat membru decide să recurgă la scutirile prevăzute la articolul 33 alineatul (2), acesta poate permite sau solicita organismului de autoreglementare care reprezintă persoanele menționate la articolul respectiv să nu transmită către FIU informațiile obținute de la persoanele în cauză în circumstanțele menționate la articolul respectiv. |
| --- | --- |

(28)

Atunci când un stat membru decide să recurgă la scutirile prevăzute la articolul 33 alineatul (2), acesta poate permite sau solicita organismului de autoreglementare care reprezintă persoanele menționate la articolul respectiv să nu transmită către FIU informațiile obținute de la persoanele în cauză în circumstanțele menționate la articolul respectiv.

| (29) | Au existat

  Există
  cazuri de
  persoane, inclusiv
  angajați
  și reprezentanți,
  care raportează suspiciuni de spălare a banilor și care sunt supuși amenințărilor sau acțiunilor ostile. Deși prezenta directivă nu poate interveni în procedurile judiciare ale statelor membre, este vorba despre un aspect crucial pentru eficacitatea sistemului de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului. Statele membre ar trebui să fie conștiente de această problemă și să depună toate eforturile pentru protejarea
  persoanelor, inclusiv a
  angajaților
  și a reprezentanților
  împotriva unor astfel de amenințări sau acțiuni ostile
  , precum și împotriva altor tratamente prejudiciabile și consecințe negative, pentru ca acestora să le fie mai ușor să dea informații cu privire la suspiciunile pe care le au, consolidând astfel combaterea spălării de bani
  . [AM 32] |
| --- | --- |

(29)

Au existat

  Există
  cazuri de
  persoane, inclusiv
  angajați
  și reprezentanți,
  care raportează suspiciuni de spălare a banilor și care sunt supuși amenințărilor sau acțiunilor ostile. Deși prezenta directivă nu poate interveni în procedurile judiciare ale statelor membre, este vorba despre un aspect crucial pentru eficacitatea sistemului de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului. Statele membre ar trebui să fie conștiente de această problemă și să depună toate eforturile pentru protejarea
  persoanelor, inclusiv a
  angajaților
  și a reprezentanților
  împotriva unor astfel de amenințări sau acțiuni ostile
  , precum și împotriva altor tratamente prejudiciabile și consecințe negative, pentru ca acestora să le fie mai ușor să dea informații cu privire la suspiciunile pe care le au, consolidând astfel combaterea spălării de bani
  . [AM 32]

| (30) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13), astfel cum a fost transpusăîn dreptul național, se aplică prelucrării datelor cu caracter personal în sensul prezentei directive. |
| --- | --- |

(30)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13), astfel cum a fost transpusăîn dreptul național, se aplică prelucrării datelor cu caracter personal în sensul prezentei directive.

| (30a) | Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliulului

   (14)

  se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele Uniunii în sensul prezentei directive. [AM 33] |
| --- | --- |

(30a)

Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliulului

   (14)

  se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele Uniunii în sensul prezentei directive. [AM 33]

| (31) | Anumite aspecte ale punerii în aplicare a prezentei directive presupun colectarea, analizarea, păstrarea și schimbul de date. În vederea respectării obligațiilor stabilite în prezenta directivă, ar trebui să se permită prelucrarea de date cu caracter personal, inclusiv aplicarea măsurilor de precauție privind clientela, monitorizarea permanentă, investigarea și raportarea tranzacțiilor neobișnuite sau suspecte, identificarea beneficiarului real al unei persoane juridice sau al unei construcții juridice,
  identificarea persoanei expuse politic,
  precum și schimbul de informații de către autoritățile competente și de către instituțiile financiare
  și entitățile obligate
  . Datele cu caracter personal colectate ar trebui să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru respectarea cerințelor prezentei directive și nu ar trebui să facă obiectul unor prelucrării ulterioare incompatibile cu Directiva 95/46/EC. În mod special, ar trebui ca prelucrarea ulterioară a datelor cu caracter personal în scopuri comerciale să fie strict interzisă. [AM 34] |
| --- | --- |

(31)

Anumite aspecte ale punerii în aplicare a prezentei directive presupun colectarea, analizarea, păstrarea și schimbul de date. În vederea respectării obligațiilor stabilite în prezenta directivă, ar trebui să se permită prelucrarea de date cu caracter personal, inclusiv aplicarea măsurilor de precauție privind clientela, monitorizarea permanentă, investigarea și raportarea tranzacțiilor neobișnuite sau suspecte, identificarea beneficiarului real al unei persoane juridice sau al unei construcții juridice,
  identificarea persoanei expuse politic,
  precum și schimbul de informații de către autoritățile competente și de către instituțiile financiare
  și entitățile obligate
  . Datele cu caracter personal colectate ar trebui să se limiteze la ceea ce este strict necesar pentru respectarea cerințelor prezentei directive și nu ar trebui să facă obiectul unor prelucrării ulterioare incompatibile cu Directiva 95/46/EC. În mod special, ar trebui ca prelucrarea ulterioară a datelor cu caracter personal în scopuri comerciale să fie strict interzisă. [AM 34]

| (32) | Toate statele membre recunosc faptul că lupta împotriva spălării banilor și a finanțării terorismului este un motiv important de interes public.
  Eradicarea acestor fenomene necesită o voință și o cooperare politică fermă la toate nivelurile. [AM 35] |
| --- | --- |

(32)

Toate statele membre recunosc faptul că lupta împotriva spălării banilor și a finanțării terorismului este un motiv important de interes public.
  Eradicarea acestor fenomene necesită o voință și o cooperare politică fermă la toate nivelurile. [AM 35]

| (32a) | Este esențial ca investiția cofinanțată de bugetul Uniunii să îndeplinească cele mai înalte standarde pentru a împiedica infracțiunile financiare, inclusiv corupția și evaziunea fiscală. Ca urmare, BEIa adoptat, în 2008, o orientare internă intitulată „Politica de prevenire și descurajare a comportamentelor interzise în activitățile Băncii Europene de Investiții”, având ca temei juridic articolul 325 din TFUE, articolul 18 din Statutul BEI și Regulamentul Consiliului (CE, Euratom) nr. 1605/2002

   (15)

  . După adoptarea politicii, BEI informează FIU din Luxemburg cu privire la cazurile suspectate sau presupuse de spălare a banilor care afectează proiectele, operațiunile și tranzacțiile sprijinite de BEI. [AM 36] |
| --- | --- |

(32a)

Este esențial ca investiția cofinanțată de bugetul Uniunii să îndeplinească cele mai înalte standarde pentru a împiedica infracțiunile financiare, inclusiv corupția și evaziunea fiscală. Ca urmare, BEIa adoptat, în 2008, o orientare internă intitulată „Politica de prevenire și descurajare a comportamentelor interzise în activitățile Băncii Europene de Investiții”, având ca temei juridic articolul 325 din TFUE, articolul 18 din Statutul BEI și Regulamentul Consiliului (CE, Euratom) nr. 1605/2002

   (15)

  . După adoptarea politicii, BEI informează FIU din Luxemburg cu privire la cazurile suspectate sau presupuse de spălare a banilor care afectează proiectele, operațiunile și tranzacțiile sprijinite de BEI. [AM 36]

| (33) | Prezenta directivă nu aduce atingere protecției datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală, inclusiv dispozițiilor Deciziei-cadru 2008/977/JAI.
  [AM 37] |
| --- | --- |

(33)

Prezenta directivă nu aduce atingere protecției datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală, inclusiv dispozițiilor Deciziei-cadru 2008/977/JAI.
  [AM 37]

| (34) | Dreptul de acces al persoanelor vizate este aplicabil în cazul datelor cu caracter personal care sunt prelucrate în scopul prezentei directive. Cu toate acestea, accesarea de către persoanele vizate a informațiilor cuprinse într-un raport de tranzacție suspectă ar afecta considerabil eficacitatea luptei împotriva spălării banilor și a finanțării terorismului. Prin urmare, s-ar putea justifica restrângerea respectivului drept în conformitate cu articolul 13 din Directiva 95/46/EC.
  Cu toate acestea, aceste limitări trebuie compensate prin atribuțiile reale conferite autorităților de protecție a datelor, inclusiv atribuții de acces indirect, prevăzute în Directiva 95/46/CE, care le permit să ancheteze, în mod ex officio, sau în urma unei reclamații, orice afirmații referitoare la probleme legate de prelucrarea datelor cu caracter personal. Aceasta ar trebui să includă îndeosebi accesul la dosarul cu date de la entitatea obligată. [AM 38] |
| --- | --- |

(34)

Dreptul de acces al persoanelor vizate este aplicabil în cazul datelor cu caracter personal care sunt prelucrate în scopul prezentei directive. Cu toate acestea, accesarea de către persoanele vizate a informațiilor cuprinse într-un raport de tranzacție suspectă ar afecta considerabil eficacitatea luptei împotriva spălării banilor și a finanțării terorismului. Prin urmare, s-ar putea justifica restrângerea respectivului drept în conformitate cu articolul 13 din Directiva 95/46/EC.
  Cu toate acestea, aceste limitări trebuie compensate prin atribuțiile reale conferite autorităților de protecție a datelor, inclusiv atribuții de acces indirect, prevăzute în Directiva 95/46/CE, care le permit să ancheteze, în mod ex officio, sau în urma unei reclamații, orice afirmații referitoare la probleme legate de prelucrarea datelor cu caracter personal. Aceasta ar trebui să includă îndeosebi accesul la dosarul cu date de la entitatea obligată. [AM 38]

| (35) | În domeniul de aplicare a prezentei directive nu intră persoanele care doar transformă documentele pe suport de hârtie în date în format electronic care acționează pe baza unui contract încheiat cu o instituție de credit sau o instituție financiară nu intră, și nici persoanele fizice sau juridice care furnizează instituțiilor de credit sau celor financiare doar sisteme de mesaje sau alte sisteme de suport pentru transmiterea de fonduri sau sisteme de compensare și decontare. |
| --- | --- |

(35)

În domeniul de aplicare a prezentei directive nu intră persoanele care doar transformă documentele pe suport de hârtie în date în format electronic care acționează pe baza unui contract încheiat cu o instituție de credit sau o instituție financiară nu intră, și nici persoanele fizice sau juridice care furnizează instituțiilor de credit sau celor financiare doar sisteme de mesaje sau alte sisteme de suport pentru transmiterea de fonduri sau sisteme de compensare și decontare.

| (36) | Spălarea banilor și finanțarea terorismului sunt probleme internaționale, iar efortul de combatere a acestora ar trebui să fie unul global. În cazul în care instituțiile de credit sau cele financiare din cadrul Uniunii au sucursale sau filiale situate în țări terțe unde legislația în domeniu este deficitară, acestea, pentru a evita aplicarea unor standarde foarte diferite în cadrul unei instituții sau al unui grup de instituții, ar trebui să aplice standardele Uniunii sau, în cazul în care aplicarea unor astfel de standarde este imposibilă, să notifice acest lucru autorităților competente din statul membru de origine. |
| --- | --- |

(36)

Spălarea banilor și finanțarea terorismului sunt probleme internaționale, iar efortul de combatere a acestora ar trebui să fie unul global. În cazul în care instituțiile de credit sau cele financiare din cadrul Uniunii au sucursale sau filiale situate în țări terțe unde legislația în domeniu este deficitară, acestea, pentru a evita aplicarea unor standarde foarte diferite în cadrul unei instituții sau al unui grup de instituții, ar trebui să aplice standardele Uniunii sau, în cazul în care aplicarea unor astfel de standarde este imposibilă, să notifice acest lucru autorităților competente din statul membru de origine.

| (37) | În cazul în care

  Oricând
  este posibil, entitățile obligate ar trebui să primească feedback în ceea ce privește utilitatea și urmărirea rapoartelor de tranzacții suspecte pe care acestea le prezintă. În acest scop și pentru a putea revizui eficacitatea sistemelor lor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, statele membre trebuie să păstreze și să îmbunătățească statisticile relevante. Pentru a îmbunătăți și mai mult calitatea și coerența datelor statistice colectate la nivelul Uniunii, Comisia ar trebui să țină evidența situației la nivelul Uniunii în ceea ce privește lupta împotriva spălării banilor și finanțării terorismului și să publice rezumate periodice, inclusiv
  o analiză a evaluărilor de risc naționale. Primul rezumat ar trebui realizat de Comisie în termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive. [AM 39] |
| --- | --- |

(37)

În cazul în care

  Oricând
  este posibil, entitățile obligate ar trebui să primească feedback în ceea ce privește utilitatea și urmărirea rapoartelor de tranzacții suspecte pe care acestea le prezintă. În acest scop și pentru a putea revizui eficacitatea sistemelor lor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, statele membre trebuie să păstreze și să îmbunătățească statisticile relevante. Pentru a îmbunătăți și mai mult calitatea și coerența datelor statistice colectate la nivelul Uniunii, Comisia ar trebui să țină evidența situației la nivelul Uniunii în ceea ce privește lupta împotriva spălării banilor și finanțării terorismului și să publice rezumate periodice, inclusiv
  o analiză a evaluărilor de risc naționale. Primul rezumat ar trebui realizat de Comisie în termen de un an de la data intrării în vigoare a prezentei directive. [AM 39]

| (37a) | Statele membre trebuie să se asigure nu numai că entitățile obligate respectă normele și orientările relevante, ci și că dispun de sisteme care reduc în mod real riscurile de spălare a banilor în cadrul acestor entități. [AM 40] |
| --- | --- |

(37a)

Statele membre trebuie să se asigure nu numai că entitățile obligate respectă normele și orientările relevante, ci și că dispun de sisteme care reduc în mod real riscurile de spălare a banilor în cadrul acestor entități. [AM 40]

| (37b) | Cu scopul de a a putea revizui eficacitatea sistemelor lor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, statele membre ar trebui să păstreze și să îmbunătățească statisticile relevante. Pentru a îmbunătăți și mai mult calitatea și coerența datelor statistice colectate la nivelul Uniunii, Comisia ar trebui să țină evidența situației la nivelul Uniunii în ceea ce privește lupta împotriva spălării banilor și finanțării terorismului și să publice rezumate periodice. [AM 41] |
| --- | --- |

(37b)

Cu scopul de a a putea revizui eficacitatea sistemelor lor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, statele membre ar trebui să păstreze și să îmbunătățească statisticile relevante. Pentru a îmbunătăți și mai mult calitatea și coerența datelor statistice colectate la nivelul Uniunii, Comisia ar trebui să țină evidența situației la nivelul Uniunii în ceea ce privește lupta împotriva spălării banilor și finanțării terorismului și să publice rezumate periodice. [AM 41]

| (38) | În ceea ce privește casele de schimb valutar, furnizorii de servicii pentru fiducii și societăți sau furnizorii de servicii de jocuri de noroc la nivel național, autoritățile competente ar trebui să se asigure că persoanele care conduc sau vor conduce efectiv activitatea entităților respective și beneficiarii reali ai entităților sunt persoane competente și potrivite. Criteriile pentru a determina dacă o persoană este sau nu competentă și potrivită ar trebuie, ca o condiție minimă, să reflecte necesitatea de a proteja entitățile respective împotriva utilizării lor abuzive de către directorii sau beneficiarii lor reali în scopuri infracționale. |
| --- | --- |

(38)

În ceea ce privește casele de schimb valutar, furnizorii de servicii pentru fiducii și societăți sau furnizorii de servicii de jocuri de noroc la nivel național, autoritățile competente ar trebui să se asigure că persoanele care conduc sau vor conduce efectiv activitatea entităților respective și beneficiarii reali ai entităților sunt persoane competente și potrivite. Criteriile pentru a determina dacă o persoană este sau nu competentă și potrivită ar trebuie, ca o condiție minimă, să reflecte necesitatea de a proteja entitățile respective împotriva utilizării lor abuzive de către directorii sau beneficiarii lor reali în scopuri infracționale.

| (39) | Având în vedere caracterul transnațional al spălării banilor și al finanțării terorismului, coordonarea și cooperarea între FIU din Uniunea Europeană sunt extrem de importante. Până în prezent, o astfel de cooperare a fost abordată numai prin Decizia 2000/642/JAI a Consiliului (16). În scopul de a asigura o mai bună coordonare și o mai bună cooperare între FIU și, în special, de a asigura faptul că rapoartele privind tranzacțiile suspecte ajung la FIU din statul membru pentru care raportul are utilitatea cea mai mare, prezenta directivă ar trebui să includă norme mai detaliate, extinse și actualizate. |
| --- | --- |

(39)

Având în vedere caracterul transnațional al spălării banilor și al finanțării terorismului, coordonarea și cooperarea între FIU din Uniunea Europeană sunt extrem de importante. Până în prezent, o astfel de cooperare a fost abordată numai prin Decizia 2000/642/JAI a Consiliului (16). În scopul de a asigura o mai bună coordonare și o mai bună cooperare între FIU și, în special, de a asigura faptul că rapoartele privind tranzacțiile suspecte ajung la FIU din statul membru pentru care raportul are utilitatea cea mai mare, prezenta directivă ar trebui să includă norme mai detaliate, extinse și actualizate.

| (40) | Pentru a face față caracterului transnațional al spălării banilor și al finanțării terorismului, este deosebit de important ca schimbul de informații între FIU din cadrul Uniunii să fie îmbunătățit. Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea de

  unor
  mijloace sigure pentru schimbul de informații, în special rețeaua informatică descentralizată FIU.net și tehnicile

  a tehnicilor
  oferite de această rețea

  aceste mijloace
  . [AM 42] |
| --- | --- |

(40)

Pentru a face față caracterului transnațional al spălării banilor și al finanțării terorismului, este deosebit de important ca schimbul de informații între FIU din cadrul Uniunii să fie îmbunătățit. Statele membre ar trebui să încurajeze utilizarea de

  unor
  mijloace sigure pentru schimbul de informații, în special rețeaua informatică descentralizată FIU.net și tehnicile

  a tehnicilor
  oferite de această rețea

  aceste mijloace
  . [AM 42]

| (41) | Importanța combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului ar trebui să conducă statele membre la prevederea în legislația națională a unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive pentru nerespectarea dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive. În prezent, statele membre dispun de o gamă diversificată de măsuri și sancțiuni administrative pentru încălcarea principalelor măsuri preventive. Această diversitate ar putea fi în detrimentul eforturilor depuse în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, iar răspunsul Uniunii este în pericol de a fi fragmentat. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să includă o serie de măsuri și sancțiuni administrative pe care statele membre să le aibă la dispoziție pentru încălcări sistematice ale cerințelor referitoare la măsurile de precauție privind clientela, păstrarea evidenței, raportarea tranzacțiilor suspecte și controalele interne ale entităților obligate. Gama acestora ar trebui să fie suficient de amplă pentru a permite statelor membre și autorităților competente să ia în considerare diferențele între entitățile obligate, în special între instituțiile financiare și alte entități obligate, în ceea ce privește dimensiunea, caracteristicile
  , nivelul de risc
  și domeniile de activitate ale acestora. În aplicarea prezentei directive, statele membre trebuie să se asigure că instituirea de măsuri și sancțiuni administrative în conformitate cu prezenta directivă și de sancțiuni penale în conformitate cu legislația națională nu încalcă principiul ne bis in idem. [AM 43] |
| --- | --- |

(41)

Importanța combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului ar trebui să conducă statele membre la prevederea în legislația națională a unor sancțiuni eficace, proporționale și disuasive pentru nerespectarea dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive. În prezent, statele membre dispun de o gamă diversificată de măsuri și sancțiuni administrative pentru încălcarea principalelor măsuri preventive. Această diversitate ar putea fi în detrimentul eforturilor depuse în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, iar răspunsul Uniunii este în pericol de a fi fragmentat. Prin urmare, prezenta directivă ar trebui să includă o serie de măsuri și sancțiuni administrative pe care statele membre să le aibă la dispoziție pentru încălcări sistematice ale cerințelor referitoare la măsurile de precauție privind clientela, păstrarea evidenței, raportarea tranzacțiilor suspecte și controalele interne ale entităților obligate. Gama acestora ar trebui să fie suficient de amplă pentru a permite statelor membre și autorităților competente să ia în considerare diferențele între entitățile obligate, în special între instituțiile financiare și alte entități obligate, în ceea ce privește dimensiunea, caracteristicile
  , nivelul de risc
  și domeniile de activitate ale acestora. În aplicarea prezentei directive, statele membre trebuie să se asigure că instituirea de măsuri și sancțiuni administrative în conformitate cu prezenta directivă și de sancțiuni penale în conformitate cu legislația națională nu încalcă principiul ne bis in idem. [AM 43]

| (42) | Standardele tehnice în materie de servicii financiare ar trebui să asigure o armonizare coerentă și o protecție adecvată a depunătorilor, a investitorilor și a consumatorilor din întreaga Uniune. Ar fi eficient și oportun ca sarcina de a elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare care nu implică alegeri strategice și de a înainta proiectele respective Comisiei să fie încredințată de Autorităţi, ca organisme cu înaltă specializare. |
| --- | --- |

(42)

Standardele tehnice în materie de servicii financiare ar trebui să asigure o armonizare coerentă și o protecție adecvată a depunătorilor, a investitorilor și a consumatorilor din întreaga Uniune. Ar fi eficient și oportun ca sarcina de a elabora proiecte de standarde tehnice de reglementare care nu implică alegeri strategice și de a înainta proiectele respective Comisiei să fie încredințată de Autorităţi, ca organisme cu înaltă specializare.

| (42a) | Pentru a permite autorităților competente și entităților obligate să evalueze mai bine riscurile care reies din anumite tranzacții, Comisia ar trebui să elaboreze o listă a jurisdicțiilor din afara Uniunii care au pus în aplicare norme și reglementări similare cu cele prevăzute în prezenta directivă. [AM 44] |
| --- | --- |

(42a)

Pentru a permite autorităților competente și entităților obligate să evalueze mai bine riscurile care reies din anumite tranzacții, Comisia ar trebui să elaboreze o listă a jurisdicțiilor din afara Uniunii care au pus în aplicare norme și reglementări similare cu cele prevăzute în prezenta directivă. [AM 44]

| (43) | Comisia ar trebui să adopte proiectele de standarde tehnice de reglementare elaborate de Autorităţiîn conformitate cu articolul 42 din prezenta directivă prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 290 din TFUE și în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010. |
| --- | --- |

(43)

Comisia ar trebui să adopte proiectele de standarde tehnice de reglementare elaborate de Autorităţiîn conformitate cu articolul 42 din prezenta directivă prin intermediul unor acte delegate în temeiul articolului 290 din TFUE și în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și cu Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

| (44) | Având în vedere modificările substanțiale care ar trebui aduse Directivelor 2005/60/CE și 2006/70/CE, acestea ar trebui să fuzioneze și să fie înlocuite din motive de claritate și coerență. |
| --- | --- |

(44)

Având în vedere modificările substanțiale care ar trebui aduse Directivelor 2005/60/CE și 2006/70/CE, acestea ar trebui să fuzioneze și să fie înlocuite din motive de claritate și coerență.

| (45) | Întrucât obiectivul prezentei directive, și anume protecția sistemului financiar prin mijloace de prevenire, investigare și detectare a spălării banilor și a finanțării terorismului, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dat fiind că măsurile individuale adoptate de statele membre pentru a-și proteja sistemele financiare ar putea fi incompatibile cu funcționarea pieței interne, cu principiile statului de drept și cu politica Uniunii, dar, ținând cont de amploarea și efectele acțiunii, acest obiectiv poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului în cauză. |
| --- | --- |

(45)

Întrucât obiectivul prezentei directive, și anume protecția sistemului financiar prin mijloace de prevenire, investigare și detectare a spălării banilor și a finanțării terorismului, nu poate fi realizat în mod satisfăcător de către statele membre, dat fiind că măsurile individuale adoptate de statele membre pentru a-și proteja sistemele financiare ar putea fi incompatibile cu funcționarea pieței interne, cu principiile statului de drept și cu politica Uniunii, dar, ținând cont de amploarea și efectele acțiunii, acest obiectiv poate fi realizat mai bine la nivelul Uniunii, aceasta poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este prevăzut la articolul menționat, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului în cauză.

| (46) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Cartă, în special respectarea vieții private și de familie,
  prezumția de nevinovăție,
  dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, interzicerea discriminării, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, precum și dreptul la apărare. [AM 45] |
| --- | --- |

(46)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Cartă, în special respectarea vieții private și de familie,
  prezumția de nevinovăție,
  dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, interzicerea discriminării, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, precum și dreptul la apărare. [AM 45]

| (47) | În conformitate cu articolul 21 din Cartă, care interzice discriminarea de orice fel bazată pe orice fel motiv, statele membre trebuie să ia toate măsurile pentru ca prezenta directivă să fie pusă în aplicare, în ceea ce privește evaluările de riscuri în contextul precauției privind clientela, fără niciun fel de discriminare. |
| --- | --- |

(47)

În conformitate cu articolul 21 din Cartă, care interzice discriminarea de orice fel bazată pe orice fel motiv, statele membre trebuie să ia toate măsurile pentru ca prezenta directivă să fie pusă în aplicare, în ceea ce privește evaluările de riscuri în contextul precauției privind clientela, fără niciun fel de discriminare.

| (48) | Conform declarației politice comune a statelor membre și a Comisiei din 28 septembrie 2011 privind documentele explicative, statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, notificările privind propriile măsuri de transpunere să fie însoțite de unul sau mai multe documente care să explice raportul dintre elementele unei anumite directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente, |
| --- | --- |

(48)

Conform declarației politice comune a statelor membre și a Comisiei din 28 septembrie 2011 privind documentele explicative, statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, notificările privind propriile măsuri de transpunere să fie însoțite de unul sau mai multe documente care să explice raportul dintre elementele unei anumite directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că este justificată transmiterea unor astfel de documente,

| (48a) | Atunci când aplică prezenta directivă sau legislația națională de implementare a prezentei directive, Directiva Consiliului 2000/43/CE

   (17)

  este obligatorie pentru statele membre și entitățile obligate. [AM 46] |
| --- | --- |

(48a)

Atunci când aplică prezenta directivă sau legislația națională de implementare a prezentei directive, Directiva Consiliului 2000/43/CE

   (17)

  este obligatorie pentru statele membre și entitățile obligate. [AM 46]

| (48b) | Decizia Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 4 iulie 2013 (18), |
| --- | --- |

(48b)

Decizia Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 4 iulie 2013 (18),

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

SECȚIUNEA 1

OBIECTUL, DOMENIU DE APLICARE ȘI DEFINIȚII

Articolul 1

(1)   Statele membre asigură că spălarea banilor și finanțarea terorismului sunt interzise.

(2)   În sensul prezentei directive, următoarele comportamente sunt considerate spălare a banilor, atunci când sunt comise intenționat:

| (a) | conversia sau transferul de bunuri, cunoscând că acele bunuri provin dintr-o activitate infracțională sau dintr-un act de participare la astfel de activități, cu scopul ascunderii sau disimulării originii ilicite a bunurilor
  ori al evitării ordinelor de sechestru sau confiscare
  sau al sprijinirii oricărei persoane implicate în comiterea activităților respective pentru a se sustrage consecințelor legale ale acțiunilor respecivei persoane; [AM 47] |
| --- | --- |

(a)

conversia sau transferul de bunuri, cunoscând că acele bunuri provin dintr-o activitate infracțională sau dintr-un act de participare la astfel de activități, cu scopul ascunderii sau disimulării originii ilicite a bunurilor
  ori al evitării ordinelor de sechestru sau confiscare
  sau al sprijinirii oricărei persoane implicate în comiterea activităților respective pentru a se sustrage consecințelor legale ale acțiunilor respecivei persoane; [AM 47]

| (b) | ascunderea sau disimularea adevăratei naturi, a sursei, a localizării, a utilizării, a circulației sau a proprietății bunurilor ori a drepturilor asupra acestor bunuri, cunoscând că bunurile provin dintr-o activitate infracțională sau dintr-un act de participare la o astfel de activitate; |
| --- | --- |

(b)

ascunderea sau disimularea adevăratei naturi, a sursei, a localizării, a utilizării, a circulației sau a proprietății bunurilor ori a drepturilor asupra acestor bunuri, cunoscând că bunurile provin dintr-o activitate infracțională sau dintr-un act de participare la o astfel de activitate;

| (c) | achiziția, deținerea sau utilizarea de bunuri, cunoscând, la data primirii lor, că acestea provin dintr-o activitate infracțională sau dintr-un act de participare la o astfel de activitate; |
| --- | --- |

(c)

achiziția, deținerea sau utilizarea de bunuri, cunoscând, la data primirii lor, că acestea provin dintr-o activitate infracțională sau dintr-un act de participare la o astfel de activitate;

| (d) | participarea la oricare dintre acțiunile menționate la literele (a), (b) și (c), asocierea în vederea comiterii acestora, tentativa de comitere și asistența, instigarea, facilitarea și consilierea în vederea comiterii acțiunilor menționate. |
| --- | --- |

(d)

participarea la oricare dintre acțiunile menționate la literele (a), (b) și (c), asocierea în vederea comiterii acestora, tentativa de comitere și asistența, instigarea, facilitarea și consilierea în vederea comiterii acțiunilor menționate.

(3)   Se consideră spălare a banilor inclusiv situația în care activitățile care au generat bunurile care urmează a fi spălate au fost derulate pe teritoriul unui alt stat membru sau al unei țări terțe.

(4)   În sensul prezentei directive, „finanțarea terorismului” înseamnă furnizarea sau colectarea de fonduri prin orice mijloace, în mod direct sau indirect, cu intenția folosirii acestora, sau cunoscând faptul că vor fi folosite, în totalitate sau în parte, pentru a comite oricare dintre infracțiunile menționate la articolele 1-4 din Deciziacadru 2002/475/JAI a Consiliului (19), astfel cum a fost modificată prin Decizia-cadru 2008/919/JAI a Consiliului (20).

(5)   Cunoașterea, intenția sau scopul, necesare ca elemente ale activităților menționate la alineatele (2) și (4), pot fi deduse din circumstanțe faptice obiective.

Articolul 2

(1)   Prezenta directivă se aplică următoarelor entități obligate:

| (1) | instituții de credit; |
| --- | --- |

(1)

instituții de credit;

| (2) | instituții financiare; |
| --- | --- |

(2)

instituții financiare;

| (3) | următoarele persoane fizice sau juridice, în exercitarea activităților lor profesionale:






  (a) | auditori, experți contabili externi și consilieri fiscali; |
| --- | --- | --- |

(3)

următoarele persoane fizice sau juridice, în exercitarea activităților lor profesionale:

(a)

auditori, experți contabili externi și consilieri fiscali;

| (b) | notari și alte persoane care exercită profesii juridice liberale, atunci când participă, în numele și pe seama clientului, la orice tranzacție financiară sau imobiliară sau când acordă asistență pentru planificarea sau executarea tranzacțiilor pentru client referitoare la:






  (i) | cumpărarea și vânzarea de bunuri imobile sau entități comerciale; |
| --- | --- | --- |

(b)

notari și alte persoane care exercită profesii juridice liberale, atunci când participă, în numele și pe seama clientului, la orice tranzacție financiară sau imobiliară sau când acordă asistență pentru planificarea sau executarea tranzacțiilor pentru client referitoare la:

(i)

cumpărarea și vânzarea de bunuri imobile sau entități comerciale;

| (ii) | gestionarea banilor, a valorilor mobiliare sau a altor active ale clientului; |
| --- | --- |

(ii)

gestionarea banilor, a valorilor mobiliare sau a altor active ale clientului;

| (iii) | deschiderea sau gestionarea de conturi bancare, conturi de economii sau conturi de valori mobiliare; |
| --- | --- |

(iii)

deschiderea sau gestionarea de conturi bancare, conturi de economii sau conturi de valori mobiliare;

| (iv) | organizarea contribuțiilor necesare pentru crearea, funcționarea sau gestionarea societăților; |
| --- | --- |

(iv)

organizarea contribuțiilor necesare pentru crearea, funcționarea sau gestionarea societăților;

| (v) | crearea, funcționarea sau gestionarea de fiducii,
  fundații, case de ajutor reciproc,
  societăți sau structuri similare; [AM 48] |
| --- | --- |

(v)

crearea, funcționarea sau gestionarea de fiducii,
  fundații, case de ajutor reciproc,
  societăți sau structuri similare; [AM 48]

| (c) | furnizori de servicii pentru fiducii sau societăți care nu fac obiectul literei (a) sau (b); |
| --- | --- |

(c)

furnizori de servicii pentru fiducii sau societăți care nu fac obiectul literei (a) sau (b);

| (d) | agenți imobiliari, inclusiv agenți de închirieri
  , în măsura în care sunt implicați în tranzacții financiare
  ; [AM 49] |
| --- | --- |

(d)

agenți imobiliari, inclusiv agenți de închirieri
  , în măsura în care sunt implicați în tranzacții financiare
  ; [AM 49]

| (e) | alte persoane fizice sau juridice care comercializează bunuri
  sau servicii
  , numai în măsura în care plățile sunt efectuate sau încasate în numerar și au o valoare de cel puțin 7 500 EUR, indiferent dacă tranzacția se execută printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele; [AM 50] |
| --- | --- |

(e)

alte persoane fizice sau juridice care comercializează bunuri
  sau servicii
  , numai în măsura în care plățile sunt efectuate sau încasate în numerar și au o valoare de cel puțin 7 500 EUR, indiferent dacă tranzacția se execută printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele; [AM 50]

| (f) | furnizorii de servicii de jocuri de noroc. |
| --- | --- |

(f)

furnizorii de servicii de jocuri de noroc.

(2)   Statele membre pot decide ca persoanele fizice sau juridice care desfășoară o activitate financiară în mod ocazional sau foarte limitat și în cazul cărora riscul producerii fenomenului de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului este foarte mic nu intră în domeniul de aplicare a prezentei directive, cu condiția ca respectivele persoane fizice sau juridice să îndeplinească toate criteriile următoare:

| (a) | activitatea financiară este limitată în general; |
| --- | --- |

(a)

activitatea financiară este limitată în general;

| (b) | activitatea financiară este limitată la nivel de tranzacții; |
| --- | --- |

(b)

activitatea financiară este limitată la nivel de tranzacții;

| (c) | activitatea financiară nu constituie activitatea principală; |
| --- | --- |

(c)

activitatea financiară nu constituie activitatea principală;

| (d) | activitatea financiară este auxiliară și direct legată de activitatea principală; |
| --- | --- |

(d)

activitatea financiară este auxiliară și direct legată de activitatea principală;

| (e) | activitatea principală nu este o activitate menționată la alineatul (1), cu excepția activității menționate la punctul (3) litera (e) de la alineatul (1); |
| --- | --- |

(e)

activitatea principală nu este o activitate menționată la alineatul (1), cu excepția activității menționate la punctul (3) litera (e) de la alineatul (1);

| (f) | activitatea financiară este prestată numai pentru clienții activității principale și nu este oferită publicului în general. |
| --- | --- |

(f)

activitatea financiară este prestată numai pentru clienții activității principale și nu este oferită publicului în general.

Primul paragraf nu se aplică persoanelor fizice sau juridice implicate în activitatea de remitere de bani în sensul articolului 4 alineatul (13) din Directiva 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului (21).

(3)   În sensul alineatului (2) litera (a), statele membre impun ca cifra de afaceri totală a activității financiare să nu depășească un prag, care trebuie să fie suficient de scăzut. Pragul se stabilește la nivel național, în funcție de tipul de activitate financiară.

(4)   În sensul alineatului (2) litera (b), statele membre aplică un prag maxim pe client și pe tranzacție, indiferent dacă tranzacția este efectuată într-o singură operațiune sau în mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele. Pragul se stabilește la nivel național, în funcție de tipul de activitate financiară. Acesta este suficient de scăzut, pentru a se asigura faptul că tipurile de tranzacții în cauză constituie o metodă dificil de aplicat și ineficientă de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului, și nu depășește 1 000 EUR.

(5)   În sensul alineatului (2) litera (c), statele membre impun ca cifra de afaceri a activității financiare să nu depășească 5 % din cifra de afaceri totală a persoanei fizice sau juridice în cauză.

(6)   Atunci când evaluează riscul de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului în scopul prezentului articol, statele membre acordă o atenție specială oricărei activități financiare care, prin natura sa, riscă în mod deosebit să facă obiectul unei utilizări sau al unui abuz în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului.

(7)   Orice decizie luată în temeiul prezentului articol trebuie justificată. Statele membre prevăd posibilitatea retragerii unei astfel de decizii în cazul în care circumstanțele se modifică.

(8)   Statele membre stabilesc activități de monitorizare bazată pe risc sau adoptă orice alte măsuri adecvate pentru a se asigura că nu se face abuz de scutirea acordată prin deciziile luate în temeiul prezentului articol.

Articolul 3

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „instituție de credit” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 a Parlamentului European și a Consiliului (22), inclusiv sucursalele acestora, astfel cum sunt definite la articolului 4 alineatul (1) punctul (17) din regulamentul menționat, amplasate în Uniune, dacă sediul central este situat în interiorul Uniunii sau într-o ţară terţă; |
| --- | --- |

1.

„instituție de credit” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013 a Parlamentului European și a Consiliului (22), inclusiv sucursalele acestora, astfel cum sunt definite la articolului 4 alineatul (1) punctul (17) din regulamentul menționat, amplasate în Uniune, dacă sediul central este situat în interiorul Uniunii sau într-o ţară terţă;

| 2. | „instituție financiară” înseamnă:






  (a) | o întreprindere alta decât o instituție de credit, a cărei activitate principală este urmărirea uneia sau mai multora dintre activităţile enumerate la punctele 2-12 și la punctele 14 și 15 din anexa I la Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European şi a Consiliului (23), inclusiv activitățile specifice caselor de schimb valutar (bureaux de change); |
| --- | --- | --- |

2.

„instituție financiară” înseamnă:

(a)

o întreprindere alta decât o instituție de credit, a cărei activitate principală este urmărirea uneia sau mai multora dintre activităţile enumerate la punctele 2-12 și la punctele 14 și 15 din anexa I la Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European şi a Consiliului (23), inclusiv activitățile specifice caselor de schimb valutar (bureaux de change);

| (b) | o companie de asigurare autorizată în mod corespunzător în conformitate cu Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (24), în măsura în care efectuează activități reglementate de directiva menționată; |
| --- | --- |

(b)

o companie de asigurare autorizată în mod corespunzător în conformitate cu Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului (24), în măsura în care efectuează activități reglementate de directiva menționată;

| (c) | o firmă de investiții astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (25); |
| --- | --- |

(c)

o firmă de investiții astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului (25);

| (d) | o întreprindere de investiții colectivă care își comercializează părțile sociale sau acțiunile; |
| --- | --- |

(d)

o întreprindere de investiții colectivă care își comercializează părțile sociale sau acțiunile;

| (e) | un intermediar de asigurări astfel cum este definit la articolului 2 alineatul (5) din Directiva 2002/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), cu excepția intermediarilor menționați la articolul 2 alineatul (7) din directiva menționată, atunci când acționează în legătură cu asigurările de viață și alte servicii de investiții conexe; |
| --- | --- |

(e)

un intermediar de asigurări astfel cum este definit la articolului 2 alineatul (5) din Directiva 2002/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului (26), cu excepția intermediarilor menționați la articolul 2 alineatul (7) din directiva menționată, atunci când acționează în legătură cu asigurările de viață și alte servicii de investiții conexe;

| (f) | sucursale, instituțiilor financiare menționate la literele (a)-(e) care sunt situate în Uniune, dacă sediul central se află în interiorul Uniunii sau într-o ţară terţă; |
| --- | --- |

(f)

sucursale, instituțiilor financiare menționate la literele (a)-(e) care sunt situate în Uniune, dacă sediul central se află în interiorul Uniunii sau într-o ţară terţă;

| 3. | „bunuri” înseamnă activele de orice fel, corporale sau necorporale, mobile sau imobile, tangibile sau intangibile, precum și actele sau instrumentele juridice sub orice formă, inclusiv cele electronice sau digitale, care atestă dreptul de proprietate sau interese în astfel de active; |
| --- | --- |

3.

„bunuri” înseamnă activele de orice fel, corporale sau necorporale, mobile sau imobile, tangibile sau intangibile, precum și actele sau instrumentele juridice sub orice formă, inclusiv cele electronice sau digitale, care atestă dreptul de proprietate sau interese în astfel de active;

| 4. | „activitate infracțională” înseamnă orice fel de implicare infracțională în comiterea următoarelor infracțiuni grave:






  (a) | actele definite la articolele 1-4 din Decizia-cadru 2002/475/JAI, astfel cum a fost modificată prin Decizia-cadru 2008/919/JAI; |
| --- | --- | --- |

4.

„activitate infracțională” înseamnă orice fel de implicare infracțională în comiterea următoarelor infracțiuni grave:

(a)

actele definite la articolele 1-4 din Decizia-cadru 2002/475/JAI, astfel cum a fost modificată prin Decizia-cadru 2008/919/JAI;

| (b) | oricare dintre infracțiunile definite la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope din 1988; |
| --- | --- |

(b)

oricare dintre infracțiunile definite la articolul 3 alineatul (1) litera (a) din Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva traficului ilicit de stupefiante și substanțe psihotrope din 1988;

| (c) | activitățile organizațiilor criminale astfel cum sunt definite la articolul 1 din Acțiunea comună 98/733/JAI a Consiliului (27); |
| --- | --- |

(c)

activitățile organizațiilor criminale astfel cum sunt definite la articolul 1 din Acțiunea comună 98/733/JAI a Consiliului (27);

| (d) | frauda, cel puțin gravă, care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii, astfel cum este definită la articolul 1 alineatul (1) și articolul 2 din Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene (28); |
| --- | --- |

(d)

frauda, cel puțin gravă, care aduce atingere intereselor financiare ale Uniunii, astfel cum este definită la articolul 1 alineatul (1) și articolul 2 din Convenția privind protejarea intereselor financiare ale Comunităților Europene (28);

| (e) | corupția; |
| --- | --- |

(e)

corupția;

| (f) | toate infracțiunile, inclusiv infracțiunile fiscale legate de impozitele directe și impozitele indirecte, care se pedepsesc cu privarea de libertate sau cu o măsură de siguranță privativă de libertate cu durata maximă de peste un an sau, în statele al căror sistem juridic prevede un prag minim pentru infracțiuni, toate infracțiunile care se pedepsesc cu privarea de libertate sau cu o măsură de siguranță privativă de libertate cu durata minimă de peste șase luni. |
| --- | --- |

(f)

toate infracțiunile, inclusiv infracțiunile fiscale legate de impozitele directe și impozitele indirecte, care se pedepsesc cu privarea de libertate sau cu o măsură de siguranță privativă de libertate cu durata maximă de peste un an sau, în statele al căror sistem juridic prevede un prag minim pentru infracțiuni, toate infracțiunile care se pedepsesc cu privarea de libertate sau cu o măsură de siguranță privativă de libertate cu durata minimă de peste șase luni.

| 4a. | „organism de autoreglementare” înseamnă un organism care are competența, recunoscută de dreptul național, de a stabili obligațiile și normele ce reglementează o anumită profesie sau un anumit domeniu de activitate economică, norme care trebuie respectate de către persoanele fizice sau juridice din această profesie sau domeniu; [AM 53] |
| --- | --- |

4a.

„organism de autoreglementare” înseamnă un organism care are competența, recunoscută de dreptul național, de a stabili obligațiile și normele ce reglementează o anumită profesie sau un anumit domeniu de activitate economică, norme care trebuie respectate de către persoanele fizice sau juridice din această profesie sau domeniu; [AM 53]

| 5. | „beneficiar real” înseamnă orice persoană fizică care deține sau controlează în ultimă instanță clientul și/sau persoana fizică în numele căreia se realizează o tranzacție sau o activitate şi include cel puțin:






  (a) | în cazul entităților comerciale:






  (i) | persoana fizică care deține sau controlează în ultimă instanță o persoană juridică deținând direct sau indirect dreptul de proprietate sau controlul asupra unui procent suficient din acțiuni sau din drepturile de vot ale persoanei juridice respective, inclusiv prin deținerea de acțiuni la purtător, alta decât o societate cotată pe o piață reglementată care se supune cerințelor de declarare conforme cu dreptul Uniunii sau unor standarde internaționale echivalente.

  Dovada dreptului de proprietate sau de control prin participarea financiară în cadrul unei societăți este reprezentată, la fiecare nivel al dreptului de proprietate, fie acesta direct sau indirect, de

  În orice caz,
  deținerea a 25 % din acțiuni plus o acțiune
  de către o persoană fizică constituie o dovadă de proprietate directă
  ;
  deținerea a 25 % din acțiuni plus o acțiune ale unui client, deținute de o entitate juridică aflată sub controlul unei/unor persoane fizice, sau de mai multe entități juridice aflate sub controlul aceleiași persoane fizice, este o indicație a proprietății indirecte; noțiunea de control se determină, printre altele, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 22 alineatele (1) – (5) din Directiva 2013/34/EU a Parlamentului European și a Consiliului

   (29)

  ; cu toate acestea, ea se aplică fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a decide că și un procent mai mic poate constitui dovadă a proprietății sau a controlului
  ; |
| --- | --- | --- | --- |

5.

„beneficiar real” înseamnă orice persoană fizică care deține sau controlează în ultimă instanță clientul și/sau persoana fizică în numele căreia se realizează o tranzacție sau o activitate şi include cel puțin:

(a)

în cazul entităților comerciale:

(i)

persoana fizică care deține sau controlează în ultimă instanță o persoană juridică deținând direct sau indirect dreptul de proprietate sau controlul asupra unui procent suficient din acțiuni sau din drepturile de vot ale persoanei juridice respective, inclusiv prin deținerea de acțiuni la purtător, alta decât o societate cotată pe o piață reglementată care se supune cerințelor de declarare conforme cu dreptul Uniunii sau unor standarde internaționale echivalente.

Dovada dreptului de proprietate sau de control prin participarea financiară în cadrul unei societăți este reprezentată, la fiecare nivel al dreptului de proprietate, fie acesta direct sau indirect, de

  În orice caz,
  deținerea a 25 % din acțiuni plus o acțiune
  de către o persoană fizică constituie o dovadă de proprietate directă
  ;
  deținerea a 25 % din acțiuni plus o acțiune ale unui client, deținute de o entitate juridică aflată sub controlul unei/unor persoane fizice, sau de mai multe entități juridice aflate sub controlul aceleiași persoane fizice, este o indicație a proprietății indirecte; noțiunea de control se determină, printre altele, în conformitate cu criteriile stabilite la articolul 22 alineatele (1) – (5) din Directiva 2013/34/EU a Parlamentului European și a Consiliului

   (29)

  ; cu toate acestea, ea se aplică fără a aduce atingere dreptului statelor membre de a decide că și un procent mai mic poate constitui dovadă a proprietății sau a controlului
  ;

| (ii) | în cazul în care există îndoieli că persoana identificată la punctul (i) este într-adevăr beneficiarul real ,
  sau dacă, după luarea tuturor măsurilor necesare, nu poate fi identificată nicio persoană în temeiul punctului (i),
  persoana fizică care exercită efectiv controlul asupra conducerii unei persoane juridice prin alte mijloace
  , printre carese pot număra și membrii conducerii superioare
  ; |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care există îndoieli că persoana identificată la punctul (i) este într-adevăr beneficiarul real ,
  sau dacă, după luarea tuturor măsurilor necesare, nu poate fi identificată nicio persoană în temeiul punctului (i),
  persoana fizică care exercită efectiv controlul asupra conducerii unei persoane juridice prin alte mijloace
  , printre carese pot număra și membrii conducerii superioare
  ;

| (iia) | în cazul în care nici o persoană fizică nu este identificată la punctul (i) sau (ii), persoana fizicăe deținând funcții superioare de management, caz în care entitățile obligate înregistrează acțiunilor întreprinse pentru a identifica proprietatea reală în temeiul la punctelor (i) și (ii), în scopul de a dovedi incapacitatea de a identifica persoanele respective; |
| --- | --- |

(iia)

în cazul în care nici o persoană fizică nu este identificată la punctul (i) sau (ii), persoana fizicăe deținând funcții superioare de management, caz în care entitățile obligate înregistrează acțiunilor întreprinse pentru a identifica proprietatea reală în temeiul la punctelor (i) și (ii), în scopul de a dovedi incapacitatea de a identifica persoanele respective;

| (b) | în cazul persoanelor juridice, cum ar fi fundațiile, și al construcțiilor juridice, cum ar fi fiduciile
  sau casele de ajutor reciproc
  , care administrează și distribuie fonduri:






  (i) | persoana fizică care exercită controlul asupra a cel puțin 25 % din proprietatea unei construcții juridice sau entități juridice; precum și |
| --- | --- | --- |

(b)

în cazul persoanelor juridice, cum ar fi fundațiile, și al construcțiilor juridice, cum ar fi fiduciile
  sau casele de ajutor reciproc
  , care administrează și distribuie fonduri:

(i)

persoana fizică care exercită controlul asupra a cel puțin 25 % din proprietatea unei construcții juridice sau entități juridice; precum și

| (ii) | în cazul în care viitorii beneficiari au fost deja identificați, persoana fizică care este beneficiarul a cel puțin 25 % din proprietatea unei construcții juridice sau entități juridice; sau |
| --- | --- |

(ii)

în cazul în care viitorii beneficiari au fost deja identificați, persoana fizică care este beneficiarul a cel puțin 25 % din proprietatea unei construcții juridice sau entități juridice; sau

| (iii) | în cazul în care persoanele fizice care beneficiază de construcția juridică sau de entitatea juridică nu au fost încă identificate, grupul de persoane în al căror interes principal se constituie sau funcționează construcția juridică sau entitatea juridică. În cazul beneficiarilor de fiducii desemnați în funcție de caracteristici sau în funcție de categorie, entitățile obligate trebuie să obțină informații suficiente privind beneficiarul, astfel încât să se asigure că vor fi în măsură să stabilească identitatea beneficiarului la momentul plății sau atunci când beneficiarul intenționează să își exercite drepturile dobândite; |
| --- | --- |

(iii)

în cazul în care persoanele fizice care beneficiază de construcția juridică sau de entitatea juridică nu au fost încă identificate, grupul de persoane în al căror interes principal se constituie sau funcționează construcția juridică sau entitatea juridică. În cazul beneficiarilor de fiducii desemnați în funcție de caracteristici sau în funcție de categorie, entitățile obligate trebuie să obțină informații suficiente privind beneficiarul, astfel încât să se asigure că vor fi în măsură să stabilească identitatea beneficiarului la momentul plății sau atunci când beneficiarul intenționează să își exercite drepturile dobândite;

| (iiia) | în cazul fiduciilor, identitatea constituitorului, a fiduciarului), a protectorului (dacă este cazul), a beneficiarilor sau a categoriei de beneficiari, precum și a oricărei alte persoane fizice care exercită un control efectiv asupra fiduciei (inclusiv printr-un lanț de control sau drept de proprietate); [AM 54] |
| --- | --- |

(iiia)

în cazul fiduciilor, identitatea constituitorului, a fiduciarului), a protectorului (dacă este cazul), a beneficiarilor sau a categoriei de beneficiari, precum și a oricărei alte persoane fizice care exercită un control efectiv asupra fiduciei (inclusiv printr-un lanț de control sau drept de proprietate); [AM 54]

| 6. | „furnizori de servicii pentru fiducii sau societăți” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care prestează cu titlu profesional oricare dintre următoarele servicii pentru terți:






  (a) | constituirea de societăți sau alte persoane juridice; |
| --- | --- | --- |

6.

„furnizori de servicii pentru fiducii sau societăți” înseamnă orice persoană fizică sau juridică care prestează cu titlu profesional oricare dintre următoarele servicii pentru terți:

(a)

constituirea de societăți sau alte persoane juridice;

| (b) | exercitarea funcției de director sau secretar al unei societăți, a funcției de asociat al unei societăți în comandită sau a unei funcții similare legate de alte persoane juridice sau asistența acordată unei alte persoane pentru a exercita astfel de funcții; |
| --- | --- |

(b)

exercitarea funcției de director sau secretar al unei societăți, a funcției de asociat al unei societăți în comandită sau a unei funcții similare legate de alte persoane juridice sau asistența acordată unei alte persoane pentru a exercita astfel de funcții;

| (c) | furnizarea unui sediu social, a unei adrese comerciale, poștale sau administrative și a oricăror altor servicii conexe pentru o societate, societate în comandită sau orice altă persoană juridică sau construcție juridică; |
| --- | --- |

(c)

furnizarea unui sediu social, a unei adrese comerciale, poștale sau administrative și a oricăror altor servicii conexe pentru o societate, societate în comandită sau orice altă persoană juridică sau construcție juridică;

| (d) | exercitarea funcției de fiduciar în cadrul unei fiducii exprese sau al unei alte construcții juridice similare sau asistența acordată unei alte persoane pentru a exercita această funcție; |
| --- | --- |

(d)

exercitarea funcției de fiduciar în cadrul unei fiducii exprese sau al unei alte construcții juridice similare sau asistența acordată unei alte persoane pentru a exercita această funcție;

| (e) | exercitarea funcției de acționar pe seama unei persoane alta decât o societate cotată pe o piață reglementată care se supune cerințelor de declarare conforme cu dreptul Uniunii sau unor standarde internaționale echivalente, sau asistența acordată unei alte persoane pentru a exercita această funcție; |
| --- | --- |

(e)

exercitarea funcției de acționar pe seama unei persoane alta decât o societate cotată pe o piață reglementată care se supune cerințelor de declarare conforme cu dreptul Uniunii sau unor standarde internaționale echivalente, sau asistența acordată unei alte persoane pentru a exercita această funcție;

| 7. | (a) | „persoane străine expuse politic” înseamnă persoane fizice cărora li se încredințează sau li s-au încredințat funcții publice importante de către o țară terță; |
| --- | --- | --- |

7.

(a)

„persoane străine expuse politic” înseamnă persoane fizice cărora li se încredințează sau li s-au încredințat funcții publice importante de către o țară terță;

| (b) | „persoane interne expuse politic” înseamnă persoane fizice cărora li se încredințează, sau li s-au încredințat, funcții publice importante de către un stat

  statul
  membru
  respectiv
  ; [AM 55] |
| --- | --- |

(b)

„persoane interne expuse politic” înseamnă persoane fizice cărora li se încredințează, sau li s-au încredințat, funcții publice importante de către un stat

  statul
  membru
  respectiv
  ; [AM 55]

| (c) | „persoane cărora li se încredințează sau li s-au încredințat funcții publice importante de către o organizație internațională” înseamnă directori, directori adjuncți și membri ai consiliului de administrație în cadrul unei organizații internaționale sau persoane care ocupă o funcție echivalentă în cadrul unei organizații internaționale; |
| --- | --- |

(c)

„persoane cărora li se încredințează sau li s-au încredințat funcții publice importante de către o organizație internațională” înseamnă directori, directori adjuncți și membri ai consiliului de administrație în cadrul unei organizații internaționale sau persoane care ocupă o funcție echivalentă în cadrul unei organizații internaționale;

| (d) | „persoane fizice cărora li se încredințează sau li s-au încredințat funcții publice importante” după cum urmează:






  (i) | șefi de stat, șefi de guvern, miniștri, miniștri delegați și secretari de stat; |
| --- | --- | --- |

(d)

„persoane fizice cărora li se încredințează sau li s-au încredințat funcții publice importante” după cum urmează:

(i)

șefi de stat, șefi de guvern, miniștri, miniștri delegați și secretari de stat;

| (ii) | membri ai parlamentului
  sau ai unor organisme legislative similare
  ; [AM 56] |
| --- | --- |

(ii)

membri ai parlamentului
  sau ai unor organisme legislative similare
  ; [AM 56]

| (iii) | membri ai curților supreme, ai curților constituționale sau ai altor înalte instanțe judecătorești împotriva ale căror hotărâri nu se poate introduce o cale de atac decât în circumstanțe excepționale; |
| --- | --- |

(iii)

membri ai curților supreme, ai curților constituționale sau ai altor înalte instanțe judecătorești împotriva ale căror hotărâri nu se poate introduce o cale de atac decât în circumstanțe excepționale;

| (iv) | membri ai curților de conturi sau ai consiliilor băncilor centrale; |
| --- | --- |

(iv)

membri ai curților de conturi sau ai consiliilor băncilor centrale;

| (v) | ambasadori, însărcinați cu afaceri și ofițeri superiori în forțele armate; |
| --- | --- |

(v)

ambasadori, însărcinați cu afaceri și ofițeri superiori în forțele armate;

| (vi) | membri
  cu funcții superioare
  ai organelor de administrare, de conducere sau de supraveghere ale întreprinderilor publice. [AM 57] |
| --- | --- |

(vi)

membri
  cu funcții superioare
  ai organelor de administrare, de conducere sau de supraveghere ale întreprinderilor publice. [AM 57]

Niciuna dintre categoriile menționate la punctele (i)-(vi) nu include persoane care ocupă funcții intermediare sau inferioare;

| (e) | „membri ai familiei” înseamnă:






  (i) | soțul/soția; |
| --- | --- | --- |

(e)

„membri ai familiei” înseamnă:

(i)

soțul/soția;

| (ii) | orice partener considerat ca fiind echivalent al soțului/soției; |
| --- | --- |

(ii)

orice partener considerat ca fiind echivalent al soțului/soției;

| (iii) | copiii și soții/soțiile sau partenerii acestora;
  [AM 58] |
| --- | --- |

(iii)

copiii și soții/soțiile sau partenerii acestora;
  [AM 58]

| (iv) | părinții;
  [AM 59] |
| --- | --- |

(iv)

părinții;
  [AM 59]

| (f) | „asociați apropiați” înseamnă: [AM 87]







  (i) | orice persoană fizică cunoscută ca fiind beneficiarul real al unei entități juridice sau al unei construcții juridice împreună cu o persoană menționată la alineatul (7) literele (a)-(d) sau având orice altă relație de afaceri strânsă cu o astfel de persoană; |
| --- | --- | --- |

(f)

„asociați apropiați” înseamnă: [AM 87]

(i)

orice persoană fizică cunoscută ca fiind beneficiarul real al unei entități juridice sau al unei construcții juridice împreună cu o persoană menționată la alineatul (7) literele (a)-(d) sau având orice altă relație de afaceri strânsă cu o astfel de persoană;

| (ii) | orice persoană fizică care este singurul beneficiar

  beneficiarul
  real al unei entități juridice sau al unei construcții juridice cunoscute ca fiind înființate în beneficiul de facto al persoanei menționate la alineatul (7) literele (a)-(d); [AM 60] |
| --- | --- |

(ii)

orice persoană fizică care este singurul beneficiar

  beneficiarul
  real al unei entități juridice sau al unei construcții juridice cunoscute ca fiind înființate în beneficiul de facto al persoanei menționate la alineatul (7) literele (a)-(d); [AM 60]

| 8. | „personal de conducere” înseamnă un responsabil sau un angajat care deține cunoștințe suficiente privind riscul expunerii instituției la spălarea de bani și finanțarea terorismului și care ocupă o funcție suficient de înaltă pentru a putea lua decizii cu efect asupra unei astfel de expuneri. Nu este nevoie de implicarea unui membru al consiliului de administrație în toate cazurile; |
| --- | --- |

8.

„personal de conducere” înseamnă un responsabil sau un angajat care deține cunoștințe suficiente privind riscul expunerii instituției la spălarea de bani și finanțarea terorismului și care ocupă o funcție suficient de înaltă pentru a putea lua decizii cu efect asupra unei astfel de expuneri. Nu este nevoie de implicarea unui membru al consiliului de administrație în toate cazurile;

| 9. | „relație de afaceri” înseamnă o relație de afaceri, profesională sau comercială legată de activitățile profesionale ale entităților obligate și despre care, la momentul stabilirii contactului, se consideră că va fi de durată; |
| --- | --- |

9.

„relație de afaceri” înseamnă o relație de afaceri, profesională sau comercială legată de activitățile profesionale ale entităților obligate și despre care, la momentul stabilirii contactului, se consideră că va fi de durată;

| 10. | „servicii de jocuri de noroc” înseamnă orice serviciu care presupune o miză cu valoare monetară în jocuri de noroc, inclusiv în cele cu un element de abilitate, cum ar fi loteriile, jocurile de cazinou, jocurile de poker și pariurile, furnizate într-un sediu fizic sau prin orice fel de mijloace la distanță, pe cale electronică sau cu ajutorul oricărui alt tip de tehnologii care facilitează comunicarea, și la solicitarea individuală a destinatarului serviciilor; |
| --- | --- |

10.

„servicii de jocuri de noroc” înseamnă orice serviciu care presupune o miză cu valoare monetară în jocuri de noroc, inclusiv în cele cu un element de abilitate, cum ar fi loteriile, jocurile de cazinou, jocurile de poker și pariurile, furnizate într-un sediu fizic sau prin orice fel de mijloace la distanță, pe cale electronică sau cu ajutorul oricărui alt tip de tehnologii care facilitează comunicarea, și la solicitarea individuală a destinatarului serviciilor;

| 10a.„ | operațiune de pariuri”: înseamnă orice etapă a relației comerciale dintre, pe de o parte, furnizorii de servicii de jocuri de noroc și, pe de altă parte, clientul și beneficiarul înregistrării pariului și al mizei până la plata eventualului câștig; [AM 61] |
| --- | --- |

10a.„

operațiune de pariuri”: înseamnă orice etapă a relației comerciale dintre, pe de o parte, furnizorii de servicii de jocuri de noroc și, pe de altă parte, clientul și beneficiarul înregistrării pariului și al mizei până la plata eventualului câștig; [AM 61]

| 11. | „grup” înseamnă grup în sensul prevăzut la articolul 2 alineatul (12) din Directiva 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30). |
| --- | --- |

11.

„grup” înseamnă grup în sensul prevăzut la articolul 2 alineatul (12) din Directiva 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului (30).

| 11a. | „la distanță”, înseamnă încheierea unui contract sau a unei tranzacții, unde contractantul sau intermediarul şi consumatorul nu sunt fizic prezenţi simultan, prin mijloace exclusive precum internetul, telemarketingul sau alte mijloace electronice de comunicare până la și incluzând momentul încheierii contractului sau tranzacţia este realizată; [AM 62] |
| --- | --- |

11a.

„la distanță”, înseamnă încheierea unui contract sau a unei tranzacții, unde contractantul sau intermediarul şi consumatorul nu sunt fizic prezenţi simultan, prin mijloace exclusive precum internetul, telemarketingul sau alte mijloace electronice de comunicare până la și incluzând momentul încheierii contractului sau tranzacţia este realizată; [AM 62]

Articolul 4

(1)   Statele membre se asigură
  , ținând seama de riscuri,
  că dispozițiile prezentei directive sunt extinse în întregime sau parțial la profesii și categorii de întreprinderi care, deși nu sunt entități obligate în sensul articolului 2 alineatul (1), desfășoară activități care sunt în mod deosebit susceptibile a fi folosite în scopul spălării banilor sau finanțării terorismului. [AM 63]

(2)   Atunci când un stat membru decide să extindă dispozițiile prezentei directive la profesii și categorii de întreprinderi altele decât cele prevăzute la articolul 2 alineatul (1), acesta informează Comisia în această privință.

Articolul 5

Statele membre pot adopta sau menține în vigoare dispoziții mai stricte în domeniul reglementat de prezenta directivă pentru a preveni fenomenul spălării banilor și al finanțării terorismului
  , cu condiția ca aceste dispoziții să respecte pe deplin dreptul Uniunii, în special în ceea ce privește normele Uniunii de protecție a datelor și protecția drepturilor fundamentale consacrată în Cartă
  .
  Aceste dispoziții nu împiedică în mod nejustificat accesul consumatorilor la serviciile financiare și nu constituie un obstacol pentru funcționarea pieței interne
  . [AM 64]

SECȚIUNEA 2

EVALUAREA RISCURILOR

Articolul 6

(1)   
  Comisia Europeană conduce o evaluare privind riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului care afectează piața internă, acordând o atenție specială activităților transfrontaliere. În acest scop, Comisia Europeană consultă statele membre,
  Autorităţileemit un aviz comun privind riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului care afectează piața internă

  , Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, Grupul de lucru „articolul 29”, Europol și alte autorități competente
  .

Evaluarea riscurilor menționată la primul paragraf ia în calcul cel puțin următoarele:

| (a) | amploarea globală a spălării de bani și sectoarele pieței interne cele mai expuse riscului; |
| --- | --- |

(a)

amploarea globală a spălării de bani și sectoarele pieței interne cele mai expuse riscului;

| (b) | riscurile legate de fiecare sector expus, în special sectoarele nefinanciare și sectorul jocurilor de noroc; |
| --- | --- |

(b)

riscurile legate de fiecare sector expus, în special sectoarele nefinanciare și sectorul jocurilor de noroc;

| (c) | cele mai răspândite mijloace utilizate de infractori pentru a spăla profituri ilicite; |
| --- | --- |

(c)

cele mai răspândite mijloace utilizate de infractori pentru a spăla profituri ilicite;

| (d) | recomandări pentru autoritățile competente privind utilizarea eficace a resurselor; |
| --- | --- |

(d)

recomandări pentru autoritățile competente privind utilizarea eficace a resurselor;

| (e) | rolul bancnotelor EUR în activitățile infracționale și în spălarea banilor. |
| --- | --- |

(e)

rolul bancnotelor EUR în activitățile infracționale și în spălarea banilor.

Evaluarea riscurilor include și propuneri pentru standardele minime pentru evaluările riscurilor care urmează să fie realizate de către autoritățile naționale competente. Aceste standarde minime sunt elaborate în cooperare cu statele membre și implică industria și alte părți interesate relevante prin consultări publice și reuniuni private ale părților interesate, după caz.

Avizul comun este emis

  Evaluarea riscurilor se realizează
  de Comisie până la ... (*1)

  și se actualizează bianual sau mai frecvent, dacă circumstanțele o impun
  .

(2)   Comisia pune avizul

  evaluarea riscurilor
  la dispoziția statelor membre și a entităților obligate pentru a le ajuta să identifice, să gestioneze și să atenueze riscul de spălare a banilor și de finanțare a terorismului
  , precum și pentru a permite altor părți interesate, inclusiv legislatorilor naționali, Parlamentului European, Autorităţilor, Europol şi Comitetului Unităților FIU, să înțeleagă mai bine riscurile financiare. Rezumatul evaluării se pune la dispoziția publicului. Rezumatul nu cuprinde informații clasificate
  .

(2a)
     
  Comisia prezintă un raport anual Parlamentului European și Consiliului cu privire la constatările rezultate în urma evaluărilor periodice ale riscurilor și la măsurile luate pe baza acestor constatări. [AM 65]

Articolul 6a

(1)
     
  Fără a aduce atingere procedurilor de constatare a neîndeplinirii obligațiilor prevăzute de TFUE, Comisia se asigură că dreptul național privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului, adoptat de statele membre în conformitate cu prezenta directivă, este transpus în mod eficace și în conformitate cu cadrul european.

(2)
     
  Pentru aplicarea alineatului (1), Comisia este asistată, dacă este cazul, de Autorităţi, de Europol, de Comitetul Unităților și de oricare alte autorități europene competente.

(3)
     
  Evaluările dreptului național privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului prevăzute la alineatul (1) nu aduc atingere evaluărilor efectuate de Grupul de Acțiune Financiară sau de MONEYVAL. [AM 66]

Articolul 7

(1)   Fiecare stat membru ia măsurile corespunzătoare pentru identificarea, evaluarea, înțelegerea și atenuarea riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului la care se expune
  , precum și referitor la orice problemă legată de protecția datelor în acest context,
  și ține evaluarea la zi.

(2)   Fiecare stat membru desemnează o autoritate pentru a coordona răspunsul național la riscurile menționate la alineatul (1). Identitatea autorității respective este comunicată Comisiei, Autorităţilor
  , Europol
  și celorlalte state membre.

(3)   Statele membre pot utiliza

  utilizează
  avizul menționat la articolul 6 alineatul (1) atunci când efectuează evaluările
  de risc
  menționate la alineatul (1).

(4)   Fiecare stat membru efectuează evaluarea menționată la alineatul (1) și:

| (a) | utilizează evaluarea (evaluările) în scopul îmbunătățirii regimului de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, în special prin identificarea domeniilor în care entitățile obligate trebuie să aplice măsuri sporite și, după caz, prin specificarea măsurilor care trebuie luate; |
| --- | --- |

(a)

utilizează evaluarea (evaluările) în scopul îmbunătățirii regimului de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, în special prin identificarea domeniilor în care entitățile obligate trebuie să aplice măsuri sporite și, după caz, prin specificarea măsurilor care trebuie luate;

| (aa) | identifică eventualele sectoare sau domenii cu risc neglijabil, scăzut sau ridicat de spălare a banilor și finanțare a terorismului; |
| --- | --- |

(aa)

identifică eventualele sectoare sau domenii cu risc neglijabil, scăzut sau ridicat de spălare a banilor și finanțare a terorismului;

| (b) | utilizează evaluarea (evaluările) pentru alocarea și ierarhizarea resurselor necesare pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului; |
| --- | --- |

(b)

utilizează evaluarea (evaluările) pentru alocarea și ierarhizarea resurselor necesare pentru combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului;

| (ba) | utilizează evaluarea (evaluările) pentru a asigura reglementări corespunzătoare pentru fiecare sector sau domeniu, în funcție de riscul de spălare a banilor; |
| --- | --- |

(ba)

utilizează evaluarea (evaluările) pentru a asigura reglementări corespunzătoare pentru fiecare sector sau domeniu, în funcție de riscul de spălare a banilor;

| (c) | pune
  în timp util
  informații corespunzătoare la dispoziția entităților obligate, astfel încât acestea să efectueze

  poată efectua
  propriile evaluări ale riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului. |
| --- | --- |

(c)

pune
  în timp util
  informații corespunzătoare la dispoziția entităților obligate, astfel încât acestea să efectueze

  poată efectua
  propriile evaluări ale riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului.

(5)   Statele membre pun la dispoziția celorlalte state membre, Comisiei şi Autorităţilor, la cererea acestora, rezultatele propriilor evaluări de risc.
  Rezumatul evaluării se pune la dispoziția publicului. Rezumatul nu cuprinde informații clasificate. [AM 67]

Articolul 8

(1)   Statele membre se asigură că entitățile obligate iau măsurile corespunzătoare pentru identificarea și evaluarea riscurilor referitoare la spălarea banilor și finanțarea terorismului, luând în considerare factorii de risc precum clienți, țări sau zone geografice, produse, servicii, tranzacții sau canale de distribuție. Măsurile respective sunt proporționale cu natura și dimensiunea entităților obligate.

(2)   Evaluările menționate la alineatul (1) trebuie consemnate, ținute la zi și puse la dispoziția autorităților competente și a organismelor de autoreglementare
  , la cerere
  . [AM 68]

(3)   Statele membre se asigură că entitățile obligate dispun de politici, controale și proceduri pentru a atenua și a gestiona cu eficacitate riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului identificate la nivelul Uniunii, al statelor membre, dar și al entităților obligate. Politicile, controalele și procedurile trebuie să fie proporționale cu natura și dimensiunea entităților obligate respective
  și cu riscul de spălare a banilor și de finanțare a terorismului și ar trebui să respecte normele în materie de protecție a datelor
  . [AM 69]

(4)   Politicile și procedurile menționate la alineatul (3) cuprind cel puțin:

| (a) | elaborarea de politici, proceduri și controale interne, printre altele
  practicile model de gestionare a riscului,
  în legătură cu precauția privind clientela, raportarea, păstrarea evidențelor, controlul intern, managementul conformității (inclusiv, atunci când dimensiunea și natura activității o permit, numirea în funcție a unui responsabil de conformitate la nivelul conducerii) și procesul de verificare a angajaților;
  Aceste măsuri nu permit entităților obligate să ceară consumatorilor să furnizeze mai multe date cu caracter personal decât este nevoie
  ; [AM 70] |
| --- | --- |

(a)

elaborarea de politici, proceduri și controale interne, printre altele
  practicile model de gestionare a riscului,
  în legătură cu precauția privind clientela, raportarea, păstrarea evidențelor, controlul intern, managementul conformității (inclusiv, atunci când dimensiunea și natura activității o permit, numirea în funcție a unui responsabil de conformitate la nivelul conducerii) și procesul de verificare a angajaților;
  Aceste măsuri nu permit entităților obligate să ceară consumatorilor să furnizeze mai multe date cu caracter personal decât este nevoie
  ; [AM 70]

| (b) | atunci când este cazul, având în vedere dimensiunea și natura activității, o funcție de audit independent în scopul testării politicilor, procedurilor și controalelor interne menționate la litera (a). |
| --- | --- |

(b)

atunci când este cazul, având în vedere dimensiunea și natura activității, o funcție de audit independent în scopul testării politicilor, procedurilor și controalelor interne menționate la litera (a).

(5)   Statele membre impun entităților obligate să obțină aprobarea conducerii superioare pentru politicile și procedurile instituite, monitorizează și, după caz, sporesc măsurile adoptate.

Articolul 8a

(1)
     
  Pentru a dezvolta o abordare comună și politici comune împotriva jurisdicțiilor necooperante cu deficiențe în domeniul combaterii spălării banilor, statele membre aprobă periodic și adoptă listele țărilor publicate de GAFI.

(2)
     
  Comisia coordonează activitățile de pregătire la nivelul Uniunii cu privire la identificarea țărilor terțe cu deficiențe strategice grave în regimurile lor de spălare a banilor, care prezintă riscuri semnificative pentru sistemul financiar al Uniunii, ținând seama de criteriile prevăzute la punctul 3 din anexa III.

(3)
     
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate pentru a stabili o listă de țări, astfel cum se definește la alineatul (2).

(4)
     
  Comisia monitorizează periodic evoluția situației în țările definite la alineatul (2) din prezentul articol pe baza criteriilor stabilite la punctul 3 din anexa III și, după caz, revizuiește lista menționată la alineatul (3) din prezentul articol. [AM 71]

CAPITOLUL II

PRECAUȚIA PRIVIND CLIENTELA

SECȚIUNEA 1

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 9

Statele membre interzic instituțiilor lor de credit și financiare deținerea de conturi anonime, sau de carnete de economii anonime
  , sau eliberarea de cartele de plăți electronice care nu îndeplinesc condițiile stabilite la articolul 10a
  . Statele membre solicită în toate cazurile ca titularii și beneficiarii conturilor anonime, sau ai carnetelor de economii anonime
  sau ai cartelelor de plăți anonime
  existente să fie supuși măsurilor de precauție privind clientela cât mai curând posibil și în orice caz înainte ca respectivele conturi sau carnete să fie folosite în vreun fel. [AM 72]

Articolul 10

Statele membre se asigură că entitățile obligate aplică măsuri de precauție privind clientela în următoarele cazuri:

| (a) | la stabilirea unei relații de afaceri; |
| --- | --- |

(a)

la stabilirea unei relații de afaceri;

| (b) | la efectuarea unor tranzacții ocazionale în valoare de cel puțin 15 000 EUR, indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele; |
| --- | --- |

(b)

la efectuarea unor tranzacții ocazionale în valoare de cel puțin 15 000 EUR, indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele;

| (c) | la efectuarea unor tranzacții ocazionale în numerar în valoare de cel puțin 7 500 EUR de către persoane fizice sau juridice care comercializează bunuri, indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele; |
| --- | --- |

(c)

la efectuarea unor tranzacții ocazionale în numerar în valoare de cel puțin 7 500 EUR de către persoane fizice sau juridice care comercializează bunuri, indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele;

| (d) | la efectuarea unor tranzacții ocazionale în valoare de cel puțin 2 000 EUR de către furnizorii de servicii de jocuri de noroc

  cazinouri
  , indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele; |
| --- | --- |

(d)

la efectuarea unor tranzacții ocazionale în valoare de cel puțin 2 000 EUR de către furnizorii de servicii de jocuri de noroc

  cazinouri
  , indiferent dacă tranzacția se efectuează printr-o singură operațiune sau prin mai multe operațiuni care par a avea o legătură între ele;

| (da) | la stabilirea relației de afaceri de către furnizorii de servicii de jocuri de noroc online; |
| --- | --- |

(da)

la stabilirea relației de afaceri de către furnizorii de servicii de jocuri de noroc online;

| (db) | la efectuarea plății câștigurilor în valoare de 2 000 de EUR sau mai mult de către furnizorii de alte servicii de jocuri de noroc; [AM 73] |
| --- | --- |

(db)

la efectuarea plății câștigurilor în valoare de 2 000 de EUR sau mai mult de către furnizorii de alte servicii de jocuri de noroc; [AM 73]

| (e) | atunci când există o suspiciune de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului, independent de orice derogare, scutire sau prag; |
| --- | --- |

(e)

atunci când există o suspiciune de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului, independent de orice derogare, scutire sau prag;

| (f) | atunci când există îndoieli privind veridicitatea sau relevanța datelor de identificare a clientului obținute anterior. |
| --- | --- |

(f)

atunci când există îndoieli privind veridicitatea sau relevanța datelor de identificare a clientului obținute anterior.

| (fa) | la înființarea unei societăți. [AM 74] |
| --- | --- |

(fa)

la înființarea unei societăți. [AM 74]

Articolul 10a

(1)
     
  Statele membre pot, pe baza unui risc scăzut dovedit, să aplice scutiri entităților obligate de la măsurile de precauție privind clientela cu privire la moneda electronică, astfel cum sunt definite la articolul 2 alineatul (2) din Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European şi a Consiliului

   (31)

  , în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | instrumentul de plată nu este reîncărcabil; |
| --- | --- |

(a)

instrumentul de plată nu este reîncărcabil;

| (b) | suma maximă depozitată electronic nu depășește 250 de euro; Statele membre pot mări această limită până la 500 de euro pentru instrumentele de plată care pot fi utilizate numai în statul membru respectiv; |
| --- | --- |

(b)

suma maximă depozitată electronic nu depășește 250 de euro; Statele membre pot mări această limită până la 500 de euro pentru instrumentele de plată care pot fi utilizate numai în statul membru respectiv;

| (c) | instrumentul de plată este utilizat exclusiv pentru a achiziționa bunuri sau servicii; |
| --- | --- |

(c)

instrumentul de plată este utilizat exclusiv pentru a achiziționa bunuri sau servicii;

| (d) | instrumentul de plată nu poate fi finanțat cu monedă electronică; |
| --- | --- |

(d)

instrumentul de plată nu poate fi finanțat cu monedă electronică;

| (e) | răscumpărarea în numerar și retragerea de numerar sunt interzise, cu excepția cazului în care sunt realizate identificarea și verificarea identității deținătorului, politici și proceduri adecvate și corespunzătoare cu privire la răscumpărarea în numerar și retragerea de numerar, precum și obligațiile de păstrare a istoricului. |
| --- | --- |

(e)

răscumpărarea în numerar și retragerea de numerar sunt interzise, cu excepția cazului în care sunt realizate identificarea și verificarea identității deținătorului, politici și proceduri adecvate și corespunzătoare cu privire la răscumpărarea în numerar și retragerea de numerar, precum și obligațiile de păstrare a istoricului.

(2)
     
  Statele membre se asigură că măsurile de precauție privind clientela se aplică întotdeauna înainte de răscumpărarea valorii monetare a monedei electronice care depășește 250 de euro.

(3)
     
  Prezentul articol nu împiedică statele membre de a permite entităților obligate să aplice măsuri simplificate de precauție privind clientela în ce privește moneda electronică în conformitate cu articolul 13 din prezenta directivă, în cazul în care condițiile stabilite la prezentul articol nu sunt îndeplinite. [AM 75]

Articolul 11

(1)   Măsurile de precauție privind clientela cuprind:

| (a) | identificarea clientului și verificarea identității clientului pe baza documentelor, datelor sau informațiilor obținute dintr-o sursă fiabilă și independentă; |
| --- | --- |

(a)

identificarea clientului și verificarea identității clientului pe baza documentelor, datelor sau informațiilor obținute dintr-o sursă fiabilă și independentă;

| (b) | pe lângă
  identificarea beneficiarului real și

  , astfel cum este enumerat în registru în temeiul articolului 29,
  adoptarea unor măsuri rezonabile pentru a verifica identitatea beneficiarului real pentru certitudinea instituției sau persoanei reglementate de prezenta directivă, inclusiv, în ceea ce privește persoanele juridice, fiduciile
  , fundațiile, casele de ajutor reciproc, holdingurile
  și
  toate celelalte

  construcțiile

  construcții
  juridice similare
  existente sau viitoare
  , adoptarea unor măsuri rezonabile

  tuturor măsurilor necesare
  pentru a înțelege structura de proprietate și de control a clientului; |
| --- | --- |

(b)

pe lângă
  identificarea beneficiarului real și

  , astfel cum este enumerat în registru în temeiul articolului 29,
  adoptarea unor măsuri rezonabile pentru a verifica identitatea beneficiarului real pentru certitudinea instituției sau persoanei reglementate de prezenta directivă, inclusiv, în ceea ce privește persoanele juridice, fiduciile
  , fundațiile, casele de ajutor reciproc, holdingurile
  și
  toate celelalte

  construcțiile

  construcții
  juridice similare
  existente sau viitoare
  , adoptarea unor măsuri rezonabile

  tuturor măsurilor necesare
  pentru a înțelege structura de proprietate și de control a clientului;

| (c) | evaluarea și, după caz, obținerea de informații privind scopul și natura dorită relației de afaceri; |
| --- | --- |

(c)

evaluarea și, după caz, obținerea de informații privind scopul și natura dorită relației de afaceri;

| (d) | realizarea unei monitorizări continue a relației de afaceri, inclusiv examinarea tranzacțiilor încheiate pe toată durata relației respective, pentru a asigura că tranzacțiile realizate sunt conforme cu informațiile instituției sau ale persoanei referitoare la client, la profilul activității și la profilul riscului, inclusiv, după caz, la sursa fondurilor, precum și că documentele, datele sau informațiile deținute sunt ținute la zi. [AM 76] |
| --- | --- |

(d)

realizarea unei monitorizări continue a relației de afaceri, inclusiv examinarea tranzacțiilor încheiate pe toată durata relației respective, pentru a asigura că tranzacțiile realizate sunt conforme cu informațiile instituției sau ale persoanei referitoare la client, la profilul activității și la profilul riscului, inclusiv, după caz, la sursa fondurilor, precum și că documentele, datele sau informațiile deținute sunt ținute la zi. [AM 76]

(1a)
     
  La adoptarea măsurilor menționate la literele (a) și (b) de la alineatul (1), entitățile obligate trebuie, de asemenea, să verifice dacă orice persoană care pretinde că acționează în numele clientului este autorizată în acest sens și sunt obligate să identifice și să verifice identitatea persoanei respective. [AM 77]

(2)   Statele membre se asigură că entitățile obligate aplică fiecare dintre cerințele de precauție privind clientela prevăzute la alineatul (1), acestea putând stabili însă amploarea măsurilor în funcție de risc.

(3)   Statele membre solicită entităților obligate să ia în considerare, atunci când evaluează riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, cel puțin variabilele prevăzute în anexa I.

(4)   Statele membre se asigură că entitățile obligate pot demonstra autorităților competente sau organismelor de autoreglementare că măsurile sunt corespunzătoare din punctul de vedere al riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului care au fost identificate.

(5)   În cazul asigurărilor de viață sau al altor tipuri de asigurări legate de investiții, statele membre se asigură că, în plus față de măsurile de precauție privind clientela impuse în ceea ce privește clientul și beneficiarul real, instituțiile financiare aplică următoarele măsuri de precauție privind clientela în cazul beneficiarilor asigurărilor de viață și ai altor polițe de asigurare legate de investiții, de îndată ce beneficiarii sunt identificați sau determinați:

| (a) | în cazul beneficiarilor care sunt persoane fizice sau juridice sau construcții juridice identificate după nume, consemnarea numelui persoanei; |
| --- | --- |

(a)

în cazul beneficiarilor care sunt persoane fizice sau juridice sau construcții juridice identificate după nume, consemnarea numelui persoanei;

| (b) | în cazul beneficiarilor determinați după caracteristici sau categorie ori prin alte mijloace, obținerea unor informații suficiente privind beneficiarii respectivi, astfel încât instituția financiară să fie sigură că, la momentul plății, va fi în măsură să stabilească identitatea beneficiarului. |
| --- | --- |

(b)

în cazul beneficiarilor determinați după caracteristici sau categorie ori prin alte mijloace, obținerea unor informații suficiente privind beneficiarii respectivi, astfel încât instituția financiară să fie sigură că, la momentul plății, va fi în măsură să stabilească identitatea beneficiarului.

În ambele cazuri menționate la primul paragraf literele (a) și (b), verificarea identității beneficiarilor are loc la momentul plății. În cazul cesiunii, totale sau parțiale, a unei asigurări de viață sau a unui alt tip de asigurare legată de investiții către un terț, instituțiile financiare care au cunoștință de cesiunea respectivă identifică beneficiarul real, la momentul cesiunii către persoana fizică sau juridică sau către construcția juridică care primește, pentru beneficiul propriu, valoarea poliței cedate.

Articolul 12

(1)   Statele membre solicită ca verificarea identității clientului și a beneficiarului real să aibă loc înainte de stabilirea unei relații de afaceri sau de desfășurarea tranzacției.

(2)   Prin derogare de la alineatul (1), statele membre pot permite ca verificarea identității clientului și a beneficiarului real să se realizeze în timpul constituirii unei relații de afaceri
  sau pe durata desfășurării tranzacției pentru entitățile supuse obligațiilor prevăzute la articolul 2 alineatul (1) și, în orice caz, la plata unui eventual câștig
  , în cazul în care acest lucru este necesar pentru a nu întrerupe desfășurarea normală a activității și în cazul în care riscul de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului este redus. În astfel de situații, aceste proceduri trebuie realizate cât mai curând posibil după contactul inițial. [AM 78]

(3)   Prin derogare de la alineatele (1) și (2), statele membre pot permite deschiderea unui cont bancar, cu condiția să fie aplicate garanții corespunzătoare care să asigure realizarea tranzacțiilor de către client sau în numele clientului, numai după respectarea în totalitate a dispozițiilor alineatelor (1) și (2).

(4)   Statele membre prevăd ca, în cazul în care nu este în măsură să respecte dispozițiile articolului 11 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), instituția sau persoana în cauză să nu realizeze nicio tranzacție prin cont bancar, să nu stabilească nicio relație de afaceri și să nu realizeze nicio tranzacție și să aibă în vedere terminarea relației de afaceri și transmiterea unui raport de tranzacții suspecte privind clientul către FIU, în conformitate cu articolul 32.

Statele membre nu aplică paragraful precedent notarilor, persoanelor care exercită profesii juridice liberale, auditorilor, experților contabili externi și consilierilor fiscali, această derogare fiind strict valabilă pentru situația în care aceste persoane sunt în curs de evaluare a situației juridice a clientului lor sau în curs de îndeplinire a sarcinii de apărare sau de reprezentare a clientului respectiv în proceduri judiciare sau referitor la acestea, inclusiv consilierea privind inițierea sau evitarea procedurii.

(5)   Statele membre solicită ca entitățile obligate să aplice procedurile de precauție privind clientela nu numai tuturor clienților noi, ci și clienților existenți, în funcție de risc, la momentele oportune, inclusiv atunci când circumstanțele relevante privind clientul se schimbă.

SECȚIUNEA 2

PRECAUȚIA SIMPLIFICATĂ PRIVIND CLIENTELA

Articolul 13

(1)   În cazul în care un stat membru sau o entitate obligată identifică domenii cu risc redus, statul membru respectiv poate permite entităților obligate să aplice măsuri simplificate de precauție privind clientela.

(2)   Înainte de a aplica măsuri simplificate de precauție privind clientela, entitățile obligate se asigură că relația cu clientul sau tranzacția prezintă un grad de risc mai redus.

(3)   Statele membre se asigură că entitățile obligate efectuează o monitorizare suficientă a tranzacției

  tranzacțiilor
  sau a relației

  relațiilor
  de afaceri, pentru a permite detectarea tranzacțiilor neobișnuite sau suspecte. [AM 79]

Articolul 14

La evaluarea riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului legate de tipuri de clienți, țări sau zone geografice, precum și de anumite produse, servicii, tranzacții sau canale de distribuție, statele membre și entitățile obligate iau în considerare cel puțin factorii
  legați de client și produs, serviciu, tranzacție sau canal de distribuție,
  caracteristici eventualelor situații cu risc redus, prevăzuți în anexa II. [AM 80]

Articolul 15

Până la ... (*2) autoritățile publică orientări adresate autorităților competente și entităților obligate menționate la articolul 2 alineatul (1) punctele 1 și 2, în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, cu privire la factorii de risc care trebuie luați în considerare și/sau măsurile care trebuie adoptate în situațiile în care sunt adecvate măsuri simplificate de precauție privind clientela. Trebuie să se țină cont, în special, de natura și dimensiunea activității și, dacă este necesar și proporțional, să se stabilească măsuri specifice.[AM 81]

SECȚIUNEA 3

PRECAUȚIA SPORITĂ PRIVIND CLIENTELA

Articolul 16

(1)   În cazurile identificate în articolele 17-23 din prezenta directivă și în alte cazuri de riscuri mai mari, identificate de către statele membre sau entitățile obligate, statele membre solicită entităților obligate să aplice măsuri sporite de precauție privind clientela pentru a gestiona și a atenua riscurile în mod corespunzător.

(2)   Statele membre solicită entităților obligate să examineze, în măsura în care este posibil în mod rezonabil, contextul și scopul tuturor tranzacțiilor complexe cu valori neobișnuit de mari și al tuturor tipurilor neobișnuite de tranzacții care nu au un scop economic sau legal evident
  sau care constituie infracțiuni fiscale în sensul articolului 3 alineatul (4) litera (f)
  . În special, entitățile trebuie să mărească gradul și natura monitorizării relației de afaceri, în scopul de a stabili dacă respectivele tranzacții sau activități par neobișnuite sau suspecte.
  În cazul în care o entitate obligată identifică o astfel de tranzacție sau activitate neobișnuită sau suspectă, informează fără întârziere FIU ale tuturor statelor membre care ar putea fi implicate. [AM 82]

(3)   La evaluarea riscurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului, statele membre și entitățile obligate iau în considerare cel puțin factorii
  legați de client și produs, serviciu, tranzacție sau canal de distribuție,
  caracteristici eventualelor situații cu risc mărit prevăzuți în anexa III. [AM 83]

(4)   Până la ... (*3), autoritățile publică orientări adresate autorităților competente și entităților obligate menționate la articolul 2 alineatul (1) punctele (1) și (2), în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, cu privire la factorii de risc care trebuie luați în considerare și/sau măsurile care trebuie adoptate în situațiile în care este necesară aplicarea de măsuri sporite de precauție privind clientela. [AM 84]

Articolul 17

În ceea ce privește relațiile bancare transfrontaliere cu instituții corespondente din țări terțe, statele membre solicită instituțiilor lor de credit, în plus față de măsurile de precauție privind clientela prevăzute la articolul 11:

| (a) | să culeagă informații suficiente despre o instituție corespondentă pentru a înțelege pe deplin natura activității instituției corespondente și pentru a stabili, din informațiile disponibile public, reputația instituției și calitatea supravegherii; |
| --- | --- |

(a)

să culeagă informații suficiente despre o instituție corespondentă pentru a înțelege pe deplin natura activității instituției corespondente și pentru a stabili, din informațiile disponibile public, reputația instituției și calitatea supravegherii;

| (b) | să evalueze controalele împotriva spălării banilor și finanțării terorismului aplicate de instituția corespondentă; |
| --- | --- |

(b)

să evalueze controalele împotriva spălării banilor și finanțării terorismului aplicate de instituția corespondentă;

| (c) | să obțină aprobarea conducerii superioare înainte de stabilirea unor noi relații cu bănci corespondente; |
| --- | --- |

(c)

să obțină aprobarea conducerii superioare înainte de stabilirea unor noi relații cu bănci corespondente;

| (d) | să stabilească în scris responsabilitățile fiecărei instituții; |
| --- | --- |

(d)

să stabilească în scris responsabilitățile fiecărei instituții;

| (e) | în ceea ce privește conturile corespondente de transfer, să se asigure că instituția de credit corespondentă a verificat identitatea clienților care au acces direct la conturile instituției corespondente, a aplicat precauția permanentă și este în măsură să furnizeze instituției corespondente, la cerere, date relevante privind precauția. |
| --- | --- |

(e)

în ceea ce privește conturile corespondente de transfer, să se asigure că instituția de credit corespondentă a verificat identitatea clienților care au acces direct la conturile instituției corespondente, a aplicat precauția permanentă și este în măsură să furnizeze instituției corespondente, la cerere, date relevante privind precauția.

Articolul 18

În ceea ce privește tranzacțiile sau relațiile de afaceri cu persoanele străine expuse politic, statele membre solicită instituțiilor lor de credit, în plus față de măsurile de precauție privind clientela prevăzute la articolul 12:

| (a) | să dispună de proceduri corespunzătoare, în funcție de risc, pentru a stabili dacă un client sau un beneficiar real al unui client este o persoană străină expusă politic; |
| --- | --- |

(a)

să dispună de proceduri corespunzătoare, în funcție de risc, pentru a stabili dacă un client sau un beneficiar real al unui client este o persoană străină expusă politic;

| (b) | să obțină aprobarea conducerii superioare pentru stabilirea sau continuarea unor relații de afaceri cu astfel de clienți; |
| --- | --- |

(b)

să obțină aprobarea conducerii superioare pentru stabilirea sau continuarea unor relații de afaceri cu astfel de clienți;

| (c) | să adopte măsuri adecvate pentru a stabili sursa patrimoniului și sursa fondurilor implicate în relația de afaceri sau în tranzacție; |
| --- | --- |

(c)

să adopte măsuri adecvate pentru a stabili sursa patrimoniului și sursa fondurilor implicate în relația de afaceri sau în tranzacție;

| (d) | să efectueze o monitorizare sporită permanentă a relației de afaceri. |
| --- | --- |

(d)

să efectueze o monitorizare sporită permanentă a relației de afaceri.

Articolul 19

În ceea ce privește tranzacțiile sau relațiile de afaceri cu persoanele interne expuse politic sau cu persoane cărora li se încredințează sau li s-a încredințat o funcție publică importantă de către o organizație internațională, statele membre solicită instituțiilor lor de credit, în plus față de măsurile de precauție privind clientela prevăzute la articolul 11:

| (a) | să dispună de proceduri corespunzătoare, în funcție de risc, pentru a stabili dacă clientul sau beneficiarul real al unui client este o persoană internă expusă politic; |
| --- | --- |

(a)

să dispună de proceduri corespunzătoare, în funcție de risc, pentru a stabili dacă clientul sau beneficiarul real al unui client este o persoană internă expusă politic;

| (b) | să aplice măsurile prevăzute la articolul 18 literele (b), (c) și (d) în cazul în care relațiile de afaceri cu astfel de persoane prezintă un risc mărit. |
| --- | --- |

(b)

să aplice măsurile prevăzute la articolul 18 literele (b), (c) și (d) în cazul în care relațiile de afaceri cu astfel de persoane prezintă un risc mărit.

Articolul 19a

Comisia, în colaborare cu statele membre și organizațiile internaționale, întocmește o listă a persoanelor interne expuse politic și a persoanelor care au reședința într-un stat membru și cărora li se încredințează sau li s-a încredințat o funcție de mare răspundere de către o organizație internațională. Lista este accesibilă autorităților competente și entităților obligate.

Comisia notifică persoanelor în cauză faptul că au fost incluse pe listă sau șterse din aceasta.

Cerințele de la prezentul articol nu scutesc entitățile obligate de la obligațiile acestora referitoare la măsurile de precauție privind clientela, iar entitățile obligate nu se bazează exclusiv pe acele informații ca fiind suficiente pentru îndeplinirea acestor obligații.

Statele membre iau toate măsurile adecvate pentru a preveni tranzacționarea informațiilor în scopuri comerciale cu privire la persoanele străine expuse politic, la persoanele interne expuse politic sau la persoane cărora li se încredințează sau li s-a încredințat o funcție importantă de către o organizație internațională. [AM 85]

Articolul 20

Entitățile obligate adoptă măsuri rezonabile
  , în conformitate cu abordarea bazată pe risc,
  pentru a stabili dacă beneficiarii unei polițe de asigurare de viață sau ai unei polițe de alt tip de asigurare legată de investiții și/sau, după caz, beneficiarul real al beneficiarului sunt persoane expuse politic. Măsurile se adoptă cel mai târziu la momentul plății sau la momentul cesiunii, totale sau parțiale, a poliței. În cazul în care s-au identificat riscuri mărite, statele membre solicită entităților obligate, în plus față de adoptarea măsurilor normale de precauție privind clientela: [AM 86]

| (a) | să informeze conducerea superioară înainte de plata veniturilor corespunzătoare poliței de asigurare; |
| --- | --- |

(a)

să informeze conducerea superioară înainte de plata veniturilor corespunzătoare poliței de asigurare;

| (b) | să efectueze o examinare sporită a întregii relații de afaceri cu asiguratul. |
| --- | --- |

(b)

să efectueze o examinare sporită a întregii relații de afaceri cu asiguratul.

Articolul 21

Măsurile prevăzute la articolele 18, 19 și 20
  , dar nu cele menționate la articolul 19a,
  se aplică, de asemenea, membrilor familiei sau persoanelor cunoscute ca fiind

  în cazul cărora dovezile indică faptul că sunt
  asociați apropiați ai unor astfel de persoane străine sau interne expuse politic. [AM 87]

Articolul 22

În cazul în care o persoană prevăzută la articolele 18, 19 și 20 a încetat să fie o persoană străină expusă politic, o persoană internă expusă politic sau o persoană căreia i se încredințează sau i s-a încredințat o funcție importantă de către o organizație internațională, entitățile obligate trebuie să ia în considerare riscul pe care persoana respectivă continuă să îl prezinte și să aplice măsuri corespunzătoare, în funcție de risc, până în momentul în care se consideră că persoana nu mai prezintă niciun risc. Respectiva perioadă de timp nu trebuie să fie mai mică de 18

  12
  luni. [AM 88]

Articolul 23

(1)   Statele membre interzic instituțiilor de credit să stabilească sau să continue o relație de afaceri cu o bancă corespondentă fictivă și solicită instituțiilor de credit să adopte măsuri corespunzătoare pentru a se asigura că nu se angajează sau nu continuă relațiile bancare corespondente cu o bancă despre care se știe că permite unei bănci fictive să utilizeze conturile sale.

(2)   În sensul alineatului (1), „bancă fictivă” înseamnă o instituție de credit sau o instituție implicată în activități echivalente constituită într-o țară în care nu are prezență fizică prin care să se exercite o conducere și o gestiune veritabilă și care nu este afiliată unui grup financiar reglementat.

SECȚIUNEA 4

EXECUȚIA DE CĂTRE TERȚI

Articolul 24

Statele membre pot permite entităților obligate să recurgă la terți pentru a îndeplini cerințele prevăzute la articolul 11 alineatul (1) literele (a), (b) și (c). Cu toate acestea, responsabilitatea finală pentru îndeplinirea cerințelor respective revine entității obligate care apelează la terț.
  În plus, statele membre se asigură că toate părțile terțe pot fi, de asemenea, trase la răspundere pentru încălcări ale dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive. [AM 89]

Articolul 25

(1)   În sensul prezentei secțiuni, „terți” înseamnă:

| (a) | entitățile obligate enumerate la articolul 2 sau

  sau |
| --- | --- |

(a)

entitățile obligate enumerate la articolul 2 sau

  sau

| (b) | alte instituții și persoane situate într-un stat membru sau într-o țară terță care aplică cerințele de precauție privind clientela și cerințele de păstrare a evidențelor prevăzute sau echivalente cu cele prevăzute de prezenta directivă și a căror conformitate cu cerințele prezentei directive este supravegheată în conformitate cu secțiunea 2 din capitolul VI. |
| --- | --- |

(b)

alte instituții și persoane situate într-un stat membru sau într-o țară terță care aplică cerințele de precauție privind clientela și cerințele de păstrare a evidențelor prevăzute sau echivalente cu cele prevăzute de prezenta directivă și a căror conformitate cu cerințele prezentei directive este supravegheată în conformitate cu secțiunea 2 din capitolul VI.

(2)   Statele membre iau

  Comisia ia
  în considerare informațiile disponibile privind nivelul de risc geografic atunci când decid dacă o țară terță îndeplinește condițiile prevăzute la alineatul (1) și se informează reciproc, informând, de asemenea, Comisia

  statele membre, entitățile obligate
  și Autoritățile, în măsura în care acest lucru este relevant în scopul prezentei directive și în conformitate cu dispozițiile relevante din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, cu privire la cazurile în care consideră că o țară terță îndeplinește astfel de condiții.

(2a)
     
  Comisia furnizează o listă de jurisdicții care aplică măsuri de combatere a spălării banilor echivalente cu dispozițiile prezentei directive și alte norme și reglementări conexe ale Uniunii.

(2b)
     
  Lista menționată la alineatul (2a) se revizuiește și se actualizează în mod regulat în conformitate cu informațiile primite de la statele membre în temeiul alineatului (2). [AM 90]

Articolul 26

(1)   Statele membre se asigură că entitățile obligate obțin de la terțul la care au recurs informațiile necesare privind cerințele prevăzute la articolul 11 alineatul (1) literele (a), (b) și (c).

(2)   Statele membre se asigură că entitățile obligate cărora li se adresează clientul adoptă măsurile adecvate pentru a garanta că toate copiile relevante ale datelor de identificare și verificare și orice alt document relevant privind identitatea clientului sau a beneficiarului real le sunt transmise de îndată, la cerere, de către terț.

Articolul 27

(1)   Statele membre se asigură că autoritatea competentă din țara de origine (în cazul politicilor și controalelor la nivel de grup) și autoritatea competentă din țara gazdă (în cazul sucursalelor și filialelor) pot considera că o entitate obligată aplică măsurile prevăzute la articolul 25 alineatul (1) și articolul 26 prin programul său de grup, în cazul în care sunt îndeplinite următoarele condiții:

| (a) | o entitate obligată se bazează pe informațiile furnizate de către un terț care face parte din același grup; |
| --- | --- |

(a)

o entitate obligată se bazează pe informațiile furnizate de către un terț care face parte din același grup;

| (b) | grupul aplică măsurile de precauție privind clientela, normele privind păstrarea evidențelor și programele de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, în conformitate cu prezenta directivă sau cu norme echivalente; |
| --- | --- |

(b)

grupul aplică măsurile de precauție privind clientela, normele privind păstrarea evidențelor și programele de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, în conformitate cu prezenta directivă sau cu norme echivalente;

| (c) | punerea în aplicare efectivă a cerințelor menționate la litera (b) este supravegheată la nivel de grup de către o autoritate
  națională
  competentă
  în cooperare cu autoritățile competente din țara gazdă
  . [AM 91] |
| --- | --- |

(c)

punerea în aplicare efectivă a cerințelor menționate la litera (b) este supravegheată la nivel de grup de către o autoritate
  națională
  competentă
  în cooperare cu autoritățile competente din țara gazdă
  . [AM 91]

(1a)
     
  Până la ...



   (*4)



  , autoritățile publică orientări referitoare la punerea în aplicare a regimului de supraveghere de către autoritățile competente din statele membre relevante, pentru entitățile care fac parte din grupuri, pentru a asigura supravegherea coerentă și eficientă la nivelul grupului. [AM 92]

Articolul 28

Prezenta secțiune nu se aplică în relațiile de externalizare sau de reprezentare în care, pe baza unei dispoziții contractuale, furnizorul serviciilor de externalizare sau agentul trebuie considerat parte a entității obligate.

CAPITOLUL III

INFORMAȚII PRIVIND BENEFICIARUL REAL

Articolul 29

(1)   Statele membre se asigură că societățile sau entitățile juridice

  întreprinderile și alte entități cu personalitate juridică, inclusiv fiduciile sau entitățile cu o structură sau funcție similară fiduciilor, fundațiilor, holdingurilor și tuturor celorlalte construcții juridice similare în ceea ce privește structura sau funcția, existente sau viitoare
  înființate
  sau înregistrate
  pe teritoriul lor
  sau reglementate de legislația lor,
  obțin, și dețin
  și transmit unui registru public central, unui registru comercial sau unui registru al societăților de pe teritoriul lor,
  informații adecvate, corecte, și actuale
  și actualizate
  cu privire la
  ele și la
  beneficiarul lor real
  la momentul înființării sau al oricărei modificări a acesteia
  .

(1a)
     
  Registrul cuprinde informațiile minime necesare pentru identificarea clară a întreprinderii și a beneficiarului real și anume denumirea acesteia, numărul său, statutul și forma sa juridică, dovada înregistrării, adresa sediului social (și a sediului procesual principal, dacă este diferit de sediul social), competențele de reglementare fundamentale (cum ar fi cele cuprinse în memorandum și în actul constitutiv), o listă a administratorilor (inclusiv naționalitatea și data nașterii acestora), precum și informații privind acționarii/beneficiarii reali ai societății, cum ar fi numele, data nașterii, naționalitatea sau jurisdicția de înregistrare, datele de contact, numărul de acțiuni, categoriile de acțiuni (inclusiv natura drepturilor de vot asociate) și, dacă este cazul, proporția participației sau a controlului.

Cerințele stipulate la prezentul articol nu scutesc entitățile obligate de la obligațiile acestora referitoare la măsurile de precauție privind clientela, iar entitățile obligate nu se vor baza exclusiv pe acele informații ca fiind suficiente pentru îndeplinirea acestor obligații.

(1b)
     
  În ceea ce privește fiduciile sau alte tipuri de entități juridice și construcțiile, existente sau viitoare, cu o structură și funcție similare, informațiile includ identitatea constituitorului, a fiduciarului (fiduciarilor), a protectorului (dacă este cazul), a beneficiarilor sau a categoriei de beneficiari, precum și a oricărei alte persoane fizice care exercită un control efectiv asupra fiduciei. Statele membre se asigură că fiduciarii dezvăluie statutul pe care îl au entităților obligate atunci când, în calitate de fiduciari, formează o relație de afaceri sau efectuează o tranzacție ocazională cu o valoare care depășește pragul prevăzut la articolul 10 literele (b), (c) și (d). Informațiile deținute ar trebui să includă data nașterii și naționalitatea tuturor persoanelor. Statele membre urmează abordarea bazată pe riscuri atunci când publică contractul de fiducie și scrisoarea de intenții („letter of wishes”) și asigură, după caz și cu respectarea protecției informațiilor cu caracter personal, că informațiile sunt divulgate autorităților competente, în special FIU-urilor și entităților obligate.

(2)   Statele membre se asigură că Informațiile menționate la alineatul

  alineatele
  (1)
  , (1a) și (1b)

  pot fi accesate

  sunt accesibile
  în timp util de către autoritățile competente și de către entitățile obligate

  autorităților competente, în special FIU-urilor și entităților obligate din toate statele membre
  .
  Statele membre pun la dispoziție registrele menționate la alineatul (1) după identificarea persoanei ce dorește să acceseze informațiile printr-o înregistrare de bază online. Informațiile sunt puse la dispoziție online tuturor persoanelor într-un format de date deschis și sigur, în conformitate cu normele de protecție a datelor, în special în ce privește protecția efectivă a drepturilor persoanei vizate de a accesa date cu caracter personal și de a corecta sau șterge datele incorecte. Taxele percepute pentru obținerea informațiilor nu depășesc costurile administrative ale acestora. Orice modificare a informațiilor afișate este indicată clar în registru, fără întârziere și în orice caz, în termen de 30 de zile
  .

Registrele societății menționate la alineatul (1) din prezentul articol este interconectat prin intermediul platformei europene, al portalului precum și al punctelor de acces opționale create de statele membre în conformitate cu Directiva 2012/17/UE. Statele membre, cu sprijin din partea Comisiei, asigură interoperabilitatea registrelor lor în cadrul sistemului de rețele de registre prin intermediul platformei europene.

(2a)
     
  Comisia, în cooperare cu statele membre, caută în mod rapid, constructiv și efectiv o cooperare cu țări terțe pentru a încuraja înființarea de registre centrale echivalente care cuprind informații cu privire la beneficiarii reali și a asigura că informațiile menționate la alineatele (1) și (1a) din prezentul articol sunt puse la dispoziția publicului din țările lor.

Se acordă prioritate țărilor terțe care găzduiesc un număr semnificativ de societăți sau entități juridice, inclusiv fiduciile, fundațiile, holdingurile și toate celelalte organisme similare în ceea ce privește structura sau funcția și care dețin acțiuni care indică proprietatea directă în conformitate cu articolul 3 alineatul (5) în societăți sau entități juridice înființate în Uniune.

(2b)
     
  Statele membre stabilesc regimul sancțiunilor eficace, proporționale și disuasive aplicabile persoanelor fizice sau juridice în cazul încălcării legislației naționale adoptate în conformitate cu prezentul articol și iau toate măsurile necesare pentru a asigura aplicarea acestor sancțiuni. În sensul prezentului articol, statele membre stabilesc măsuri eficace de combatere a abuzurilor în vederea prevenirii utilizării necorespunzătoare în baza acțiunilor la purtător și a garanțiilor pentru acțiunile la purtător.

(2c)
     
  Până la ...



   (*5)



  , Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, un raport cu privire la aplicarea și modul de funcționare a cerințelor în conformitate cu prezentul articol, însoțit, după caz, de o propunere legislativă. [AM 93]

Articolul 30

(1)   Statele membre se asigură că fiduciarii oricărei fiducii exprese reglementate de legislația lor obțin și dețin informații adecvate, corecte și actuale privind beneficiarul real al fiduciei. Astfel de informații includ identitatea constituitorului, a fiduciarului (fiduciarilor), a protectorului (dacă este cazul), a beneficiarilor sau a categoriei de beneficiari, precum și a oricărei alte persoane fizice care exercită un control efectiv asupra fiduciei.

(2)   Statele membre se asigură că fiduciarii dezvăluie statutul pe care îl au entităților obligate atunci când, în calitate de fiduciari, formează o relație de afaceri sau efectuează o tranzacție ocazională cu o valoare care depășește pragul prevăzut la articolul 10 literele (b), (c) și (d).

(3)   Statele membre se asigură că informațiile menționate la alineatul (1) de la prezentul articol pot fi accesate în timp util de către autoritățile competente și de către entitățile obligate.

(4)   Statele membre se asigură că măsurile corespunzătoare celor de la alineatele (1), (2) și (3) se aplică altor tipuri de entități și construcții juridice cu o structură și o funcție similare fiduciilor.
  [AM 94]

CAPITOLUL IV

OBLIGAȚIILE DE RAPORTARE

SECȚIUNEA 1

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 31

(1)   Fiecare stat membru instituie o FIU în scopul de a preveni, de a detecta și de a investiga spălarea banilor și finanțarea terorismului.

(1a)
     
  Persoanele menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul (3) literele (a), (b) și (d) informează FIU și/sau a organismul corespunzător de autoreglementare a profesiei în cauză, astfel cum se precizează la articolul 33 alineatul (1), dacă suspectează sau au motive rezonabile să suspecteze că serviciile lor sunt utilizate necorespunzător în sensul unei activități infracționale. [AM 95]

(2)   Statele membre comunică în scris Comisiei denumirea și adresa FIU-urilor respective.

(3)   FIU se constituie ca o unitate centrală națională
  , independentă și autonomă din punct de vedere operațional
  . Acesta este responsabilă cu primirea (și, analizarea în măsura posibilului, solicitarea)

  rapoartelor de tranzacții suspecte și a altor informații relevante pentru posibile spălări de bani, infracțiuni premergătoare conexe sau posibile finanțări ale terorismului
  .
  FIU este responsabilă cu
  comunicarea către
  toate
  autoritățile
  competente a rezultatelor analizei sale
  ,
  dacă există motive de a suspecta

  competente a informațiilor divulgate care se referă la posibile spălări de bani, infracțiuni premergătoare conexe sau posibile finanțări ale terorismului sau care sunt solicitate de legislația sau reglementările naționale.
  Aceasta este în măsură să obțină informații suplimentare pertinente de la entități obligate în scopurile respective.
  Unitatea dispune de resurse
  financiare, tehnice și umane
  adecvate pentru a-și îndeplini sarcinile.
  Statele membre asigură că FIU nu fac obiectul unor ingerințe nejustificate. [AM 96]

(4)   Statele membre se asigură că FIU are acces, în mod direct sau indirect, în timp util, la informațiile financiare, administrative și de aplicare a legii de care are nevoie pentru a-și îndeplini sarcinile în mod corespunzător. În plus, FIU trebuie să dea curs solicitărilor de informații formulate de autoritățile de aplicare a legii din statul membru, cu excepția cazului în care există motive de fapt pentru a presupune că furnizarea unor astfel de informații ar avea un impact negativ asupra anchetelor sau analizelor în curs de desfășurare, sau, în circumstanțe excepționale, în cazul în care divulgarea informațiilor ar fi în mod clar disproporționată față de interesele legitime ale unei persoane fizice sau juridice sau irelevante în ceea ce privește scopurile pentru care aceasta a fost solicitată.
  În cazul în care FIU primește o astfel de cerere, decizia de a conduce o analiză sau de a comunica informațiile autorității de aplicare a legii care face cererea îi revine FIU. Statele membre solicită autorităților de aplicare a legii să transmită FIU un feedback privind utilizarea informațiilor furnizate. [AM 97]

(5)   Statele membre se asigură că FIU are competența de a lua măsuri urgente, fie direct, fie indirect, atunci când există o suspiciune că o tranzacție are legătură cu spălarea banilor sau finanțarea terorismului, de a suspenda sau de a refuza derularea tranzacției cu scopul de a analiza tranzacția și de a confirma suspiciunea.

(6)   Funcția de analiză a FIU constă într-o analiză operațională care se axează pe cazuri individuale și obiective specifice și o analiză strategică de abordare a tendințelor și a metodelor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului.

Articolul 32

(1)   Statele membre solicită entităților obligate și, după caz, directorilor și angajaților acestora să coopereze pe deplin cu promptitudine:

| (a) | informând FIU, din proprie inițiativă, în cazul în care instituția sau persoana reglementată de prezenta directivă are cunoștință, suspectează sau are motive serioase să suspecteze că fondurile sunt obținute din activități infracționale sau că au legătură cu finanțarea terorismului, și dând curs cu promptitudine solicitărilor de informații suplimentare formulate de FIU în astfel de cazuri; |
| --- | --- |

(a)

informând FIU, din proprie inițiativă, în cazul în care instituția sau persoana reglementată de prezenta directivă are cunoștință, suspectează sau are motive serioase să suspecteze că fondurile sunt obținute din activități infracționale sau că au legătură cu finanțarea terorismului, și dând curs cu promptitudine solicitărilor de informații suplimentare formulate de FIU în astfel de cazuri;

| (b) | furnizând FIU, la cererea acesteia, toate informațiile necesare, în conformitate cu procedurile stabilite prin legislația aplicabilă. |
| --- | --- |

(b)

furnizând FIU, la cererea acesteia, toate informațiile necesare, în conformitate cu procedurile stabilite prin legislația aplicabilă.

(2)   Informațiile menționate la alineatul (1) se transmit către FIU a statului membru pe al cărui teritoriu este situată instituția sau persoana care transmite informațiile
  și către FIU din statul membru unde este înființată entitatea obligată
  . Informațiile sunt transmise de către persoana sau persoanele desemnate în conformitate cu articolul 8 alineatul (4). [AM 98]

Articolul 33

(1)   Prin derogare de la articolul 32 alineatul (1), statele membre pot desemna, în cazul persoanelor menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 3 literele (a), (b) și (d)
  și (e) și al profesiilor și categoriilor de întreprinderi care sunt menționate la articolul 4
  , un organism adecvat de autoreglementare al profesiei în cauză ca autoritate care trebuie să primească informațiile menționate la articolul 32 alineatul (1).

În toate cazurile, statele membre furnizează mijloacele și modalitatea de păstrare a secretului profesional și a confidențialității și de respectare a vieții private. [AM 99]

Fără a aduce atingere alineatului (2), organismul de autoreglementare desemnat transmite, în cazurile menționate la primul paragraf, informațiile către FIU cu promptitudine și sub formă nefiltrată.

(2)   Statele membre nu aplică obligațiile prevăzute la articolul 32 alineatul (1) notarilor, altor persoane care exercită profesii juridice liberale, auditorilor, experților contabili externi și consilierilor fiscali, această derogare fiind strict valabilă în privința informațiilor pe care aceștia le primesc de la unul dintre clienții lor sau le obțin în legătură cu unul dintre clienții lor în cursul evaluării situației juridice a clientului lor sau al îndeplinirii sarcinii de a apăra sau de a reprezenta clientul respectiv într-o procedură judiciară sau în legătură cu o procedură judiciară, inclusiv consultanța privind inițierea sau evitarea unei proceduri, indiferent dacă informațiile sunt primite sau obținute înaintea procedurii, în timpul acesteia sau după aceasta.

Articolul 34

(1)   Statele membre solicită entităților obligate să se abțină de la efectuarea tranzacțiilor despre care cunosc sau bănuiesc că sunt legate de spălarea banilor sau de finanțarea terorismului până când îndeplinesc acțiunile necesare în conformitate cu articolul 32 alineatul (1) litera (a).

În conformitate cu dreptul național, se pot da instrucțiuni ca tranzacția să nu fie realizată.

(2)   În cazul în care se suspectează că o tranzacție servește la spălarea banilor sau la finanțarea terorismului și în cazul în care abținerea de la realizarea sa este imposibilă sau susceptibilă a zădărnici eforturile de urmărire a beneficiarilor unei operațiuni suspecte de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului, entitățile obligate în cauză informează FIU imediat după realizarea tranzacției.

Articolul 35

(1)   Statele membre se asigură că autoritățile competente prevăzute la articolul 45 informează cu promptitudine FIU în cazul în care, pe parcursul inspecțiilor efectuate de acestea la entitățile obligate sau în oricare alt mod, autoritățile descoperă fapte care ar putea avea legătură cu spălarea banilor sau cu finanțarea terorismului.

(2)   Statele membre se asigură că organismele de supraveghere autorizate prin acte cu putere de lege să supravegheze piețele bursiere, valutare și de produse financiare derivate informează FIU în cazul în care descoperă fapte care ar putea avea legătură cu spălarea banilor sau cu finanțarea terorismului.

Articolul 36

Divulgarea de informații cu bună credință, de către o entitate obligată sau de un angajat sau director al unei astfel de entități obligate în conformitate cu articolele 32 și 33 nu constituie încălcare a vreunei restricții privind divulgarea de informații impuse prin contract sau de un act cu putere de lege sau act administrativ și nu atrage niciun fel de răspundere pentru entitatea obligată, directorii sau angajații acesteia.

Articolul 37

Statele membre adoptă toate măsurile adecvate pentru a proteja

  se asigură că persoanele, inclusiv angajații și reprezentanții

  față de expunerea la amenințări sau acțiuni ostile angajații entității obligate care raportează, fie la nivel intern, fie către FIU, suspiciuni de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului
  sunt protejate în mod corespunzător față de expunerea la amenințări sau acțiuni ostile, tratamente și consecințe nefavorabile și în special la acțiuni nefavorabile sau discriminatorii la locul de muncă
  .
  Statele membre garantează acordarea de asistență juridică acestor persoane și pun la dispoziția persoanelor canale de comunicații sigure pentru ca acestea să poată raporta suspiciunile lor de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. Aceste canale asigură cunoașterea identității persoanelor care oferă informații exclusiv de către AES sau de către FIU. Statele membre asigură că există programe adecvate de protecție a martorilor
  . [AM 100]

SECȚIUNEA 2

INTERZICEREA DIVULGĂRII

Articolul 38

(1)   Entitățile obligate, precum și directorii și angajații acestora nu divulgă clientului vizat și nici altor terți faptul că au fost transmise autorităților informații în conformitate cu articolele 32 și 33 sau că este în curs sau ar putea fi deschisă o anchetă privind spălarea banilor sau finanțarea terorismului.

(2)   Interdicția prevăzută la alineatul (1) nu include divulgarea către autoritățile competente din statul membru, inclusiv către organismele de autoreglementare,
  autoritățile de protecție a datelor
  sau divulgarea în scopul aplicării legii. [AM 101]

(3)   Interdicția prevăzută la alineatul (1) nu împiedică divulgarea între instituții din statele membre sau din țări terțe care impun cerințe echivalente celor prevăzute de prezenta directivă, cu condiția ca acestea să aparțină aceluiași grup.

(4)   Interdicția prevăzută la alineatul (1) nu împiedică divulgarea între persoanele menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 3 literele (a) și (b) din statele membre sau din țări terțe care impun cerințe echivalente celor prevăzute de prezenta directivă, care își desfășoară activitățile profesionale, ca angajați sau nu, în cadrul aceleiași persoane juridice sau al unei rețele.

În sensul primului paragraf, „rețea” înseamnă o structură mai largă căreia îi aparține persoana și care are proprietari, conducere și

  , standarde, metode sau
  control de conformitate în comun. [AM 102]

(5)   În ceea ce privește entitățile sau persoanele menționate la articolul 2 alineatul (1) punctele 1 și 2 și punctul 3 literele (a) și (b), în cazurile privind același client și aceeași tranzacție care implică două sau mai multe instituții sau persoane, interdicția prevăzută la alineatul (1) nu împiedică divulgarea între instituțiile sau persoanele relevante dacă acestea sunt situate într-un stat membru sau într-o țară terță care impune cerințe echivalente celor prevăzute de prezenta directivă și dacă aparțin aceleiași categorii profesionale și se supun unor obligații echivalente în ceea ce privește secretul profesional și protecția datelor cu caracter personal.

(5a)
     
  În sensul prezentului articol, cerințele țărilor terțe echivalente celor prevăzute de prezenta directivă, includ norme în materie de protecția datelor. [AM 103]

(6)   În cazul în care persoanele menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 3 literele (a) și (b) încearcă să descurajeze un client de la a participa la activități ilegale, aceasta nu reprezintă o divulgare în sensul alineatului (1).

CAPITOLUL V

PROTECȚIA DATELOR,
  PĂSTRAREA EVIDENȚELOR ȘI DATELE STATISTICE [AM 104]

Articolul 39

(1)   Statele membre solicită entităților obligate să păstreze următoarele documente și informații, în conformitate cu legislația națională, în scopul prevenirii, depistării și investigării posibilelor cazuri de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului de către FIU sau de către alte autorități competente:

| (a) | în cazul precauției privind clientela, o copie sau numerele de înregistrare ale documentelor solicitate, pe o perioadă de cel puțin cinci ani după ce relația de afaceri cu clientul a încetat
  , sau după data tranzacției ocazionale
  . La expirarea respectivei perioade de păstrare, datele cu caracter personal vor fi șterse dacă legislația națională nu prevede altceva; împrejurările în care entitățile obligate pot sau trebuie să păstreze în continuare datele sunt stabilite în legislația națională. Statele membre pot permite sau impune păstrarea în continuare a datelor numai dacă acest lucru este necesar pentru prevenirea, depistarea sau investigarea cazurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului
  și dacă

  . Perioada maximă

  prelungirea perioadei
  de păstrare după încetarea relației de afaceri nu trebuie să depășească zece

  a datelor este justificată de la caz la caz
  .
  Perioada de păstrare poate fi prelungită cu maximum cinci
  ani; |
| --- | --- |

(a)

în cazul precauției privind clientela, o copie sau numerele de înregistrare ale documentelor solicitate, pe o perioadă de cel puțin cinci ani după ce relația de afaceri cu clientul a încetat
  , sau după data tranzacției ocazionale
  . La expirarea respectivei perioade de păstrare, datele cu caracter personal vor fi șterse dacă legislația națională nu prevede altceva; împrejurările în care entitățile obligate pot sau trebuie să păstreze în continuare datele sunt stabilite în legislația națională. Statele membre pot permite sau impune păstrarea în continuare a datelor numai dacă acest lucru este necesar pentru prevenirea, depistarea sau investigarea cazurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului
  și dacă

  . Perioada maximă

  prelungirea perioadei
  de păstrare după încetarea relației de afaceri nu trebuie să depășească zece

  a datelor este justificată de la caz la caz
  .
  Perioada de păstrare poate fi prelungită cu maximum cinci
  ani;

| (b) | în cazul relațiilor de afaceri și al tranzacțiilor, documente justificative și evidențe, constând în documente originale sau copii admise în procedurile judiciare, în temeiul dreptului național aplicabil, pe o perioadă de cel puțin cinci ani de la încheierea tranzacțiilor sau de la încetarea relației de afaceri, oricare dintre aceste evenimente are loc primul. La expirarea respectivei perioade de păstrare, datele cu caracter personal vor fi șterse dacă legislația națională nu prevede altceva; împrejurările în care entitățile obligate pot sau trebuie să păstreze în continuare datele sunt stabilite în legislația națională. Statele membre pot permite sau impune păstrarea în continuare a datelor numai dacă acest lucru este necesar pentru prevenirea, depistarea sau investigarea cazurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului
  și dacă prelungirea perioadei de păstrare a datelor este justificată de la caz la caz
  . Perioada maximă de păstrare de la încheierea tranzacțiilor sau de la încetarea relației de afaceri, oricare dintre aceste evenimente are loc primul, nu trebuie să depășească zece

  poate fi prelungită cu cinci
  ani. |
| --- | --- |

(b)

în cazul relațiilor de afaceri și al tranzacțiilor, documente justificative și evidențe, constând în documente originale sau copii admise în procedurile judiciare, în temeiul dreptului național aplicabil, pe o perioadă de cel puțin cinci ani de la încheierea tranzacțiilor sau de la încetarea relației de afaceri, oricare dintre aceste evenimente are loc primul. La expirarea respectivei perioade de păstrare, datele cu caracter personal vor fi șterse dacă legislația națională nu prevede altceva; împrejurările în care entitățile obligate pot sau trebuie să păstreze în continuare datele sunt stabilite în legislația națională. Statele membre pot permite sau impune păstrarea în continuare a datelor numai dacă acest lucru este necesar pentru prevenirea, depistarea sau investigarea cazurilor de spălare a banilor și de finanțare a terorismului
  și dacă prelungirea perioadei de păstrare a datelor este justificată de la caz la caz
  . Perioada maximă de păstrare de la încheierea tranzacțiilor sau de la încetarea relației de afaceri, oricare dintre aceste evenimente are loc primul, nu trebuie să depășească zece

  poate fi prelungită cu cinci
  ani.

(2)
     
  Orice date cu caracter personal nu pot fi utilizate în alt scop decât cel pentru care au fost păstrate, și în nici un caz nu sunt folosite în scopuri comerciale. [AM 105]

Articolul 39a

(1)
     
  Dispozițiile Directivei 95/46/CE se aplică prelucrării datelor cu caracter personal, efectuată de statele membre în temeiul prezentei directive. Dispozițiile Regulamentului (CE) nr. 45/2001 se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către Autorități. Colectarea, prelucrarea și transferul de informații în scopul combaterii spălării banilor sunt considerate a reprezenta un interes public în conformitate cu aceste acte juridice.

(2)
     
  Datele cu caracter personal sunt prelucrate în temeiul prezentei directive exclusiv în scopul prevenirii spălării banilor și a finanțării terorismului. Entitățile obligate informează noii clienți cu privire la posibila utilizare a datelor cu caracter personal în scopuri legate de prevenirea spălării banilor înainte de stabilirea unei relații de afaceri. Categoriile de date sensibile se prelucrează în conformitate cu Directiva 95/46/CE.

(3)
     
  Prelucrarea în scopuri comerciale a datelor colectate în temeiul prezentei directive este interzisă.

(4)
     
  Persoana afectată căreia i se refuză divulgarea de informații cu privire la prelucrarea datelor sale de către o entitate obligată sau de către o autoritate competentă are dreptul de a solicita, prin intermediul autorității competente de protecție a datelor, verificarea, accesarea, corectarea sau ștergerea datelor sale cu caracter personal, precum și dreptul de a iniția o procedură judiciară.

(5)
     
  Accesarea de către persoana vizată a informațiilor conținute într-un raport de tranzacție suspectă este interzisă. Interdicția prevăzută la acest alineat nu include divulgarea către autoritățile de protecție a datelor.

(6)
     
  Statele membre obligă entitățile obligate și autoritățile competente să recunoască și să respecte atribuțiile reale ale autorităților de protecție a datelor, prevăzute în Directiva 95/46/CE, în ce privește siguranța prelucrării și corectitudinea datelor cu caracter personal, din oficiu sau în urma unei reclamații a persoanei în cauză. [AM 106]

Articolul 40

(-1)
     
  Statele membre dispun de mecanisme naționale centralizate, care le permit să identifice în timp util conturile bancare deținute sau controlate de persoane fizice sau juridice care sunt deschise la instituții financiare de pe teritoriul lor.

(-1a)
     
  De asemenea, statele membre dispun de mecanisme care oferă autorităților competente mijloace de a identifica bunurile fără a înștiința proprietarul în prealabil.

(1)
     Statele membre solicită ca entitățile lor obligate să dispună de sisteme care să le permită să răspundă în mod complet și rapid la cererile de informații venite din partea FIU-urilor sau a altor autorități, în conformitate cu legislația lor națională, prin care acestea doresc să afle dacă entitățile obligate respective au sau au avut în cursul celor cinci ani precedenți o relație de afaceri cu anumite persoane fizice sau juridice și care este natura relației respective
  , prin canale sigure și într-un mod care garantează confidențialitatea deplină a cererilor de informații
  . [AM 107]

Articolul 40a

Colectarea, prelucrarea și transferul de informații în scopul combaterii spălării banilor sunt considerate a constitui o chestiune de interes public în conformitate cu Directiva 95/46/CE. [AM 108]

Articolul 41

(1)   Statele membre se asigură că, în scopul elaborării evaluărilor de risc naționale în conformitate cu articolul 7, sunt în măsură să revizuiască eficacitatea sistemelor lor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului prin menținerea unor statistici complete în chestiuni relevante pentru eficacitatea sistemelor respective.

(2)   Statisticile menționate la alineatul (1) includ:

| (a) | date de măsurare a dimensiunii și a importanței diferitelor sectoare care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive, inclusiv numărul de entități și persoane, precum și importanța economică a fiecărui sector; |
| --- | --- |

(a)

date de măsurare a dimensiunii și a importanței diferitelor sectoare care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive, inclusiv numărul de entități și persoane, precum și importanța economică a fiecărui sector;

| (b) | date de măsurare a fazelor de raportare, de investigare și judiciare ale regimului național de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, inclusiv numărul de rapoarte de tranzacții suspecte înaintate FIU, acțiunile întreprinse ca urmare a rapoartelor și, anual, numărul de cazuri investigate, numărul de persoane urmărite penal, numărul de persoane condamnate pentru infracțiuni de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului și valoarea în euro a bunurilor care au fost înghețate, sechestrate sau confiscate. |
| --- | --- |

(b)

date de măsurare a fazelor de raportare, de investigare și judiciare ale regimului național de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului, inclusiv numărul de rapoarte de tranzacții suspecte înaintate FIU, acțiunile întreprinse ca urmare a rapoartelor și, anual, numărul de cazuri investigate, numărul de persoane urmărite penal, numărul de persoane condamnate pentru infracțiuni de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului și valoarea în euro a bunurilor care au fost înghețate, sechestrate sau confiscate.

| (ba) | date care indică numărul și procentajul de rapoarte care au ca urmare o investigație suplimentară, cu un raport anual către instituțiile obligate, în care sunt detaliate utilitatea și urmările rapoartelor de tranzacții suspecte pe care le-au prezentat; [AM 109] |
| --- | --- |

(ba)

date care indică numărul și procentajul de rapoarte care au ca urmare o investigație suplimentară, cu un raport anual către instituțiile obligate, în care sunt detaliate utilitatea și urmările rapoartelor de tranzacții suspecte pe care le-au prezentat; [AM 109]

| (bb) | date privind numărul de cereri transfrontaliere de informații care au fost adresate, primite, și respinse de FIU și la care FIU a răspuns parțial sau integral. [AM 110] |
| --- | --- |

(bb)

date privind numărul de cereri transfrontaliere de informații care au fost adresate, primite, și respinse de FIU și la care FIU a răspuns parțial sau integral. [AM 110]

(3)   Statele membre asigură publicarea unei versiuni consolidate a rapoartelor lor statistice și transmit Comisiei statisticile menționate la alineatul (2).

CAPITOLUL VI

POLITICI, PROCEDURI ȘI SUPRAVEGHERE

SECȚIUNEA 1

PROCEDURI INTERNE, FORMARE ȘI FEEDBACK

Articolul 42

(1)   Statele membre solicită entităților obligate care fac parte dintr-un grup să pună în aplicare politici și proceduri la nivel de grup, inclusiv politici de protecție a datelor și politici și proceduri privind schimbul de informații în cadrul grupului, în scopul combaterii spălării de bani și a finanțării terorismului. Politicile și procedurile respective trebuie puse în aplicare efectiv la nivelul sucursalelor și al filialelor deținute în majoritate din statele membre și din țările terțe.

(2)   Statele membre se asigură că, atunci când entitățile obligate au sucursale sau filialele deținute în majoritate situate în țări terțe în care cerințele privind combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului sunt mai puțin stricte decât cele ale statului membru, sucursalele și filialele deținute în majoritate situate în țara terță pun în aplicare cerințele statului membru, inclusiv pe cele privind protecția datelor, în măsura în care legile și reglementările țării terțe permit acest lucru.

(3)   Statele membre și Autoritățile se informează reciproc cu privire la cazurile în care dreptul țării terțe nu permite aplicarea măsurilor care se impun în temeiul alineatului (1), pentru găsirea unei soluții putându-se întreprinde o acțiune coordonată.

(4)   Statele membre solicită ca, în cazul în care dreptul țării terțe nu permite aplicarea măsurilor necesare în temeiul primului paragraf de la alineatul (1), entitățile obligate să adopte măsuri suplimentare pentru a face față în mod eficace riscului de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului și să informeze autoritățile de supraveghere din țara de origine. Dacă măsurile suplimentare nu sunt suficiente, autoritățile competente din țara de origine iau în considerare măsuri suplimentare de supraveghere, inclusiv, după caz, posibilitatea de a solicita grupului financiar să își închidă operațiunile în țara gazdă.

(5)   Autoritățile elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare în care se precizează tipul de măsuri suplimentare menționate la alineatul (4) și măsurile minime care trebuie adoptate de către entitățile obligate menționate la articolul 2 alineatul (1) punctele 1 și 2 în cazul în care dreptul țării terțe nu permite aplicarea măsurilor impuse în temeiul alineatelor (1) și (2) din prezentul articol.

Autoritățile înaintează proiectele de standarde tehnice de reglementare Comisiei până la ... (*6). [AM 111]

(6)   Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la alineatul (5), în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

(7)   Statele membre se asigură că schimbul de informații în cadrul grupului este permis, cu condiția ca acest lucru să nu prejudicieze investigarea sau analizarea, de către FIU sau de către alte autorități competente, în conformitate cu legislația națională, a posibilelor cazuri de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului.

(8)   Statele membre pot solicita emitenților de monedă electronică, astfel cum sunt definiți la articolul 2 alineatul (3) din Directiva 2009/110/CE și furnizorilor de servicii de plată, astfel cum sunt definiți la articolul 4 alineatul (9) din Directiva 2007/64/CE, care sunt înregistrați pe teritoriul lor și al căror sediu central se află într-un alt stat membru sau în afara Uniunii să numească un punct de contact central pe teritoriul lor pentru a supraveghea respectarea normelor în materie de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului.

(9)   Autoritățile elaborează proiecte de standarde tehnice de reglementare în care se specifică criteriile de determinare a circumstanțelor în care este necesară desemnarea unui punct de contact central în conformitate cu alineatul (8) și funcțiile punctelor de contact centrale.

Autoritățile înaintează proiectele de standarde tehnice de reglementare Comisiei până la ... (*7).

(10)   Se deleagă Comisiei competența de a adopta standardele tehnice de reglementare menționate la alineatul (9), în conformitate cu articolele 10-14 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010.

Articolul 43

(1)   Statele membre solicită entităților obligate să adopte măsurile proporționale cu riscurile, natura și dimensiunea lor pentru ca angajații în cauză ai acestora să cunoască dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive, inclusiv cerințele relevante privind protecția datelor.

Măsurile respective includ participarea angajaților în cauză la programe speciale de formare permanentă, menite să îi ajute să recunoască operațiunile care ar putea avea legătură cu spălarea banilor sau cu finanțarea terorismului și să îi învețe cum să procedeze în astfel de cazuri.

În cazul în care o persoană fizică care se încadrează în oricare dintre categoriile enumerate la articolul 2 alineatul (1) punctul 3 desfășoară activități profesionale ca angajat al unei persoane juridice, obligațiile prevăzute în prezenta secțiune se aplică persoanei juridice, și nu persoanei fizice.

(2)   Statele membre se asigură că entitățile obligate au acces la informații actualizate privind practicile celor care spală bani și finanțează terorismul și privind indiciile care conduc la recunoașterea tranzacțiilor suspecte.

(3)   Statele membre se asigură că, acolo unde este posibil, este furnizat în timp util un feedback
  entităților obligate
  privind eficacitatea și acțiunile întreprinse ca urmare a rapoartelor privind suspiciunile de spălare a banilor sau de finanțare a terorismului. [AM 112]

(3a)
     
  Statele membre solicită entităților obligate să numească membrul (membrii) consiliului de conducere care este (sunt) responsabil(i) cu punerea în aplicare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru respectarea prezentei directive. [AM 113]

SECȚIUNEA 2

SUPRAVEGHEREA

Articolul 44

(1)   Statele membre prevăd obligația de autorizare sau înmatriculare a caselor de schimb valutar și a furnizorilor de servicii pentru fiducii și autorizarea furnizorilor de servicii de jocuri de noroc.

(2)   În privința entităților vizate la alineatul (1), statele membre solicită autorităților competente să asigure faptul că persoanele care conduc sau care vor conduce efectiv activitățile entităților respective sau beneficiarii reali ai acestora sunt persoane competente și potrivite.

(3)   În ceea ce privește entitățile obligate menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 3 literele (a), (b), (d) și (e)

  (e)
  , statele membre se asigură că autoritățile competente
  și organismele de autoreglementare
  adoptă măsurile necesare pentru a preveni ca infractorii
  condamnați în domeniile respective
  sau complici ai acestora să dețină o participație semnificativă sau de control sau să fie beneficiarii reali ai unei astfel de participații sau să ocupe o funcție de conducere în cadrul respectivelor entități obligate. [AM 114]

Articolul 45

(1)   Statele membre solicită autorităților competente să supravegheze efectiv respectarea cerințelor prezentei directive și să adopte toate măsurile necesare în acest sens.

(2)   Statele membre se asigură că autoritățile competente dispun de competențe adecvate, inclusiv competența de a obliga la prezentarea oricăror informații relevante pentru monitorizarea conformității și de a efectua verificări, și dispun de resurse financiare, umane și tehnice adecvate pentru îndeplinirea funcțiilor lor. Statele membre se asigură că personalul autorităților competente respectă standarde profesionale înalte, inclusiv în materie de confidențialitate și de protecție a datelor, prezintă un grad înalt de integritate și este calificat în mod corespunzător.

(3)   În cazul instituțiilor de credit și financiare și al furnizorilor de servicii de jocuri de noroc, autoritățile competente au puteri de supraveghere sporite, în special posibilitatea de a efectua inspecții la fața locului.
  Autoritățile competente responsabile cu supravegherea instituțiilor de credit și financiare monitorizează caracterul adecvat al consilierii juridice pe care o primesc în vederea reducerii arbitrajului legal și de reglementare în cazul planificării fiscale agresive și al evitării agresive a plății impozitelor. [AM 115]

(4)   Statele membre se asigură că

  obligă
  entitățile obligate care au sucursale sau filiale în alte state membre respectă dispozițiile adoptate de statul membru respectiv în aplicarea prezentei directive. [AM 116]

(5)   Statele membre se asigură că autoritățile competente ale statului membru în care este stabilită sucursala sau filiala cooperează cu autoritățile competente din statul membru în care entitatea obligată își are sediul central, pentru a asigura supravegherea efectivă a cerințelor prezentei directive.

(6)   Statele membre se asigură că autoritățile competente care aplică o abordare

  , în aplicarea unei abordări
  a supravegherii în funcție de risc
  , autoritățile competente
  : [AM 117]

| (a) | înțeleg clar riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului prezente în țara lor; |
| --- | --- |

(a)

înțeleg clar riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului prezente în țara lor;

| (b) | au acces la fața locului și în afara amplasamentului la toate informațiile relevante privind riscurile specifice interne și internaționale legate de clienții, produsele și serviciile entităților obligate; și |
| --- | --- |

(b)

au acces la fața locului și în afara amplasamentului la toate informațiile relevante privind riscurile specifice interne și internaționale legate de clienții, produsele și serviciile entităților obligate; și

| (c) | stabilesc frecvența și intensitatea verificărilor la fața locului și în afara amplasamentului în funcție de profilul de risc al entității obligate și de riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului prezente în țară. |
| --- | --- |

(c)

stabilesc frecvența și intensitatea verificărilor la fața locului și în afara amplasamentului în funcție de profilul de risc al entității obligate și de riscurile de spălare a banilor și de finanțare a terorismului prezente în țară.

(7)   Evaluarea profilului de risc de spălare a banilor și de finanțare a terorismului al entităților obligate, în care sunt incluse și riscurile de nerespectare, se revizuiește atât în mod periodic, cât și atunci când există evenimente sau schimbări majore în conducerea și activitățile entităților obligate.

(8)   Statele membre se asigură că autoritățile competente iau în considerare marja de apreciere permisă entității obligate și revizuiesc în mod corespunzător evaluările riscurilor care stau la baza acestei puteri de apreciere, precum și adecvarea și punerea în aplicare a politicilor, controalelor interne și procedurilor acesteia.

(9)   În cazul entităților obligate menționate la articolul 2 alineatul (1) punctul 3 literele (a), (b) și (d), statele membre pot permite ca funcțiile prevăzute la alineatul (1) să fie exercitate de către organisme de autoreglementare, cu condiția ca acestea să respecte dispozițiile alineatului (2).

(10)   Autoritățile, până la ... (*8) publică orientări adresate autorităților competente în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, cu privire la factorii de risc care trebuie aplicați atunci când se efectuează supravegherea în funcție de risc. Trebuie să se țină cont în special de natura și dimensiunea activității și, dacă este cazul și în funcție de aspectele menționate, să se stabilească măsuri specifice.

SECȚIUNEA 3

COOPERARE

SUBSECȚIUNEA I

COOPERAREA NAȚIONALĂ

Articolul 46

Statele membre se asigură că factorii de decizie, FIU, autoritățile de aplicare a legii, autoritățile de supraveghere
  , autoritățile de protecție a datelor
  și alte autorități competente implicate în combaterea spălării banilor și a finanțării terorismului dispun de mecanisme eficace care le permit să coopereze și să se coordoneze la nivel național în ceea ce privește elaborarea și punerea în aplicare a politicilor și a activităților de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului. [AM 118]

SUBSECȚIUNEA II

COOPERAREA CU AUTORITĂȚILE

Articolul 47

Fără a aduce atingere normelor în materie de protecția datelor, a
  utoritățile competente furnizează Autorităților toate informațiile
  pertinente
  necesare pentru ca acestea să își îndeplinească sarcinile care le revin în temeiul prezentei directive. [AM 119]

SUBSECȚIUNEA III

COOPERAREA ÎNTRE COMISIA EUROPEANĂ ŞI FIU-URI

Articolul 48

Comisia poate acorda

  acordă
  asistența necesară pentru a facilita coordonarea, inclusiv schimbul de informații între FIU-urile statelor membre în cadrul Uniunii. De asemenea, aceasta poate convoca

  convoacă
  periodic întâlniri cu

  ale platformei de FIU-uri din UE, alcătuită din
  reprezentanți ai FIU-urilor din statelor membre
  și, după caz, convoacă întâlniri ale respectivei platforme cu AES, AEAPO și AEVMP
  .
  Platforma de FIU-uri din UE a fost înființată pentru a oferi orientări cu privire la problemele legate de punerea în aplicare, care au relevanță pentru FIU-uri și pentru entitățile raportoare,
  pentru a facilita
  activitățile FIU-urilor, în special cele în materie de cooperare internațională și de analiză comună, pentru

  cooperarea și a face schimb de opinii în chestiuni de cooperare

  informații privind tendințele și factorii de risc din cadrul pieței interne și pentru a asigura participarea FIU-urilor la gestionarea sistemului FIU.net. [AM 120]

Articolul 49

Statele membre se asigură că FIU-urile lor cooperează între ele
  , și cu FIU-urile ţărilor terţe ,
  în cea mai mare măsură posibilă, indiferent dacă acestea sunt autorități administrative, autorități de punere în aplicare, autorități judiciare sau autorități hibride
  , fără a aduce atingere normelor Uniunii în materie de protecție a datelor
  . [AM 121]

Articolul 50

(1)   Statele membre se asigură că FIU-urile schimbă, din proprie inițiativă

  , atât cu FIU-urile din statele membre, cât și cu FIU-urile din ţările terțe, în mod automat
  sau la cerere, orice informații care le pot fi utile pentru prelucrarea sau analizarea informațiilor sau pentru efectuarea investigațiilor având ca obiect tranzacții financiare legate de spălarea banilor și finanțarea terorismului și persoane fizice sau juridice implicate. În cerere trebuie indicate faptele relevante, contextul, motivele cererii și modul în care se vor utiliza informațiile solicitate. [AM 122]

(2)   Statele membre se asigură că FIU căreia i se adresează cererea este obligată să facă uz de toate competențele de care dispune pe plan intern pentru primirea și analizarea informațiilor atunci când dă curs unei solicitări de informații înaintată de o altă FIU din Uniune în conformitate cu alineatul (1). FIU căreia i se adresează cererea răspunde în timp util și atât FIU solicitantă, cât și cea solicitată utilizează mijloace digitale sigure pentru schimbul de informații, ori de câte ori acest lucru este posibil. [AM 123]

În special, atunci când o FIU a unui stat membrucaută să obțină informații suplimentare de la o entitate obligată dintr-un alt stat membru pe al cărui teritoriu își desfășoară activitatea, cererea este adresată către FIU din statul membru pe teritoriul căruia este situată entitatea obligată. Respectiva FIU transferă solicitările și răspunsurile prompt și fără niciun filtru. [AM 124]

(3)   O FIU poate refuza să divulge acele informații care ar putea afecta o anchetă penală desfășurată în statul membru căruia i se adresează cererea sau, în împrejurări excepționale, care ar fi în mod evident disproporționate față de interesele legitime ale unei persoane fizice sau juridice sau ale statului membru în cauză sau irelevante pentru scopul în care au fost colectate. Orice refuz de divulgare a unor astfel de informații trebuie justificat în mod corespunzător FIU care solicită informațiile.

Articolul 51

Informațiile și documentele primite în temeiul articolelor 49 și 50 se utilizează pentru realizarea sarcinilor FIU astfel cum sunt prevăzute în prezenta directivă. Atunci când transmite informații și documente în temeiul articolelor 49 și 50, FIU emitentă poate impune restricții și condiții pentru utilizarea informațiilor respective. FIU destinatară se conformează respectivelor restricții și condiții. Acest lucru nu afectează utilizarea pentru anchete și urmăriri penale legate de sarcinile FIU de a preveni, a detecta și a investiga spălarea banilor și finanțarea terorismului.

Articolul 52

Statele membre se asigură că FIU-urile întreprind toate măsurile necesare, inclusiv măsuri de securitate, pentru a se asigura că informațiile prezentate în temeiul articolelor 49 și 50 nu pot fi accesate de alte autorități, agenții sau departamente, cu excepția cazului în care există acordul prealabil al FIU care a furnizat informațiile.

Articolul 53

(1)   Statele membre își încurajează

  obligă
  FIU-urile să utilizeze canale protejate de comunicare între FIU-uri și rețeaua informatică descentralizată FIU.net

  ele
  . [AM 125]

(2)   Statele membre se asigură că, în scopul de a-și îndeplini sarcinile prevăzute în prezenta directivă, FIU-urile lor cooperează
  între ele și, în cadrul mandatului acestuia, cu Europol,
  în vederea aplicării unor tehnologii moderne. Astfel de tehnologii permit FIU-urilor să își confrunte datele cu datele altor FIU-uri într-un mod anonim, prin asigurarea protecției complete a datelor cu caracter personal, cu scopul de a detecta în alte state membre persoane care le interesează și de a identifica veniturile și fondurile acestora. [AM 126]

Articolul 54

Statele membre se asigură că

  își încurajează
  FIU-urile lor cooperează

  să coopereze
  cu Europol în cazul analizelor
  cazurilor în desfășurare
  cu un caracter transfrontalier în care sunt implicate cel puțin două state membre. [AM 127]

Articolul 54a

Comisia ar trebui să mărească presiunea pe care o exercită asupra paradisurilor fiscale pentru a îmbunătăți cooperarea sa și schimbul de informații în vederea combaterii spălării banilor și a finanțării terorismului. [AM 128]

SECȚIUNEA 4

SANCȚIUNI

Articolul 55

(1)   Statele membre se asigură că entitățile obligate pot fi trase la răspundere pentru încălcări ale dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive.
  Sancțiunile sunt eficace, proporționale și disuasive. [AM 129]

(2)   Fără a aduce atingere dreptului lor de a impune sancțiuni penale, statele membre se asigură că autoritățile competente pot adopta măsuri administrative corespunzătoare și că ele pot impune sancțiuni administrative în cazul în care entitățile obligate încalcă dispozițiile naționale adoptate pentru punerea în aplicare a prezentei directive, și se asigură că acestea sunt aplicate. Măsurile și sancțiunile respective trebuie să fie eficiente, proporționale și disuasive.

(3)   Statele membre se asigură că, în cazul în care obligațiile se aplică persoanelor juridice, sancțiunile pot fi aplicate membrilor organului de conducere sau oricăror alte persoane care, în temeiul legislației naționale, sunt responsabile de încălcare.

(4)   Statele membre se asigură că autoritățile competente sunt învestite cu toate competențele de investigare necesare pentru exercitarea funcțiilor lor. În exercitarea competențelor lor de sancționare, autoritățile competente cooperează strâns pentru a se asigura că măsurile administrative și sancțiunile produc rezultatele dorite și își coordonează eforturile atunci când se ocupă de cazuri transfrontaliere.

Articolul 56

(1)   Prezentul articol se aplică cel puțin în situațiile în care entitățile obligate dau dovadă de deficiențe sistematice în raport cu cerințele prevăzute la:

| (a) | articolele 9-23 (precauția privind clientela); |
| --- | --- |

(a)

articolele 9-23 (precauția privind clientela);

| (b) | articolele 32, 33 și 34 (raportarea tranzacțiilor suspecte); |
| --- | --- |

(b)

articolele 32, 33 și 34 (raportarea tranzacțiilor suspecte);

| (c) | articolul 39 (păstrarea evidențelor); și |
| --- | --- |

(c)

articolul 39 (păstrarea evidențelor); și

| (d) | articolele 42 și 43 (controalele interne). |
| --- | --- |

(d)

articolele 42 și 43 (controalele interne).

(2)   Statele membre se asigură că, în cazurile menționate la alineatul (1), printre măsurile și sancțiunile administrative care pot fi aplicate se numără cel puțin următoarele:

| (a) | declarația publică în care se indică persoana fizică sau juridică și natura încălcării
  , dacă este necesar și proporționat, în urma unei evaluări de la caz la caz
  ; [AM 130] |
| --- | --- |

(a)

declarația publică în care se indică persoana fizică sau juridică și natura încălcării
  , dacă este necesar și proporționat, în urma unei evaluări de la caz la caz
  ; [AM 130]

| (b) | ordinul prin care persoanei fizice sau juridice i se solicită să pună capăt comportamentului respectiv și să se abțină de la repetarea lui; |
| --- | --- |

(b)

ordinul prin care persoanei fizice sau juridice i se solicită să pună capăt comportamentului respectiv și să se abțină de la repetarea lui;

| (c) | în cazul unei entități obligate care este supusă obligației de a deține o autorizație, retragerea autorizației respective; |
| --- | --- |

(c)

în cazul unei entități obligate care este supusă obligației de a deține o autorizație, retragerea autorizației respective;

| (d) | interdicția temporară de a exercita funcții în instituții, aplicată oricărui membru al organului de conducere al entității obligate care este considerat răspunzător; |
| --- | --- |

(d)

interdicția temporară de a exercita funcții în instituții, aplicată oricărui membru al organului de conducere al entității obligate care este considerat răspunzător;

| (e) | în cazul unei persoane juridice, amenzi administrative de până la 10 % din cifra de afaceri anuală totală realizată de persoana juridică respectivă în exercițiul financiar precedent; |
| --- | --- |

(e)

în cazul unei persoane juridice, amenzi administrative de până la 10 % din cifra de afaceri anuală totală realizată de persoana juridică respectivă în exercițiul financiar precedent;

| (f) | în cazul unei persoane fizice, amenzi administrative de până 5 000 000 EUR sau, în statele membre în care euro nu este moneda oficială, echivalentul în moneda națională la ... (*9); |
| --- | --- |

(f)

în cazul unei persoane fizice, amenzi administrative de până 5 000 000 EUR sau, în statele membre în care euro nu este moneda oficială, echivalentul în moneda națională la ... (*9);

| (g) | amenzi administrative în valoare de până la două ori profiturile acumulate sau pierderile evitate ca urmare a încălcării, atunci când acestea pot fi determinate. |
| --- | --- |

(g)

amenzi administrative în valoare de până la două ori profiturile acumulate sau pierderile evitate ca urmare a încălcării, atunci când acestea pot fi determinate.

În sensul literei (e) a primului paragraf, în cazul în care persoana juridică este o filială a unei întreprinderi-mamă, cifra de afaceri relevantă anuală totală este cifra de afaceri anuală totală care rezultă din conturile consolidate ale întreprinderii-mamă finale în exercițiul financiar precedent

  filialei. [AM 131].

Articolul 57

(1)   Statele membre se asigură că autoritățile competente publică fără întârziere orice sancțiune sau măsură aplicată în caz de încălcare a dispozițiilor naționale adoptate pentru punerea în aplicare prezentei directive,
  dacă este necesar și proporționat, în urma unei evaluări de la caz la caz,
  inclusiv informații privind tipul și natura încălcării și identitatea persoanelor responsabile pentru aceasta, în afară de cazul în care publicarea ar amenința în mod serios stabilitatea piețelor financiare. În cazul în care publicarea ar aduce un prejudiciu disproporționat părților implicate, autoritățile competente publică

  pot publica
  sancțiunile în mod anonim. [AM 132]

(2)   Statele membre se asigură că, atunci când stabilesc tipul sancțiunilor sau măsurilor administrative și nivelul amenzilor administrative, autoritățile competente iau în considerare toate circumstanțele relevante, inclusiv:

| (a) | gravitatea și durata încălcării; |
| --- | --- |

(a)

gravitatea și durata încălcării;

| (b) | gradul de răspundere a persoanei fizice sau juridice responsabile; |
| --- | --- |

(b)

gradul de răspundere a persoanei fizice sau juridice responsabile;

| (c) | puterea financiară a persoanei fizice sau juridice responsabile, indicată de cifra de afaceri totală a persoanei respective sau de venitul anual al persoanei respective; |
| --- | --- |

(c)

puterea financiară a persoanei fizice sau juridice responsabile, indicată de cifra de afaceri totală a persoanei respective sau de venitul anual al persoanei respective;

| (d) | importanța profiturilor obținute sau a pierderilor evitate de către persoana fizică sau juridică responsabilă, în măsura în care acestea pot fi determinate; |
| --- | --- |

(d)

importanța profiturilor obținute sau a pierderilor evitate de către persoana fizică sau juridică responsabilă, în măsura în care acestea pot fi determinate;

| (e) | pierderile produse terților prin încălcare, în măsura în care acestea pot fi determinate; |
| --- | --- |

(e)

pierderile produse terților prin încălcare, în măsura în care acestea pot fi determinate;

| (f) | măsura în care persoana fizică sau juridică responsabilă cooperează cu autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(f)

măsura în care persoana fizică sau juridică responsabilă cooperează cu autoritatea competentă;

| (g) | încălcările anterioare comise de persoana fizică sau juridică responsabilă. |
| --- | --- |

(g)

încălcările anterioare comise de persoana fizică sau juridică responsabilă.

(3)   
  Pentru a asigura aplicarea lor consecventă și efectul disuasiv pe teritoriul Uniunii,
  până la ...

   (*10)

  , autorităţile publică orientări adresate autorităților competente în conformitate cu articolul 16 din Regulamentul (UE) nr. 1093/2010, Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 și Regulamentul (UE) nr. 1095/2010, cu privire la tipurile de măsuri și sancțiuni administrative și nivelul amenzilor administrative aplicabile entităților obligate menționate la articolul 2 alineatul (1) punctele 1 și 2. [AM 133]

(4)   În cazul persoanelor juridice, statele membre se asigură că acestea pot fi trase la răspundere pentru încălcările menționate la articolul 56 alineatul (1) care sunt comise în beneficiul lor de către orice persoană, acționând individual sau ca parte a unui organ al respectivei persoane juridice, care deține o funcție de conducere în cadrul persoanei juridice, pe baza:

| (a) | unei împuterniciri din partea persoanei juridice respective; |
| --- | --- |

(a)

unei împuterniciri din partea persoanei juridice respective;

| (b) | unei competențe de a lua decizii în numele persoanei juridice respective; sau |
| --- | --- |

(b)

unei competențe de a lua decizii în numele persoanei juridice respective; sau

| (c) | unei competențe de exercitare a controlului în cadrul persoanei juridice respective. |
| --- | --- |

(c)

unei competențe de exercitare a controlului în cadrul persoanei juridice respective.

(5)   Pe lângă cazurile menționate la alineatul (4) al prezentului articol, statele membre se asigură că persoanele juridice pot fi trase la răspundere atunci când lipsa supravegherii sau a controlului din partea unei persoane menționate la alineatul respectiv a făcut posibilă comiterea încălcărilor menționate la articolul 56 alineatul (1) de către o persoană aflată sub autoritatea sa, în beneficiul unei persoane juridice.

Articolul 58

(1)   Statele membre se asigură că autoritățile competente instituie mecanisme eficace prin care încurajează să li se raporteze încălcările dispozițiilor naționale adoptate pentru punerea în aplicare a prezentei directive.

(2)   Mecanismele menționate la alineatul (1) includ cel puțin:

| (a) | procedurile specifice pentru primirea rapoartelor privind încălcările și luarea de măsuri ulterioare; |
| --- | --- |

(a)

procedurile specifice pentru primirea rapoartelor privind încălcările și luarea de măsuri ulterioare;

| (b) | protecția corespunzătoare a angajaților instituțiilor care denunță încălcări comise în cadrul instituției; |
| --- | --- |

(b)

protecția corespunzătoare a angajaților instituțiilor care denunță încălcări comise în cadrul instituției;

| (ba) | protecția adecvată a persoanei incriminate; [AM 134] |
| --- | --- |

(ba)

protecția adecvată a persoanei incriminate; [AM 134]

| (c) | protecția datelor cu caracter personal ale persoanei care raportează încălcarea, precum și ale persoanei fizice suspectate că este responsabilă de încălcare, în conformitate cu principiile stabilite în Directiva 95/46/CE. |
| --- | --- |

(c)

protecția datelor cu caracter personal ale persoanei care raportează încălcarea, precum și ale persoanei fizice suspectate că este responsabilă de încălcare, în conformitate cu principiile stabilite în Directiva 95/46/CE.

(3)   Statele membre solicită entităților obligate să instituie proceduri corespunzătoare privind raportarea de către angajați a încălcărilor, la nivel intern, prin intermediul unui canal specific, independent și anonim.

CAPITOLUL VII

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 59

Până la ... (*11) Comisia întocmește un raport privind punerea în aplicare a prezentei directive și îl înaintează Parlamentului European și Consiliului.

Până la ...

   (*12)



  Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului, un raport privind dispozițiile referitoare la infracțiunile și sancțiunile fiscale grave din statele membre, privind importanța transfrontalieră a infracțiunilor fiscale și eventuala necesitate a unei abordări coordonate la nivelul Uniunii, însoțit, dacă este cazul, de o propunere legislativă. [AM 135]

Articolul 60

Directivele 2005/60/CE și 2006/70/CE se abrogă cu începere de la ... (*13).

Trimiterile la directivele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență prevăzut în anexa IV.

Articolul 61

(1)   Statele membre asigură intrarea în vigoare a actelor cu putere de lege și a actelor administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive până la... (*13). Statele membre comunică de îndată Comisiei textul acestor măsuri.

Atunci când statele membre adoptă aceste măsuri, ele cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor acte de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 62

Prezenta directivă intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 63

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 166, 12.6.2013, p. 2.

1

(2)  JO C 271, 19.9.2013, p. 31.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 11 martie 2014.

3

(4)  Directiva 91/308/CEE a Consiliului din 10 iunie 1991 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor (JO L 166, 28.6.1991, p. 77).

4

(5)  Directiva 2001/97/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 decembrie 2001 de modificare a Directivei 91/308/CEE a Consiliului pentru prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor (JO L 344, 28.12.2001, p. 76).

5

(6)  Directiva 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 octombrie 2005 privind prevenirea utilizării sistemului financiar în scopul spălării banilor și finanțării terorismului (JO L 309, 25.11.2005, p. 15).

6

(7)  Directivei 2006/70/CE a Comisiei din 1 august 2006 de stabilire a măsurilor de punere în aplicare a Directivei 2005/60/CE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește definiția de persoană expusă politic, precum și criteriile tehnice pentru procedurile simplificate de precauție privind clientela și de exonerare pe motivul unei activități financiare desfășurate în mod ocazional sau foarte limitat (JO L 214, 4.8.2006, p. 29).

7

(8)  
  Surse: „Paradisurile fiscale și dezvoltarea. Statut, analize și măsuri”, NOU, Rapoarte oficiale norvegiene, 2009.

8

Surse: „Paradisurile fiscale și dezvoltarea. Statut, analize și măsuri”, NOU, Rapoarte oficiale norvegiene, 2009.

(9)  
  Directiva 2012/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iunie 2012 de modificare a Directivei 89/666/CEE a Consiliului și a Directivelor 2005/56/CE și 2009/101/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește interconectarea registrelor centrale, ale comerțului și ale societăților (JO L 156, 16.6.2012, p. 1).

9

Directiva 2012/17/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 iunie 2012 de modificare a Directivei 89/666/CEE a Consiliului și a Directivelor 2005/56/CE și 2009/101/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului în ceea ce privește interconectarea registrelor centrale, ale comerțului și ale societăților (JO L 156, 16.6.2012, p. 1).

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1093/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea Bancară Europeană), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/78/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 12).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 1094/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru asigurări și pensii ocupaționale), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei Comisiei 2009/79/CE (JO L 331, 15.12.2010, p. 48).

11

(12)  Regulamentul (UE) nr. 1095/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 de instituire a Autorității europene de supraveghere (Autoritatea europeană pentru valori mobiliare și piețe), de modificare a Deciziei nr. 716/2009/CE și de abrogare a Deciziei 2009/77/CE a Comisiei (JO L 331, 15.12.2010, p. 84).

12

(13)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

13

(14)  
  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

14

Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

(15)  
  Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1).

15

Regulamentul (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului din 25 iunie 2002 privind Regulamentul financiar aplicabil bugetului general al Comunităților Europene (JO L 248, 16.9.2002, p. 1).

(16)  Decizia 2000/642/JAI a Consiliului din 17 octombrie 2000 privind acordurile de cooperare între unitățile de informații financiare ale statelor membre în ceea ce privește schimbul de informații (JO L 271, 24.10.2000, p. 4).

16

(17)  
  Directiva Consiliului 2000/43/CE din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (JO L 180, 19.7.2000, p. 22).

17

Directiva Consiliului 2000/43/CE din 29 iunie 2000 de punere în aplicare a principiului egalității de tratament între persoane, fără deosebire de rasă sau origine etnică (JO L 180, 19.7.2000, p. 22).

(18)  

  JO C 32, 4.2.2014, p. 9.

18

JO C 32, 4.2.2014, p. 9.

(19)  Deciziacadru 2002/475/JAI a Consiliului din 13 iunie 2002 privind combaterea terorismului (JO L 164, 22.6.2002, p. 3).

19

(20)  Decizia-cadru 2008/919/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 de modificare a Decizieicadru 2002/475/JAI (JO L 330, 9.12.2008, p. 21).

20

(21)  Directiva 2007/64/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 noiembrie 2007 privind serviciile de plată în cadrul pieței interne, de modificare a Directivelor 97/7/CE, 2002/65/CE, 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 97/5/CE (JO L 319, 5.12.2007, p. 1).

21

(22)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și societățile de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

22

(23)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

23

(24)  Directiva 2009/138/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2009 privind accesul la activitate și desfășurarea activității de asigurare și de reasigurare (Solvabilitate II) (JO L 335, 17.12.2009, p. 1).

24

(25)  Directiva 2014/65/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 privind piețele instrumentelor financiare și de modificare a Directivei 2002/92/CE și a Directivei 2011/61/UE (JO L 173, 12.6.2014, p. 349).

25

(26)  Directiva 2002/92/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 decembrie 2002 privind intermedierea de asigurări (JO L 9, 15.1.2003, p. 3).

26

(27)  Acțiunea comună 98/733/JAI a Consiliului din 21 decembrie 1998 privind incriminarea participării la o organizație criminală în statele membre ale Uniunii Europene (JO L 351, 29.12.1998, p. 1).

27

(28)  JO C 316, 27.11.1995, p. 49.

28

(29)  
  Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

29

Directiva 2013/34/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind situațiile financiare anuale, situațiile financiare consolidate și rapoartele conexe ale anumitor tipuri de întreprinderi, de modificare a Directivei 2006/43/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivelor 78/660/CEE și 83/349/CEE ale Consiliului (JO L 182, 29.6.2013, p. 19).

(30)  Directiva 2002/87/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2002 privind supravegherea suplimentară a instituțiilor de credit, a întreprinderilor de asigurare și a întreprinderilor de investiții care aparțin unui conglomerat financiar și de modificare a Directivelor 73/239/CEE, 79/267/CEE, 92/49/CEE, 92/96/CEE, 93/6/CEE și 93/22/CEE ale Consiliului și a Directivelor 98/78/CE și 2000/12/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 35, 11.2.2003, p. 1).

30

(*1)  
  12 luni
  de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*1

12 luni

(31)  
  Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind accesul la activitate, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (

  JO L 267, 10.10.2009, p. 7).

31

Directiva 2009/110/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 septembrie 2009 privind accesul la activitate, desfășurarea și supravegherea prudențială a activității instituțiilor emitente de monedă electronică, de modificare a Directivelor 2005/60/CE și 2006/48/CE și de abrogare a Directivei 2000/46/CE (

(*2)  
  12 luni
  de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*2

12 luni

(*3)  
  12 luni
  de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*3

12 luni

(*4)  
  12 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*4

12 luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(*5)  
  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*5

Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(*6)  doi ani

  18 luni
  de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*6

doi ani

18 luni

(*7)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*7

(*8)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*8

(*9)  Data intrării în vigoare a prezentei directive.

*9

(*10)  
  12 luni
  de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*10

12 luni

(*11)  Patru ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*11

(*12)  
  Un an
  de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*12

Un an

(*13)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*13

ANEXA I

Urmează o listă neexhaustivă cu variabilele de risc pe care entitățile obligate le iau în considerare atunci când stabilesc în ce măsură să aplice măsurile de precauție privind clientela în conformitate cu articolul 11 alineatul (3):

| (i) | scopul unui cont sau al unei relații; |
| --- | --- |

(i)

scopul unui cont sau al unei relații;

| (ii) | nivelul activelor depuse de un client sau dimensiunea tranzacțiilor efectuate; |
| --- | --- |

(ii)

nivelul activelor depuse de un client sau dimensiunea tranzacțiilor efectuate;

| (iii) | regularitatea sau durata relației de afaceri. |
| --- | --- |

(iii)

regularitatea sau durata relației de afaceri.

ANEXA II

Urmează o listă neexhaustivă cu factorii și tipurile de dovezi ale eventualelor situații cu risc redus menționate la articolul 14:

| (1) | factorii de risc privind clienții:






  (a) | societăți publice cotate la o bursă de valori și supuse cerințelor de declarare (fie prin norme bursiere, fie prin lege sau prin mijloace executorii), care impun cerințe pentru a asigura transparența adecvată a beneficiarului real; |
| --- | --- | --- |

(1)

factorii de risc privind clienții:

(a)

societăți publice cotate la o bursă de valori și supuse cerințelor de declarare (fie prin norme bursiere, fie prin lege sau prin mijloace executorii), care impun cerințe pentru a asigura transparența adecvată a beneficiarului real;

| (b) | administrații sau întreprinderi publice; |
| --- | --- |

(b)

administrații sau întreprinderi publice;

| (c) | clienți cu reședința în zone geografice cu risc redus prevăzute la punctul (3). |
| --- | --- |

(c)

clienți cu reședința în zone geografice cu risc redus prevăzute la punctul (3).

| (ca) | beneficiarii reali ai conturilor colective deținute de notari și de membrii altor profesii liberale juridice din statele membre sau din țări terțe, cu condiția ca aceștia să se supună cerințelor de combatere a spălării banilor sau finanțării terorismului, conforme cu standardele internaționale, și să fie supravegheați pentru respectarea cerințelor respective, și cu condiția ca informațiile privind identitatea beneficiarului efectiv să fie puse, la cerere, la dispoziția instituțiilor care acționează ca instituții depozitare pentru conturile colective; [AM 136] |
| --- | --- |

(ca)

beneficiarii reali ai conturilor colective deținute de notari și de membrii altor profesii liberale juridice din statele membre sau din țări terțe, cu condiția ca aceștia să se supună cerințelor de combatere a spălării banilor sau finanțării terorismului, conforme cu standardele internaționale, și să fie supravegheați pentru respectarea cerințelor respective, și cu condiția ca informațiile privind identitatea beneficiarului efectiv să fie puse, la cerere, la dispoziția instituțiilor care acționează ca instituții depozitare pentru conturile colective; [AM 136]

| (cb) | entități obligate, în cazul în care acestea fac obiectul unor cerințe de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului în temeiul prezentei directive și au pus în aplicare în mod eficient aceste cerințe; [AM 137] |
| --- | --- |

(cb)

entități obligate, în cazul în care acestea fac obiectul unor cerințe de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului în temeiul prezentei directive și au pus în aplicare în mod eficient aceste cerințe; [AM 137]

| (2) | factorii de risc privind produsele, serviciile, tranzacțiile sau canalele de distribuție:






  (a) | polițe de asigurare de viață a căror primă este scăzută; |
| --- | --- | --- |

(2)

factorii de risc privind produsele, serviciile, tranzacțiile sau canalele de distribuție:

(a)

polițe de asigurare de viață a căror primă este scăzută;

| (b) | polițe de asigurare pentru sistemele de pensii, în cazul în care nu există o clauză de răscumpărare timpurie și polița nu poate fi folosită drept garanție; |
| --- | --- |

(b)

polițe de asigurare pentru sistemele de pensii, în cazul în care nu există o clauză de răscumpărare timpurie și polița nu poate fi folosită drept garanție;

| (c) | sisteme de pensii sau programe similare care asigură salariaților beneficii de pensie, în cazul cărora contribuțiile se realizează prin deducere din salarii, iar normele sistemului nu permit ca drepturile beneficiarilor sistemului să fie transferate; |
| --- | --- |

(c)

sisteme de pensii sau programe similare care asigură salariaților beneficii de pensie, în cazul cărora contribuțiile se realizează prin deducere din salarii, iar normele sistemului nu permit ca drepturile beneficiarilor sistemului să fie transferate;

| (d) | produse sau servicii financiare care furnizează servicii definite și limitate în mod corespunzător anumitor tipuri de clienți, astfel încât să sporească accesul în scopul incluziunii financiare; |
| --- | --- |

(d)

produse sau servicii financiare care furnizează servicii definite și limitate în mod corespunzător anumitor tipuri de clienți, astfel încât să sporească accesul în scopul incluziunii financiare;

| (e) | produse în cazul cărora riscul de spălare a banilor/de finanțare a terorismului este gestionat de alți factori, cum ar fi limitele financiare sau transparența proprietății (de exemplu, anumite tipuri de monedă electronică, astfel cum sunt definite la alineatul (2) al articolului 2 din Directiva 2009/110/CE). |
| --- | --- |

(e)

produse în cazul cărora riscul de spălare a banilor/de finanțare a terorismului este gestionat de alți factori, cum ar fi limitele financiare sau transparența proprietății (de exemplu, anumite tipuri de monedă electronică, astfel cum sunt definite la alineatul (2) al articolului 2 din Directiva 2009/110/CE).

| (ea) | acorduri de economisire pe termen lung cu scopuri bine stabilite, care servesc, de exemplu, ca măsură de protecție pentru asigurarea veniturilor din pensie sau pentru achizițiile de bunuri imobiliare personale unde plățile încasate provin dintr-un cont de plăți care este identificat în conformitate cu articolele 11 și 12 din prezenta directivă; [AM 138] |
| --- | --- |

(ea)

acorduri de economisire pe termen lung cu scopuri bine stabilite, care servesc, de exemplu, ca măsură de protecție pentru asigurarea veniturilor din pensie sau pentru achizițiile de bunuri imobiliare personale unde plățile încasate provin dintr-un cont de plăți care este identificat în conformitate cu articolele 11 și 12 din prezenta directivă; [AM 138]

| (eb) | produse financiare cu valoare mică în cazul în care rambursarea se efectuează printr-un cont bancar în numele clientului; [AM 139] |
| --- | --- |

(eb)

produse financiare cu valoare mică în cazul în care rambursarea se efectuează printr-un cont bancar în numele clientului; [AM 139]

| (ec) | produse financiare care vizează activele financiare corporale sub formă de contracte de leasing sau de credite de consum de valoare redusă, cu condiția ca tranzacțiile să fie efectuate prin conturi bancare; [AM 140] |
| --- | --- |

(ec)

produse financiare care vizează activele financiare corporale sub formă de contracte de leasing sau de credite de consum de valoare redusă, cu condiția ca tranzacțiile să fie efectuate prin conturi bancare; [AM 140]

| (ed) | relații de afaceri sau tranzacții la distanță în cazul cărora identitatea poate fi verificată electronic; [AM 141] |
| --- | --- |

(ed)

relații de afaceri sau tranzacții la distanță în cazul cărora identitatea poate fi verificată electronic; [AM 141]

| (ee) | astfel de produse, servicii și tranzacții identificate ca prezentând riscuri scăzute de către autoritățile competente din statul membru de origine a entităților raportoare; [AM 142] |
| --- | --- |

(ee)

astfel de produse, servicii și tranzacții identificate ca prezentând riscuri scăzute de către autoritățile competente din statul membru de origine a entităților raportoare; [AM 142]

| (3) | factori de risc geografici:






  (a) | alte state

  statele
  membre; [AM 143] |
| --- | --- | --- |

(3)

factori de risc geografici:

(a)

alte state

  statele
  membre; [AM 143]

| (b) | țări terțe
  identificate de surse credibile, cum ar fi declarațiile publice ale GAFI, evaluarea reciprocă sau rapoarte detaliate de evaluare sau rapoarte de monitorizare publicate,
  care dețin sisteme efective de combatere a spălării banilor/combatere a finanțării terorismului; [AM 144] |
| --- | --- |

(b)

țări terțe
  identificate de surse credibile, cum ar fi declarațiile publice ale GAFI, evaluarea reciprocă sau rapoarte detaliate de evaluare sau rapoarte de monitorizare publicate,
  care dețin sisteme efective de combatere a spălării banilor/combatere a finanțării terorismului; [AM 144]

| (c) | țări terțe identificate din surse credibile ca având un nivel scăzut al corupției sau al altor activități infracționale; |
| --- | --- |

(c)

țări terțe identificate din surse credibile ca având un nivel scăzut al corupției sau al altor activități infracționale;

| (d) | țările terțe care se supun cerințelor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului în conformitate cu recomandările GAFI, au pus în aplicare în mod eficient cerințele respective și sunt supravegheate sau monitorizate în mod eficient, în conformitate cu recomandările, pentru a se asigura conformitatea cu cerințele respective. |
| --- | --- |

(d)

țările terțe care se supun cerințelor de combatere a spălării banilor și a finanțării terorismului în conformitate cu recomandările GAFI, au pus în aplicare în mod eficient cerințele respective și sunt supravegheate sau monitorizate în mod eficient, în conformitate cu recomandările, pentru a se asigura conformitatea cu cerințele respective.

| (da) | autorități identificate de Comisie care aplică măsuri de combatere a spălării de bani echivalente cu cele instituite prin prezenta directivă și prin alte reglementări conexe ale Uniunii; [AM 145] |
| --- | --- |

(da)

autorități identificate de Comisie care aplică măsuri de combatere a spălării de bani echivalente cu cele instituite prin prezenta directivă și prin alte reglementări conexe ale Uniunii; [AM 145]

ANEXA III

Urmează o listă neexhaustivă cu factorii și tipurile de dovezi ale eventualelor situații cu risc mărit menționate la articolul 16 alineatul (3):

| (1) | factorii de risc privind clienții:






  (a) | relația de afaceri se desfășoară în circumstanțe neobișnuite; |
| --- | --- | --- |

(1)

factorii de risc privind clienții:

(a)

relația de afaceri se desfășoară în circumstanțe neobișnuite;

| (b) | clienții rezidenți în țările prevăzute la punctul (3); |
| --- | --- |

(b)

clienții rezidenți în țările prevăzute la punctul (3);

| (c) | persoanele sau construcțiile juridice cu rol de structuri de administrare a activelor personale; |
| --- | --- |

(c)

persoanele sau construcțiile juridice cu rol de structuri de administrare a activelor personale;

| (d) | societățile care au acționari nominali sau acțiuni la purtător; |
| --- | --- |

(d)

societățile care au acționari nominali sau acțiuni la purtător;

| (e) | activități în care se rulează mult numerar; |
| --- | --- |

(e)

activități în care se rulează mult numerar;

| (f) | situația în care structura acționariatului societății pare neobișnuit sau excesiv de complexă, având în vedere natura activității sale. |
| --- | --- |

(f)

situația în care structura acționariatului societății pare neobișnuit sau excesiv de complexă, având în vedere natura activității sale.

| (2) | factorii de risc privind produsele, serviciile, tranzacțiile sau canalele de distribuție:






  (a) | servicii bancare private; |
| --- | --- | --- |

(2)

factorii de risc privind produsele, serviciile, tranzacțiile sau canalele de distribuție:

(a)

servicii bancare private;

| (b) | produse sau tranzacții care ar putea favoriza
  sau care permit
  anonimatul; [AM 146] |
| --- | --- |

(b)

produse sau tranzacții care ar putea favoriza
  sau care permit
  anonimatul; [AM 146]

| (c) | relații de afaceri sau tranzacții la distanță
  , fără unele măsuri de protecție, de exemplu, semnătura electronică
  ; [AM 147] |
| --- | --- |

(c)

relații de afaceri sau tranzacții la distanță
  , fără unele măsuri de protecție, de exemplu, semnătura electronică
  ; [AM 147]

| (d) | plăți primite de la terți necunoscuți sau neasociați; |
| --- | --- |

(d)

plăți primite de la terți necunoscuți sau neasociați;

| (e) | produse noi și practici comerciale noi, inclusiv mecanisme noi de distribuție și utilizarea unor tehnologii noi sau în curs de dezvoltare atât pentru produsele noi, cât și pentru produsele preexistente.
  [AM 148] |
| --- | --- |

(e)

produse noi și practici comerciale noi, inclusiv mecanisme noi de distribuție și utilizarea unor tehnologii noi sau în curs de dezvoltare atât pentru produsele noi, cât și pentru produsele preexistente.
  [AM 148]

| (3) | factorii de risc geografic:






  (a) | țări care, conform unor surse credibile, cum ar fi declarațiile publice ale GAFI, evaluarea reciprocă sau rapoarte detaliate de evaluare sau rapoarte de monitorizare publicate, nu dispun de sisteme eficace de combatere a spălării banilor/combatere a finanțării terorismului; |
| --- | --- | --- |

(3)

factorii de risc geografic:

(a)

țări care, conform unor surse credibile, cum ar fi declarațiile publice ale GAFI, evaluarea reciprocă sau rapoarte detaliate de evaluare sau rapoarte de monitorizare publicate, nu dispun de sisteme eficace de combatere a spălării banilor/combatere a finanțării terorismului;

| (b) | țări care, conform unor surse credibile, nu au un nivel ridicat al corupției sau al altor activități infracționale; |
| --- | --- |

(b)

țări care, conform unor surse credibile, nu au un nivel ridicat al corupției sau al altor activități infracționale;

| (c) | țări supuse unor sancțiuni, embargouri sau măsuri similare instituite, de exemplu, de
  Uniune sau de
  Organizația Națiunilor Unite; [AM 149] |
| --- | --- |

(c)

țări supuse unor sancțiuni, embargouri sau măsuri similare instituite, de exemplu, de
  Uniune sau de
  Organizația Națiunilor Unite; [AM 149]

| (d) | țări care acordă finanțare sau sprijin pentru activități teroriste sau pe teritoriul cărora operează organizații teroriste desemnate. |
| --- | --- |

(d)

țări care acordă finanțare sau sprijin pentru activități teroriste sau pe teritoriul cărora operează organizații teroriste desemnate.

ANEXA IIIA

Următoarele reprezintă tipuri de măsuri sporite de precauție pe care statele membre ar trebui să le aplice cel puțin în temeiul articolului 16:

| — | obținerea de informații suplimentare privind clientul (de exemplu, ocupația, volumul activelor, informațiile disponibile ale bazelor de date publice, internet etc.) și actualizarea mai regulată a datelor clientului și ale beneficiarului real; |
| --- | --- |

—

obținerea de informații suplimentare privind clientul (de exemplu, ocupația, volumul activelor, informațiile disponibile ale bazelor de date publice, internet etc.) și actualizarea mai regulată a datelor clientului și ale beneficiarului real;

| — | obținerea de informații suplimentare privind scopul și natura dorită a relației de afaceri; |
| --- | --- |

—

obținerea de informații suplimentare privind scopul și natura dorită a relației de afaceri;

| — | obținerea de informații privind sursa de fonduri a clientului sau sursa activelor nete ale clientului; |
| --- | --- |

—

obținerea de informații privind sursa de fonduri a clientului sau sursa activelor nete ale clientului;

| — | obținerea de informații privind motivele tranzacțiilor dorite sau realizate; |
| --- | --- |

—

obținerea de informații privind motivele tranzacțiilor dorite sau realizate;

| — | obținerea aprobării conducerii superioare pentru a începe sau a continua relația de afaceri; |
| --- | --- |

—

obținerea aprobării conducerii superioare pentru a începe sau a continua relația de afaceri;

| — | realizarea unei monitorizări sporite a relației de afaceri, prin creșterea numărului și a duratei controalelor aplicate și selectarea șabloanelor tranzacțiilor care necesită o examinare suplimentară; |
| --- | --- |

—

realizarea unei monitorizări sporite a relației de afaceri, prin creșterea numărului și a duratei controalelor aplicate și selectarea șabloanelor tranzacțiilor care necesită o examinare suplimentară;

| — | solicitarea primei plăți de realizat printr-un cont deschis în numele clientului la o bancă supusă unor standarde similare referitoare la măsurile de precauție privind clientela. |
| --- | --- |

—

solicitarea primei plăți de realizat printr-un cont deschis în numele clientului la o bancă supusă unor standarde similare referitoare la măsurile de precauție privind clientela.

ANEXĂ IV

Tabelul de corespondență menționat la articolul 60

| Directiva 2005/60/EC | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 | Articolul 2 |
| Articolul 3 | Articolul 3 |
| Articolul 4 | Articolul 4 |
| Articolul 5 | Articolul 5 |
| | Articolele 6-8 |
| Articolul 6 | Articolul 9 |
| Articolul 7 | Articolul 10 |
| Articolul 8 | Articolul 11 |
| Articolul 9 | Articolul 12 |
| Articolul 10 alineatul (1) | Articolul 10 alineatul (d) |
| Articolul 10 alineatul (2) | — |
| Articolul 11 | Articolele 13, 14 și 15 |
| Articolul 12 | — |
| Articolul 13 | Articolele 16-23 |
| Articolul 14 | Articolul 24 |
| Articolul 15 | — |
| Articolul 16 | Articolul 25 |
| Articolul 17 | — |
| Articolul 18 | Articolul 26 |
| | Articolul 27 |
| Articolul 19 | Articolul 28 |
| | Articolul 29 |
| | Articolul 30 |
| Articolul 20 | — |
| Articolul 21 | Articolul 31 |
| Articolul 22 | Articolul 32 |
| Articolul 23 | Articolul 33 |
| Articolul 24 | Articolul 34 |
| Articolul 25 | Articolul 35 |
| Articolul 26 | Articolul 36 |
| Articolul 27 | Articolul 37 |
| Articolul 28 | Articolul 38 |
| Articolul 29 | — |
| Articolul 30 | Articolul 39 |
| Articolul 31 | Articolul 42 |
| Articolul 32 | Articolul 40 |
| Articolul 33 | Articolul 41 |
| Articolul 34 | Articolul 42 |
| Articolul 35 | Articolul 43 |
| Articolul 36 | Articolul 44 |
| Articolul 37 | Articolul 45 |
| | Articolul 46 |
| Articolul 37a | Articolul 47 |
| Articolul 38 | Articolul 48 |
| | Articolele 49-54 |
| Articolul 39 | Articolele 55-58 |
| Articolul 40 | — |
| Articolul 41 | — |
| Articolul 41a | — |
| Articolul 41b | — |
| Articolul 42 | Articolul 59 |
| Articolul 43 | — |
| Articolul 44 | Articolul 60 |
| Articolul 45 | Articolul 61 |
| Articolul 46 | Articolul 62 |
| Articolul 47 | Articolul 63 |

Directiva 2005/60/EC

Prezenta directivă

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2

Articolul 2

Articolul 3

Articolul 3

Articolul 4

Articolul 4

Articolul 5

Articolul 5

Articolele 6-8

Articolul 6

Articolul 9

Articolul 7

Articolul 10

Articolul 8

Articolul 11

Articolul 9

Articolul 12

Articolul 10 alineatul (1)

Articolul 10 alineatul (d)

Articolul 10 alineatul (2)

—

Articolul 11

Articolele 13, 14 și 15

Articolul 12

—

Articolul 13

Articolele 16-23

Articolul 14

Articolul 24

Articolul 15

—

Articolul 16

Articolul 25

Articolul 17

—

Articolul 18

Articolul 26

Articolul 27

Articolul 19

Articolul 28

Articolul 29

Articolul 30

Articolul 20

—

Articolul 21

Articolul 31

Articolul 22

Articolul 32

Articolul 23

Articolul 33

Articolul 24

Articolul 34

Articolul 25

Articolul 35

Articolul 26

Articolul 36

Articolul 27

Articolul 37

Articolul 28

Articolul 38

Articolul 29

—

Articolul 30

Articolul 39

Articolul 31

Articolul 42

Articolul 32

Articolul 40

Articolul 33

Articolul 41

Articolul 34

Articolul 42

Articolul 35

Articolul 43

Articolul 36

Articolul 44

Articolul 37

Articolul 45

Articolul 46

Articolul 37a

Articolul 47

Articolul 38

Articolul 48

Articolele 49-54

Articolul 39

Articolele 55-58

Articolul 40

—

Articolul 41

—

Articolul 41a

—

Articolul 41b

—

Articolul 42

Articolul 59

Articolul 43

—

Articolul 44

Articolul 60

Articolul 45

Articolul 61

Articolul 46

Articolul 62

Articolul 47

Articolul 63

| Directiva 2006/70/EC | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 | — |
| Articolul 2 alineatele (1), (2) și (3) | Articolul 3 alineatul (7) literele (d), (e) și (f) |
| Articolul 2 alineatul (4) | — |
| Articolul 3 | — |
| Articolul 4 | Articolul 2 alineatele (2)-(8) |
| Articolul 5 | — |
| Articolul 6 | — |
| Articolul 7 | — |

Directiva 2006/70/EC

Prezenta directivă

Articolul 1

—

Articolul 2 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 3 alineatul (7) literele (d), (e) și (f)

Articolul 2 alineatul (4)

—

Articolul 3

—

Articolul 4

Articolul 2 alineatele (2)-(8)

Articolul 5

—

Articolul 6

—

Articolul 7

—

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/380 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/380

---

P7_TA(2014)0192

Garanția UE acordată BEI pentru pierderile rezultate din operațiunile de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiunile de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii. (COM(2013)0293 – C7-0145/2013 – 2013/0152(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/46)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0293), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0293),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 209 și 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0145/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 209 și 212 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0145/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și declarația conexă anexată la procesul-verbal al reuniunii Coreper, notificată Parlamentului printr-o scrisoare la aceeași dată, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și declarația conexă anexată la procesul-verbal al reuniunii Coreper, notificată Parlamentului printr-o scrisoare la aceeași dată,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0392/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete și avizele Comisiei pentru afaceri externe, Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A7-0392/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2013)0152

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Deciziei nr. .../2014/UE a Parlamentului European și a Consiliului de acordare a unei garanții a UE Băncii Europene de Investiții pentru pierderile rezultate din operațiuni de finanțare care sprijină proiecte de investiții în afara Uniunii

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia nr. 466/2014/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/381 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/381

---

P7_TA(2014)0193

Resursele genetice ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind accesul la resursele genetice și distribuirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune (COM(2012)0576 – C7-0322/2012 – 2012/0278(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/47)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0576), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0576),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0322/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0322/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Franței, Senatul Italiei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Franței, Senatul Italiei și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru pescuit (A7-0263/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și avizul Comisiei pentru dezvoltare, avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru pescuit (A7-0263/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2);

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 161, 6.6.2013, p. 73.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 12 septembrie 2013 (Texte adoptate, P7_TA(2013)0373).

---

P7_TC1-COD(2012)0278

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind măsurile de conformitate destinate utilizatorilor prevăzute în Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora în Uniune

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 511/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/382 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/382

---

P7_TA(2014)0194

Inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și remorcilor ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European şi al Consiliului privind inspecţia tehnică periodică a autovehiculelor şi remorcilor şi de abrogare a Directivei 2009/40/CE (COM(2012)0380 – C7-0186/2012 – 2012/0184(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/48)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului şi Consiliului (COM(2012)0380), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului şi Consiliului (COM(2012)0380),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) şi articolul 91 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat Parlamentului propunerea (C7-0186/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) şi articolul 91 din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat Parlamentului propunerea (C7-0186/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcţionarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii de către Senatul francez, Parlamentul Ciprului, Camera Inferioară a Parlamentului din Țările de Jos, Camera Superioară a Parlamentului din Țările de Jos și Parlamentul suedez, în care se susţine că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarităţii, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarităţii şi proporţionalităţii de către Senatul francez, Parlamentul Ciprului, Camera Inferioară a Parlamentului din Țările de Jos, Camera Superioară a Parlamentului din Țările de Jos și Parlamentul suedez, în care se susţine că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarităţii,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 12 decembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic şi Social European din 12 decembrie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport şi turism şi avizul Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, precum şi cel al Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor (A7-0210/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport şi turism şi avizul Comisiei pentru industrie, cercetare şi energie, precum şi cel al Comisiei pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor (A7-0210/2013),

| 1. | adoptă poziţia în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziţia în primă lectură prezentată în continuare (2);

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenţionează să modifice în mod substanţial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredinţează Preşedintelui/Preşedintei sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei, precum şi parlamentelor naţionale poziţia Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredinţează Preşedintelui/Preşedintei sarcina de a transmite Consiliului şi Comisiei, precum şi parlamentelor naţionale poziţia Parlamentului.

---

(1)  JO C 44, 15.2.2013, p. 128.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 2 iulie 2013 (Texte adoptate P7_TA(2013)0297).

---

P7_TC1-COD(2012)0184

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind inspecția tehnică periodică a autovehiculelor și a remorcilor acestora și de abrogare a Directivei 2009/40/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2014/45/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/383 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/383

---

P7_TA(2014)0195

Documentele de înmatriculare pentru vehicule ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE privind documentele de înmatriculare pentru vehicule (COM(2012)0381 – C7-0187/2012 – 2012/0185(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/49)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0381), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0381),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat Parlamentului propunerea (C7-0187/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora Comisia a prezentat Parlamentului propunerea (C7-0187/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității de către Parlamentul din Cipru și Camera Inferioară din Țările de Jos și de Camera Superioară din Țările de Jos, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității de către Parlamentul din Cipru și Camera Inferioară din Țările de Jos și de Camera Superioară din Țările de Jos, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0199/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0199/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2);

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 44, 15.2.2013, p. 128.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 2 iulie 2013 (Texte adoptate, P7_TA(2013)0295).

---

P7_TC1-COD(2012)0185

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 1999/37/CE a Consiliului privind documentele de înmatriculare pentru vehicule

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2014/46/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/384 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/384

---

P7_TA(2014)0196

Capacitatea de a circula pe drumurile publice a vehiculelor comerciale ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE (COM(2012)0382 – C7-0188/2012– 2012/0186(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/50)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0382), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0382),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0188/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 91 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0188/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității de către Parlamentul din Cipru și Camera Inferioară din Țările de Jos și de Camera Superioară din Țările de Jos, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității de către Parlamentul din Cipru și Camera Inferioară din Țările de Jos și de Camera Superioară din Țările de Jos, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 12 decembrie 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 19 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0207/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A7-0207/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (2);

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui/Președintei sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 44, 15.2.2012, p. 128.

(2)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 2 iulie 2013 (Texte adoptate P7_TA(2013)0296).

---

P7_TC1-COD(2012)0186

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind controlul tehnic în trafic al vehiculelor comerciale care circulă în Uniune și de abrogare a Directivei 2000/30/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2014/47/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/385 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/385

---

P7_TA(2014)0197

Statisticile din transportul feroviar ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2003 privind statisticile din transportul feroviar, în ceea ce privește colectarea datelor privind mărfurile, călătorii și accidentele (COM(2013)0611 – C7-0249/2013 – 2013/0297(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/51)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0611), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0611),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0249/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0249/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0002/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0002/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2013)0297

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 91/2003 privind statisticile din transportul feroviar, în ceea ce privește colectarea datelor privind mărfurile, călătorii și accidentele

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 91/2003 al Parlamentului European și al Consiliulu (2) stabilește un cadru comun pentru producerea, transmiterea, evaluarea și difuzarea de statistici comparabile privind transportul feroviar în Uniune. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 91/2003 al Parlamentului European și al Consiliulu (2) stabilește un cadru comun pentru producerea, transmiterea, evaluarea și difuzarea de statistici comparabile privind transportul feroviar în Uniune.

| (2) | Sunt necesare statistici referitoare la transportul feroviar de mărfuri și de călători pentru a permite Comisiei să supravegheze și să dezvolte politica comună în domeniul transporturilor, precum și elementele referitoare la transport ale politicilor privind regiunile și rețelele transeuropene. |
| --- | --- |

(2)

Sunt necesare statistici referitoare la transportul feroviar de mărfuri și de călători pentru a permite Comisiei să supravegheze și să dezvolte politica comună în domeniul transporturilor, precum și elementele referitoare la transport ale politicilor privind regiunile și rețelele transeuropene.

| (3) | Statisticile privind siguranța căilor ferate sunt necesare, de asemenea, pentru a permite Comisiei să pregătească și să monitorizeze acțiunile Uniunii în domeniul siguranței transportului. Agenția Europeană a Căilor Ferate colectează datele referitoare la accidente care sunt solicitate în temeiul anexei statistice la Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), în ceea ce privește indicatorii comuni privind siguranța și metodele comune de calcul al costului accidentelor. |
| --- | --- |

(3)

Statisticile privind siguranța căilor ferate sunt necesare, de asemenea, pentru a permite Comisiei să pregătească și să monitorizeze acțiunile Uniunii în domeniul siguranței transportului. Agenția Europeană a Căilor Ferate colectează datele referitoare la accidente care sunt solicitate în temeiul anexei statistice la Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), în ceea ce privește indicatorii comuni privind siguranța și metodele comune de calcul al costului accidentelor.

| (3a) | Eurostat ar trebui să coopereze îndeaproape cu Agenția Europeană a Căilor Ferate la colectarea datelor privind accidentele feroviare, pentru a se asigura că datele obținute sunt coerente și pe deplin comparabile. Rolul Agenției Europene a Căilor Ferate în domeniul siguranței feroviare ar trebui consolidat în permanență. [AM 1] |
| --- | --- |

(3a)

Eurostat ar trebui să coopereze îndeaproape cu Agenția Europeană a Căilor Ferate la colectarea datelor privind accidentele feroviare, pentru a se asigura că datele obținute sunt coerente și pe deplin comparabile. Rolul Agenției Europene a Căilor Ferate în domeniul siguranței feroviare ar trebui consolidat în permanență. [AM 1]

| (4) | Majoritatea statelor membre care transmit Comisiei (Eurostat) date privind călătorii, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 91/2003, au furnizat, în repetate rânduri, aceleași date atât pentru seturile de date provizorii, cât și pentru seturile de date finale. |
| --- | --- |

(4)

Majoritatea statelor membre care transmit Comisiei (Eurostat) date privind călătorii, în temeiul Regulamentului (CE) nr. 91/2003, au furnizat, în repetate rânduri, aceleași date atât pentru seturile de date provizorii, cât și pentru seturile de date finale.

| (5) | În producerea statisticilor europene, ar trebui să existe un echilibru între necesitățile utilizatorilor și sarcina administrativă a respondenților. |
| --- | --- |

(5)

În producerea statisticilor europene, ar trebui să existe un echilibru între necesitățile utilizatorilor și sarcina administrativă a respondenților.

| (6) | În cadrul grupului său de lucru și al grupului operativ privind statisticile referitoare la transportul feroviar, Eurostat a efectuat o analiză tehnică a datelor existente privind transportul feroviar care au fost colectate în temeiul legislației Uniunii, precum și a politicii de difuzare, cu scopul de a simplifica pe cât posibil diversele activități necesare pentru producerea de statistici, menținând, în același timp, producția finală în conformitate cu necesitățile prezente și viitoare ale utilizatorilor. |
| --- | --- |

(6)

În cadrul grupului său de lucru și al grupului operativ privind statisticile referitoare la transportul feroviar, Eurostat a efectuat o analiză tehnică a datelor existente privind transportul feroviar care au fost colectate în temeiul legislației Uniunii, precum și a politicii de difuzare, cu scopul de a simplifica pe cât posibil diversele activități necesare pentru producerea de statistici, menținând, în același timp, producția finală în conformitate cu necesitățile prezente și viitoare ale utilizatorilor.

| (7) | În raportul său către Parlamentul European și Consiliu privind experiența dobândită în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 91/2003, Comisia menționează faptul că acțiunile de dezvoltare pe termen lung vor presupune, probabil, suprimarea sau simplificarea datelor colectate deja în temeiul regulamentului și că intenția este de a reducere

  reduce
  perioada de transmitere a datelor anuale privind transportul feroviar de călători.
  Comisia ar trebui să prezinte în continuare, la intervale regulate, rapoarte privind modul în care este pus în aplicare prezentul regulament. [AM 2] |
| --- | --- |

(7)

În raportul său către Parlamentul European și Consiliu privind experiența dobândită în aplicarea Regulamentului (CE) nr. 91/2003, Comisia menționează faptul că acțiunile de dezvoltare pe termen lung vor presupune, probabil, suprimarea sau simplificarea datelor colectate deja în temeiul regulamentului și că intenția este de a reducere

  reduce
  perioada de transmitere a datelor anuale privind transportul feroviar de călători.
  Comisia ar trebui să prezinte în continuare, la intervale regulate, rapoarte privind modul în care este pus în aplicare prezentul regulament. [AM 2]

| (8) | Regulamentul (CE) nr. 91/2003 conferă Comisiei competențe în privința punerii în aplicare a anumitor dispoziții din regulamentul respectiv. Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), competențele conferite Comisiei în temeiul acestui regulament trebuie să fie aliniate la articolele 290 și 291 din tratat. |
| --- | --- |

(8)

Regulamentul (CE) nr. 91/2003 conferă Comisiei competențe în privința punerii în aplicare a anumitor dispoziții din regulamentul respectiv. Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (denumit în continuare „tratatul”), competențele conferite Comisiei în temeiul acestui regulament trebuie să fie aliniate la articolele 290 și 291 din tratat.

| (9) | Pentru a reflecta noile evoluții din statele membre și pentru a menține, în același timp, o procedură de colectare a datelor armonizată pe întreg teritoriul Uniunii, precum și calitatea ridicată a datelor transmise de statele membre, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei, în vederea adaptării definițiilor, a pragurilor de raportare și a conținutului anexelor, precum și în vederea precizării informațiilor care urmează să fie furnizate. |
| --- | --- |

(9)

Pentru a reflecta noile evoluții din statele membre și pentru a menține, în același timp, o procedură de colectare a datelor armonizată pe întreg teritoriul Uniunii, precum și calitatea ridicată a datelor transmise de statele membre, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din tratat ar trebui să fie delegată Comisiei, în vederea adaptării definițiilor, a pragurilor de raportare și a conținutului anexelor, precum și în vederea precizării informațiilor care urmează să fie furnizate.

| (10) | Este deosebit de important ca, în cursul desfășurării lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , și să ia în considerare poziția sectorului feroviar
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 3] |
| --- | --- |

(10)

Este deosebit de important ca, în cursul desfășurării lucrărilor sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , și să ia în considerare poziția sectorului feroviar
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 3]

| (11) | Comisia ar trebui să se asigure că aceste acte delegate nu implică o sarcină administrativă suplimentară semnificativă pentru statele membre și pentru respondenți. |
| --- | --- |

(11)

Comisia ar trebui să se asigure că aceste acte delegate nu implică o sarcină administrativă suplimentară semnificativă pentru statele membre și pentru respondenți.

| (12) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 91/2003, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare în ceea ce privește specificarea informațiilor care trebuie să fie furnizate pentru rapoartele privind calitatea și comparabilitatea rezultatelor
  , precum și în ceea ce privește modalitățile
  de
  difuzare a rezultatelor de către Comisie (Eurostat)
  . Competențele în cauză ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4).
  Având în vedere domeniul general de aplicare a acestor acte, ar trebui utilizată procedura de examinare pentru adoptarea lor. [AM 4] |
| --- | --- |

(12)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 91/2003, ar trebui conferite Comisiei competențe de executare în ceea ce privește specificarea informațiilor care trebuie să fie furnizate pentru rapoartele privind calitatea și comparabilitatea rezultatelor
  , precum și în ceea ce privește modalitățile
  de
  difuzare a rezultatelor de către Comisie (Eurostat)
  . Competențele în cauză ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (4).
  Având în vedere domeniul general de aplicare a acestor acte, ar trebui utilizată procedura de examinare pentru adoptarea lor. [AM 4]

| (13) | A fost consultat Comitetul Sistemului Statistic European. |
| --- | --- |

(13)

A fost consultat Comitetul Sistemului Statistic European.

| (14) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 91/2003 ar trebui să fie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(14)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 91/2003 ar trebui să fie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 91/2003 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:







  (a) | La alineatul (1), punctele 24-30 se elimină.
  [AM 5] |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), punctele 24-30 se elimină.
  [AM 5]

| (b) | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Se conferă Comisiei competența de a adopta, în conformitate cu articolul 10, acte delegate pentru a adapta definițiile tehnice menționate la alineatul (1) și a furniza definiții suplimentare atunci când este necesar pentru a ține seama de noile evoluții care necesită definirea unui anumit nivel de detalii tehnice cu scopul de a asigura armonizarea statisticilor.” |
| --- | --- |

(b)

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Se conferă Comisiei competența de a adopta, în conformitate cu articolul 10, acte delegate pentru a adapta definițiile tehnice menționate la alineatul (1) și a furniza definiții suplimentare atunci când este necesar pentru a ține seama de noile evoluții care necesită definirea unui anumit nivel de detalii tehnice cu scopul de a asigura armonizarea statisticilor.”

| 2. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | La alineatul (1), literele (b)
  și
  (d) și (h) se elimină. [AM 6] |
| --- | --- | --- |

2.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

La alineatul (1), literele (b)
  și
  (d) și (h) se elimină. [AM 6]

| (aa) | La alineatul (1), se adaugă următoarea literă:










  „(ga) | statistici privind infrastructura feroviară (Anexa Ga);” [AM7] |
| --- | --- | --- |

(aa)

La alineatul (1), se adaugă următoarea literă:

„(ga)

statistici privind infrastructura feroviară (Anexa Ga);” [AM7]

| (ab) | Se adaugă următorul alineat:




  „(1a)
     


  Eurostat cooperează îndeaproape cu Agenția Europeană a Căilor Ferate (agenția) la colectarea datelor privind accidentele, inclusiv la calificarea acestor date, pentru a se asigura că datele privind accidentele feroviare colectate de agenție în temeiul anexei la Directiva 2009/149/CE a Comisiei

   (*1)

  privind siguranța feroviară sunt pe deplin comparabile cu datele privind accidentele colectate de Eurostat în legătură cu alte moduri de transport.





  (*1)  
  Directiva 2009/149/CE a Comisiei din 27 noiembrie 2009 de modificare a Directivei 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la indicatorii de siguranță comuni și la metodele comune de calcul al costului accidentelor (JO L 313, 28.11.2009, p. 65).” [AM 8]" |
| --- | --- |

(ab)

Se adaugă următorul alineat:

„(1a)
     


  Eurostat cooperează îndeaproape cu Agenția Europeană a Căilor Ferate (agenția) la colectarea datelor privind accidentele, inclusiv la calificarea acestor date, pentru a se asigura că datele privind accidentele feroviare colectate de agenție în temeiul anexei la Directiva 2009/149/CE a Comisiei

   (*1)

  privind siguranța feroviară sunt pe deplin comparabile cu datele privind accidentele colectate de Eurostat în legătură cu alte moduri de transport.

(*1)  
  Directiva 2009/149/CE a Comisiei din 27 noiembrie 2009 de modificare a Directivei 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului cu privire la indicatorii de siguranță comuni și la metodele comune de calcul al costului accidentelor (JO L 313, 28.11.2009, p. 65).” [AM 8]"

| (b) | Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   În anexele A și C, statele membre trebuie să raporteze date pentru întreprinderile:






  (a) | al căror volum total de transport de marfă este de cel puțin 200 de milioane de tone-km sau cel puțin 500 000 de tone; |
| --- | --- | --- |

(b)

Alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În anexele A și C, statele membre trebuie să raporteze date pentru întreprinderile:

(a)

al căror volum total de transport de marfă este de cel puțin 200 de milioane de tone-km sau cel puțin 500 000 de tone;

| (b) | al căror volum total de transport de călători este de cel puțin 100 de milioane de călători-km. |
| --- | --- |

(b)

al căror volum total de transport de călători este de cel puțin 100 de milioane de călători-km.

| (c) | Raportarea în anexa A și în anexa C este opțională sub aceste praguri.” |
| --- | --- |

(c)

Raportarea în anexa A și în anexa C este opțională sub aceste praguri.”

| (c) | Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În anexa L, statele membre furnizează datele totale pentru întreprinderile care se situează sub pragul menționat la alineatul (2), în cazul în care aceste date nu sunt raportate în anexele A și C, astfel cum este specificat în anexa L.” |
| --- | --- |

(c)

Alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În anexa L, statele membre furnizează datele totale pentru întreprinderile care se situează sub pragul menționat la alineatul (2), în cazul în care aceste date nu sunt raportate în anexele A și C, astfel cum este specificat în anexa L.”

| (d) | Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate,
  dacă este necesar,
  în conformitate cu articolul 10, cu privire la adaptarea conținutului anexelor și a pragurilor de raportare menționate la alineatele (1) și (3), pentru a ține seama de evoluțiile economice și tehnice.”[AM 9] |
| --- | --- |

(d)

Alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Se conferă Comisiei competența de a adopta acte delegate,
  dacă este necesar,
  în conformitate cu articolul 10, cu privire la adaptarea conținutului anexelor și a pragurilor de raportare menționate la alineatele (1) și (3), pentru a ține seama de evoluțiile economice și tehnice.”[AM 9]

| (e) | Se adaugă următorul alineat:
  „6.   La exercitarea competențelor în temeiul prezentului alineat, Comisia se asigură că actele delegate pe care le adoptă nu impun statelor membre și respondenților o sarcină administrativă suplimentară considerabilă.” |
| --- | --- |

(e)

Se adaugă următorul alineat:

„6.   La exercitarea competențelor în temeiul prezentului alineat, Comisia se asigură că actele delegate pe care le adoptă nu impun statelor membre și respondenților o sarcină administrativă suplimentară considerabilă.”

| 3. | La articolul 5 alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | date administrative, inclusiv date colectate de autoritățile de reglementare, în special scrisoarea de trăsură, în cazul în care aceasta este disponibilă”. |
| --- | --- | --- |

3.

La articolul 5 alineatul (2), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

date administrative, inclusiv date colectate de autoritățile de reglementare, în special scrisoarea de trăsură, în cazul în care aceasta este disponibilă”.

| 4. | Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 7
  Difuzarea
  Statisticile bazate pe datele specificate în anexele A, C, E, F, G
  , Ga, H
  și L sunt difuzate de către Comisie (Eurostat)
  cel târziu la 12 luni după încheierea perioadei la care se referă rezultatele
  .


  Comisia adoptă modalitățile de difuzare a rezultatelor în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).” [AM 10] |
| --- | --- |

4.

Articolul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 7

Difuzarea

Statisticile bazate pe datele specificate în anexele A, C, E, F, G
  , Ga, H
  și L sunt difuzate de către Comisie (Eurostat)
  cel târziu la 12 luni după încheierea perioadei la care se referă rezultatele
  .

Comisia adoptă modalitățile de difuzare a rezultatelor în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).” [AM 10]

| 4a. | La articolul 8 se introduce următorul alineat:




  „(1a)
     
  Statele membre iau toate măsurile necesare pentru asigurarea calității datelor transmise.” [AM 11] |
| --- | --- |

4a.

La articolul 8 se introduce următorul alineat:

„(1a)
     
  Statele membre iau toate măsurile necesare pentru asigurarea calității datelor transmise.” [AM 11]

| 5. | La articolul 8, se adaugă următoarele alineate:
  „(3)   În sensul prezentului regulament, datele care trebuie să fie transmise fac obiectul criteriilor privind calitatea menționate la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (*2).
  (4)   Comisia precizează, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, modalitățile, structura, periodicitatea și comparabilitatea elementelor pentru rapoartele standard privind calitatea. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11.

  (*2)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).”" |
| --- | --- |

5.

La articolul 8, se adaugă următoarele alineate:

„(3)   În sensul prezentului regulament, datele care trebuie să fie transmise fac obiectul criteriilor privind calitatea menționate la articolul 12 alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (*2).

(4)   Comisia precizează, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, modalitățile, structura, periodicitatea și comparabilitatea elementelor pentru rapoartele standard privind calitatea. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11.

(*2)  Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1101/2008 al Parlamentului European și al Consiliului privind transmiterea de date statistice confidențiale Biroului Statistic al Comunităților Europene, a Regulamentului (CE) nr. 322/97 al Consiliului privind statisticile comunitare și a Deciziei 89/382/CEE, Euratom a Consiliului de constituire a Comitetului pentru programele statistice ale Comunităților Europene (JO L 87, 31.3.2009, p. 164).”"

| 6. | Articolul 9 se elimină

  înlocuiește cu următorul text:




  „Articolul 9




  Raport




  Până la ...

   (*3)

  și o dată la trei ani după această dată, Comisia, după consultarea Comitetului pentru programele statistice, prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament. În special, raportul:










  (a) | evaluează beneficiile aduse Uniunii, statelor membre, precum și furnizorilor și utilizatorilor informațiilor statistice de statisticile produse, în raport cu costurile acestora; |
| --- | --- | --- |

6.

Articolul 9 se elimină

  înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 9

Raport

Până la ...

   (*3)

  și o dată la trei ani după această dată, Comisia, după consultarea Comitetului pentru programele statistice, prezintă Parlamentului European și Consiliului un raport privind punerea în aplicare a prezentului regulament. În special, raportul:

(a)

evaluează beneficiile aduse Uniunii, statelor membre, precum și furnizorilor și utilizatorilor informațiilor statistice de statisticile produse, în raport cu costurile acestora;

| (b) | evaluează calitatea statisticilor produse, în special în ceea ce privește pierderea datelor rezultată din eliminarea raportării simplificate; |
| --- | --- |

(b)

evaluează calitatea statisticilor produse, în special în ceea ce privește pierderea datelor rezultată din eliminarea raportării simplificate;

| (c) | identifică domeniile care pot fi îmbunătățite, precum și orice modificări considerate necesare în lumina rezultatelor obținute.” [AM 12] |
| --- | --- |

(c)

identifică domeniile care pot fi îmbunătățite, precum și orice modificări considerate necesare în lumina rezultatelor obținute.” [AM 12]

(*3)  
  Trei ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

| 7. | Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 10
  Exercitarea competențelor delegate
  (1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.
  (2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 4 alineatul (5) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată

  de cinci ani
  , începând cu ... (*4).
  Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 13]

  (3)   Delegarea competențelor menționate la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 4 alineatul (5) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (2) și al articolului 4 alineatul (5) intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat o obiecție în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv este prelungit cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

  (*4)  Data intrării în vigoare a regulamentului de modificare." |
| --- | --- |

7.

Articolul 10 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 10

Exercitarea competențelor delegate

(1)   Competența de a adopta acte delegate se conferă Comisiei în condițiile prevăzute la prezentul articol.

(2)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 4 alineatul (5) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată

  de cinci ani
  , începând cu ... (*4).
  Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 13]

(3)   Delegarea competențelor menționate la articolul 3 alineatul (2) și la articolul 4 alineatul (5) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificată în respectiva decizie. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizie. Decizia nu aduce atingere valabilității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatul (2) și al articolului 4 alineatul (5) intră în vigoare numai dacă nici Parlamentul European, nici Consiliul nu au formulat o obiecție în termen de două luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât Parlamentul European, cât și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Termenul respectiv este prelungit cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

(*4)  Data intrării în vigoare a regulamentului de modificare."

| 8. | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 11
  Comitetul
  (1)   Comisia este asistată de Comitetul Sistemului Statistic European instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*5).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

  (*5)  Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”" |
| --- | --- |

8.

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 11

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de Comitetul Sistemului Statistic European instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*5).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(*5)  Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”"

| 9. | Articolul 12 se elimină. |
| --- | --- |

9.

Articolul 12 se elimină.

| 10. | Anexele B, D, H și I se elimină. [AM 15] |
| --- | --- |

10.

Anexele B, D, H și I se elimină. [AM 15]

| 11. | Anexa C se înlocuiește în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

11.

Anexa C se înlocuiește în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

| 11a. | Anexa F se modifică după cum urmează:










  (a) | În a doua coloană primul rând primul paragraf, se adaugă următoarea liniuță:










  „— | tonă-km;” |
| --- | --- | --- | --- |

11a.

Anexa F se modifică după cum urmează:

(a)

În a doua coloană primul rând primul paragraf, se adaugă următoarea liniuță:

„—

tonă-km;”

| (b) | În a doua coloană primul rând al doilea paragraf, se adaugă următoarea liniuță:










  „— | călător-km.” [AM 16] |
| --- | --- | --- |

(b)

În a doua coloană primul rând al doilea paragraf, se adaugă următoarea liniuță:

„—

călător-km.” [AM 16]

| (c) | În a doua coloană primul rând, se adaugă următorul paragraf:










  „— | ponderea modală a transportului feroviar de marfă în funcție de distanță, având în vedere raportul tonă-km, conform următoarei defalcări a distanței: |
| --- | --- | --- |

(c)

În a doua coloană primul rând, se adaugă următorul paragraf:

„—

ponderea modală a transportului feroviar de marfă în funcție de distanță, având în vedere raportul tonă-km, conform următoarei defalcări a distanței:

| — | d ≤ 50 km |
| --- | --- |

—

d ≤ 50 km

| — | 50 km < d ≤ 150 km |
| --- | --- |

—

50 km < d ≤ 150 km

| — | 150 km < d ≤ 300 km |
| --- | --- |

—

150 km < d ≤ 300 km

| — | 300 km < d ≤ 500 km |
| --- | --- |

—

300 km < d ≤ 500 km

| — | 500 km < d ≤ 750 km |
| --- | --- |

—

500 km < d ≤ 750 km

| — | 750 km < d ≤ 1 000 km |
| --- | --- |

—

750 km < d ≤ 1 000 km

| — | d > 1 000 km;” [AM 17] |
| --- | --- |

—

d > 1 000 km;” [AM 17]

| (d) | A doua coloană, al treilea rând se înlocuiește cu următorul text:










  „— | Pentru «tone» și «tonă-km»: în fiecare an; |
| --- | --- | --- |

(d)

A doua coloană, al treilea rând se înlocuiește cu următorul text:

„—

Pentru «tone» și «tonă-km»: în fiecare an;

| — | Pentru «număr de călători» și «călător-km»: o dată la cinci ani.” [AM 18] |
| --- | --- |

—

Pentru «număr de călători» și «călător-km»: o dată la cinci ani.” [AM 18]

| 11b. | Se inserează următoarea anexă:




  „Anexa Ga




  Date privind infrastructura feroviară










  1. | Numărul de kilometri de infrastructură feroviară echipată cu ERTMS; |
| --- | --- | --- |

11b.

Se inserează următoarea anexă:

„Anexa Ga

Date privind infrastructura feroviară

1.

Numărul de kilometri de infrastructură feroviară echipată cu ERTMS;

| 2. | Lungimea în kilometri a rețelei feroviare echipate fără întrerupere cu ERTMS (în statul membru); |
| --- | --- |

2.

Lungimea în kilometri a rețelei feroviare echipate fără întrerupere cu ERTMS (în statul membru);

| 3. | Numărul punctelor de infrastructură feroviară transfrontaliere utilizate pentru transportul de călători cu o frecvență mai mare decât o dată pe oră și decât o dată la două ore și mai mică decât o dată la două ore; |
| --- | --- |

3.

Numărul punctelor de infrastructură feroviară transfrontaliere utilizate pentru transportul de călători cu o frecvență mai mare decât o dată pe oră și decât o dată la două ore și mai mică decât o dată la două ore;

| 4. | Numărul punctelor feroviare transfrontaliere, abandonate pentru transportul de călători sau de mărfuri, sau numărul infrastructurilor feroviare dezafectate; |
| --- | --- |

4.

Numărul punctelor feroviare transfrontaliere, abandonate pentru transportul de călători sau de mărfuri, sau numărul infrastructurilor feroviare dezafectate;

| 5. | Numărul stațiilor fără barieră, accesibile persoanelor cu mobilitate redusă (PRM) și persoanelor cu handicap.” [AM 23] |
| --- | --- |

5.

Numărul stațiilor fără barieră, accesibile persoanelor cu mobilitate redusă (PRM) și persoanelor cu handicap.” [AM 23]

| 11c. | Anexa H se modifică după cum urmează:










  (a) | În a doua coloană primul rând, se adaugă următoarea liniuță:










  „— | număr de incidente (tabelul H2)”; |
| --- | --- | --- | --- |

11c.

Anexa H se modifică după cum urmează:

(a)

În a doua coloană primul rând, se adaugă următoarea liniuță:

„—

număr de incidente (tabelul H2)”;

| (b) | În a doua coloană, rândul al patrulea al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:



  „Tabelul H2: numărul de accidente și incidente în care este implicat transportul de mărfuri periculoase;” |
| --- | --- |

(b)

În a doua coloană, rândul al patrulea al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

| (c) | În a doua coloană rândul al șaptelea primul paragraf, a treia liniuță se înlocuiește cu următorul text:










  „— | accidente implicând trecerile la nivel și cele care nu sunt cauzate de trenuri;” |
| --- | --- | --- |

(c)

În a doua coloană rândul al șaptelea primul paragraf, a treia liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

accidente implicând trecerile la nivel și cele care nu sunt cauzate de trenuri;”

| (d) | În a doua coloană rândul al șaptelea al doilea paragraf, prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:










  „— | numărul total al accidentelor și incidentelor care implică cel puțin un vehicul feroviar transportând mărfuri periculoase, astfel cum sunt definite de lista de mărfuri menționată în anexa K”; |
| --- | --- | --- |

(d)

În a doua coloană rândul al șaptelea al doilea paragraf, prima liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

numărul total al accidentelor și incidentelor care implică cel puțin un vehicul feroviar transportând mărfuri periculoase, astfel cum sunt definite de lista de mărfuri menționată în anexa K”;

| (e) | În a doua coloană rândul al șaptelea al doilea paragraf, a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:










  „— | numărul acestor accidente și incidente în care sunt eliberate mărfuri periculoase”. [AM 19] |
| --- | --- | --- |

(e)

În a doua coloană rândul al șaptelea al doilea paragraf, a doua liniuță se înlocuiește cu următorul text:

„—

numărul acestor accidente și incidente în care sunt eliberate mărfuri periculoase”. [AM 19]

| 12. | Anexa L se adaugă în conformitate cu anexa la prezentul regulament. |
| --- | --- |

12.

Anexa L se adaugă în conformitate cu anexa la prezentul regulament.

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.
  Acesta va fi consolidat cu Regulamentul (CE) nr. 91/2003 în termen de trei luni de la publicare. [AM 21]

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 11 martie 2014.

1

(2)  Regulamentul (CE) nr. 91/2003 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind statisticile din transportul feroviar (JO L 14, 21.1.2003, p. 1).

2

(3)  Directiva 2004/49/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind siguranța căilor ferate comunitare și de modificare a Directivei 95/18/CE a Consiliului privind acordarea de licențe întreprinderilor feroviare și a Directivei 2001/14/CE privind repartizarea capacităților de infrastructură feroviară și perceperea de tarife pentru utilizarea infrastructurii feroviare și certificarea siguranței (Directiva privind siguranța feroviară) (JO L 164, 30.4.2004, p. 44).

3

(4)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

4

ANEXĂ

„Anexa C

| STATISTICI ANUALE PRIVIND TRANSPORTUL DE CĂLĂTORI — RAPORTARE DETALIATĂ |
| --- |
| Listă de variabile și unități de măsură | Călători transportați în:






  — | număr de pasageri |

STATISTICI ANUALE PRIVIND TRANSPORTUL DE CĂLĂTORI — RAPORTARE DETALIATĂ

Listă de variabile și unități de măsură

Călători transportați în:

—

număr de pasageri

| — | călători-km |
| --- | --- |

—

călători-km

Mișcări de trenuri de călători în:

| — | trenuri-km |
| --- | --- |

—

trenuri-km

Locomotive echipate cu ERTMS în:

| — | număr [AM 22] |
| --- | --- |

—

număr [AM 22]

Perioada de referință

Un an

Frecvența

În fiecare an

Lista tabelelor, cu defalcarea pentru fiecare tabel

Tabelul C3: călători transportați, pe tip de transport

Tabelul C4: transport internațional de călători, pe țară de îmbarcare și pe țară de debarcare

Tabelul C5: Mișcări de trenuri de călători

Termenul pentru transmiterea datelor

Opt luni de la sfârșitul perioadei de referință.

Prima perioadă de referință

2012

Note

| 1. | Tipul de transport este defalcat după cum urmează:






  — | național |
| --- | --- | --- |

1.

Tipul de transport este defalcat după cum urmează:

—

național

| — | internațional |
| --- | --- |

—

internațional

| 2. | Pentru tabelele C3 și C4, statele membre trebuie să raporteze date, inclusiv informații provenite din vânzarea de biletele în afara țării care raportează. Aceste informații pot fi obținute fie direct de la autoritățile naționale din alte țări, fie prin acorduri internaționale privind compensarea biletelor.” |
| --- | --- |

2.

Pentru tabelele C3 și C4, statele membre trebuie să raporteze date, inclusiv informații provenite din vânzarea de biletele în afara țării care raportează. Aceste informații pot fi obținute fie direct de la autoritățile naționale din alte țări, fie prin acorduri internaționale privind compensarea biletelor.”

„Anexa L

Tabelul L.1

| NIVEL DE ACTIVITATE DE TRANSPORT ÎN TRANSPORTUL DE MĂRFURI |
| --- |
| Listă de variabile și unități de măsură | Mărfuri transportate în:






  — | total tone |

NIVEL DE ACTIVITATE DE TRANSPORT ÎN TRANSPORTUL DE MĂRFURI

Listă de variabile și unități de măsură

Mărfuri transportate în:

—

total tone

| — | total tone-km
  Mișcări de trenuri de marfă în: |
| --- | --- |

—

total tone-km

Mișcări de trenuri de marfă în:

| — | total trenuri-km |
| --- | --- |

—

total trenuri-km

Perioada de referință

Un an

Frecvența

În fiecare an

Termenul pentru transmiterea datelor

Opt luni de la sfârșitul perioadei de referință.

Prima perioadă de referință

201X

Note

Numai pentru întreprinderile care înregistrează un volum total de transport de marfă de mai puțin de 200 de milioane de tone-km și mai puțin de 500 000 de tone și care nu raportează date în temeiul anexei A (raportare detaliată)

Tabelul L.2

| NIVEL DE ACTIVITATE DE TRANSPORT ÎN TRANSPORTUL DE CĂLĂTORI |
| --- |
| Listă de variabile și unități de măsură | Călători transportați în:






  — | total călători |

NIVEL DE ACTIVITATE DE TRANSPORT ÎN TRANSPORTUL DE CĂLĂTORI

Listă de variabile și unități de măsură

Călători transportați în:

—

total călători

| — | total călători-km
  Mișcări de trenuri de călători în: |
| --- | --- |

—

total călători-km

Mișcări de trenuri de călători în:

| — | total trenuri-km |
| --- | --- |

—

total trenuri-km

Perioada de referință

Un an

Frecvența

În fiecare an

Termenul pentru transmiterea datelor

Opt luni de la sfârșitul perioadei de referință.

Prima perioadă de referință

201X

Note

Numai pentru întreprinderile care înregistrează un volum total de transport de călători mai mic de 100 de milioane de călători-km și care nu raportează date în temeiul anexei C (raportare detaliată)”

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/395 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/395

---

P7_TA(2014)0198

Facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice (COM(2013)0449 – C7-0208/2013 – 2013/0213(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/52)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0449), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0449),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0208/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0208/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 28 noiembrie 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 28 noiembrie 2013 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 ianuarie 2014, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 24 ianuarie 2014, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0004/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0004/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 79, 6.3.2014, p. 67.

(2)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P7_TC1-COD(2013)0213

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind facturarea electronică în domeniul achizițiilor publice

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2014/55/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/396 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/396

---

P7_TA(2014)0199

Anchetele structurale în agricultură şi ancheta privind metodele de producţie agricolă ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1166/2008 privind anchetele structurale în agricultură și ancheta privind metodele de producție agricolă în ceea ce privește cadrul financiar pentru perioada 2014-2018 (COM(2013)0757 – C7-0390/2013 – 2013/0367(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/53)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0757), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0757),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0390/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0390/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0111/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A7-0111/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2013)0367

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1166/2008 în ceea ce privește cadrul financiar pentru perioada 2014-2018

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 378/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/397 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/397

---

P7_TA(2014)0200

Mărfurile rezultate din transformarea produselor agricole ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 11 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole (COM(2013)0106 – C7-0048/2013 – 2013/0063(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/54)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0106), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0106),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 43 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0048/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 43 alineatul (2) și articolul 207 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0048/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iulie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 10 iulie 2013 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 4 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 4 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0260/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0260/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 327, 12.11.2013, p. 90.

---

P7_TC1-COD(2013)0063

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a regimului comercial aplicabil anumitor mărfuri rezultate din transformarea produselor agricole şi de abrogare a Regulamentelor (CE) nr. 1216/2009 și (CE) nr. 614/2009 ale Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 510/2014.)Anexă la rezoluția legislativă

---

Anexă la rezoluția legislativă

Declarația Comisiei cu privire la actele delegate

În contextul prezentului regulament, Comisia reamintește angajamentul pe care și l-a asumat la punctul 15 din Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană, de a furniza Parlamentului informații și documentație complete cu privire la reuniunile desfășurate de aceasta cu experți naționali în cadrul lucrărilor sale pentru prezentarea actelor delegate.

---

Miercuri, 12 martie 2014

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/399 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/399

---

P7_TA(2014)0212

Protecţia persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) (COM(2012)0011 – C7-0025/2012 – 2012/0011(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/55)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0011), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 16 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0025/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 16 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0025/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Camera Reprezentanților din Belgia, Bundesratul Germaniei, Senatul Franței, Camera deputaților din Italia și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Camera Reprezentanților din Belgia, Bundesratul Germaniei, Senatul Franței, Camera deputaților din Italia și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2012 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 7 martie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 7 martie 2012 (2),

| — | având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 1 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 1 octombrie 2012,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0402/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0402/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 229, 31.7.2012, p. 90.

(2)  JO C 192, 30.6.2012, p. 7.

---

P7_TC1-COD(2012)0011

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

având în vedere avizulAutorității Europene pentru Protecția Datelor (2),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (3),

întrucât:

| (1) | Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal este un drept fundamental. Articolul 8 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta) și articolul 16 alineatul (1) din tratat prevăd că orice persoană are dreptul la protecția datelor cu caracter personal care o privesc. |
| --- | --- |

(1)

Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal este un drept fundamental. Articolul 8 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (Carta) și articolul 16 alineatul (1) din tratat prevăd că orice persoană are dreptul la protecția datelor cu caracter personal care o privesc.

| (2) | Prelucrarea datelor cu caracter personal este în serviciul cetățeanului; principiile și normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al persoanelor fizice, să respecte drepturile și libertățile fundamentale ale acestora, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal. Aceasta ar trebui să contribuie la realizarea unui spațiu de libertate, securitate și justiție și a unei uniuni economice, la progresul economic și social, la consolidarea și convergența economiilor în cadrul pieței interne și la bunăstarea persoanelor fizice. |
| --- | --- |

(2)

Prelucrarea datelor cu caracter personal este în serviciul cetățeanului; principiile și normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al persoanelor fizice, să respecte drepturile și libertățile fundamentale ale acestora, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal. Aceasta ar trebui să contribuie la realizarea unui spațiu de libertate, securitate și justiție și a unei uniuni economice, la progresul economic și social, la consolidarea și convergența economiilor în cadrul pieței interne și la bunăstarea persoanelor fizice.

| (3) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) vizează armonizarea nivelului de protecție a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește activitățile de prelucrare și garantarea liberei circulații a datelor cu caracter personal între statele membre. |
| --- | --- |

(3)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4) vizează armonizarea nivelului de protecție a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește activitățile de prelucrare și garantarea liberei circulații a datelor cu caracter personal între statele membre.

| (4) | Integrarea economică și socială care rezultă din funcționarea pieței interne a condus la o creștere substanțială a fluxurilor transfrontaliere. Schimbul de date între actorii economici și sociali, publici și privați s-a intensificat în întreaga Uniune. Conform dreptului Uniunii, autoritățile naționale sunt chemate să coopereze și să facă schimb de date cu caracter personal pentru a putea să își îndeplinească atribuțiile sau să execute sarcini în numele unei autorități într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(4)

Integrarea economică și socială care rezultă din funcționarea pieței interne a condus la o creștere substanțială a fluxurilor transfrontaliere. Schimbul de date între actorii economici și sociali, publici și privați s-a intensificat în întreaga Uniune. Conform dreptului Uniunii, autoritățile naționale sunt chemate să coopereze și să facă schimb de date cu caracter personal pentru a putea să își îndeplinească atribuțiile sau să execute sarcini în numele unei autorități într-un alt stat membru.

| (5) | Evoluțiile tehnologice rapide și globalizarea au generat noi provocări pentru protecția datelor cu caracter personal. Amploarea schimbului și a colectării de date a crescut spectaculos. Tehnologia permite atât societăților private, cât și autorităților publice să utilizeze date cu caracter personal la un nivel fără precedent în cadrul activităților lor. Din ce în ce mai multe persoane fizice fac publice la nivel mondial informații cu caracter personal. Tehnologia a transformat deopotrivă economia și viața socială și necesită facilitarea în continuare a liberei circulații a datelor în cadrul Uniunii și a transferului către țări terțe și organizații internaționale, asigurând, totodată, un nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(5)

Evoluțiile tehnologice rapide și globalizarea au generat noi provocări pentru protecția datelor cu caracter personal. Amploarea schimbului și a colectării de date a crescut spectaculos. Tehnologia permite atât societăților private, cât și autorităților publice să utilizeze date cu caracter personal la un nivel fără precedent în cadrul activităților lor. Din ce în ce mai multe persoane fizice fac publice la nivel mondial informații cu caracter personal. Tehnologia a transformat deopotrivă economia și viața socială și necesită facilitarea în continuare a liberei circulații a datelor în cadrul Uniunii și a transferului către țări terțe și organizații internaționale, asigurând, totodată, un nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal.

| (6) | Aceste evoluții impun construirea unui cadru solid și mai coerent în materie de protecție a datelor în Uniune, însoțit de o aplicare riguroasă a normelor, luând în considerare importanța creării unui climat de încredere care va permite economiei digitale să se dezvolte pe piața internă. Persoanele fizice ar trebui să aibă control asupra propriilor date cu caracter personal, iar securitatea juridică și practică pentru persoane fizice, operatori economici și autorități publice ar trebui să fie consolidată. |
| --- | --- |

(6)

Aceste evoluții impun construirea unui cadru solid și mai coerent în materie de protecție a datelor în Uniune, însoțit de o aplicare riguroasă a normelor, luând în considerare importanța creării unui climat de încredere care va permite economiei digitale să se dezvolte pe piața internă. Persoanele fizice ar trebui să aibă control asupra propriilor date cu caracter personal, iar securitatea juridică și practică pentru persoane fizice, operatori economici și autorități publice ar trebui să fie consolidată.

| (7) | Obiectivele și principiile Directivei 95/46/CE rămân solide, dar aceasta nu a prevenit fragmentarea modului în care protecția datelor este pusă în aplicare în Uniune, incertitudinea juridică și percepția publică larg răspândită conform căreia există riscuri semnificative pentru protecția persoanelor fizice care au legătură, în special, cu activitatea online. Diferențele dintre nivelurile de protecție a drepturilor și libertăților persoanelor fizice, în special a dreptului la protecția datelor cu caracter personal, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal permisă în statele membre pot împiedica libera circulație a datelor cu caracter personal în întreaga Uniune. Aceste diferențe pot constitui, prin urmare, un obstacol în desfășurarea de activități economice la nivelul Uniunii, pot denatura concurența și pot împiedica autoritățile să îndeplinească responsabilitățile care le revin în temeiul dreptului Uniunii. Această diferență între nivelurile de protecție este cauzată de existența unor deosebiri în ceea ce privește transpunerea și aplicarea Directivei 95/46/CE. |
| --- | --- |

(7)

Obiectivele și principiile Directivei 95/46/CE rămân solide, dar aceasta nu a prevenit fragmentarea modului în care protecția datelor este pusă în aplicare în Uniune, incertitudinea juridică și percepția publică larg răspândită conform căreia există riscuri semnificative pentru protecția persoanelor fizice care au legătură, în special, cu activitatea online. Diferențele dintre nivelurile de protecție a drepturilor și libertăților persoanelor fizice, în special a dreptului la protecția datelor cu caracter personal, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal permisă în statele membre pot împiedica libera circulație a datelor cu caracter personal în întreaga Uniune. Aceste diferențe pot constitui, prin urmare, un obstacol în desfășurarea de activități economice la nivelul Uniunii, pot denatura concurența și pot împiedica autoritățile să îndeplinească responsabilitățile care le revin în temeiul dreptului Uniunii. Această diferență între nivelurile de protecție este cauzată de existența unor deosebiri în ceea ce privește transpunerea și aplicarea Directivei 95/46/CE.

| (8) | Pentru a se asigura un nivel consecvent și ridicat de protecție a persoanelor fizice și pentru a se îndepărta obstacolele din calea circulației datelor cu caracter personal, nivelul protecției drepturilor și libertăților persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea unor astfel de date trebuie să fie echivalent în toate statele membre. Aplicarea consecventă și omogenă a normelor în materie de protecție a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie asigurată în întreaga Uniune. |
| --- | --- |

(8)

Pentru a se asigura un nivel consecvent și ridicat de protecție a persoanelor fizice și pentru a se îndepărta obstacolele din calea circulației datelor cu caracter personal, nivelul protecției drepturilor și libertăților persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea unor astfel de date trebuie să fie echivalent în toate statele membre. Aplicarea consecventă și omogenă a normelor în materie de protecție a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie asigurată în întreaga Uniune.

| (9) | Protecția efectivă a datelor cu caracter personal în întreaga Uniune necesită nu numai consolidarea și detalierea drepturilor persoanelor vizate și a obligațiilor celor care prelucrează și decid prelucrarea datelor cu caracter personal, ci și competențe echivalente pentru monitorizarea și asigurarea conformității cu normele de protecție a datelor cu caracter personal și sancțiuni echivalente pentru autorii infracțiunilor în statele membre. |
| --- | --- |

(9)

Protecția efectivă a datelor cu caracter personal în întreaga Uniune necesită nu numai consolidarea și detalierea drepturilor persoanelor vizate și a obligațiilor celor care prelucrează și decid prelucrarea datelor cu caracter personal, ci și competențe echivalente pentru monitorizarea și asigurarea conformității cu normele de protecție a datelor cu caracter personal și sancțiuni echivalente pentru autorii infracțiunilor în statele membre.

| (10) | Articolul 16 alineatul (2) din tratat mandatează Parlamentul European și Consiliul să stabilească normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și normele privind libera circulație a acestor date. |
| --- | --- |

(10)

Articolul 16 alineatul (2) din tratat mandatează Parlamentul European și Consiliul să stabilească normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și normele privind libera circulație a acestor date.

| (11) | În vederea asigurării unui nivel uniform de protecție pentru persoanele fizice în întreaga Uniune și a preîntâmpinării discrepanțelor care împiedică libera circulație a datelor în cadrul pieței interne, este necesar un regulament în scopul de a furniza securitate juridică și transparență pentru operatorii economici, inclusiv microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, precum și de a oferi persoanelor fizice în toate statele membre același nivel de drepturi garantate din punct de vedere juridic, de obligații și de responsabilități pentru operatori și persoanele împuternicite de aceștia, pentru a se asigura o monitorizare coerentă a prelucrării datelor cu caracter personal, sancțiuni echivalente în toate statele membre, precum și cooperarea efectivă a autorităților de supraveghere ale diferitelor state membre. Pentru a se lua în considerare situația specifică a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, prezentul regulament include mai multe derogări. În plus, instituțiile și organismele Uniunii, statele membre și autoritățile lor de supraveghere sunt încurajate să ia în considerare necesitățile specifice ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici și mijlocii în aplicarea prezentului regulament. Noțiunea de microîntreprinderi și de întreprinderi mici și mijlocii ar trebui să se bazeze pe Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (5). |
| --- | --- |

(11)

În vederea asigurării unui nivel uniform de protecție pentru persoanele fizice în întreaga Uniune și a preîntâmpinării discrepanțelor care împiedică libera circulație a datelor în cadrul pieței interne, este necesar un regulament în scopul de a furniza securitate juridică și transparență pentru operatorii economici, inclusiv microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, precum și de a oferi persoanelor fizice în toate statele membre același nivel de drepturi garantate din punct de vedere juridic, de obligații și de responsabilități pentru operatori și persoanele împuternicite de aceștia, pentru a se asigura o monitorizare coerentă a prelucrării datelor cu caracter personal, sancțiuni echivalente în toate statele membre, precum și cooperarea efectivă a autorităților de supraveghere ale diferitelor state membre. Pentru a se lua în considerare situația specifică a microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii, prezentul regulament include mai multe derogări. În plus, instituțiile și organismele Uniunii, statele membre și autoritățile lor de supraveghere sunt încurajate să ia în considerare necesitățile specifice ale microîntreprinderilor și ale întreprinderilor mici și mijlocii în aplicarea prezentului regulament. Noțiunea de microîntreprinderi și de întreprinderi mici și mijlocii ar trebui să se bazeze pe Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (5).

| (12) | Protecția conferită de prezentul regulament vizează persoanele fizice, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al acestora, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Referitor la prelucrarea datelor care privesc persoane juridice și, în special, întreprinderi cu personalitate juridică, inclusiv numele și tipul de persoană juridică și detaliile de contact ale persoanei juridice, protecția conferită de prezentul regulament nu ar trebui să poată fi invocată de nicio persoană. Aceasta ar trebui să se aplice, de asemenea, în cazul în care numele persoanei juridice conține numele uneia sau mai multor persoane fizice. |
| --- | --- |

(12)

Protecția conferită de prezentul regulament vizează persoanele fizice, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al acestora, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Referitor la prelucrarea datelor care privesc persoane juridice și, în special, întreprinderi cu personalitate juridică, inclusiv numele și tipul de persoană juridică și detaliile de contact ale persoanei juridice, protecția conferită de prezentul regulament nu ar trebui să poată fi invocată de nicio persoană. Aceasta ar trebui să se aplice, de asemenea, în cazul în care numele persoanei juridice conține numele uneia sau mai multor persoane fizice.

| (13) | Protecția persoanelor fizice ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic și să nu depindă de tehnicile utilizate, în caz contrar, creându-se un risc serios de eludare. Protecția persoanelor fizice ar trebui să se aplice prelucrării datelor cu caracter personal prin mijloace automate, precum și prelucrării manuale, în cazul în care datele sunt cuprinse sau destinate să fie cuprinse într-un sistem de evidență. Dosarele sau seturile de dosare, precum și copertele acestora, care nu sunt structurate în conformitate cu criterii specifice, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(13)

Protecția persoanelor fizice ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic și să nu depindă de tehnicile utilizate, în caz contrar, creându-se un risc serios de eludare. Protecția persoanelor fizice ar trebui să se aplice prelucrării datelor cu caracter personal prin mijloace automate, precum și prelucrării manuale, în cazul în care datele sunt cuprinse sau destinate să fie cuprinse într-un sistem de evidență. Dosarele sau seturile de dosare, precum și copertele acestora, care nu sunt structurate în conformitate cu criterii specifice, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare a prezentului regulament.

| (14) | Prezentul regulament nu se referă nici la chestiuni de protecție a drepturilor și libertăților fundamentale, nici la libera circulație a datelor referitoare la activități care nu intră în domeniul de aplicare a dreptului Uniunii, nici la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii. , care fac obiectul Regulamentului

  Regulamentul
  (CE) nr. 45/2001, și nici la prelucrarea datelor cu caracter personal de către statele membre atunci când desfășoară activități legate de politica externă și de securitate comună a Uniunii.
  al Parlamentului European și al Consiliului



   (6)



  ar trebui adaptat la prezentul regulament și aplicat în conformitate cu prezentul regulament
  . [AM 1] |
| --- | --- |

(14)

Prezentul regulament nu se referă nici la chestiuni de protecție a drepturilor și libertăților fundamentale, nici la libera circulație a datelor referitoare la activități care nu intră în domeniul de aplicare a dreptului Uniunii, nici la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii. , care fac obiectul Regulamentului

  Regulamentul
  (CE) nr. 45/2001, și nici la prelucrarea datelor cu caracter personal de către statele membre atunci când desfășoară activități legate de politica externă și de securitate comună a Uniunii.
  al Parlamentului European și al Consiliului



   (6)



  ar trebui adaptat la prezentul regulament și aplicat în conformitate cu prezentul regulament
  . [AM 1]

| (15) | Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice prelucrării datelor cu caracter personal de către o persoană fizică, care sunt exclusiv personale
  , familiale
  sau casnice, cum ar fi corespondența și repertoriul de adrese fără niciun scop lucrativ și, prin urmare,

  sau vânzarea directă și
  fără nicio legătură cu o activitate profesională sau comercială. Exceptarea ar trebui, de asemenea,

  Cu toate acestea, prezentul regulament ar trebui
  să nu se aplice operatorilor și persoanelor împuternicite de către operatori care furnizează mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal pentru astfel de activități personale sau domestice. [AM 2] |
| --- | --- |

(15)

Prezentul regulament nu ar trebui să se aplice prelucrării datelor cu caracter personal de către o persoană fizică, care sunt exclusiv personale
  , familiale
  sau casnice, cum ar fi corespondența și repertoriul de adrese fără niciun scop lucrativ și, prin urmare,

  sau vânzarea directă și
  fără nicio legătură cu o activitate profesională sau comercială. Exceptarea ar trebui, de asemenea,

  Cu toate acestea, prezentul regulament ar trebui
  să nu se aplice operatorilor și persoanelor împuternicite de către operatori care furnizează mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal pentru astfel de activități personale sau domestice. [AM 2]

| (16) | Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și libera circulație a acestor date fac obiectul unui instrument juridic specific la nivelul Uniunii. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice activităților de prelucrare în aceste scopuri. Cu toate acestea, datele prelucrate de către autoritățile publice în temeiul prezentului regulament, în cazul în care sunt utilizate în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor ar trebui să fie reglementate de un instrument juridic mai specific la nivelul Uniunii (Directiva 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și la libera circulație a acestor date). |
| --- | --- |

(16)

Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și libera circulație a acestor date fac obiectul unui instrument juridic specific la nivelul Uniunii. Prin urmare, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice activităților de prelucrare în aceste scopuri. Cu toate acestea, datele prelucrate de către autoritățile publice în temeiul prezentului regulament, în cazul în care sunt utilizate în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor ar trebui să fie reglementate de un instrument juridic mai specific la nivelul Uniunii (Directiva 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și la libera circulație a acestor date).

| (17) | Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere aplicării Directivei 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), în special normelor privind răspunderea furnizorilor intermediari de servicii prevăzute la articolele 12 – 15 din directiva menționată. |
| --- | --- |

(17)

Prezentul regulament nu ar trebui să aducă atingere aplicării Directivei 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), în special normelor privind răspunderea furnizorilor intermediari de servicii prevăzute la articolele 12 – 15 din directiva menționată.

| (18) | Prezentul regulament permite luarea în considerare a principiului accesului publicului la documente oficiale, în aplicarea dispozițiilor prevăzute de acesta.
  Datele cu caracter personal din documentele deținute de către o autoritate publică sau un organism public pot fi divulgate de respectiva autoritate sau de respectivul organism în conformitate cu dreptul Uniunii sau legislația statelor membre privind accesul public la documentele oficiale, care conciliază dreptul la protecția datelor cu caracter personal cu dreptul publicului de acces la documentele oficiale și servește în mod echitabil diversele interese în joc. [AM 3] |
| --- | --- |

(18)

Prezentul regulament permite luarea în considerare a principiului accesului publicului la documente oficiale, în aplicarea dispozițiilor prevăzute de acesta.
  Datele cu caracter personal din documentele deținute de către o autoritate publică sau un organism public pot fi divulgate de respectiva autoritate sau de respectivul organism în conformitate cu dreptul Uniunii sau legislația statelor membre privind accesul public la documentele oficiale, care conciliază dreptul la protecția datelor cu caracter personal cu dreptul publicului de acces la documentele oficiale și servește în mod echitabil diversele interese în joc. [AM 3]

| (19) | Orice prelucrare în Uniune a datelor cu caracter personal în cadrul activităților unui sediu al unui operator sau al unei persoane împuternicite de către operator ar trebui efectuată în conformitate cu prezentul regulament, indiferent dacă procesul de prelucrare în sine are loc sau nu în cadrul Uniunii. Stabilirea implică exercitarea efectivă și reală a unei activități în cadrul unor înțelegeri stabile. Forma juridică a unor astfel de înțelegeri, prin intermediul unei sucursale sau al unei filiale cu personalitate juridică, nu este factorul determinant în această privință. |
| --- | --- |

(19)

Orice prelucrare în Uniune a datelor cu caracter personal în cadrul activităților unui sediu al unui operator sau al unei persoane împuternicite de către operator ar trebui efectuată în conformitate cu prezentul regulament, indiferent dacă procesul de prelucrare în sine are loc sau nu în cadrul Uniunii. Stabilirea implică exercitarea efectivă și reală a unei activități în cadrul unor înțelegeri stabile. Forma juridică a unor astfel de înțelegeri, prin intermediul unei sucursale sau al unei filiale cu personalitate juridică, nu este factorul determinant în această privință.

| (20) | Pentru a se asigura că persoanele fizice nu sunt lipsite de protecția la care au dreptul în temeiul prezentului regulament, prelucrarea datelor cu caracter personal ale persoanelor vizate care își au reședința în

  din
  Uniune de către un operator care nu este stabilit în Uniune ar trebui să facă obiectul prezentului regulament în cazul în care activitățile de prelucrare au legătură cu oferirea de bunuri sau servicii
  , indiferent dacă sunt sau nu cu plată,
  unor
  astfel de
  persoane vizate sau cu monitorizarea comportamentului acestor
  persoane vizate
  .
  Pentru a determina dacă un astfel de operator oferă bunuri sau servicii unor astfel de persoane vizate în Uniune, ar trebui să se stabilească dacă reiese că operatorul intenționează să furnizeze servicii persoanelor vizate din unul sau mai multe state membre din Uniune. [AM 4] |
| --- | --- |

(20)

Pentru a se asigura că persoanele fizice nu sunt lipsite de protecția la care au dreptul în temeiul prezentului regulament, prelucrarea datelor cu caracter personal ale persoanelor vizate care își au reședința în

  din
  Uniune de către un operator care nu este stabilit în Uniune ar trebui să facă obiectul prezentului regulament în cazul în care activitățile de prelucrare au legătură cu oferirea de bunuri sau servicii
  , indiferent dacă sunt sau nu cu plată,
  unor
  astfel de
  persoane vizate sau cu monitorizarea comportamentului acestor
  persoane vizate
  .
  Pentru a determina dacă un astfel de operator oferă bunuri sau servicii unor astfel de persoane vizate în Uniune, ar trebui să se stabilească dacă reiese că operatorul intenționează să furnizeze servicii persoanelor vizate din unul sau mai multe state membre din Uniune. [AM 4]

| (21) | Pentru a se determina dacă o activitate de prelucrare poate fi considerată ca „monitorizare” a comportamentului persoanelor vizate, ar trebui să se analizeze dacă persoanele fizice sunt urmărite pe internet cu

  , indiferent de sursa datelor, sau dacă alte date referitoare la aceste persoane sunt colectate, inclusiv din registre și anunțuri publice din Uniune care sunt accesibile din afara Uniunii, inclusiv cu intenția de a utiliza sau în vederea unei eventuale utilizări ulterioare a unor
  tehnici de prelucrare a datelor care constau în aplicarea unui „profil”unei persoane fizice, în special în scopul de a lua decizii cu privire la aceasta sau de a analiza sau de a face previziuni referitoare la preferințele personale, comportamentele și atitudinile acesteia. [AM 5] |
| --- | --- |

(21)

Pentru a se determina dacă o activitate de prelucrare poate fi considerată ca „monitorizare” a comportamentului persoanelor vizate, ar trebui să se analizeze dacă persoanele fizice sunt urmărite pe internet cu

  , indiferent de sursa datelor, sau dacă alte date referitoare la aceste persoane sunt colectate, inclusiv din registre și anunțuri publice din Uniune care sunt accesibile din afara Uniunii, inclusiv cu intenția de a utiliza sau în vederea unei eventuale utilizări ulterioare a unor
  tehnici de prelucrare a datelor care constau în aplicarea unui „profil”unei persoane fizice, în special în scopul de a lua decizii cu privire la aceasta sau de a analiza sau de a face previziuni referitoare la preferințele personale, comportamentele și atitudinile acesteia. [AM 5]

| (22) | În cazul în care legislația națională a unui stat membru se aplică în temeiul dreptului internațional public, prezentul regulament ar trebui să se aplice, de asemenea, unui operator care nu este stabilit în Uniune, ci, de exemplu, într-o misiune diplomatică sau într-un oficiu consular al unui stat membru. |
| --- | --- |

(22)

În cazul în care legislația națională a unui stat membru se aplică în temeiul dreptului internațional public, prezentul regulament ar trebui să se aplice, de asemenea, unui operator care nu este stabilit în Uniune, ci, de exemplu, într-o misiune diplomatică sau într-un oficiu consular al unui stat membru.

| (23) | Principiile protecției
  datelor
  ar trebui să se aplice oricărei informații referitoare la o persoană
  fizică
  identificată sau identificabilă. Pentru a se determina dacă o persoană este identificabilă, ar trebui să se ia în considerare toate mijloacele care pot fi utilizate în mod rezonabil fie de operator, fie de orice altă persoană în scopul identificării
  sau scoaterii în evidență a
  persoanei fizice respective
  , în mod direct sau indirect
  .
  Pentru a determina ce mijloace este posibil, în mod rezonabil, să fie utilizate pentru identificarea persoanei, ar trebui luați în considerare toți factorii obiectivi, precum costurile și intervalul de timp necesare pentru identificare, ținându-se seama atât de tehnologia disponibilă la momentul prelucrării, cât și de dezvoltarea tehnologică.
  Principiile protecției datelor nu ar trebui
  astfel
  să se aplice datelor anonimizate astfel încât persoana vizată să nu mai fie identificabilă

  anonime, care reprezintă informații care nu se referă la o persoană fizică identificată sau identificabilă. Prin urmare, prezentul regulament nu se aplică prelucrării unor astfel de date anonime, inclusiv în cazul în care acestea sunt utilizate în scopuri statistice sau pentru cercetare. [AM 6] |
| --- | --- |

(23)

Principiile protecției
  datelor
  ar trebui să se aplice oricărei informații referitoare la o persoană
  fizică
  identificată sau identificabilă. Pentru a se determina dacă o persoană este identificabilă, ar trebui să se ia în considerare toate mijloacele care pot fi utilizate în mod rezonabil fie de operator, fie de orice altă persoană în scopul identificării
  sau scoaterii în evidență a
  persoanei fizice respective
  , în mod direct sau indirect
  .
  Pentru a determina ce mijloace este posibil, în mod rezonabil, să fie utilizate pentru identificarea persoanei, ar trebui luați în considerare toți factorii obiectivi, precum costurile și intervalul de timp necesare pentru identificare, ținându-se seama atât de tehnologia disponibilă la momentul prelucrării, cât și de dezvoltarea tehnologică.
  Principiile protecției datelor nu ar trebui
  astfel
  să se aplice datelor anonimizate astfel încât persoana vizată să nu mai fie identificabilă

  anonime, care reprezintă informații care nu se referă la o persoană fizică identificată sau identificabilă. Prin urmare, prezentul regulament nu se aplică prelucrării unor astfel de date anonime, inclusiv în cazul în care acestea sunt utilizate în scopuri statistice sau pentru cercetare. [AM 6]

| (24) | Atunci când utilizează servicii online, persoanele fizice pot fi asociate cu

  Prezentul regulament ar trebui să se aplice operațiunile de prelucrare care implică
  identificatorii online furnizați de dispozitivele, aplicațiile, instrumentele și protocoalele lor, cum ar fi adresele IP sau identificatorii cookie
  sau etichetele de identificare prin frecvențe radio, cu excepția cazului în care acești identificatori nu se referă la o persoană fizică identificată sau identificabilă
  . Aceștia pot lăsa urme care, combinate cu identificatorii unici și alte informații primite de servere, pot fi utilizate pentru crearea de profiluri ale persoanelor fizice și pentru identificarea lor. Prin urmare, numerele de identificare, datele de localizare, identificatorii online sau alți factori specifici nu trebuie neapărat să fie considerați ca atare date cu caracter personal în toate circumstanțele.
  [AM 7] |
| --- | --- |

(24)

Atunci când utilizează servicii online, persoanele fizice pot fi asociate cu

  Prezentul regulament ar trebui să se aplice operațiunile de prelucrare care implică
  identificatorii online furnizați de dispozitivele, aplicațiile, instrumentele și protocoalele lor, cum ar fi adresele IP sau identificatorii cookie
  sau etichetele de identificare prin frecvențe radio, cu excepția cazului în care acești identificatori nu se referă la o persoană fizică identificată sau identificabilă
  . Aceștia pot lăsa urme care, combinate cu identificatorii unici și alte informații primite de servere, pot fi utilizate pentru crearea de profiluri ale persoanelor fizice și pentru identificarea lor. Prin urmare, numerele de identificare, datele de localizare, identificatorii online sau alți factori specifici nu trebuie neapărat să fie considerați ca atare date cu caracter personal în toate circumstanțele.
  [AM 7]

| (25) | Consimțământul ar trebui acordat în mod explicit prin orice metodă corespunzătoare care permite manifestarea liberă, specifică și informată a voinței persoanei vizate, fie printr-o declarație sau printr-un act neechivoc al acesteia

  care este rezultatul alegerii făcute de aceasta
  , asigurându-se că persoana fizică este conștientă de faptul că își dă consimțământul pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, inclusiv prin

  . Actul neechivoc ar putea include
  bifarea unei căsuțe atunci când persoana vizitează un site internet sau prin orice altă declarație sau acțiune care indică în mod clar în acest context acceptarea de către persoana vizată a prelucrării propuse a datelor sale cu caracter personal. Prin urmare, absența unui răspuns
  , simpla utilizare a unui serviciu
  sau a unei acțiuni nu ar trebui să constituie un consimțământ. Consimțământul ar trebui să vizeze toate activitățile de prelucrare efectuate în același scop sau în aceleași scopuri. În cazul în care consimțământul persoanei vizate trebuie acordat în urma unei cereri electronice, aceasta trebuie să fie clară și concisă și să nu perturbe în mod inutil utilizarea serviciului pentru care se acordă consimțământul. [AM 8] |
| --- | --- |

(25)

Consimțământul ar trebui acordat în mod explicit prin orice metodă corespunzătoare care permite manifestarea liberă, specifică și informată a voinței persoanei vizate, fie printr-o declarație sau printr-un act neechivoc al acesteia

  care este rezultatul alegerii făcute de aceasta
  , asigurându-se că persoana fizică este conștientă de faptul că își dă consimțământul pentru prelucrarea datelor cu caracter personal, inclusiv prin

  . Actul neechivoc ar putea include
  bifarea unei căsuțe atunci când persoana vizitează un site internet sau prin orice altă declarație sau acțiune care indică în mod clar în acest context acceptarea de către persoana vizată a prelucrării propuse a datelor sale cu caracter personal. Prin urmare, absența unui răspuns
  , simpla utilizare a unui serviciu
  sau a unei acțiuni nu ar trebui să constituie un consimțământ. Consimțământul ar trebui să vizeze toate activitățile de prelucrare efectuate în același scop sau în aceleași scopuri. În cazul în care consimțământul persoanei vizate trebuie acordat în urma unei cereri electronice, aceasta trebuie să fie clară și concisă și să nu perturbe în mod inutil utilizarea serviciului pentru care se acordă consimțământul. [AM 8]

| (26) | Datele cu caracter personal referitoare la sănătate ar trebui să includă, în special, toate datele având legătură cu starea de sănătate a persoanei vizate; informații privind înscrierea persoanei fizice pentru acordarea de servicii medicale; informații privind plățile pentru asistență medicală efectuate de persoana fizică sau privind eligibilitatea acesteia pentru acordarea de asistență medicală; un număr, simbol sau semn distinctiv atribuit unei persoane fizice pentru identificarea unică a acesteia în scopuri medicale; orice informații privind persoana fizică respectivă colectate în cadrul furnizării de servicii de sănătate pentru aceasta; informații rezultate din testarea sau examinarea unei părți a corpului sau a unei substanțe corporale, inclusiv eșantioane de material biologic; identificarea unei persoane ca furnizor de asistență medicală pentru persoana fizică respectivă sau orice informații privind, de exemplu, o boală, un handicap, un risc de îmbolnăvire, un tratament clinic sau o boală, istoricul medical, tratamentul clinic sau starea psihologică sau biomedicală efectivă a persoanei vizate, indiferent de sursa acestora, cum ar fi de exemplu, un medic sau un alt cadru medical, un spital, un dispozitiv medical sau un test de diagnostic in vitro. |
| --- | --- |

(26)

Datele cu caracter personal referitoare la sănătate ar trebui să includă, în special, toate datele având legătură cu starea de sănătate a persoanei vizate; informații privind înscrierea persoanei fizice pentru acordarea de servicii medicale; informații privind plățile pentru asistență medicală efectuate de persoana fizică sau privind eligibilitatea acesteia pentru acordarea de asistență medicală; un număr, simbol sau semn distinctiv atribuit unei persoane fizice pentru identificarea unică a acesteia în scopuri medicale; orice informații privind persoana fizică respectivă colectate în cadrul furnizării de servicii de sănătate pentru aceasta; informații rezultate din testarea sau examinarea unei părți a corpului sau a unei substanțe corporale, inclusiv eșantioane de material biologic; identificarea unei persoane ca furnizor de asistență medicală pentru persoana fizică respectivă sau orice informații privind, de exemplu, o boală, un handicap, un risc de îmbolnăvire, un tratament clinic sau o boală, istoricul medical, tratamentul clinic sau starea psihologică sau biomedicală efectivă a persoanei vizate, indiferent de sursa acestora, cum ar fi de exemplu, un medic sau un alt cadru medical, un spital, un dispozitiv medical sau un test de diagnostic in vitro.

| (27) | Sediul principal al unui operator în Uniune ar trebui să fie determinat conform unor criterii obiective și ar trebui să implice exercitarea efectivă și reală a unor activități de gestionare care să determine principalele decizii cu privire la scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare în cadrul unor înțelegeri stabile. Acest criteriu nu ar trebui să depindă de realizarea efectivă a prelucrării datelor cu caracter personal în locul respectiv; prezența și utilizarea mijloacelor tehnice și a tehnologiilor de prelucrare a datelor cu caracter personal sau activitățile de prelucrare nu constituie, în sine, un astfel de sediu principal și, prin urmare, nu sunt criteriul determinant în acest sens. Sediul principal al persoanei împuternicite de către operator ar trebui să fie locul în care se află administrația centrală a acestuia în Uniune. |
| --- | --- |

(27)

Sediul principal al unui operator în Uniune ar trebui să fie determinat conform unor criterii obiective și ar trebui să implice exercitarea efectivă și reală a unor activități de gestionare care să determine principalele decizii cu privire la scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare în cadrul unor înțelegeri stabile. Acest criteriu nu ar trebui să depindă de realizarea efectivă a prelucrării datelor cu caracter personal în locul respectiv; prezența și utilizarea mijloacelor tehnice și a tehnologiilor de prelucrare a datelor cu caracter personal sau activitățile de prelucrare nu constituie, în sine, un astfel de sediu principal și, prin urmare, nu sunt criteriul determinant în acest sens. Sediul principal al persoanei împuternicite de către operator ar trebui să fie locul în care se află administrația centrală a acestuia în Uniune.

| (28) | Un grup de întreprinderi ar trebui cuprindă o întreprindere care exercită controlul și întreprinderile controlate de aceasta, în cadrul căruia întreprinderea care exercită controlul ar trebui să fie întreprinderea care poate exercita o influență dominantă asupra celorlalte întreprinderi, de exemplu, în temeiul proprietății, al participării financiare sau al regulilor care o reglementează sau al competenței de a pune în aplicare normele în materie de protecție a datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(28)

Un grup de întreprinderi ar trebui cuprindă o întreprindere care exercită controlul și întreprinderile controlate de aceasta, în cadrul căruia întreprinderea care exercită controlul ar trebui să fie întreprinderea care poate exercita o influență dominantă asupra celorlalte întreprinderi, de exemplu, în temeiul proprietății, al participării financiare sau al regulilor care o reglementează sau al competenței de a pune în aplicare normele în materie de protecție a datelor cu caracter personal.

| (29) | Copii au nevoie de o protecție specifică a datelor lor cu caracter personal, întrucât pot fi mai puțin conștienți de riscurile, consecințele, garanțiile și drepturile lor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Pentru a se determina condițiile în care o persoană fizică este minor, prezentul regulament ar trebui să preia definiția stabilită în Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului.

  Atunci când prelucrarea datelor se bazează pe exprimarea consimțământului de către persoana vizată cu privire la oferirea de bunuri sau servicii în mod direct unui minor, consimțământul ar trebui să fie acordat de părintele sau tutorele acestuia în cazul minorilor cu vârsta sub 13 ani. Atunci când publicul vizat este constituit din copii, ar trebui utilizat un limbaj adecvat vârstei. Alte motive pentru legalitatea prelucrării, precum motive de interes public ar trebui să rămână aplicabile, ca, de exemplu, prelucrarea în contextul serviciilor de prevenire sau consiliere oferite direct copiilor. [AM 9] |
| --- | --- |

(29)

Copii au nevoie de o protecție specifică a datelor lor cu caracter personal, întrucât pot fi mai puțin conștienți de riscurile, consecințele, garanțiile și drepturile lor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Pentru a se determina condițiile în care o persoană fizică este minor, prezentul regulament ar trebui să preia definiția stabilită în Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile copilului.

  Atunci când prelucrarea datelor se bazează pe exprimarea consimțământului de către persoana vizată cu privire la oferirea de bunuri sau servicii în mod direct unui minor, consimțământul ar trebui să fie acordat de părintele sau tutorele acestuia în cazul minorilor cu vârsta sub 13 ani. Atunci când publicul vizat este constituit din copii, ar trebui utilizat un limbaj adecvat vârstei. Alte motive pentru legalitatea prelucrării, precum motive de interes public ar trebui să rămână aplicabile, ca, de exemplu, prelucrarea în contextul serviciilor de prevenire sau consiliere oferite direct copiilor. [AM 9]

| (30) | Orice prelucrare a datelor cu caracter personal ar trebui să fie legală, echitabilă și transparentă în raport cu persoanele fizice vizate. În special, scopurile specifice în care datele sunt prelucrate ar trebui să fie explicite și legitime și să fie determinate la momentul colectării datelor. Datele ar trebui să fie adecvate, relevante și limitate la minimum necesar scopurilor în care datele sunt prelucrate; aceasta necesită, în special, asigurarea faptului că datele colectate nu sunt excesive și că perioada pentru care datele sunt stocate este limitată strict la minimum. Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate doar în cazul în care scopul prelucrării nu ar putea fi îndeplinit prin alte mijloace. Ar trebui să fie luate toate măsurile rezonabile pentru a se asigura că datele cu caracter personal care sunt inexacte sunt rectificate sau șterse. În vederea asigurării faptului că datele nu sunt păstrate mai mult timp decât este necesar, ar trebui să se stabilească de către operator termene pentru ștergere sau revizuire periodică. |
| --- | --- |

(30)

Orice prelucrare a datelor cu caracter personal ar trebui să fie legală, echitabilă și transparentă în raport cu persoanele fizice vizate. În special, scopurile specifice în care datele sunt prelucrate ar trebui să fie explicite și legitime și să fie determinate la momentul colectării datelor. Datele ar trebui să fie adecvate, relevante și limitate la minimum necesar scopurilor în care datele sunt prelucrate; aceasta necesită, în special, asigurarea faptului că datele colectate nu sunt excesive și că perioada pentru care datele sunt stocate este limitată strict la minimum. Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate doar în cazul în care scopul prelucrării nu ar putea fi îndeplinit prin alte mijloace. Ar trebui să fie luate toate măsurile rezonabile pentru a se asigura că datele cu caracter personal care sunt inexacte sunt rectificate sau șterse. În vederea asigurării faptului că datele nu sunt păstrate mai mult timp decât este necesar, ar trebui să se stabilească de către operator termene pentru ștergere sau revizuire periodică.

| (31) | Pentru ca prelucrarea datelor cu caracter personal să fie legală, aceasta ar trebui efectuată pe baza consimțământului persoanei în cauză sau în temeiul unui alt motiv legitim, prevăzut de lege, fie în prezentul regulament, fie în alt act legislativ al Uniunii sau al statului membru la care se face referire în prezentul regulament.
  În cazul unui minor sau al unei persoane lipsite de capacitate juridică, legislația aplicabilă a Uniunii sau a statutului membru ar trebui să determine condițiile în care consimțământul este exprimat sau autorizat de persoana respectivă. [AM 10] |
| --- | --- |

(31)

Pentru ca prelucrarea datelor cu caracter personal să fie legală, aceasta ar trebui efectuată pe baza consimțământului persoanei în cauză sau în temeiul unui alt motiv legitim, prevăzut de lege, fie în prezentul regulament, fie în alt act legislativ al Uniunii sau al statului membru la care se face referire în prezentul regulament.
  În cazul unui minor sau al unei persoane lipsite de capacitate juridică, legislația aplicabilă a Uniunii sau a statutului membru ar trebui să determine condițiile în care consimțământul este exprimat sau autorizat de persoana respectivă. [AM 10]

| (32) | În cazul în care prelucrarea se bazează pe consimțământul persoanei vizate, sarcina probei cu privire la faptul că persoana vizată și-a dat consimțământul pentru operațiunea de prelucrare îi revine operatorului. În special, în contextul unei declarații scrise cu privire la un alt aspect, garanțiile ar trebui să asigure că persoana vizată este conștientă de faptul că și-a dat consimțământul și în ce măsură a făcut acest lucru.
  În vederea respectării principiului de reducere la minimum a datelor, sarcina probei nu ar trebui să presupună identificarea pozitivă a persoanelor vizate, decât dacă acest lucru este necesar. La fel ca dispozițiile de drept civil (Directiva 93/13/CEE)



   (8)



  , politicile privind protecția datelor ar trebui să fie cât mai clare și mai transparente posibil. Acestea nu ar trebui să conțină clauze ascunse sau dezavantajoase. Nu poate fi acordat consimțământul pentru prelucrarea datelor cu caracter personal ale unor terțe persoane. [AM 11] |
| --- | --- |

(32)

În cazul în care prelucrarea se bazează pe consimțământul persoanei vizate, sarcina probei cu privire la faptul că persoana vizată și-a dat consimțământul pentru operațiunea de prelucrare îi revine operatorului. În special, în contextul unei declarații scrise cu privire la un alt aspect, garanțiile ar trebui să asigure că persoana vizată este conștientă de faptul că și-a dat consimțământul și în ce măsură a făcut acest lucru.
  În vederea respectării principiului de reducere la minimum a datelor, sarcina probei nu ar trebui să presupună identificarea pozitivă a persoanelor vizate, decât dacă acest lucru este necesar. La fel ca dispozițiile de drept civil (Directiva 93/13/CEE)



   (8)



  , politicile privind protecția datelor ar trebui să fie cât mai clare și mai transparente posibil. Acestea nu ar trebui să conțină clauze ascunse sau dezavantajoase. Nu poate fi acordat consimțământul pentru prelucrarea datelor cu caracter personal ale unor terțe persoane. [AM 11]

| (33) | Pentru a se asigura consimțământul liber, ar trebui să se precizeze că un consimțământ nu constituie un temei juridic valabil în cazul în care persoana fizică nu dispune cu adevărat de libertatea de a alegere și ulterior nu poate să refuze sau să își retragă consimțământul fără a fi prejudiciată.
  Aceasta se aplică, în special, în cazul în care operatorul este o autoritate publică care poate impune o obligație în virtutea competențelor sale publice relevante, iar consimțământul nu poate fi considerat ca fiind acordat în mod liber. Utilizarea unor opțiuni automate pe care persoana vizată trebuie să le modifice pentru a se opune prelucrării datelor, cum ar fi căsuțele pre-marcate, nu exprimă liberul consimțământ. Consimțământul pentru prelucrarea unor date cu caracter personal suplimentare, care nu sunt necesare pentru furnizarea unui serviciu, nu ar trebui solicitate pentru utilizarea serviciului respectiv. Atunci când consimțământul este retras se poate permite terminarea sau neexecutarea unui serviciu care depinde de datele respective. Atunci când atingerea scopului urmărit este neclară, operatorul ar trebui să ofere periodic persoanei vizate informații cu privire la prelucrare și cererea de reafirmare a consimțământului. [AM 12] |
| --- | --- |

(33)

Pentru a se asigura consimțământul liber, ar trebui să se precizeze că un consimțământ nu constituie un temei juridic valabil în cazul în care persoana fizică nu dispune cu adevărat de libertatea de a alegere și ulterior nu poate să refuze sau să își retragă consimțământul fără a fi prejudiciată.
  Aceasta se aplică, în special, în cazul în care operatorul este o autoritate publică care poate impune o obligație în virtutea competențelor sale publice relevante, iar consimțământul nu poate fi considerat ca fiind acordat în mod liber. Utilizarea unor opțiuni automate pe care persoana vizată trebuie să le modifice pentru a se opune prelucrării datelor, cum ar fi căsuțele pre-marcate, nu exprimă liberul consimțământ. Consimțământul pentru prelucrarea unor date cu caracter personal suplimentare, care nu sunt necesare pentru furnizarea unui serviciu, nu ar trebui solicitate pentru utilizarea serviciului respectiv. Atunci când consimțământul este retras se poate permite terminarea sau neexecutarea unui serviciu care depinde de datele respective. Atunci când atingerea scopului urmărit este neclară, operatorul ar trebui să ofere periodic persoanei vizate informații cu privire la prelucrare și cererea de reafirmare a consimțământului. [AM 12]

| (34) | Consimțământul nu ar trebui să constituie un temei juridic valabil pentru prelucrarea datelor cu caracter personal în cazul în care există un dezechilibru evident între persoana vizată și operator. Acest lucru este valabil, în special, atunci când persoana vizată se află într-o situație de dependență în raport cu operatorul, printre altele, în cazul în care datele cu caracter personal ale angajaților sunt prelucrate de către angajator în contextul ocupării unui loc de muncă. În cazul în care operatorul este o autoritate publică, nu ar exista un dezechilibru decât în ceea ce privește operațiuni specifice de prelucrare a datelor în cadrul cărora autoritatea publică poate impune o obligație în temeiul competențelor sale publice relevante, iar consimțământul nu poate fi considerat ca fiind acordat în mod liber, ținându-se cont de interesul persoanei vizate.
  [AM 13] |
| --- | --- |

(34)

Consimțământul nu ar trebui să constituie un temei juridic valabil pentru prelucrarea datelor cu caracter personal în cazul în care există un dezechilibru evident între persoana vizată și operator. Acest lucru este valabil, în special, atunci când persoana vizată se află într-o situație de dependență în raport cu operatorul, printre altele, în cazul în care datele cu caracter personal ale angajaților sunt prelucrate de către angajator în contextul ocupării unui loc de muncă. În cazul în care operatorul este o autoritate publică, nu ar exista un dezechilibru decât în ceea ce privește operațiuni specifice de prelucrare a datelor în cadrul cărora autoritatea publică poate impune o obligație în temeiul competențelor sale publice relevante, iar consimțământul nu poate fi considerat ca fiind acordat în mod liber, ținându-se cont de interesul persoanei vizate.
  [AM 13]

| (35) | Prelucrarea ar trebui să fie legală în cazul în care este necesară în cadrul unui contract sau în vederea încheierii unui contract. |
| --- | --- |

(35)

Prelucrarea ar trebui să fie legală în cazul în care este necesară în cadrul unui contract sau în vederea încheierii unui contract.

| (36) | În cazul în care prelucrarea este efectuată în conformitate cu o obligație legală a operatorului sau în cazul în care prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public sau în exercitarea autorității publice, prelucrarea ar trebui să aibă un temei juridic în dreptul Uniunii sau în legislația unui stat membru care îndeplinește cerințele prevăzute de Carta, pentru orice limitare a drepturilor și libertăților.
  Acest lucru ar trebui să se aplice, de asemenea, acordurilor colective care pot fi recunoscute în temeiul legislației naționale ca având validitate generală.
  De asemenea, este de competența dreptului Uniunii sau a legislației naționale să determine dacă operatorul care îndeplinește o sarcină de interes public sau în exercitarea autorității publice ar trebui să fie o administrație publică sau altă persoană fizică sau juridică de drept public sau privat, cum ar fi o asociație profesională. [AM 14] |
| --- | --- |

(36)

În cazul în care prelucrarea este efectuată în conformitate cu o obligație legală a operatorului sau în cazul în care prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public sau în exercitarea autorității publice, prelucrarea ar trebui să aibă un temei juridic în dreptul Uniunii sau în legislația unui stat membru care îndeplinește cerințele prevăzute de Carta, pentru orice limitare a drepturilor și libertăților.
  Acest lucru ar trebui să se aplice, de asemenea, acordurilor colective care pot fi recunoscute în temeiul legislației naționale ca având validitate generală.
  De asemenea, este de competența dreptului Uniunii sau a legislației naționale să determine dacă operatorul care îndeplinește o sarcină de interes public sau în exercitarea autorității publice ar trebui să fie o administrație publică sau altă persoană fizică sau juridică de drept public sau privat, cum ar fi o asociație profesională. [AM 14]

| (37) | Prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui, de asemenea, să fie considerată legală în cazul în care este necesară în scopul asigurării protecției unui interes care este esențial pentru viața persoanei vizate. |
| --- | --- |

(37)

Prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui, de asemenea, să fie considerată legală în cazul în care este necesară în scopul asigurării protecției unui interes care este esențial pentru viața persoanei vizate.

| (38) | Interesele legitime ale
  operatorului sau, în cazul divulgării, ale părții terțe ale cărei date sunt divulgate,
  pot constitui un temei juridic pentru prelucrare, cu condiția
  să răspundă așteptărilor rezonabile ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul și
  să nu prevaleze interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate. Aceasta ar necesita o evaluare atentă, în special în cazul în care persoana vizată este un minor, întrucât minorii necesită o protecție specifică.
  Ar trebui considerat că prelucrarea de date pseudonime îndeplinește așteptările rezonabile ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul, cu condiția să nu prevaleze interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate.
  Persoana vizată ar trebui să aibă dreptul gratuit la opoziție în ceea ce privește prelucrarea, din motive legate de situația sa particulară. Pentru a se asigura transparența, operatorul ar trebui să aibă obligația de a informa în mod explicit persoana vizată cu privire la interesele legitime urmărite și dreptul la opoziție și, de asemenea, ar trebui să aibă obligația de a documenta aceste interese legitime.
  Interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate pot prevala în special în raport cu interesul operatorului de date atunci când datele sunt prelucrate în circumstanțe în care persoanele vizate nu preconizează în mod rezonabil o prelucrare suplimentară.
  Întrucât legiuitorul trebuie să furnizeze temeiul juridic pentru prelucrarea datelor de către autoritățile publice, acest temei juridic nu ar trebui să se aplice prelucrării de către autoritățile publice în îndeplinirea sarcinilor care le revin. [AM 15] |
| --- | --- |

(38)

Interesele legitime ale
  operatorului sau, în cazul divulgării, ale părții terțe ale cărei date sunt divulgate,
  pot constitui un temei juridic pentru prelucrare, cu condiția
  să răspundă așteptărilor rezonabile ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul și
  să nu prevaleze interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate. Aceasta ar necesita o evaluare atentă, în special în cazul în care persoana vizată este un minor, întrucât minorii necesită o protecție specifică.
  Ar trebui considerat că prelucrarea de date pseudonime îndeplinește așteptările rezonabile ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul, cu condiția să nu prevaleze interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate.
  Persoana vizată ar trebui să aibă dreptul gratuit la opoziție în ceea ce privește prelucrarea, din motive legate de situația sa particulară. Pentru a se asigura transparența, operatorul ar trebui să aibă obligația de a informa în mod explicit persoana vizată cu privire la interesele legitime urmărite și dreptul la opoziție și, de asemenea, ar trebui să aibă obligația de a documenta aceste interese legitime.
  Interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate pot prevala în special în raport cu interesul operatorului de date atunci când datele sunt prelucrate în circumstanțe în care persoanele vizate nu preconizează în mod rezonabil o prelucrare suplimentară.
  Întrucât legiuitorul trebuie să furnizeze temeiul juridic pentru prelucrarea datelor de către autoritățile publice, acest temei juridic nu ar trebui să se aplice prelucrării de către autoritățile publice în îndeplinirea sarcinilor care le revin. [AM 15]

| (39) | Prelucrarea datelor în măsura strict necesară
  și proporțională
  în scopul asigurării securității rețelelor și a informațiilor, și anume capacitatea unei rețele sau a unui sistem de informații de a face față, la un anumit nivel de încredere, evenimentelor accidentale sau acțiunilor ilegale sau rău intenționate care compromit disponibilitatea, autenticitatea, integritatea și confidențialitatea datelor stocate sau transmise, precum și securitatea serviciilor conexe oferite de aceste rețele și sisteme sau accesibile prin intermediul acestora, de către autoritățile publice, echipele de intervenție în caz de urgență informatică (CERT), echipele de intervenție în cazul producerii unor incidente care afectează securitatea informatică (CSIRT), furnizorii de rețele și servicii de comunicații electronice, precum și de către furnizorii de servicii și tehnologii de securitate, constituie un interes legitim al operatorului de date în cauză. Acesta ar putea include, de exemplu, prevenirea accesului neautorizat la rețelele de comunicații electronice și a difuzării de coduri dăunătoare și oprirea atacurilor de „blocare a serviciului”, precum și prevenirea daunelor aduse calculatoarelor și sistemelor de comunicații electronice.
  Acest principiu se aplică de asemenea prelucrării de date cu caracter personal în vederea restricționării accesului abuziv la rețele sau sisteme informatice disponibile în mod public, sau a utilizării abuzive a acestora, cum ar fi introducerea pe o listă neagră a unor identificatori electronici. [AM 16] |
| --- | --- |

(39)

Prelucrarea datelor în măsura strict necesară
  și proporțională
  în scopul asigurării securității rețelelor și a informațiilor, și anume capacitatea unei rețele sau a unui sistem de informații de a face față, la un anumit nivel de încredere, evenimentelor accidentale sau acțiunilor ilegale sau rău intenționate care compromit disponibilitatea, autenticitatea, integritatea și confidențialitatea datelor stocate sau transmise, precum și securitatea serviciilor conexe oferite de aceste rețele și sisteme sau accesibile prin intermediul acestora, de către autoritățile publice, echipele de intervenție în caz de urgență informatică (CERT), echipele de intervenție în cazul producerii unor incidente care afectează securitatea informatică (CSIRT), furnizorii de rețele și servicii de comunicații electronice, precum și de către furnizorii de servicii și tehnologii de securitate, constituie un interes legitim al operatorului de date în cauză. Acesta ar putea include, de exemplu, prevenirea accesului neautorizat la rețelele de comunicații electronice și a difuzării de coduri dăunătoare și oprirea atacurilor de „blocare a serviciului”, precum și prevenirea daunelor aduse calculatoarelor și sistemelor de comunicații electronice.
  Acest principiu se aplică de asemenea prelucrării de date cu caracter personal în vederea restricționării accesului abuziv la rețele sau sisteme informatice disponibile în mod public, sau a utilizării abuzive a acestora, cum ar fi introducerea pe o listă neagră a unor identificatori electronici. [AM 16]

| (39a) | Cu condiția să nu prevaleze interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate, prevenirea sau limitarea daunelor pentru operatorul de date ar trebui considerate ca fiind realizate în interesul legitim al operatorului de date sau, în cazul divulgării, al unei părți terțe căreia îi sunt divulgate datele, și ca satisfăcând așteptările legitime ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul. Același principiu se aplică, de asemenea, obținerii drepturilor în instanță în legătură cu o persoană vizată, precum recuperarea unei datorii sau obținerea unor despăgubiri sau reparații. [AM 17] |
| --- | --- |

(39a)

Cu condiția să nu prevaleze interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate, prevenirea sau limitarea daunelor pentru operatorul de date ar trebui considerate ca fiind realizate în interesul legitim al operatorului de date sau, în cazul divulgării, al unei părți terțe căreia îi sunt divulgate datele, și ca satisfăcând așteptările legitime ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul. Același principiu se aplică, de asemenea, obținerii drepturilor în instanță în legătură cu o persoană vizată, precum recuperarea unei datorii sau obținerea unor despăgubiri sau reparații. [AM 17]

| (39b) | Cu condiția să nu prevaleze interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate, prelucrare datelor cu caracter personal în scopuri de marketing direct pentru propriile produse și servicii sau pentru produse și servicii similare sau în scopuri marketing direct prin poștă ar trebui considerată ca fiind realizată în interesul legitim al operatorului de date sau, în cazul divulgării, al unei părți terțe căreia îi sunt divulgate datele, și ca satisfăcând așteptările legitime ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul, dacă informațiile cu privire la dreptul de a se opune sunt în mod evident vizibile și este oferită sursa datelor cu caracter personal. Prelucrarea datelor de contact comerciale ar trebui considerată în general ca fiind realizată în interesul legitim al operatorului de date sau, în cazul divulgării, al unei părți terțe căreia îi sunt divulgate datele, și ca satisfăcând așteptările legitime ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul. Același lucru se aplică și prelucrării de date făcute în mod evident publice de persoana vizată. [AM 18] |
| --- | --- |

(39b)

Cu condiția să nu prevaleze interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate, prelucrare datelor cu caracter personal în scopuri de marketing direct pentru propriile produse și servicii sau pentru produse și servicii similare sau în scopuri marketing direct prin poștă ar trebui considerată ca fiind realizată în interesul legitim al operatorului de date sau, în cazul divulgării, al unei părți terțe căreia îi sunt divulgate datele, și ca satisfăcând așteptările legitime ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul, dacă informațiile cu privire la dreptul de a se opune sunt în mod evident vizibile și este oferită sursa datelor cu caracter personal. Prelucrarea datelor de contact comerciale ar trebui considerată în general ca fiind realizată în interesul legitim al operatorului de date sau, în cazul divulgării, al unei părți terțe căreia îi sunt divulgate datele, și ca satisfăcând așteptările legitime ale persoanei vizate în baza raportului acesteia cu operatorul. Același lucru se aplică și prelucrării de date făcute în mod evident publice de persoana vizată. [AM 18]

| (40) | Prelucrarea datelor cu caracter personal în alte scopuri ar trebui să fie permisă doar atunci când prelucrarea este compatibilă cu scopurile în care datele au fost inițial colectate, în special în cazul în care prelucrarea este necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică. În cazul în care celălalt scop nu este compatibil cu scopul inițial în care datele sunt colectate, operatorul ar trebuie să obțină consimțământul persoanei vizate cu privire la acest alt scop sau ar trebui să întemeieze prelucrarea legală pe un alt motiv legitim, în special în cazul în care acest fapt este prevăzut de dreptul Uniunii sau de legislația statului membru care se aplică operatorului. În orice caz, aplicarea principiilor stabilite de prezentul regulament și, în special, informarea persoanei vizate cu privire la aceste alte scopuri ar trebui să fie garantată.
  [AM 19] |
| --- | --- |

(40)

Prelucrarea datelor cu caracter personal în alte scopuri ar trebui să fie permisă doar atunci când prelucrarea este compatibilă cu scopurile în care datele au fost inițial colectate, în special în cazul în care prelucrarea este necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică. În cazul în care celălalt scop nu este compatibil cu scopul inițial în care datele sunt colectate, operatorul ar trebuie să obțină consimțământul persoanei vizate cu privire la acest alt scop sau ar trebui să întemeieze prelucrarea legală pe un alt motiv legitim, în special în cazul în care acest fapt este prevăzut de dreptul Uniunii sau de legislația statului membru care se aplică operatorului. În orice caz, aplicarea principiilor stabilite de prezentul regulament și, în special, informarea persoanei vizate cu privire la aceste alte scopuri ar trebui să fie garantată.
  [AM 19]

| (41) | Datele cu caracter personal care sunt, prin natura lor, deosebit de sensibile și de vulnerabile în ceea ce privește drepturile fundamentale sau viața privată, necesită o protecție specifică. Astfel de date nu ar trebui să fie prelucrate, cu excepția cazului în care persoana vizată își dă consimțământul explicit. Cu toate acestea, derogări de la interdicția respectivă ar trebui prevăzute în mod explicit în ceea ce privește nevoile specifice, în special atunci când prelucrarea este efectuată în cadrul activităților legitime de către anumite asociații sau fundații al căror scop este de a permite exercitarea libertăților fundamentale.
  [AM 20] |
| --- | --- |

(41)

Datele cu caracter personal care sunt, prin natura lor, deosebit de sensibile și de vulnerabile în ceea ce privește drepturile fundamentale sau viața privată, necesită o protecție specifică. Astfel de date nu ar trebui să fie prelucrate, cu excepția cazului în care persoana vizată își dă consimțământul explicit. Cu toate acestea, derogări de la interdicția respectivă ar trebui prevăzute în mod explicit în ceea ce privește nevoile specifice, în special atunci când prelucrarea este efectuată în cadrul activităților legitime de către anumite asociații sau fundații al căror scop este de a permite exercitarea libertăților fundamentale.
  [AM 20]

| (42) | Derogarea de la interdicția prelucrării categoriilor de date sensibile ar trebui să fie permisă, de asemenea, în cazul în care este prevăzută de lege, sub rezerva unor garanții corespunzătoare, pentru a se asigura protecția datelor cu caracter personal și a altor drepturi fundamentale, atunci când motive de interes public justifică acest lucru și, în special, în scopuri medicale, inclusiv sănătatea publică, protecția socială și gestionarea serviciilor de asistență medicală, în special în scopul garantării calității și eficienței din punct de vedere al costurilor în ceea ce privește procedurile utilizate pentru soluționarea cererilor de prestații și servicii în sistemul asigurărilor de sănătate sau, în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică
  , sau pentru servicii de arhivare
  . [AM 21] |
| --- | --- |

(42)

Derogarea de la interdicția prelucrării categoriilor de date sensibile ar trebui să fie permisă, de asemenea, în cazul în care este prevăzută de lege, sub rezerva unor garanții corespunzătoare, pentru a se asigura protecția datelor cu caracter personal și a altor drepturi fundamentale, atunci când motive de interes public justifică acest lucru și, în special, în scopuri medicale, inclusiv sănătatea publică, protecția socială și gestionarea serviciilor de asistență medicală, în special în scopul garantării calității și eficienței din punct de vedere al costurilor în ceea ce privește procedurile utilizate pentru soluționarea cererilor de prestații și servicii în sistemul asigurărilor de sănătate sau, în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică
  , sau pentru servicii de arhivare
  . [AM 21]

| (43) | În plus, prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile publice în vederea realizării obiectivelor prevăzute de dreptul constituțional sau de dreptul internațional public, ale asociațiilor religioase recunoscute oficial se efectuează din motive de interes public. |
| --- | --- |

(43)

În plus, prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile publice în vederea realizării obiectivelor prevăzute de dreptul constituțional sau de dreptul internațional public, ale asociațiilor religioase recunoscute oficial se efectuează din motive de interes public.

| (44) | În cazul în care, în cadrul activităților electorale, funcționarea sistemului democratic necesită, într-un stat membru, ca partidele politice să colecteze date privind opiniile politice ale persoanelor, prelucrarea unor astfel de date poate fi permisă din motive de interes public, cu condiția să se prevadă garanțiile corespunzătoare. |
| --- | --- |

(44)

În cazul în care, în cadrul activităților electorale, funcționarea sistemului democratic necesită, într-un stat membru, ca partidele politice să colecteze date privind opiniile politice ale persoanelor, prelucrarea unor astfel de date poate fi permisă din motive de interes public, cu condiția să se prevadă garanțiile corespunzătoare.

| (45) | Dacă datele prelucrate de către un operator nu îi permit acestuia să identifice o persoană fizică, operatorul de date nu ar trebui să aibă obligația de a obține informații suplimentare în vederea identificării persoanei vizate, cu unicul scop de a respecta una dintre dispozițiile prezentului regulament. În cazul unei cereri de acces, operatorul ar trebui să aibă dreptul de a solicita persoanei vizate mai multe informații pentru a putea să localizeze datele cu caracter personal pe care le caută persoana respectivă.
  Dacă persoana vizată poate furniza aceste date, operatorii nu ar trebui să fie în măsură să invoce lipsa informațiilor pentru a refuza o cerere de acces. [AM 22] |
| --- | --- |

(45)

Dacă datele prelucrate de către un operator nu îi permit acestuia să identifice o persoană fizică, operatorul de date nu ar trebui să aibă obligația de a obține informații suplimentare în vederea identificării persoanei vizate, cu unicul scop de a respecta una dintre dispozițiile prezentului regulament. În cazul unei cereri de acces, operatorul ar trebui să aibă dreptul de a solicita persoanei vizate mai multe informații pentru a putea să localizeze datele cu caracter personal pe care le caută persoana respectivă.
  Dacă persoana vizată poate furniza aceste date, operatorii nu ar trebui să fie în măsură să invoce lipsa informațiilor pentru a refuza o cerere de acces. [AM 22]

| (46) | Principiul transparenței prevede că orice informații care se adresează publicului sau persoanei vizate ar trebui să fie ușor accesibile și ușor de înțeles și că se utilizează un limbaj simplu și clar. Acesta este important în special în cazul în care, în situații cum ar fi publicitatea online, multitudinea actorilor și complexitatea, din punct de vedere tehnologic, a practicii, este dificil ca persoana vizată să știe și să se înțeleagă dacă datele cu caracter personal care o privesc sunt colectate, de către cine și în ce scop. Întrucât copiii necesită o protecție specifică, orice informații și orice comunicare, în cazul în care prelucrarea vizează în mod specific un minor, ar trebui să fie exprimate într-un limbaj simplu și clar, astfel încât acesta să îl poată înțelege cu ușurință. |
| --- | --- |

(46)

Principiul transparenței prevede că orice informații care se adresează publicului sau persoanei vizate ar trebui să fie ușor accesibile și ușor de înțeles și că se utilizează un limbaj simplu și clar. Acesta este important în special în cazul în care, în situații cum ar fi publicitatea online, multitudinea actorilor și complexitatea, din punct de vedere tehnologic, a practicii, este dificil ca persoana vizată să știe și să se înțeleagă dacă datele cu caracter personal care o privesc sunt colectate, de către cine și în ce scop. Întrucât copiii necesită o protecție specifică, orice informații și orice comunicare, în cazul în care prelucrarea vizează în mod specific un minor, ar trebui să fie exprimate într-un limbaj simplu și clar, astfel încât acesta să îl poată înțelege cu ușurință.

| (47) | Ar trebui prevăzute modalități de facilitare a exercitării de către persoana vizată a drepturile sale stipulate de prezentul regulament, inclusiv mecanismele de a solicita

  obține
  , în mod gratuit, în special, accesul la date, rectificarea și ștergerea acestora, precum și exercitarea dreptului la opoziție. Operatorul ar trebui să fie aibă obligația de a răspunde cererilor persoanelor vizate într-un termen fix

  rezonabil
  și, în cazul în care nu se conformează cererii persoanei vizate, să motiveze acest refuz. [AM 23] |
| --- | --- |

(47)

Ar trebui prevăzute modalități de facilitare a exercitării de către persoana vizată a drepturile sale stipulate de prezentul regulament, inclusiv mecanismele de a solicita

  obține
  , în mod gratuit, în special, accesul la date, rectificarea și ștergerea acestora, precum și exercitarea dreptului la opoziție. Operatorul ar trebui să fie aibă obligația de a răspunde cererilor persoanelor vizate într-un termen fix

  rezonabil
  și, în cazul în care nu se conformează cererii persoanei vizate, să motiveze acest refuz. [AM 23]

| (48) | Conform principiilor prelucrării echitabile și transparente, persoana vizată ar trebui să fie informată, în special, cu privire la existența unei operațiuni de prelucrare și la scopurile acesteia, durata
  probabilă a
  stocării datelor
  în fiecare scop, dacă datele urmează să fie transferate unor părți terțe sau unor țări terțe,
  existența
  măsurilor pentru a se opune și a
  dreptului de acces, rectificare sau ștergere a datelor și dreptul de a înainta o plângere. Atunci când datele sunt colectate de la persoana vizată, aceasta ar trebui, de asemenea, să fie informată dacă are obligația de a furniza datele și care sunt consecințele în cazul unui refuz.
  Aceste informații ar trebui furnizate, ceea ce poate să însemne de asemenea că vor fi rapid disponibile, persoanei vizate după oferirea unor informații simplificate sub forma unor pictograme standardizate. Acest lucru ar trebui să însemne, de asemenea, că datele cu caracter personal sunt prelucrate într-un mod care permite efectiv persoanei vizate să își exerseze drepturile. [AM 24] |
| --- | --- |

(48)

Conform principiilor prelucrării echitabile și transparente, persoana vizată ar trebui să fie informată, în special, cu privire la existența unei operațiuni de prelucrare și la scopurile acesteia, durata
  probabilă a
  stocării datelor
  în fiecare scop, dacă datele urmează să fie transferate unor părți terțe sau unor țări terțe,
  existența
  măsurilor pentru a se opune și a
  dreptului de acces, rectificare sau ștergere a datelor și dreptul de a înainta o plângere. Atunci când datele sunt colectate de la persoana vizată, aceasta ar trebui, de asemenea, să fie informată dacă are obligația de a furniza datele și care sunt consecințele în cazul unui refuz.
  Aceste informații ar trebui furnizate, ceea ce poate să însemne de asemenea că vor fi rapid disponibile, persoanei vizate după oferirea unor informații simplificate sub forma unor pictograme standardizate. Acest lucru ar trebui să însemne, de asemenea, că datele cu caracter personal sunt prelucrate într-un mod care permite efectiv persoanei vizate să își exerseze drepturile. [AM 24]

| (49) | Informațiile în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal referitoare la persoana vizată ar trebui furnizate acesteia la momentul colectării sau, în cazul în care datele nu sunt colectate de la persoana vizată, într-o perioadă rezonabilă, în funcție de circumstanțele cazului. În cazul în care datele pot fi divulgate în mod legitim unui alt destinatar, persoana vizată ar trebui informată atunci când datele sunt divulgate pentru prima dată destinatarului. |
| --- | --- |

(49)

Informațiile în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal referitoare la persoana vizată ar trebui furnizate acesteia la momentul colectării sau, în cazul în care datele nu sunt colectate de la persoana vizată, într-o perioadă rezonabilă, în funcție de circumstanțele cazului. În cazul în care datele pot fi divulgate în mod legitim unui alt destinatar, persoana vizată ar trebui informată atunci când datele sunt divulgate pentru prima dată destinatarului.

| (50) | Cu toate acestea, nu este necesară impunerea obligației respective în cazul în care persoana vizată dispune

  cunoaște
  deja de aceste informații sau în cazul în care înregistrarea sau divulgarea datelor este prevăzută în mod expres de lege sau în cazul în care informarea persoanei vizate se dovedește imposibilă sau implică eforturi disproporționate. Acesta din urmă ar putea fi cazul în special atunci când prelucrarea se efectuează în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică; în această privință, pot fi luate în considerare numărul persoanelor vizate, vechimea datelor și măsurile compensatorii adoptate.
  [AM 25] |
| --- | --- |

(50)

Cu toate acestea, nu este necesară impunerea obligației respective în cazul în care persoana vizată dispune

  cunoaște
  deja de aceste informații sau în cazul în care înregistrarea sau divulgarea datelor este prevăzută în mod expres de lege sau în cazul în care informarea persoanei vizate se dovedește imposibilă sau implică eforturi disproporționate. Acesta din urmă ar putea fi cazul în special atunci când prelucrarea se efectuează în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică; în această privință, pot fi luate în considerare numărul persoanelor vizate, vechimea datelor și măsurile compensatorii adoptate.
  [AM 25]

| (51) | Orice persoană ar trebui să aibă dreptul de acces la datele colectate care o privesc și de a exercita acest drept cu ușurință, pentru a fi informată cu privire la prelucrare și pentru a verifica legalitatea acesteia. Orice persoană vizată ar trebui, prin urmare, să aibă dreptul de a cunoaște și de a i se comunica, în special, în ce scopuri sunt prelucrate datele cu caracter personal, pentru
  aproximativ
  ce perioadă, identitatea destinatarilor datelor cu caracter personal, care este logica
  generală
  de prelucrare a datelor cu caracter personal și care ar putea fi consecințele unei astfel de prelucrări. Acest drept nu ar trebui să aducă atingere drepturilor și libertăților altora, inclusiv secretului comercial sau proprietății intelectuale, precum în legătură cu drepturile de autor care asigură protecția programelor software. Cu toate acestea, considerațiile de mai sus nu ar trebui aibă drept rezultat refuzul de a furniza toate informațiile persoanei vizate. [AM 26] |
| --- | --- |

(51)

Orice persoană ar trebui să aibă dreptul de acces la datele colectate care o privesc și de a exercita acest drept cu ușurință, pentru a fi informată cu privire la prelucrare și pentru a verifica legalitatea acesteia. Orice persoană vizată ar trebui, prin urmare, să aibă dreptul de a cunoaște și de a i se comunica, în special, în ce scopuri sunt prelucrate datele cu caracter personal, pentru
  aproximativ
  ce perioadă, identitatea destinatarilor datelor cu caracter personal, care este logica
  generală
  de prelucrare a datelor cu caracter personal și care ar putea fi consecințele unei astfel de prelucrări. Acest drept nu ar trebui să aducă atingere drepturilor și libertăților altora, inclusiv secretului comercial sau proprietății intelectuale, precum în legătură cu drepturile de autor care asigură protecția programelor software. Cu toate acestea, considerațiile de mai sus nu ar trebui aibă drept rezultat refuzul de a furniza toate informațiile persoanei vizate. [AM 26]

| (52) | Operatorul ar trebui să ia toate măsurile rezonabile pentru a verifica identitatea unei persoane vizate care solicită acces la date, în special în contextul serviciilor online și al identificatorilor online. Un operator nu ar trebui să rețină datele cu caracter personal în scopul exclusiv de a fi în măsură să reacționeze la cereri potențiale. |
| --- | --- |

(52)

Operatorul ar trebui să ia toate măsurile rezonabile pentru a verifica identitatea unei persoane vizate care solicită acces la date, în special în contextul serviciilor online și al identificatorilor online. Un operator nu ar trebui să rețină datele cu caracter personal în scopul exclusiv de a fi în măsură să reacționeze la cereri potențiale.

| (53) | Orice persoană ar trebui să aibă dreptul de rectificare a datelor cu caracter personal care o privesc și „dreptul de a fi uitată

  la ștergere
  ”, în cazul în care păstrarea acestor date nu este în conformitate cu prezentul regulament. În special, persoanele vizate ar trebui să aibă dreptul ca datele lor cu caracter personal să fie șterse și să nu mai fie prelucrate, în cazul în care datele nu mai sunt necesare pentru scopurile în care sunt colectate sau sunt prelucrate, în cazul în care persoanele vizate și-au retras consimțământul pentru prelucrare sau în cazul în care acestea se opun prelucrării datelor cu caracter personal care le privesc sau în cazul în care prelucrarea datelor cu caracter personal ale acestora nu este conformă cu prezentul regulament. Acest drept este relevant în special în cazul în care persoana vizată și-a dat consimțământul când era minor și nu cunoștea pe deplin riscurile pe care le implică prelucrarea, iar ulterior dorește să elimine astfel de date cu caracter personal, în special de pe internet. Cu toate acestea, păstrarea în continuare a datelor ar trebui să fie permisă în cazul în care este necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică, din motive de interes public în domeniul sănătății publice, pentru exercitarea dreptului la libertatea de exprimare, atunci când acest lucru este prevăzut de lege sau în cazul în care există un motiv pentru a restricționa prelucrarea datelor, în loc ca acestea să fie șterse.
  De asemenea, dreptul la ștergere nu ar trebui să se aplice atunci când păstrarea datelor cu caracter personal este necesară pentru executarea unui contract încheiat cu persoana vizată sau atunci când există o obligație legală de a păstra aceste date. [AM 27] |
| --- | --- |

(53)

Orice persoană ar trebui să aibă dreptul de rectificare a datelor cu caracter personal care o privesc și „dreptul de a fi uitată

  la ștergere
  ”, în cazul în care păstrarea acestor date nu este în conformitate cu prezentul regulament. În special, persoanele vizate ar trebui să aibă dreptul ca datele lor cu caracter personal să fie șterse și să nu mai fie prelucrate, în cazul în care datele nu mai sunt necesare pentru scopurile în care sunt colectate sau sunt prelucrate, în cazul în care persoanele vizate și-au retras consimțământul pentru prelucrare sau în cazul în care acestea se opun prelucrării datelor cu caracter personal care le privesc sau în cazul în care prelucrarea datelor cu caracter personal ale acestora nu este conformă cu prezentul regulament. Acest drept este relevant în special în cazul în care persoana vizată și-a dat consimțământul când era minor și nu cunoștea pe deplin riscurile pe care le implică prelucrarea, iar ulterior dorește să elimine astfel de date cu caracter personal, în special de pe internet. Cu toate acestea, păstrarea în continuare a datelor ar trebui să fie permisă în cazul în care este necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică, din motive de interes public în domeniul sănătății publice, pentru exercitarea dreptului la libertatea de exprimare, atunci când acest lucru este prevăzut de lege sau în cazul în care există un motiv pentru a restricționa prelucrarea datelor, în loc ca acestea să fie șterse.
  De asemenea, dreptul la ștergere nu ar trebui să se aplice atunci când păstrarea datelor cu caracter personal este necesară pentru executarea unui contract încheiat cu persoana vizată sau atunci când există o obligație legală de a păstra aceste date. [AM 27]

| (54) | Pentru a se consolida „dreptul de a fi uitat

  ștergere
  ” în mediul on-line, dreptul de ștergere ar trebui, de asemenea, să fie extins astfel încât un operator care a făcut publice date cu caracter personal
  fără a avea un temei juridic
  ar trebui să aibă obligația de a informa terții care prelucrează astfel de date că o persoană vizată le solicită să șteargă orice linkuri către datele cu caracter personal respective sau copii sau reproduceri ale acestora. În scopul asigurării acestor informații, operatorul ar trebui să ia toate măsurile rezonabile, inclusiv măsuri tehnice, în ceea ce privește datele de a căror publicare este responsabil. În legătură cu publicarea datelor cu caracter personal de către un terț, operatorul ar trebui să fie considerat responsabil de publicare, în cazul în care acesta a autorizat publicarea de către terț

  necesare pentru ștergerea datelor, inclusive de către terți, fără a aduce însă atingere dreptului persoanei vizate de a solicita despăgubiri. [AM 28] |
| --- | --- |

(54)

Pentru a se consolida „dreptul de a fi uitat

  ștergere
  ” în mediul on-line, dreptul de ștergere ar trebui, de asemenea, să fie extins astfel încât un operator care a făcut publice date cu caracter personal
  fără a avea un temei juridic
  ar trebui să aibă obligația de a informa terții care prelucrează astfel de date că o persoană vizată le solicită să șteargă orice linkuri către datele cu caracter personal respective sau copii sau reproduceri ale acestora. În scopul asigurării acestor informații, operatorul ar trebui să ia toate măsurile rezonabile, inclusiv măsuri tehnice, în ceea ce privește datele de a căror publicare este responsabil. În legătură cu publicarea datelor cu caracter personal de către un terț, operatorul ar trebui să fie considerat responsabil de publicare, în cazul în care acesta a autorizat publicarea de către terț

  necesare pentru ștergerea datelor, inclusive de către terți, fără a aduce însă atingere dreptului persoanei vizate de a solicita despăgubiri. [AM 28]

| (54a) | Datele contestate de persoana vizată și a căror exactitate sau lipsă de exactitate nu poate fi determinată ar trebui să fie blocate până la clarificarea chestiunii. [AM 29] |
| --- | --- |

(54a)

Datele contestate de persoana vizată și a căror exactitate sau lipsă de exactitate nu poate fi determinată ar trebui să fie blocate până la clarificarea chestiunii. [AM 29]

| (55) | Pentru a se consolida în continuare controlul asupra propriilor date și dreptul lor de acces, persoanele vizate ar trebui să aibă dreptul, în cazul în care datele cu caracter personal sunt prelucrate prin mijloace electronice într-un format structurat și utilizat în mod curent, de a obține, de asemenea, o copie a datelor care le privesc într-un format electronic utilizat în mod curent. Persoana vizată ar trebui, de asemenea, să fie autorizată să transmită datele respective, pe care le-a furnizat, dintr-o aplicație automată, cum ar fi o rețea socială, către alta.
  Operatorii de date ar trebui să fie încurajați să dezvolte formate interoperabile care să permită portabilitatea datelor.
  Aceasta ar trebui să se aplice în cazul în care persoana vizată a furnizat datele sistemului de prelucrare automată, pe baza consimțământului său sau în cadrul executării unui contract.
  Furnizorii de servicii ale societății informaționale nu ar trebui să condiționeze furnizarea serviciilor lor de transferul acestor date
  . [AM 30] |
| --- | --- |

(55)

Pentru a se consolida în continuare controlul asupra propriilor date și dreptul lor de acces, persoanele vizate ar trebui să aibă dreptul, în cazul în care datele cu caracter personal sunt prelucrate prin mijloace electronice într-un format structurat și utilizat în mod curent, de a obține, de asemenea, o copie a datelor care le privesc într-un format electronic utilizat în mod curent. Persoana vizată ar trebui, de asemenea, să fie autorizată să transmită datele respective, pe care le-a furnizat, dintr-o aplicație automată, cum ar fi o rețea socială, către alta.
  Operatorii de date ar trebui să fie încurajați să dezvolte formate interoperabile care să permită portabilitatea datelor.
  Aceasta ar trebui să se aplice în cazul în care persoana vizată a furnizat datele sistemului de prelucrare automată, pe baza consimțământului său sau în cadrul executării unui contract.
  Furnizorii de servicii ale societății informaționale nu ar trebui să condiționeze furnizarea serviciilor lor de transferul acestor date
  . [AM 30]

| (56) | În cazurile în care datele cu caracter personal ar putea fi prelucrate în mod legal în scopul asigurării protecției intereselor vitale ale persoanei vizate sau din motive de interes public, de exercitare a autorității publice sau de urmărire a intereselor legitime ale unui operator, orice persoană vizată ar trebui, cu toate acestea, să aibă dreptul de a se opune prelucrării oricăror date care o privesc
  , gratuit și într-un mod care să poată fi invocate cu ușurință și în mod efectiv
  . Sarcina probei ar trebui să revină operatorului pentru a demonstra că interesele sale legitime pot prevala asupra intereselor sau a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanei vizate. [AM 31] |
| --- | --- |

(56)

În cazurile în care datele cu caracter personal ar putea fi prelucrate în mod legal în scopul asigurării protecției intereselor vitale ale persoanei vizate sau din motive de interes public, de exercitare a autorității publice sau de urmărire a intereselor legitime ale unui operator, orice persoană vizată ar trebui, cu toate acestea, să aibă dreptul de a se opune prelucrării oricăror date care o privesc
  , gratuit și într-un mod care să poată fi invocate cu ușurință și în mod efectiv
  . Sarcina probei ar trebui să revină operatorului pentru a demonstra că interesele sale legitime pot prevala asupra intereselor sau a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanei vizate. [AM 31]

| (57) | În cazul în care datele cu caracter personal sunt prelucrate în scopuri de marketing direct, persoana vizată ar trebui să aibă gratuit

  are
  dreptul la opoziție cu privire la o astfel de prelucrare, care să poată fi invocat cu ușurință și în mod efectiv

  operatorul ar trebui să îl propună persoanei vizate într-un mod și sub o formă inteligibile, folosind un limbaj clar și simplu și care trebui să se distingă clar acest drept de alte informații
  . [AM 32] |
| --- | --- |

(57)

În cazul în care datele cu caracter personal sunt prelucrate în scopuri de marketing direct, persoana vizată ar trebui să aibă gratuit

  are
  dreptul la opoziție cu privire la o astfel de prelucrare, care să poată fi invocat cu ușurință și în mod efectiv

  operatorul ar trebui să îl propună persoanei vizate într-un mod și sub o formă inteligibile, folosind un limbaj clar și simplu și care trebui să se distingă clar acest drept de alte informații
  . [AM 32]

| (58) | Fără a aduce atingere legalității prelucrării datelor,
  orice persoană fizică ar trebui să aibă dreptul de a nu fi supusă unei măsuri care se bazează pe

  se opune creării de profiluri.
  Crearea de profiluri prin mijloace de prelucrare automată a datelor. Cu toate acestea, o astfel de măsură

  care duce la măsuri care dau naștere unor efecte juridice privind persoana vizată sau care are în mod similar un impact semnificativ asupra intereselor, drepturilor și libertăților persoanei vizate
  ar trebui să fie permisă în cazul în care este autorizată în mod expres de lege, este efectuată în cadrul încheierii sau al executării unui contract sau în cazul în care persoana vizată și-a dat consimțământul. În orice caz, o astfel de prelucrare ar trebui să facă obiectul unor garanții corespunzătoare, inclusiv o informare specifică a persoanei vizate și dreptul de a obține
  apreciere
  umană, iar o astfel de măsură nu ar trebui să se refere la un minor.
  În orice caz, o astfel de prelucrare ar trebui să facă obiectul unor garanții corespunzătoare, inclusiv o informare specifică a persoanei vizate și dreptul de a obține aprecierea umană, iar o astfel de măsură nu ar trebui să se refere la un minor. Aceste măsuri nu ar trebui să ducă la discriminarea persoanelor pe baza originii rasiale sau etnice, a opiniilor politice, a religiei sau a convingerilor, a apartenenței sindicale, a orientării sexuale sau a identității de gen. [AM 33] |
| --- | --- |

(58)

Fără a aduce atingere legalității prelucrării datelor,
  orice persoană fizică ar trebui să aibă dreptul de a nu fi supusă unei măsuri care se bazează pe

  se opune creării de profiluri.
  Crearea de profiluri prin mijloace de prelucrare automată a datelor. Cu toate acestea, o astfel de măsură

  care duce la măsuri care dau naștere unor efecte juridice privind persoana vizată sau care are în mod similar un impact semnificativ asupra intereselor, drepturilor și libertăților persoanei vizate
  ar trebui să fie permisă în cazul în care este autorizată în mod expres de lege, este efectuată în cadrul încheierii sau al executării unui contract sau în cazul în care persoana vizată și-a dat consimțământul. În orice caz, o astfel de prelucrare ar trebui să facă obiectul unor garanții corespunzătoare, inclusiv o informare specifică a persoanei vizate și dreptul de a obține
  apreciere
  umană, iar o astfel de măsură nu ar trebui să se refere la un minor.
  În orice caz, o astfel de prelucrare ar trebui să facă obiectul unor garanții corespunzătoare, inclusiv o informare specifică a persoanei vizate și dreptul de a obține aprecierea umană, iar o astfel de măsură nu ar trebui să se refere la un minor. Aceste măsuri nu ar trebui să ducă la discriminarea persoanelor pe baza originii rasiale sau etnice, a opiniilor politice, a religiei sau a convingerilor, a apartenenței sindicale, a orientării sexuale sau a identității de gen. [AM 33]

| (58a) | Crearea de profiluri bazate exclusive pe prelucrarea de date pseudonime ar trebui considerat că nu afectează semnificativ interesele, drepturile sau libertățile persoanei vizate. Atunci când crearea de profiluri, fie că se bazează pe o sursă unică de date pseudonime sau pe agregarea de date pseudonime provenite din surse diferite, permite operatorului să atribuie date pseudonime unei anume persoane vizate, datele prelucrate nu ar trebui să mai fie considerate ca fiind pseudonime. [AM 34] |
| --- | --- |

(58a)

Crearea de profiluri bazate exclusive pe prelucrarea de date pseudonime ar trebui considerat că nu afectează semnificativ interesele, drepturile sau libertățile persoanei vizate. Atunci când crearea de profiluri, fie că se bazează pe o sursă unică de date pseudonime sau pe agregarea de date pseudonime provenite din surse diferite, permite operatorului să atribuie date pseudonime unei anume persoane vizate, datele prelucrate nu ar trebui să mai fie considerate ca fiind pseudonime. [AM 34]

| (59) | Dreptul Uniunii sau legislația unui stat membru pot impune restricții ale principiilor specifice, ale drepturilor de informare, acces, rectificare și ștergere sau ale dreptului la portabilitatea

  de acces și de obținere a
  datelor, ale dreptului la opoziție, ale măsurilor bazate pe crearea

  al creării
  de profiluri, precum și ale comunicării unei încălcări a securității datelor cu caracter personal persoanei vizate și ale anumitor obligații conexe ale operatorilor, în măsura în care acest lucru este necesar și proporțional într-o societate democratică pentru a se garanta siguranța publică, inclusiv protecția vieții oamenilor, în special ca răspuns la dezastre naturale sau provocate de om, prevenirea, investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor sau a încălcării eticii în cazul profesiunilor

  profesiilor
  reglementate, alte interese publice
  specifice și bine definite
  ale Uniunii sau ale unui stat membru, în special un interes economic sau financiar important al Uniunii sau al unui stat membru, sau protecția persoanei vizate sau a drepturilor și libertăților unor terți. Aceste restricții ar trebui să fie conforme cu cerințele prevăzute de Carta și de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. [AM 35] |
| --- | --- |

(59)

Dreptul Uniunii sau legislația unui stat membru pot impune restricții ale principiilor specifice, ale drepturilor de informare, acces, rectificare și ștergere sau ale dreptului la portabilitatea

  de acces și de obținere a
  datelor, ale dreptului la opoziție, ale măsurilor bazate pe crearea

  al creării
  de profiluri, precum și ale comunicării unei încălcări a securității datelor cu caracter personal persoanei vizate și ale anumitor obligații conexe ale operatorilor, în măsura în care acest lucru este necesar și proporțional într-o societate democratică pentru a se garanta siguranța publică, inclusiv protecția vieții oamenilor, în special ca răspuns la dezastre naturale sau provocate de om, prevenirea, investigarea și urmărirea penală a infracțiunilor sau a încălcării eticii în cazul profesiunilor

  profesiilor
  reglementate, alte interese publice
  specifice și bine definite
  ale Uniunii sau ale unui stat membru, în special un interes economic sau financiar important al Uniunii sau al unui stat membru, sau protecția persoanei vizate sau a drepturilor și libertăților unor terți. Aceste restricții ar trebui să fie conforme cu cerințele prevăzute de Carta și de Convenția europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale. [AM 35]

| (60) | Ar trebui să se stabilească responsabilitatea și răspunderea generală a operatorului pentru orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată de către acesta sau în numele său
  , în special în ceea ce privește documentarea, securitatea datelor, evaluările de impact, responsabilul cu protecția datelor și supravegherea de către autoritățile pentru protecția datelor
  . În special, operatorul ar trebui să asigure și să aibă obligația de a

  poată
  demonstra conformitatea fiecărei operațiuni de prelucrare cu prezentul regulament.
  Aceasta ar trebui verificată de auditori interni sau externi independenți. [AM 36] |
| --- | --- |

(60)

Ar trebui să se stabilească responsabilitatea și răspunderea generală a operatorului pentru orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată de către acesta sau în numele său
  , în special în ceea ce privește documentarea, securitatea datelor, evaluările de impact, responsabilul cu protecția datelor și supravegherea de către autoritățile pentru protecția datelor
  . În special, operatorul ar trebui să asigure și să aibă obligația de a

  poată
  demonstra conformitatea fiecărei operațiuni de prelucrare cu prezentul regulament.
  Aceasta ar trebui verificată de auditori interni sau externi independenți. [AM 36]

| (61) | Protecția drepturilor și libertăților persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal necesită adoptarea de măsuri tehnice și organizatorice corespunzătoare, atât în momentul conceperii prelucrării, cât și în cel al prelucrării în sine, pentru a se asigura îndeplinirea cerințelor prezentului regulament. În scopul asigurării și al demonstrării conformității cu prezentul regulament, operatorul ar trebui să adopte politici interne și să pună în aplicare măsuri corespunzătoare, care să respecte, în special, principiul luării în considerare a protecției datelor începând cu momentul conceperii și cel al protecției implicite a datelor.
  Principiul protecției datelor încă din faza de concepție necesită integrarea protecției datelor în întregul ciclu de viață al tehnologiei, de la prima fază de concepție până la distribuirea, utilizarea și eliminarea sa finală. Aceasta ar trebui să includă și responsabilitatea pentru produsele și serviciile utilizate de operator sau de persoana împuternicită de către operator. Principiul protecției implicite a datelor presupune că parametrii de confidențialitate ai serviciilor și produselor ar trebui să respecte implicit principiile generale de protecție a datelor, precum minimizarea datelor și limitarea scopului. [AM 37] |
| --- | --- |

(61)

Protecția drepturilor și libertăților persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal necesită adoptarea de măsuri tehnice și organizatorice corespunzătoare, atât în momentul conceperii prelucrării, cât și în cel al prelucrării în sine, pentru a se asigura îndeplinirea cerințelor prezentului regulament. În scopul asigurării și al demonstrării conformității cu prezentul regulament, operatorul ar trebui să adopte politici interne și să pună în aplicare măsuri corespunzătoare, care să respecte, în special, principiul luării în considerare a protecției datelor începând cu momentul conceperii și cel al protecției implicite a datelor.
  Principiul protecției datelor încă din faza de concepție necesită integrarea protecției datelor în întregul ciclu de viață al tehnologiei, de la prima fază de concepție până la distribuirea, utilizarea și eliminarea sa finală. Aceasta ar trebui să includă și responsabilitatea pentru produsele și serviciile utilizate de operator sau de persoana împuternicită de către operator. Principiul protecției implicite a datelor presupune că parametrii de confidențialitate ai serviciilor și produselor ar trebui să respecte implicit principiile generale de protecție a datelor, precum minimizarea datelor și limitarea scopului. [AM 37]

| (62) | Protecția drepturilor și libertăților persoanelor vizate, precum și responsabilitatea și răspunderea operatorilor și a persoanei împuternicite de operator, în ceea ce privește, de asemenea, monitorizarea de către autoritățile de supraveghere și măsurile adoptate de acestea, necesită o atribuire clară a responsabilităților în temeiul prezentului regulament, inclusiv în cazul în care un operator stabilește scopurile și modalitățile prelucrării împreună cu alți operatori sau în cazul în care o operațiune de prelucrare este efectuată în numele unui operator.
  Acordul dintre operatorii asociați ar trebui să reflecte rolurile lor efective și relațiile lor. În cadrul prelucrării de date cu caracter personal în temeiul prezentului regulament, ar trebui să i se permită unui operator să transmită datele unui operator asociat sau unei persoane împuternicite de către operator în vederea prelucrării datelor de către aceștia în numele lui. [AM 38] |
| --- | --- |

(62)

Protecția drepturilor și libertăților persoanelor vizate, precum și responsabilitatea și răspunderea operatorilor și a persoanei împuternicite de operator, în ceea ce privește, de asemenea, monitorizarea de către autoritățile de supraveghere și măsurile adoptate de acestea, necesită o atribuire clară a responsabilităților în temeiul prezentului regulament, inclusiv în cazul în care un operator stabilește scopurile și modalitățile prelucrării împreună cu alți operatori sau în cazul în care o operațiune de prelucrare este efectuată în numele unui operator.
  Acordul dintre operatorii asociați ar trebui să reflecte rolurile lor efective și relațiile lor. În cadrul prelucrării de date cu caracter personal în temeiul prezentului regulament, ar trebui să i se permită unui operator să transmită datele unui operator asociat sau unei persoane împuternicite de către operator în vederea prelucrării datelor de către aceștia în numele lui. [AM 38]

| (63) | Atunci când un operator care nu este stabilit în Uniune prelucrează date cu caracter personal ale unor persoane vizate care își au reședința în

  din
  Uniune, iar activitățile de prelucrare ale operatorului au legătură cu oferirea de bunuri și servicii unor astfel de persoane vizate sau cu monitorizarea comportamentului acestora, operatorul ar trebui să desemneze un reprezentant, cu excepția cazului în care operatorul este stabilit într-o țară terță care asigură un nivel adecvat de protecție sau în care

  prelucrarea vizează mai puțin de 5 000 de persoane
  în
  cursul unei perioade de 12 luni consecutive și nu privește categorii speciale de date cu caracter personal sau
  operatorul este o întreprindere mică sau mijlocie sau o autoritate publică sau un organism public sau în care operatorul oferă doar ocazional bunuri sau servicii unor astfel de persoane vizate. Reprezentantul ar trebui să acționeze în numele operatorului, putând fi contactat de orice autoritate de supraveghere. [AM 39] |
| --- | --- |

(63)

Atunci când un operator care nu este stabilit în Uniune prelucrează date cu caracter personal ale unor persoane vizate care își au reședința în

  din
  Uniune, iar activitățile de prelucrare ale operatorului au legătură cu oferirea de bunuri și servicii unor astfel de persoane vizate sau cu monitorizarea comportamentului acestora, operatorul ar trebui să desemneze un reprezentant, cu excepția cazului în care operatorul este stabilit într-o țară terță care asigură un nivel adecvat de protecție sau în care

  prelucrarea vizează mai puțin de 5 000 de persoane
  în
  cursul unei perioade de 12 luni consecutive și nu privește categorii speciale de date cu caracter personal sau
  operatorul este o întreprindere mică sau mijlocie sau o autoritate publică sau un organism public sau în care operatorul oferă doar ocazional bunuri sau servicii unor astfel de persoane vizate. Reprezentantul ar trebui să acționeze în numele operatorului, putând fi contactat de orice autoritate de supraveghere. [AM 39]

| (64) | Pentru a se stabili dacă un operator oferă doar ocazional bunuri și servicii persoanelor vizate care își au reședința în

  din
  Uniune, ar trebui să se analizeze dacă din ansamblul activităților desfășurate de către operator rezultă că oferirea de bunuri și servicii unor astfel de persoane vizate este auxiliară activităților principale respective. [AM 40] |
| --- | --- |

(64)

Pentru a se stabili dacă un operator oferă doar ocazional bunuri și servicii persoanelor vizate care își au reședința în

  din
  Uniune, ar trebui să se analizeze dacă din ansamblul activităților desfășurate de către operator rezultă că oferirea de bunuri și servicii unor astfel de persoane vizate este auxiliară activităților principale respective. [AM 40]

| (65) | Pentru a putea demonstra conformitatea cu prezentul regulament, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să actualizeze documentația necesară pentru a respecta cerințele prevăzute de prezentul regulament. Fiecare operator și fiecare persoană împuternicită de către operator ar trebui să aibă obligația de a coopera cu autoritatea de supraveghere și de a pune la dispoziția acesteia, la cerere, documentația respectivă, pentru a putea fi utilizată în scopul de a evalua respectarea prezentului regulament.
  Cu toate acestea, ar trebui să se acorde o atenție și o importanță egală bunelor practici și respectării obligațiilor, pe lângă cerința referitoare la o documentație completă. [AM 41] |
| --- | --- |

(65)

Pentru a putea demonstra conformitatea cu prezentul regulament, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să actualizeze documentația necesară pentru a respecta cerințele prevăzute de prezentul regulament. Fiecare operator și fiecare persoană împuternicită de către operator ar trebui să aibă obligația de a coopera cu autoritatea de supraveghere și de a pune la dispoziția acesteia, la cerere, documentația respectivă, pentru a putea fi utilizată în scopul de a evalua respectarea prezentului regulament.
  Cu toate acestea, ar trebui să se acorde o atenție și o importanță egală bunelor practici și respectării obligațiilor, pe lângă cerința referitoare la o documentație completă. [AM 41]

| (66) | În vederea menținerii securității și a prevenirii prelucrărilor care încalcă dispozițiile prezentului regulament, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să evalueze riscurile inerente prelucrării și să pună în aplicare măsuri pentru atenuarea acestor riscuri. Măsurile respective ar trebui să asigure un nivel corespunzător de securitate, luând în considerare stadiul actual al tehnologiei și costurile punerii lor în aplicare în raport cu riscurile și natura datelor cu caracter personal a căror protecție trebuie asigurată. Atunci când se stabilesc standarde tehnice și măsuri organizatorice menite să asigure securitatea prelucrării, Comisia ar trebui să promoveze

  promovate
  neutralitatea tehnologică, interoperabilitatea și inovarea, și, dacă este cazul,
  ar trebui încurajată
  cooperarea cu țările terțe. [AM 42] |
| --- | --- |

(66)

În vederea menținerii securității și a prevenirii prelucrărilor care încalcă dispozițiile prezentului regulament, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să evalueze riscurile inerente prelucrării și să pună în aplicare măsuri pentru atenuarea acestor riscuri. Măsurile respective ar trebui să asigure un nivel corespunzător de securitate, luând în considerare stadiul actual al tehnologiei și costurile punerii lor în aplicare în raport cu riscurile și natura datelor cu caracter personal a căror protecție trebuie asigurată. Atunci când se stabilesc standarde tehnice și măsuri organizatorice menite să asigure securitatea prelucrării, Comisia ar trebui să promoveze

  promovate
  neutralitatea tehnologică, interoperabilitatea și inovarea, și, dacă este cazul,
  ar trebui încurajată
  cooperarea cu țările terțe. [AM 42]

| (67) | Dacă nu este soluționată la timp și într-un mod adecvat, o încălcare a securității datelor cu caracter personal poate cauza persoanei fizice în cauză pierderi economice substanțiale și daune sociale, inclusiv fraudarea identității. Prin urmare, de îndată ce a luat cunoștință de producerea unei astfel de încălcări, operatorul ar trebui să o notifice autorității de supraveghere, fără întârziere nejustificată și, dacă este posibil, în termen de 24

  maxim 72
  de ore. În

  Dacă este
  cazul în care termenul de 24 de ore nu este respectat, o explicație a motivelor întârzierii ar trebui să însoțească notificarea. Persoanele fizice ale căror date cu caracter personal ar putea fi afectate negativ de încălcare ar trebui să fie notificate fără întârziere nejustificată pentru a putea să ia măsurile de precauție necesare. Ar trebui să se considere că o încălcare afectează în mod negativ datele cu caracter personal sau viața privată a unei persoane vizate în cazul în care aceasta ar putea avea drept rezultat, de exemplu, furtul sau fraudarea identității, vătămarea corporală, umilirea gravă sau afectarea reputației. Notificarea ar trebui să descrie natura încălcării securității datelor cu caracter personal și să formuleze recomandări pentru persoana fizică în cauză în scopul atenuării eventualelor efecte negative. Notificările persoanelor vizate ar trebui efectuate în cel mai scurt timp posibil în mod rezonabil și în strânsă cooperare cu autoritatea de supraveghere, respectându-se orientările furnizate de aceasta sau de alte autorități competente (de exemplu, autoritățile de aplicare a legii). De exemplu, pentru ca persoanele vizate să poată atenua un risc imediat de prejudiciere, acestea ar trebui notificate cu promptitudine, în timp ce necesitatea de a pune în aplicare măsuri corespunzătoare împotriva încălcării în continuare a securității datelor sau împotriva unor încălcări similare ale securității datelor ar putea justifica un termen mai îndelungat. [AM 43] |
| --- | --- |

(67)

Dacă nu este soluționată la timp și într-un mod adecvat, o încălcare a securității datelor cu caracter personal poate cauza persoanei fizice în cauză pierderi economice substanțiale și daune sociale, inclusiv fraudarea identității. Prin urmare, de îndată ce a luat cunoștință de producerea unei astfel de încălcări, operatorul ar trebui să o notifice autorității de supraveghere, fără întârziere nejustificată și, dacă este posibil, în termen de 24

  maxim 72
  de ore. În

  Dacă este
  cazul în care termenul de 24 de ore nu este respectat, o explicație a motivelor întârzierii ar trebui să însoțească notificarea. Persoanele fizice ale căror date cu caracter personal ar putea fi afectate negativ de încălcare ar trebui să fie notificate fără întârziere nejustificată pentru a putea să ia măsurile de precauție necesare. Ar trebui să se considere că o încălcare afectează în mod negativ datele cu caracter personal sau viața privată a unei persoane vizate în cazul în care aceasta ar putea avea drept rezultat, de exemplu, furtul sau fraudarea identității, vătămarea corporală, umilirea gravă sau afectarea reputației. Notificarea ar trebui să descrie natura încălcării securității datelor cu caracter personal și să formuleze recomandări pentru persoana fizică în cauză în scopul atenuării eventualelor efecte negative. Notificările persoanelor vizate ar trebui efectuate în cel mai scurt timp posibil în mod rezonabil și în strânsă cooperare cu autoritatea de supraveghere, respectându-se orientările furnizate de aceasta sau de alte autorități competente (de exemplu, autoritățile de aplicare a legii). De exemplu, pentru ca persoanele vizate să poată atenua un risc imediat de prejudiciere, acestea ar trebui notificate cu promptitudine, în timp ce necesitatea de a pune în aplicare măsuri corespunzătoare împotriva încălcării în continuare a securității datelor sau împotriva unor încălcări similare ale securității datelor ar putea justifica un termen mai îndelungat. [AM 43]

| (68) | Pentru a se determina dacă o încălcare a securității datelor cu caracter personal este notificată fără întârziere nejustificată autorității de supraveghere și persoanei vizate, ar trebui să se analizeze dacă operatorul a implementat și a aplicat măsuri tehnologice de protecție și organizatorice corespunzătoare în scopul de a stabili imediat dacă s-a produs o încălcare a securității datelor cu caracter personal și de a informa cu promptitudine autoritatea de supraveghere și persoana vizată, înainte de prejudicierea intereselor sale personale și economice, luându-se în considerare, în special, natura și gravitatea încălcării securității datelor cu caracter personal, precum și consecințele și efectele negative ale acesteia asupra persoanei vizate. |
| --- | --- |

(68)

Pentru a se determina dacă o încălcare a securității datelor cu caracter personal este notificată fără întârziere nejustificată autorității de supraveghere și persoanei vizate, ar trebui să se analizeze dacă operatorul a implementat și a aplicat măsuri tehnologice de protecție și organizatorice corespunzătoare în scopul de a stabili imediat dacă s-a produs o încălcare a securității datelor cu caracter personal și de a informa cu promptitudine autoritatea de supraveghere și persoana vizată, înainte de prejudicierea intereselor sale personale și economice, luându-se în considerare, în special, natura și gravitatea încălcării securității datelor cu caracter personal, precum și consecințele și efectele negative ale acesteia asupra persoanei vizate.

| (69) | La stabilirea de norme detaliate privind formatul și procedurile aplicabile notificării referitoare la încălcările securității datelor cu caracter personal, ar trebui să se acorde atenția cuvenită circumstanțelor în care a avut loc încălcarea, stabilindu-se inclusiv dacă protecția datelor cu caracter personal a fost sau nu a fost asigurată prin măsuri tehnice de protecție corespunzătoare, care să limiteze efectiv probabilitatea fraudării identității sau a altor forme de utilizare abuzivă. În plus, astfel de norme și proceduri ar trebui să țină cont de interesele legitime ale autorităților de aplicare a legii în cazurile în care divulgarea timpurie ar putea îngreuna în mod inutil investigarea circumstanțelor în care a avut loc o încălcare. |
| --- | --- |

(69)

La stabilirea de norme detaliate privind formatul și procedurile aplicabile notificării referitoare la încălcările securității datelor cu caracter personal, ar trebui să se acorde atenția cuvenită circumstanțelor în care a avut loc încălcarea, stabilindu-se inclusiv dacă protecția datelor cu caracter personal a fost sau nu a fost asigurată prin măsuri tehnice de protecție corespunzătoare, care să limiteze efectiv probabilitatea fraudării identității sau a altor forme de utilizare abuzivă. În plus, astfel de norme și proceduri ar trebui să țină cont de interesele legitime ale autorităților de aplicare a legii în cazurile în care divulgarea timpurie ar putea îngreuna în mod inutil investigarea circumstanțelor în care a avut loc o încălcare.

| (70) | Directiva 95/46/CE prevede o obligație generală de a notifica prelucrarea datelor cu caracter personal autorităților de supraveghere. Cu toate că obligația respectivă generează sarcini administrative și financiare, aceasta nu contribuie întotdeauna la îmbunătățirea protecției datelor cu caracter personal. Prin urmare, o astfel de obligație de notificare generală nediferențiată ar trebui să fie abrogată și înlocuită cu proceduri și mecanisme eficace care să pună accentul, în schimb, pe operațiunile de prelucrare care pot prezenta riscuri specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate prin însăși natura lor, prin domeniul lor de aplicare sau prin scopurile lor. În astfel de cazuri, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să efectueze, înainte de prelucrare, o evaluare a impactului asupra protecției datelor, care ar trebui să includă, în special, măsurile avute în vedere, garanții și mecanisme pentru asigurarea protecției datelor cu caracter personal și pentru demonstrarea conformității cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(70)

Directiva 95/46/CE prevede o obligație generală de a notifica prelucrarea datelor cu caracter personal autorităților de supraveghere. Cu toate că obligația respectivă generează sarcini administrative și financiare, aceasta nu contribuie întotdeauna la îmbunătățirea protecției datelor cu caracter personal. Prin urmare, o astfel de obligație de notificare generală nediferențiată ar trebui să fie abrogată și înlocuită cu proceduri și mecanisme eficace care să pună accentul, în schimb, pe operațiunile de prelucrare care pot prezenta riscuri specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate prin însăși natura lor, prin domeniul lor de aplicare sau prin scopurile lor. În astfel de cazuri, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să efectueze, înainte de prelucrare, o evaluare a impactului asupra protecției datelor, care ar trebui să includă, în special, măsurile avute în vedere, garanții și mecanisme pentru asigurarea protecției datelor cu caracter personal și pentru demonstrarea conformității cu prezentul regulament.

| (71) | Aceasta ar trebui să se aplice, în special, sistemelor de evidență de mari dimensiuni recent instituite, care au drept obiectiv prelucrarea unui volum considerabil de date cu caracter personal la nivel regional, național sau supranațional și care ar putea afecta un număr mare de persoane vizate. |
| --- | --- |

(71)

Aceasta ar trebui să se aplice, în special, sistemelor de evidență de mari dimensiuni recent instituite, care au drept obiectiv prelucrarea unui volum considerabil de date cu caracter personal la nivel regional, național sau supranațional și care ar putea afecta un număr mare de persoane vizate.

| (71a) | Evaluările de impact reprezintă elementul central al oricărui cadru sustenabil de protecție a datelor, garantând faptul că întreprinderile înțeleg de la început toate consecințele posibile ale operațiunilor lor de prelucrare a datelor. Dacă evaluările impactului sunt riguroase, posibilitatea apariției unei încălcări a securității datelor sau a unor operațiuni de invadare a vieții private poate fi limitată în mod fundamental. Prin urmare, evaluările impactului asupra protecției datelor ar trebui să ia în considerare gestionarea întregului ciclu de viață a datelor cu caracter personal, de la colectare la prelucrare și ștergere și să descrie în detaliu operațiunile de prelucrare avute în vedere, riscurile prezentate pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate, măsurile avute în vedere pentru abordarea riscurilor, garanțiile, măsurile de securitate și mecanismele menite să asigure respectarea dispozițiilor prezentului regulament. [AM 44] |
| --- | --- |

(71a)

Evaluările de impact reprezintă elementul central al oricărui cadru sustenabil de protecție a datelor, garantând faptul că întreprinderile înțeleg de la început toate consecințele posibile ale operațiunilor lor de prelucrare a datelor. Dacă evaluările impactului sunt riguroase, posibilitatea apariției unei încălcări a securității datelor sau a unor operațiuni de invadare a vieții private poate fi limitată în mod fundamental. Prin urmare, evaluările impactului asupra protecției datelor ar trebui să ia în considerare gestionarea întregului ciclu de viață a datelor cu caracter personal, de la colectare la prelucrare și ștergere și să descrie în detaliu operațiunile de prelucrare avute în vedere, riscurile prezentate pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate, măsurile avute în vedere pentru abordarea riscurilor, garanțiile, măsurile de securitate și mecanismele menite să asigure respectarea dispozițiilor prezentului regulament. [AM 44]

| (71b) | Operatorii ar trebui să se concentreze pe protecția datelor cu caracter personal pe durata întregului ciclu de viață al datelor, de la culegere la prelucrare și eliminare, investind de la început într-un cadru de gestionare sustenabilă a datelor și instituind un mecanism cuprinzător de asigurare a conformității. [AM 45] |
| --- | --- |

(71b)

Operatorii ar trebui să se concentreze pe protecția datelor cu caracter personal pe durata întregului ciclu de viață al datelor, de la culegere la prelucrare și eliminare, investind de la început într-un cadru de gestionare sustenabilă a datelor și instituind un mecanism cuprinzător de asigurare a conformității. [AM 45]

| (72) | În unele circumstanțe ar putea fi judicios și economic ca o evaluare a impactului asupra protecției datelor să aibă o perspectivă mai extinsă decât cea a unui singur proiect, de exemplu, în cazul în care autorități sau organisme publice intenționează să instituie o aplicație sau o platformă de prelucrare comună sau în cazul în care mai mulți operatori preconizează să introducă o aplicație comună sau un mediu de prelucrare comun în cadrul unui sector sau segment industrial sau pentru o activitate orizontală utilizată pe scară largă. |
| --- | --- |

(72)

În unele circumstanțe ar putea fi judicios și economic ca o evaluare a impactului asupra protecției datelor să aibă o perspectivă mai extinsă decât cea a unui singur proiect, de exemplu, în cazul în care autorități sau organisme publice intenționează să instituie o aplicație sau o platformă de prelucrare comună sau în cazul în care mai mulți operatori preconizează să introducă o aplicație comună sau un mediu de prelucrare comun în cadrul unui sector sau segment industrial sau pentru o activitate orizontală utilizată pe scară largă.

| (73) | Evaluările impactului asupra protecției datelor ar trebui efectuate de către o autoritate publică sau un organism public în cazul în care o astfel de evaluare nu a fost deja realizată în contextul adoptării legislației naționale pe care se bazează îndeplinirea sarcinilor autorității publice sau ale organismului public și care reglementează anumite operațiuni sau serii de operațiuni de prelucrare în cauză.
  [AM 46] |
| --- | --- |

(73)

Evaluările impactului asupra protecției datelor ar trebui efectuate de către o autoritate publică sau un organism public în cazul în care o astfel de evaluare nu a fost deja realizată în contextul adoptării legislației naționale pe care se bazează îndeplinirea sarcinilor autorității publice sau ale organismului public și care reglementează anumite operațiuni sau serii de operațiuni de prelucrare în cauză.
  [AM 46]

| (74) | În cazul în care o evaluare a impactului asupra protecției datelor arată că operațiunile de prelucrare implică un nivel ridicat al riscurilor specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate, cum ar fi privarea persoanelor fizice de un drept, sau prin utilizarea noilor tehnologii specifice,
  responsabilul cu protecția datelor sau
  autoritatea de supraveghere ar trebui să fie consultată, înainte de începerea operațiunilor, cu privire la o prelucrare riscantă care ar putea să nu fie conformă cu prezentul regulament și pentru a face propuneri în vederea remedierii unei astfel de situații. Această

  O
  consultare
  a autorității de supraveghere
  ar trebui, de asemenea, să aibă loc în timpul elaborării fie a unei măsuri a parlamentului național, fie a unei măsuri întemeiate pe o astfel de măsură legislativă, care definește natura prelucrării și stabilește garanțiile corespunzătoare. [AM 47] |
| --- | --- |

(74)

În cazul în care o evaluare a impactului asupra protecției datelor arată că operațiunile de prelucrare implică un nivel ridicat al riscurilor specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate, cum ar fi privarea persoanelor fizice de un drept, sau prin utilizarea noilor tehnologii specifice,
  responsabilul cu protecția datelor sau
  autoritatea de supraveghere ar trebui să fie consultată, înainte de începerea operațiunilor, cu privire la o prelucrare riscantă care ar putea să nu fie conformă cu prezentul regulament și pentru a face propuneri în vederea remedierii unei astfel de situații. Această

  O
  consultare
  a autorității de supraveghere
  ar trebui, de asemenea, să aibă loc în timpul elaborării fie a unei măsuri a parlamentului național, fie a unei măsuri întemeiate pe o astfel de măsură legislativă, care definește natura prelucrării și stabilește garanțiile corespunzătoare. [AM 47]

| (74a) | Evaluările de impact pot fi utile numai dacă operatorii își respectă angajamentele prevăzute inițial în acestea. Prin urmare, operatorii de date ar trebui să efectueze periodic evaluări ale conformității care să demonstreze că actualele mecanisme de prelucrare a datelor respectă garanțiile din evaluarea impactului asupra protecției datelor. Acestea ar trebui să demonstreze și capacitatea operatorului de date de a respecta alegerile libere ale persoanelor vizate. În plus, în cazul în care la evaluarea conformității se constată nereguli, acestea ar trebui evidențiate și ar trebui să se prezinte recomandări cu privire la modul în care se poate realiza o conformitate deplină. [AM 48] |
| --- | --- |

(74a)

Evaluările de impact pot fi utile numai dacă operatorii își respectă angajamentele prevăzute inițial în acestea. Prin urmare, operatorii de date ar trebui să efectueze periodic evaluări ale conformității care să demonstreze că actualele mecanisme de prelucrare a datelor respectă garanțiile din evaluarea impactului asupra protecției datelor. Acestea ar trebui să demonstreze și capacitatea operatorului de date de a respecta alegerile libere ale persoanelor vizate. În plus, în cazul în care la evaluarea conformității se constată nereguli, acestea ar trebui evidențiate și ar trebui să se prezinte recomandări cu privire la modul în care se poate realiza o conformitate deplină. [AM 48]

| (75) | În cazul în care prelucrarea este efectuată în sectorul public sau în cazul în care, în sectorul privat, prelucrarea este efectuată de o întreprindere de mari dimensiuni

  privește mai mult de 5000 de persoane vizate în cursul a 12 luni
  sau în cazul în care activitățile de bază ale întreprinderii, indiferent de dimensiunea acesteia, implică operațiuni de prelucrare
  a unor date confidențiale sau operațiuni de prelucrare
  care necesită o monitorizare regulată și sistematică, o persoană ar trebui să acorde asistență operatorului sau persoanei împuternicite de către operator pentru monitorizarea conformității, la nivel intern, cu prezentul regulament.
  Atunci când se stabilește dacă se prelucrează date referitoare la un număr mare de persoane vizate, nu ar trebui luate în considerare datele arhivate care sunt protejate pentru a nu face obiectul unor operațiuni normale de acces și de prelucrare și care nu mai pot fi modificate.
  Acești responsabilii

  responsabili
  cu protecția datelor, fie că sunt sau nu sunt angajați ai operatorului
  și fie că îndeplinesc sau nu această sarcină cu normă întreagă
  , ar trebui să fie în măsură să își îndeplinească atribuțiile și sarcinile în mod independent
  și beneficiază de o protecție specială împotriva concedierii
  .
  Responsabilitatea finală ar trebui să îi revină conducerii unei organizații.
  Responsabilul cu protecția datelor ar trebui să fie consultat în special înaintea conceperii, achiziționării, dezvoltării și instalării de sisteme pentru prelucrarea automată a datelor cu caracter personal, pentru a se garanta respectarea principiilor luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii și al respectării implicite a vieții private. [AM 49] |
| --- | --- |

(75)

În cazul în care prelucrarea este efectuată în sectorul public sau în cazul în care, în sectorul privat, prelucrarea este efectuată de o întreprindere de mari dimensiuni

  privește mai mult de 5000 de persoane vizate în cursul a 12 luni
  sau în cazul în care activitățile de bază ale întreprinderii, indiferent de dimensiunea acesteia, implică operațiuni de prelucrare
  a unor date confidențiale sau operațiuni de prelucrare
  care necesită o monitorizare regulată și sistematică, o persoană ar trebui să acorde asistență operatorului sau persoanei împuternicite de către operator pentru monitorizarea conformității, la nivel intern, cu prezentul regulament.
  Atunci când se stabilește dacă se prelucrează date referitoare la un număr mare de persoane vizate, nu ar trebui luate în considerare datele arhivate care sunt protejate pentru a nu face obiectul unor operațiuni normale de acces și de prelucrare și care nu mai pot fi modificate.
  Acești responsabilii

  responsabili
  cu protecția datelor, fie că sunt sau nu sunt angajați ai operatorului
  și fie că îndeplinesc sau nu această sarcină cu normă întreagă
  , ar trebui să fie în măsură să își îndeplinească atribuțiile și sarcinile în mod independent
  și beneficiază de o protecție specială împotriva concedierii
  .
  Responsabilitatea finală ar trebui să îi revină conducerii unei organizații.
  Responsabilul cu protecția datelor ar trebui să fie consultat în special înaintea conceperii, achiziționării, dezvoltării și instalării de sisteme pentru prelucrarea automată a datelor cu caracter personal, pentru a se garanta respectarea principiilor luării în considerare a vieții private începând cu momentul conceperii și al respectării implicite a vieții private. [AM 49]

| (75a) | Responsabilul cu protecția datelor ar trebui să aibă cel puțin următoarele calificări: cunoștințe temeinice privind conținutul și punerea în aplicare a legislației privind protecția datelor, inclusiv privind măsurile și procedurile tehnice și organizatorice; cunoștințe solide privind cerințele tehnice referitoare la protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; cunoștințe specifice sectorului în conformitate cu dimensiunea operatorului sau a persoanei împuternicite de operator și cu gradul de sensibilitate a datelor care trebuie prelucrate; capacitatea de a efectua inspecții, consultări, documentări și analize ale fișierelor-jurnal; și capacitatea de a lucra cu reprezentanți ai lucrătorilor. Operatorul ar trebui să permită responsabilului cu protecția datelor să participe la măsuri de formare avansată pentru a-și menține nivelul de cunoștințe specializate necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale. Desemnarea funcției de responsabil cu protecția datelor nu presupune în mod obligatoriu ocuparea cu normă întreagă a lucrătorului respective. [AM 50] |
| --- | --- |

(75a)

Responsabilul cu protecția datelor ar trebui să aibă cel puțin următoarele calificări: cunoștințe temeinice privind conținutul și punerea în aplicare a legislației privind protecția datelor, inclusiv privind măsurile și procedurile tehnice și organizatorice; cunoștințe solide privind cerințele tehnice referitoare la protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; cunoștințe specifice sectorului în conformitate cu dimensiunea operatorului sau a persoanei împuternicite de operator și cu gradul de sensibilitate a datelor care trebuie prelucrate; capacitatea de a efectua inspecții, consultări, documentări și analize ale fișierelor-jurnal; și capacitatea de a lucra cu reprezentanți ai lucrătorilor. Operatorul ar trebui să permită responsabilului cu protecția datelor să participe la măsuri de formare avansată pentru a-și menține nivelul de cunoștințe specializate necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale. Desemnarea funcției de responsabil cu protecția datelor nu presupune în mod obligatoriu ocuparea cu normă întreagă a lucrătorului respective. [AM 50]

| (76) | Asociațiile sau alte organisme care reprezintă categorii de operatori ar trebui încurajate, după consultarea reprezentanților angajaților, să elaboreze coduri de conduită, în limitele prezentului regulament, astfel încât să se faciliteze aplicarea efectivă a prezentului regulament, luându-se în considerare caracteristicile specifice ale prelucrării efectuate în anumite sectoare.
  Aceste coduri ar trebui să simplifice respectarea prezentului regulament de către întreprinderi. [AM 51] |
| --- | --- |

(76)

Asociațiile sau alte organisme care reprezintă categorii de operatori ar trebui încurajate, după consultarea reprezentanților angajaților, să elaboreze coduri de conduită, în limitele prezentului regulament, astfel încât să se faciliteze aplicarea efectivă a prezentului regulament, luându-se în considerare caracteristicile specifice ale prelucrării efectuate în anumite sectoare.
  Aceste coduri ar trebui să simplifice respectarea prezentului regulament de către întreprinderi. [AM 51]

| (77) | Pentru a se îmbunătăți transparența și conformitatea cu prezentul regulament, ar trebui să se încurajeze instituirea de mecanisme de certificare, precum și de sigilii și mărci
  standardizate
  în materie de protecție a datelor, care să permită persoanelor vizate să evalueze
  în mod
  rapid,
  fiabil și verificabil
  nivelul de protecție a datelor aferent produselor și serviciilor relevante.
  Un „sigiliu european privind protecția datelor” ar trebui să fie stabilit la nivel european pentru a crea un climat de încredere în rândul persoanelor vizate, certitudine juridică pentru operatori și, în același timp, pentru a exporta standardele europene în domeniul protecției datelor, permițând întreprinderilor din afara Europei să pătrundă mai ușor pe piețele europene prin obținerea certificării. [AM 52] |
| --- | --- |

(77)

Pentru a se îmbunătăți transparența și conformitatea cu prezentul regulament, ar trebui să se încurajeze instituirea de mecanisme de certificare, precum și de sigilii și mărci
  standardizate
  în materie de protecție a datelor, care să permită persoanelor vizate să evalueze
  în mod
  rapid,
  fiabil și verificabil
  nivelul de protecție a datelor aferent produselor și serviciilor relevante.
  Un „sigiliu european privind protecția datelor” ar trebui să fie stabilit la nivel european pentru a crea un climat de încredere în rândul persoanelor vizate, certitudine juridică pentru operatori și, în același timp, pentru a exporta standardele europene în domeniul protecției datelor, permițând întreprinderilor din afara Europei să pătrundă mai ușor pe piețele europene prin obținerea certificării. [AM 52]

| (78) | Fluxurile transfrontaliere de date cu caracter personal sunt necesare pentru dezvoltarea comerțului internațional și a cooperării internaționale. Creșterea acestor fluxuri a generat noi provocări și preocupări cu privire la protecția datelor cu caracter personal. Cu toate acestea, în cazul în care se transferă date cu caracter personal din Uniune către țări terțe sau organizații internaționale, nivelul de protecție a persoanelor fizice garantat în Uniune prin prezentul regulament nu ar trebui să fie diminuat. În orice caz, transferurile către țările terțe nu pot fi efectuate decât în deplină conformitate cu prezentul regulament. |
| --- | --- |

(78)

Fluxurile transfrontaliere de date cu caracter personal sunt necesare pentru dezvoltarea comerțului internațional și a cooperării internaționale. Creșterea acestor fluxuri a generat noi provocări și preocupări cu privire la protecția datelor cu caracter personal. Cu toate acestea, în cazul în care se transferă date cu caracter personal din Uniune către țări terțe sau organizații internaționale, nivelul de protecție a persoanelor fizice garantat în Uniune prin prezentul regulament nu ar trebui să fie diminuat. În orice caz, transferurile către țările terțe nu pot fi efectuate decât în deplină conformitate cu prezentul regulament.

| (79) | Prezentul regulament nu aduce atingere acordurilor internaționale încheiate între Uniune și țări terțe în vederea reglementării transferului de date cu caracter personal, inclusiv garanții

  garanțiilor
  corespunzătoare pentru persoanele vizate
  , care asigură un nivel adecvat de protecție a drepturilor fundamentale ale cetățenilor
  . [AM 53] |
| --- | --- |

(79)

Prezentul regulament nu aduce atingere acordurilor internaționale încheiate între Uniune și țări terțe în vederea reglementării transferului de date cu caracter personal, inclusiv garanții

  garanțiilor
  corespunzătoare pentru persoanele vizate
  , care asigură un nivel adecvat de protecție a drepturilor fundamentale ale cetățenilor
  . [AM 53]

| (80) | Comisia poate decide, cu efect în întreaga Uniune, că anumite țări terțe sau un teritoriu sau un sector de prelucrare dintr-o țară terță sau o organizație internațională oferă un nivel adecvat de protecție a datelor, furnizând astfel securitate juridică și uniformitate în Uniune în ceea ce privește țările terțe sau organizațiile internaționale care sunt considerate a furniza un astfel de nivel de protecție. În aceste cazuri, transferurile de date cu caracter personal către țările respective pot avea loc fără a fi necesar să se obțină o autorizație suplimentară.

  De asemenea, Comisia poate să decidă, după trimiterea unei notificări și a unei justificări complete țării terțe, să anuleze o astfel de decizie. [AM 54] |
| --- | --- |

(80)

Comisia poate decide, cu efect în întreaga Uniune, că anumite țări terțe sau un teritoriu sau un sector de prelucrare dintr-o țară terță sau o organizație internațională oferă un nivel adecvat de protecție a datelor, furnizând astfel securitate juridică și uniformitate în Uniune în ceea ce privește țările terțe sau organizațiile internaționale care sunt considerate a furniza un astfel de nivel de protecție. În aceste cazuri, transferurile de date cu caracter personal către țările respective pot avea loc fără a fi necesar să se obțină o autorizație suplimentară.

  De asemenea, Comisia poate să decidă, după trimiterea unei notificări și a unei justificări complete țării terțe, să anuleze o astfel de decizie. [AM 54]

| (81) | În conformitate cu valorile fundamentale pe care se întemeiază Uniunea, în special protecția drepturilor omului, Comisia ar trebui, în evaluarea sa referitoare la țara terță, să ia în considerare modul în care aceasta respectă statul de drept, accesul la justiție, precum și normele și standardele internaționale în materie de drepturi ale omului. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu valorile fundamentale pe care se întemeiază Uniunea, în special protecția drepturilor omului, Comisia ar trebui, în evaluarea sa referitoare la țara terță, să ia în considerare modul în care aceasta respectă statul de drept, accesul la justiție, precum și normele și standardele internaționale în materie de drepturi ale omului.

| (82) | Comisia poate, de asemenea, să recunoască faptul că o țară terță sau un teritoriu sau un sector de prelucrare dintr-o țară terță sau o organizație internațională nu oferă un nivel adecvat de protecție a datelor.
  Orice dispoziție legislativă care prevede accesul extrateritorial la datele cu caracter personal prelucrate pe teritoriul Uniunii, fără să existe o autorizare în conformitate cu dreptul Uniunii sau al unui stat membru, ar trebui să fie considerată drept o indicație a absenței unui nivel adecvat de protecție.
  În consecință, transferul de date cu caracter personal către țara terță respectivă ar trebui să fie interzis. În acest caz, ar trebui să se prevadă dispoziții pentru consultări între Comisie și astfel de țări terțe sau organizații internaționale. [AM 55] |
| --- | --- |

(82)

Comisia poate, de asemenea, să recunoască faptul că o țară terță sau un teritoriu sau un sector de prelucrare dintr-o țară terță sau o organizație internațională nu oferă un nivel adecvat de protecție a datelor.
  Orice dispoziție legislativă care prevede accesul extrateritorial la datele cu caracter personal prelucrate pe teritoriul Uniunii, fără să existe o autorizare în conformitate cu dreptul Uniunii sau al unui stat membru, ar trebui să fie considerată drept o indicație a absenței unui nivel adecvat de protecție.
  În consecință, transferul de date cu caracter personal către țara terță respectivă ar trebui să fie interzis. În acest caz, ar trebui să se prevadă dispoziții pentru consultări între Comisie și astfel de țări terțe sau organizații internaționale. [AM 55]

| (83) | În absența unei decizii privind caracterul adecvat al protecției, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să adopte măsuri pentru a compensa lipsa protecției datelor într-o țară terță prin intermediul unor garanții corespunzătoare pentru persoana vizată. Astfel de garanții corespunzătoare pot consta în utilizarea regulilor corporatiste obligatorii, a clauzelor standard de protecție a datelor adoptate de către Comisie, a clauzelor standard în materie de protecție a datelor adoptate de către o autoritate de supraveghere sau a clauzelor contractuale autorizate de o autoritate de supraveghere sau a altor măsuri adecvate și proporționale care sunt justificate având în vedere toate circumstanțele aferente unei operațiuni de transfer de date sau unui set de operațiuni de transfer de date și în cazurile autorizate de o autoritate de supraveghere.
  Respectivele garanții corespunzătoare ar trebui să sprijine respectarea adecvată a drepturilor persoanei vizate în cadrul prelucrării în interiorul UE, în special a dreptului la limitarea scopului, a dreptului de acces, rectificare și ștergere, precum și a dreptului la compensații. Respectivele garanții ar trebui să asigure în special respectarea principiilor de prelucrare a datelor cu caracter personal, să protejeze drepturile persoanelor vizate și să ofere căi de atac efective, să asigure respectarea principiilor de protecție a datelor începând cu momentul conceperii, precum și de protecție implicită a datelor, să garanteze existența unui responsabil cu protecția datelor. [AM 56] |
| --- | --- |

(83)

În absența unei decizii privind caracterul adecvat al protecției, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să adopte măsuri pentru a compensa lipsa protecției datelor într-o țară terță prin intermediul unor garanții corespunzătoare pentru persoana vizată. Astfel de garanții corespunzătoare pot consta în utilizarea regulilor corporatiste obligatorii, a clauzelor standard de protecție a datelor adoptate de către Comisie, a clauzelor standard în materie de protecție a datelor adoptate de către o autoritate de supraveghere sau a clauzelor contractuale autorizate de o autoritate de supraveghere sau a altor măsuri adecvate și proporționale care sunt justificate având în vedere toate circumstanțele aferente unei operațiuni de transfer de date sau unui set de operațiuni de transfer de date și în cazurile autorizate de o autoritate de supraveghere.
  Respectivele garanții corespunzătoare ar trebui să sprijine respectarea adecvată a drepturilor persoanei vizate în cadrul prelucrării în interiorul UE, în special a dreptului la limitarea scopului, a dreptului de acces, rectificare și ștergere, precum și a dreptului la compensații. Respectivele garanții ar trebui să asigure în special respectarea principiilor de prelucrare a datelor cu caracter personal, să protejeze drepturile persoanelor vizate și să ofere căi de atac efective, să asigure respectarea principiilor de protecție a datelor începând cu momentul conceperii, precum și de protecție implicită a datelor, să garanteze existența unui responsabil cu protecția datelor. [AM 56]

| (84) | Posibilitatea ca operatorul sau persoana împuternicită de către operator să utilizeze clauze standard în materie de protecție a datelor adoptate de către Comisie sau de către o autoritate de supraveghere nu ar trebui să împiedice operatorii sau persoanele împuternicite de către aceștia să includă clauze standard în materie de protecție a datelor într-un contract mai amplu și nici să adauge alte clauze
  sau garanții suplimentare
  , atât timp acestea cât

  cât acestea
  nu contravin, direct sau indirect, clauzelor contractuale standard adoptate de către Comisie sau de către o autoritate de supraveghere sau nu prejudiciază drepturile sau libertățile fundamentale ale persoanelor vizate.
  Clauzele standard în materie de protecție a datelor adoptate de către Comisie ar putea acoperi situații diferite, și anume transferul de la operatori stabiliți pe teritoriul Uniunii către operatori stabiliți în afara Uniunii și de la operatori stabiliți pe teritoriul Uniunii către persoane împuternicite de către operatori, inclusiv subcontractanți, stabiliți în afara Uniunii . Operatorii și persoanele împuternicite de către operatori ar trebui să fie încurajați să ofere garanții și mai solide prin intermediul unor angajamente contractuale suplimentare care să completeze clauzele standard în materie de protecție. [AM 57] |
| --- | --- |

(84)

Posibilitatea ca operatorul sau persoana împuternicită de către operator să utilizeze clauze standard în materie de protecție a datelor adoptate de către Comisie sau de către o autoritate de supraveghere nu ar trebui să împiedice operatorii sau persoanele împuternicite de către aceștia să includă clauze standard în materie de protecție a datelor într-un contract mai amplu și nici să adauge alte clauze
  sau garanții suplimentare
  , atât timp acestea cât

  cât acestea
  nu contravin, direct sau indirect, clauzelor contractuale standard adoptate de către Comisie sau de către o autoritate de supraveghere sau nu prejudiciază drepturile sau libertățile fundamentale ale persoanelor vizate.
  Clauzele standard în materie de protecție a datelor adoptate de către Comisie ar putea acoperi situații diferite, și anume transferul de la operatori stabiliți pe teritoriul Uniunii către operatori stabiliți în afara Uniunii și de la operatori stabiliți pe teritoriul Uniunii către persoane împuternicite de către operatori, inclusiv subcontractanți, stabiliți în afara Uniunii . Operatorii și persoanele împuternicite de către operatori ar trebui să fie încurajați să ofere garanții și mai solide prin intermediul unor angajamente contractuale suplimentare care să completeze clauzele standard în materie de protecție. [AM 57]

| (85) | Un grup corporatist ar trebui să poată utiliza regulile corporatiste obligatorii aprobate pentru transferurile sale internaționale dinspre Uniune către organizații din cadrul aceluiași grup de întreprinderi, atâta timp cât astfel de reguli corporatiste includ principii

  toate principiile
  esențiale și drepturi exercitabile în scopul asigurării unor garanții corespunzătoare pentru transferurile sau categoriile de transferuri de date cu caracter personal. [AM 58] |
| --- | --- |

(85)

Un grup corporatist ar trebui să poată utiliza regulile corporatiste obligatorii aprobate pentru transferurile sale internaționale dinspre Uniune către organizații din cadrul aceluiași grup de întreprinderi, atâta timp cât astfel de reguli corporatiste includ principii

  toate principiile
  esențiale și drepturi exercitabile în scopul asigurării unor garanții corespunzătoare pentru transferurile sau categoriile de transferuri de date cu caracter personal. [AM 58]

| (86) | Ar trebui să se prevadă posibilitatea de a se efectua transferuri în anumite circumstanțe în care persoana vizată și-a dat consimțământul, în care transferul este necesar în legătură cu un contract sau cu o acțiune în justiție, în care motive importante de interes public stabilite de dreptul Uniunii sau de legislația unui stat membru impun acest lucru sau în care transferul se efectuează dintr-un registru instituit prin lege și destinat să fie consultat de către public sau de către persoane care au un interes legitim. În acest ultim caz, un astfel de transfer nu ar trebui să implice totalitatea datelor sau ansamblul categoriilor de date conținute în registru, iar atunci când registrul este destinat să fie consultat de către persoane care au un interes legitim, transferul ar trebui să fie efectuat doar la cererea persoanelor respective sau dacă acestea sunt destinatarii
  , luând pe deplin în considerare interesele și drepturile fundamentale ale persoanei vizate
  . [AM 59] |
| --- | --- |

(86)

Ar trebui să se prevadă posibilitatea de a se efectua transferuri în anumite circumstanțe în care persoana vizată și-a dat consimțământul, în care transferul este necesar în legătură cu un contract sau cu o acțiune în justiție, în care motive importante de interes public stabilite de dreptul Uniunii sau de legislația unui stat membru impun acest lucru sau în care transferul se efectuează dintr-un registru instituit prin lege și destinat să fie consultat de către public sau de către persoane care au un interes legitim. În acest ultim caz, un astfel de transfer nu ar trebui să implice totalitatea datelor sau ansamblul categoriilor de date conținute în registru, iar atunci când registrul este destinat să fie consultat de către persoane care au un interes legitim, transferul ar trebui să fie efectuat doar la cererea persoanelor respective sau dacă acestea sunt destinatarii
  , luând pe deplin în considerare interesele și drepturile fundamentale ale persoanei vizate
  . [AM 59]

| (87) | Aceste derogări ar trebui să se aplice, în special, transferurilor de date solicitate și necesare pentru protecția unor motive importante de interes public, de exemplu în cazurile transferurilor internaționale de date între autoritățile din domeniul concurenței, între administrațiile fiscale sau vamale, între autoritățile de supraveghere financiară, între serviciile competente în materie de securitate socială
  sau de sănătate publică,
  sau către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării și urmăririi penale a infracțiunilor
  , inclusiv a prevenirii spălării banilor și combaterii finanțării terorismului
  .
  Transferul de date cu caracter personal ar trebui, de asemenea, să fie considerat legal în cazul în care acesta este necesar în scopul asigurării protecției unui interes esențial pentru viața persoanei vizate sau pentru viața unei alte persoane, dacă persoana vizată se află în incapacitatea de a-și da consimțământul. Transferul de date cu caracter personal pentru protecția unor astfel de motive importante de interes public ar trebui să fie utilizate doar ocazional. În fiecare caz ar trebui să se efectueze o evaluare atentă a tuturor circumstanțelor transferului. [AM 60] |
| --- | --- |

(87)

Aceste derogări ar trebui să se aplice, în special, transferurilor de date solicitate și necesare pentru protecția unor motive importante de interes public, de exemplu în cazurile transferurilor internaționale de date între autoritățile din domeniul concurenței, între administrațiile fiscale sau vamale, între autoritățile de supraveghere financiară, între serviciile competente în materie de securitate socială
  sau de sănătate publică,
  sau către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării și urmăririi penale a infracțiunilor
  , inclusiv a prevenirii spălării banilor și combaterii finanțării terorismului
  .
  Transferul de date cu caracter personal ar trebui, de asemenea, să fie considerat legal în cazul în care acesta este necesar în scopul asigurării protecției unui interes esențial pentru viața persoanei vizate sau pentru viața unei alte persoane, dacă persoana vizată se află în incapacitatea de a-și da consimțământul. Transferul de date cu caracter personal pentru protecția unor astfel de motive importante de interes public ar trebui să fie utilizate doar ocazional. În fiecare caz ar trebui să se efectueze o evaluare atentă a tuturor circumstanțelor transferului. [AM 60]

| (88) | Transferurile care nu pot fi considerate ca fiind frecvente sau masive, ar putea, de asemenea, să fie efectuate în scopul realizării intereselor legitime urmărite de operator sau de persoana împuternicită de către operator, după ce aceștia au evaluat toate circumstanțele aferente transferului de date. Pentru prelucrarea datelor în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică, ar trebui să se ia în considerare așteptările legitime ale societății cu privire la creșterea nivelului de cunoștințe. [AM 61] |
| --- | --- |

(88)

Transferurile care nu pot fi considerate ca fiind frecvente sau masive, ar putea, de asemenea, să fie efectuate în scopul realizării intereselor legitime urmărite de operator sau de persoana împuternicită de către operator, după ce aceștia au evaluat toate circumstanțele aferente transferului de date. Pentru prelucrarea datelor în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică, ar trebui să se ia în considerare așteptările legitime ale societății cu privire la creșterea nivelului de cunoștințe. [AM 61]

| (89) | În orice caz, atunci când Comisia nu a luat o decizie cu privire la nivelul adecvat de protecție a datelor într-o țară terță, operatorul sau persoana împuternicită de operator ar trebui să utilizeze soluții care să ofere persoanelor vizate garanția
  obligatorie din punct de vedere juridic
  că vor continua să beneficieze de drepturi fundamentale și garanții în ceea ce privește prelucrarea datelor lor în Uniune, odată ce aceste date au fost transferate,
  în măsura în care prelucrarea nu are un caracter masiv, repetitiv și structural
  .
  Garanția ar trebui să includă despăgubiri financiare în cazul pierderii datelor sau al accesului sau prelucrării neautorizate a acestora, precum și obligația, indiferent de legislația națională, de a furniza informații detaliate și complete cu privire la toate accesele la date de către autoritățile publice din țara terță. [AM 62] |
| --- | --- |

(89)

În orice caz, atunci când Comisia nu a luat o decizie cu privire la nivelul adecvat de protecție a datelor într-o țară terță, operatorul sau persoana împuternicită de operator ar trebui să utilizeze soluții care să ofere persoanelor vizate garanția
  obligatorie din punct de vedere juridic
  că vor continua să beneficieze de drepturi fundamentale și garanții în ceea ce privește prelucrarea datelor lor în Uniune, odată ce aceste date au fost transferate,
  în măsura în care prelucrarea nu are un caracter masiv, repetitiv și structural
  .
  Garanția ar trebui să includă despăgubiri financiare în cazul pierderii datelor sau al accesului sau prelucrării neautorizate a acestora, precum și obligația, indiferent de legislația națională, de a furniza informații detaliate și complete cu privire la toate accesele la date de către autoritățile publice din țara terță. [AM 62]

| (90) | Unele țări terțe au adoptat legi, regulamente și alte instrumente legislative care au drept obiectiv să reglementeze în mod direct activitățile de prelucrare a datelor persoanelor fizice și juridice aflate sub jurisdicția statelor membre. Aplicarea extrateritorială a acestor legi, regulamente și alte instrumente legislative poate încălca dreptul internațional și poate împiedica asigurarea protecției persoanelor fizice garantată în Uniune prin prezentul regulament. Transferurile ar trebui să fie permise numai în cazul îndeplinirii condițiilor prevăzute de prezentul regulament pentru un transfer către țări terțe. Acesta ar putea fi cazul, inter alia, atunci când divulgarea este necesară dintr-un motiv important de interes public recunoscut în dreptul Uniunii sau în legislația unui stat membru care se aplică operatorului. Condițiile în care există un motiv important de interes public ar trebui precizate pe larg de către Comisie într-un act delegat.
  În cazurile în care operatorii și persoanele împuternicite de către operatori se confruntă cu un conflict de competență între Uniune, pe de o parte, și o țară terță, pe de altă parte, în ceea ce privește cerințele de conformitate, Comisia ar trebui să se asigure că dreptul Uniunii prevalează în toate situațiile. Comisia ar trebui să ofere îndrumare și asistență operatorului și persoanei împuternicite de către operator și ar trebui să încerce să soluționeze conflictul de competență cu țara terță în cauză. [AM 63] |
| --- | --- |

(90)

Unele țări terțe au adoptat legi, regulamente și alte instrumente legislative care au drept obiectiv să reglementeze în mod direct activitățile de prelucrare a datelor persoanelor fizice și juridice aflate sub jurisdicția statelor membre. Aplicarea extrateritorială a acestor legi, regulamente și alte instrumente legislative poate încălca dreptul internațional și poate împiedica asigurarea protecției persoanelor fizice garantată în Uniune prin prezentul regulament. Transferurile ar trebui să fie permise numai în cazul îndeplinirii condițiilor prevăzute de prezentul regulament pentru un transfer către țări terțe. Acesta ar putea fi cazul, inter alia, atunci când divulgarea este necesară dintr-un motiv important de interes public recunoscut în dreptul Uniunii sau în legislația unui stat membru care se aplică operatorului. Condițiile în care există un motiv important de interes public ar trebui precizate pe larg de către Comisie într-un act delegat.
  În cazurile în care operatorii și persoanele împuternicite de către operatori se confruntă cu un conflict de competență între Uniune, pe de o parte, și o țară terță, pe de altă parte, în ceea ce privește cerințele de conformitate, Comisia ar trebui să se asigure că dreptul Uniunii prevalează în toate situațiile. Comisia ar trebui să ofere îndrumare și asistență operatorului și persoanei împuternicite de către operator și ar trebui să încerce să soluționeze conflictul de competență cu țara terță în cauză. [AM 63]

| (91) | Fluxul transfrontalier de date cu caracter personal poate expune unui risc sporit capacitatea persoanelor fizice de a-și exercita drepturile în materie de protecție a datelor, în special pentru a-și asigura protecția împotriva utilizării sau a divulgării ilegale a acestor informații. În același timp, autoritățile de supraveghere pot constata că se află în imposibilitatea de a trata plângeri sau de a efectua investigații referitoare la activitățile desfășurate în afara frontierelor lor. Eforturile acestora de a conlucra în context transfrontalier pot fi, de asemenea, îngreunate de insuficiența competențelor de prevenire sau remediere, de caracterul eterogen al regimurilor juridice și de existența unor obstacole de ordin practic, cum ar fi constrângerile în materie de resurse. Prin urmare, este necesar să se promoveze o cooperare mai strânsă între autoritățile de supraveghere a protecției datelor pentru a putea face schimb de informații și a desfășura investigații împreună cu omologii lor internaționali. |
| --- | --- |

(91)

Fluxul transfrontalier de date cu caracter personal poate expune unui risc sporit capacitatea persoanelor fizice de a-și exercita drepturile în materie de protecție a datelor, în special pentru a-și asigura protecția împotriva utilizării sau a divulgării ilegale a acestor informații. În același timp, autoritățile de supraveghere pot constata că se află în imposibilitatea de a trata plângeri sau de a efectua investigații referitoare la activitățile desfășurate în afara frontierelor lor. Eforturile acestora de a conlucra în context transfrontalier pot fi, de asemenea, îngreunate de insuficiența competențelor de prevenire sau remediere, de caracterul eterogen al regimurilor juridice și de existența unor obstacole de ordin practic, cum ar fi constrângerile în materie de resurse. Prin urmare, este necesar să se promoveze o cooperare mai strânsă între autoritățile de supraveghere a protecției datelor pentru a putea face schimb de informații și a desfășura investigații împreună cu omologii lor internaționali.

| (92) | Instituirea în statele membre a unor autorități de supraveghere care să își exercite atribuțiile în deplină independență este un element esențial al protecției persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Statele membre pot institui mai multe autorități de supraveghere, pentru a reflecta structura lor constituțională, organizatorică și administrativă.
  O astfel de autoritate dispune de resurse financiare și de personal adecvate pentru a-și îndeplini pe deplin rolul, ținând seama de mărimea populației și de volumul de prelucrare a datelor cu caracter personal. [AM 64] |
| --- | --- |

(92)

Instituirea în statele membre a unor autorități de supraveghere care să își exercite atribuțiile în deplină independență este un element esențial al protecției persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Statele membre pot institui mai multe autorități de supraveghere, pentru a reflecta structura lor constituțională, organizatorică și administrativă.
  O astfel de autoritate dispune de resurse financiare și de personal adecvate pentru a-și îndeplini pe deplin rolul, ținând seama de mărimea populației și de volumul de prelucrare a datelor cu caracter personal. [AM 64]

| (93) | În cazul în care un stat membru instituie mai multe autorități de supraveghere, acesta ar trebui să stabilească prin lege mecanisme care să asigure participarea efectivă a autorităților de supraveghere respective la mecanismul pentru asigurarea coerenței. Statul membru respectiv ar trebui, în special, să desemneze autoritatea de supraveghere care îndeplinește funcția de punct unic de contact pentru participarea efectivă a acestor autorități la mecanism, în scopul asigurării unei cooperări rapide și armonioase cu alte autorități de supraveghere, cu Comitetul european pentru protecția datelor și cu Comisia. |
| --- | --- |

(93)

În cazul în care un stat membru instituie mai multe autorități de supraveghere, acesta ar trebui să stabilească prin lege mecanisme care să asigure participarea efectivă a autorităților de supraveghere respective la mecanismul pentru asigurarea coerenței. Statul membru respectiv ar trebui, în special, să desemneze autoritatea de supraveghere care îndeplinește funcția de punct unic de contact pentru participarea efectivă a acestor autorități la mecanism, în scopul asigurării unei cooperări rapide și armonioase cu alte autorități de supraveghere, cu Comitetul european pentru protecția datelor și cu Comisia.

| (94) | Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să beneficieze de resurse financiare și umane adecvate,
  asigurându-se în special că personalul dispune de competențe tehnice și juridice adecvate,
  de localuri și de infrastructura necesară

  infrastructuri necesare
  pentru îndeplinirea cu eficacitate a sarcinilor lor, inclusiv a celor legate de asistența reciprocă și cooperarea cu alte autorități de supraveghere în întreaga Uniune. [AM 65] |
| --- | --- |

(94)

Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să beneficieze de resurse financiare și umane adecvate,
  asigurându-se în special că personalul dispune de competențe tehnice și juridice adecvate,
  de localuri și de infrastructura necesară

  infrastructuri necesare
  pentru îndeplinirea cu eficacitate a sarcinilor lor, inclusiv a celor legate de asistența reciprocă și cooperarea cu alte autorități de supraveghere în întreaga Uniune. [AM 65]

| (95) | Condițiile generale pentru membrii autorității de supraveghere ar trebui stabilite de lege în fiecare stat membru și ar trebui, în special, să prevadă că acești membri ar trebui să fie numiți de parlamentul sau de guvernul statului membru
  , acordându-se atenția cuvenită minimizării posibilității de interferență politică,
  și să includă dispoziții privind calificarea personală
  , prevenirea conflictelor de interese
  și funcția membrilor respectivi. [AM 66] |
| --- | --- |

(95)

Condițiile generale pentru membrii autorității de supraveghere ar trebui stabilite de lege în fiecare stat membru și ar trebui, în special, să prevadă că acești membri ar trebui să fie numiți de parlamentul sau de guvernul statului membru
  , acordându-se atenția cuvenită minimizării posibilității de interferență politică,
  și să includă dispoziții privind calificarea personală
  , prevenirea conflictelor de interese
  și funcția membrilor respectivi. [AM 66]

| (96) | Autoritățile de supraveghere ar trebui să monitorizeze aplicarea dispozițiilor prevăzute de prezentul regulament și să contribuie la aplicarea consecventă a acestuia în întreaga Uniune, în scopul asigurării protecției persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal și al facilitării liberei circulații a datelor cu caracter personal în interiorul pieței interne. În acest sens, autoritățile de supraveghere ar trebui să coopereze reciproc și cu Comisia. |
| --- | --- |

(96)

Autoritățile de supraveghere ar trebui să monitorizeze aplicarea dispozițiilor prevăzute de prezentul regulament și să contribuie la aplicarea consecventă a acestuia în întreaga Uniune, în scopul asigurării protecției persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal și al facilitării liberei circulații a datelor cu caracter personal în interiorul pieței interne. În acest sens, autoritățile de supraveghere ar trebui să coopereze reciproc și cu Comisia.

| (97) | În cazul în care, în Uniune, prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul activităților unui sediu al unui operator sau al unei persoane împuternicite de către operator se efectuează în mai multe state membre, o singură autoritate de supraveghere ar trebui să aibă competența de a monitoriza activitățile

  să dețină rolul de ghișeu unic și autoritate principală responsabilă de supravegherea
  operatorului sau
  a
  persoanei împuternicite de către operator în întreaga Uniune și de a adopta

  să adopte
  deciziile aferente, în scopul intensificării aplicării consecvente, al furnizării securității juridice și al reducerii sarcinii administrative pentru astfel de operatori și de persoane împuternicite de operatori. [AM 67] |
| --- | --- |

(97)

În cazul în care, în Uniune, prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul activităților unui sediu al unui operator sau al unei persoane împuternicite de către operator se efectuează în mai multe state membre, o singură autoritate de supraveghere ar trebui să aibă competența de a monitoriza activitățile

  să dețină rolul de ghișeu unic și autoritate principală responsabilă de supravegherea
  operatorului sau
  a
  persoanei împuternicite de către operator în întreaga Uniune și de a adopta

  să adopte
  deciziile aferente, în scopul intensificării aplicării consecvente, al furnizării securității juridice și al reducerii sarcinii administrative pentru astfel de operatori și de persoane împuternicite de operatori. [AM 67]

| (98) | Autoritatea competentă

  principală
  , care furnizează un astfel de ghișeu unic, ar trebui să fie autoritatea de supraveghere a statului membru în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator își are sediul principal
  sau reprezentantul său
  .
  Comitetul european pentru protecția datelor poate, în anumite cazuri, desemna autoritatea principală prin intermediul mecanismului pentru asigurarea coerenței, la cererea unei autorități competente. [AM 68] |
| --- | --- |

(98)

Autoritatea competentă

  principală
  , care furnizează un astfel de ghișeu unic, ar trebui să fie autoritatea de supraveghere a statului membru în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator își are sediul principal
  sau reprezentantul său
  .
  Comitetul european pentru protecția datelor poate, în anumite cazuri, desemna autoritatea principală prin intermediul mecanismului pentru asigurarea coerenței, la cererea unei autorități competente. [AM 68]

| (98a) | Persoanele vizate ale căror date cu caracter personal sunt prelucrate de un operator de date sau de o persoană împuternicită de către operator într-un alt stat membru ar trebui să aibă posibilitatea de a adresa o plângere autorității de supraveghere la alegerea lor. Autoritatea principală de protecție a datelor ar trebui să-și coordoneze activitatea cu cea a celorlalte autorități implicate. [AM 69] |
| --- | --- |

(98a)

Persoanele vizate ale căror date cu caracter personal sunt prelucrate de un operator de date sau de o persoană împuternicită de către operator într-un alt stat membru ar trebui să aibă posibilitatea de a adresa o plângere autorității de supraveghere la alegerea lor. Autoritatea principală de protecție a datelor ar trebui să-și coordoneze activitatea cu cea a celorlalte autorități implicate. [AM 69]

| (99) | Cu toate că prezentul regulament se aplică, de asemenea, activităților instanțelor naționale, prelucrarea datelor cu caracter personal nu ar trebui să fie de competența autorităților de supraveghere, în cazul în care instanțele își exercită atribuțiile judiciare, în scopul asigurării protecției independenței judecătorilor în îndeplinirea sarcinilor lor judiciare. Cu toate acestea, derogarea ar trebui să se limiteze strict la activități pur judiciare în cadrul acțiunilor în instanță și să nu se aplice altor activități în care judecătorii ar putea fi implicați, în conformitate cu legislația națională. |
| --- | --- |

(99)

Cu toate că prezentul regulament se aplică, de asemenea, activităților instanțelor naționale, prelucrarea datelor cu caracter personal nu ar trebui să fie de competența autorităților de supraveghere, în cazul în care instanțele își exercită atribuțiile judiciare, în scopul asigurării protecției independenței judecătorilor în îndeplinirea sarcinilor lor judiciare. Cu toate acestea, derogarea ar trebui să se limiteze strict la activități pur judiciare în cadrul acțiunilor în instanță și să nu se aplice altor activități în care judecătorii ar putea fi implicați, în conformitate cu legislația națională.

| (100) | Pentru a se asigura consecvența monitorizării și a aplicării prezentului regulament în întreaga Uniune, autoritățile de supraveghere ar trebui să aibă în fiecare stat membru aceleași atribuții și competențe efective, inclusiv competențe de investigare, de intervenție cu forță juridică obligatorie, de decizie și sancționare, în special în cazul plângerilor depuse de persoane fizice, precum și de a acționa în justiție. Competențele de investigare ale autorităților de supraveghere în ceea ce privește accesul în localuri ar trebui exercitate în conformitate cu dreptul Uniunii și cu legislația națională. Aceasta se referă, în special, la cerința de a obține în prealabil o autorizare judiciară. |
| --- | --- |

(100)

Pentru a se asigura consecvența monitorizării și a aplicării prezentului regulament în întreaga Uniune, autoritățile de supraveghere ar trebui să aibă în fiecare stat membru aceleași atribuții și competențe efective, inclusiv competențe de investigare, de intervenție cu forță juridică obligatorie, de decizie și sancționare, în special în cazul plângerilor depuse de persoane fizice, precum și de a acționa în justiție. Competențele de investigare ale autorităților de supraveghere în ceea ce privește accesul în localuri ar trebui exercitate în conformitate cu dreptul Uniunii și cu legislația națională. Aceasta se referă, în special, la cerința de a obține în prealabil o autorizare judiciară.

| (101) | Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să răspundă plângerilor depuse de orice persoană vizată
  sau asociație care acționează în interesul public
  și ar trebui să investigheze cazul. Investigația în urma unei plângeri ar trebui să fie efectuată, sub control judiciar, în măsura în care este necesar, în funcție de caz. Autoritatea de supraveghere ar trebui să informeze persoana vizată
  sau asociația
  cu privire la evoluția și soluționarea plângerii într-un termen rezonabil. În eventualitatea în care cazul necesită o investigare suplimentară sau coordonarea cu o altă autoritate de supraveghere, ar trebui să se furnizeze informații intermediare persoanei vizate. [AM 70] |
| --- | --- |

(101)

Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să răspundă plângerilor depuse de orice persoană vizată
  sau asociație care acționează în interesul public
  și ar trebui să investigheze cazul. Investigația în urma unei plângeri ar trebui să fie efectuată, sub control judiciar, în măsura în care este necesar, în funcție de caz. Autoritatea de supraveghere ar trebui să informeze persoana vizată
  sau asociația
  cu privire la evoluția și soluționarea plângerii într-un termen rezonabil. În eventualitatea în care cazul necesită o investigare suplimentară sau coordonarea cu o altă autoritate de supraveghere, ar trebui să se furnizeze informații intermediare persoanei vizate. [AM 70]

| (102) | Activitățile de creștere a gradului de conștientizare organizate pentru public de autoritățile de supraveghere ar trebui să includă măsuri specifice care să vizeze operatorii și persoanele împuternicite de către operatori, inclusiv microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, precum și persoanele vizate. |
| --- | --- |

(102)

Activitățile de creștere a gradului de conștientizare organizate pentru public de autoritățile de supraveghere ar trebui să includă măsuri specifice care să vizeze operatorii și persoanele împuternicite de către operatori, inclusiv microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii, precum și persoanele vizate.

| (103) | Autoritățile de supraveghere ar trebui să își acorde reciproc asistență în îndeplinirea atribuțiilor care le revin, pentru a se asigura consecvența aplicării și a asigurării aplicării prezentului regulament în piața internă. |
| --- | --- |

(103)

Autoritățile de supraveghere ar trebui să își acorde reciproc asistență în îndeplinirea atribuțiilor care le revin, pentru a se asigura consecvența aplicării și a asigurării aplicării prezentului regulament în piața internă.

| (104) | Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să aibă dreptul de a participa la operațiuni comune între autoritățile de supraveghere. Autoritatea de supraveghere căreia i s-a adresat solicitarea ar trebui să aibă obligația de a răspunde cererii într-un anumit termen. |
| --- | --- |

(104)

Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să aibă dreptul de a participa la operațiuni comune între autoritățile de supraveghere. Autoritatea de supraveghere căreia i s-a adresat solicitarea ar trebui să aibă obligația de a răspunde cererii într-un anumit termen.

| (105) | Pentru a se asigura aplicarea consecventă a prezentului regulament în întreaga Uniune, ar trebui să se instituie un mecanism pentru asigurarea coerenței în cadrul căruia autoritățile de supraveghere și Comisia să coopereze. Acest mecanism ar trebui să se aplice, în special, în cazul în care o autoritate de supraveghere intenționează să ia o măsură în ceea ce privește operațiunile de prelucrare care au legătură cu oferirea de bunuri sau servicii persoanelor vizate în mai multe state membre sau cu monitorizarea comportamentului unor astfel de persoane vizate sau care ar putea afecta în mod substanțial libera circulație a datelor cu caracter personal. Mecanismul ar trebui să se aplice, de asemenea, în cazul în care o autoritate de supraveghere sau Comisia solicită ca aspectul respectiv să fie abordat în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței.
  În plus, persoanele vizate ar trebui să aibă dreptul de a solicita coerență în cazul în care consideră că o măsură luată de autoritatea de protecție a datelor a unui stat membru nu îndeplinește acest criteriu.
  Acest mecanism nu ar trebui să aducă atingere măsurilor pe care Comisia le poate adopta în exercitarea competențelor care îi revin în temeiul tratatelor. [AM 71] |
| --- | --- |

(105)

Pentru a se asigura aplicarea consecventă a prezentului regulament în întreaga Uniune, ar trebui să se instituie un mecanism pentru asigurarea coerenței în cadrul căruia autoritățile de supraveghere și Comisia să coopereze. Acest mecanism ar trebui să se aplice, în special, în cazul în care o autoritate de supraveghere intenționează să ia o măsură în ceea ce privește operațiunile de prelucrare care au legătură cu oferirea de bunuri sau servicii persoanelor vizate în mai multe state membre sau cu monitorizarea comportamentului unor astfel de persoane vizate sau care ar putea afecta în mod substanțial libera circulație a datelor cu caracter personal. Mecanismul ar trebui să se aplice, de asemenea, în cazul în care o autoritate de supraveghere sau Comisia solicită ca aspectul respectiv să fie abordat în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței.
  În plus, persoanele vizate ar trebui să aibă dreptul de a solicita coerență în cazul în care consideră că o măsură luată de autoritatea de protecție a datelor a unui stat membru nu îndeplinește acest criteriu.
  Acest mecanism nu ar trebui să aducă atingere măsurilor pe care Comisia le poate adopta în exercitarea competențelor care îi revin în temeiul tratatelor. [AM 71]

| (106) | În aplicarea mecanismului pentru asigurarea coerenței, Comitetul european pentru protecția datelor ar trebui, într-un anumit termen, să emită un aviz în cazul în care o majoritate simplă a membrilor săi decide astfel sau în cazul în care o autoritate de supraveghere sau Comisia solicită acest lucru. |
| --- | --- |

(106)

În aplicarea mecanismului pentru asigurarea coerenței, Comitetul european pentru protecția datelor ar trebui, într-un anumit termen, să emită un aviz în cazul în care o majoritate simplă a membrilor săi decide astfel sau în cazul în care o autoritate de supraveghere sau Comisia solicită acest lucru.

| (106a) | Pentru a asigura punerea în aplicare coerentă a prezentului regulament, Comitetul european pentru protecția datelor poate adopta, în cazuri specifice, o măsură obligatorie pentru autoritatea de supraveghere competentă. [AM 72] |
| --- | --- |

(106a)

Pentru a asigura punerea în aplicare coerentă a prezentului regulament, Comitetul european pentru protecția datelor poate adopta, în cazuri specifice, o măsură obligatorie pentru autoritatea de supraveghere competentă. [AM 72]

| (107) | Pentru a se asigura conformitatea cu prezentul regulament, Comisia poate adopta un aviz privind aspectul respectiv sau o decizie, prin care să se solicite autorității de supraveghere suspendarea proiectului său de măsură.
  [AM 73] |
| --- | --- |

(107)

Pentru a se asigura conformitatea cu prezentul regulament, Comisia poate adopta un aviz privind aspectul respectiv sau o decizie, prin care să se solicite autorității de supraveghere suspendarea proiectului său de măsură.
  [AM 73]

| (108) | Este posibil să existe o necesitate urgentă de a se acționa pentru asigurarea protecției intereselor persoanelor vizate, în special în cazul în care există pericolul ca exercitarea unui drept al unei persoane vizate să fie împiedicată în mod considerabil. Prin urmare, atunci când aplică mecanismul pentru asigurarea coerenței, o autoritate de supraveghere ar trebui să poată adopta măsuri provizorii, cu o anumită perioadă de valabilitate. |
| --- | --- |

(108)

Este posibil să existe o necesitate urgentă de a se acționa pentru asigurarea protecției intereselor persoanelor vizate, în special în cazul în care există pericolul ca exercitarea unui drept al unei persoane vizate să fie împiedicată în mod considerabil. Prin urmare, atunci când aplică mecanismul pentru asigurarea coerenței, o autoritate de supraveghere ar trebui să poată adopta măsuri provizorii, cu o anumită perioadă de valabilitate.

| (109) | Aplicarea acestui mecanism ar trebui să fie o condiție pentru valabilitatea juridică și executarea deciziei respective de către o autoritate de supraveghere. În alte cazuri cu relevanță transfrontalieră, autoritățile de supraveghere în cauză ar putea să își acorde reciproc asistență și să efectueze investigații comune, pe bază bilaterală sau multilaterală, fără declanșarea mecanismului pentru asigurarea coerenței. |
| --- | --- |

(109)

Aplicarea acestui mecanism ar trebui să fie o condiție pentru valabilitatea juridică și executarea deciziei respective de către o autoritate de supraveghere. În alte cazuri cu relevanță transfrontalieră, autoritățile de supraveghere în cauză ar putea să își acorde reciproc asistență și să efectueze investigații comune, pe bază bilaterală sau multilaterală, fără declanșarea mecanismului pentru asigurarea coerenței.

| (110) | La nivelul Uniunii, ar trebui să se înființeze Comitetul european pentru protecția datelor. Acesta ar trebui să înlocuiască Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, instituit prin Directiva 95/46/CE. Acesta ar trebui să fie format din șefii autorității de supraveghere a fiecărui stat membru și din șeful Autorității Europene pentru Protecția Datelor. Comisia ar trebui să participe la activitățile sale. Comitetul european pentru protecția datelor ar trebui să contribuie la aplicarea consecventă a prezentului regulament în întreaga Uniune, inclusiv prin oferirea de consultanță Comisiei

  instituțiilor Uniunii Europene
  și prin promovarea cooperării autorităților de supraveghere în întreaga Uniune
  , inclusiv a coordonării operațiunilor comune
  . Comitetul european pentru protecția datelor ar trebui să acționeze în mod independent în exercitarea sarcinilor sale.
  Comitetul european pentru protecția datelor ar trebui să consolideze dialogul cu părțile interesate, precum asociațiile persoanelor vizate, organizațiile consumatorilor, operatorii de date și alte părți interesate relevante și experți. [AM 74] |
| --- | --- |

(110)

La nivelul Uniunii, ar trebui să se înființeze Comitetul european pentru protecția datelor. Acesta ar trebui să înlocuiască Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, instituit prin Directiva 95/46/CE. Acesta ar trebui să fie format din șefii autorității de supraveghere a fiecărui stat membru și din șeful Autorității Europene pentru Protecția Datelor. Comisia ar trebui să participe la activitățile sale. Comitetul european pentru protecția datelor ar trebui să contribuie la aplicarea consecventă a prezentului regulament în întreaga Uniune, inclusiv prin oferirea de consultanță Comisiei

  instituțiilor Uniunii Europene
  și prin promovarea cooperării autorităților de supraveghere în întreaga Uniune
  , inclusiv a coordonării operațiunilor comune
  . Comitetul european pentru protecția datelor ar trebui să acționeze în mod independent în exercitarea sarcinilor sale.
  Comitetul european pentru protecția datelor ar trebui să consolideze dialogul cu părțile interesate, precum asociațiile persoanelor vizate, organizațiile consumatorilor, operatorii de date și alte părți interesate relevante și experți. [AM 74]

| (111) | Orice persoană vizată

  Persoanele vizate
  ar trebui să aibă dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere în orice stat membru și dreptul la o cale de atac
  efectivă în conformitate cu articolul 47 din Carta
  , în cazul în care consideră că drepturile pe care le are în temeiul prezentului regulament sunt încălcate sau în cazul în care autoritatea de supraveghere nu reacționează la o plângere sau nu acționează atunci când o astfel de acțiune este necesară pentru asigurarea protecției drepturilor persoanei vizate. [AM 75] |
| --- | --- |

(111)

Orice persoană vizată

  Persoanele vizate
  ar trebui să aibă dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere în orice stat membru și dreptul la o cale de atac
  efectivă în conformitate cu articolul 47 din Carta
  , în cazul în care consideră că drepturile pe care le are în temeiul prezentului regulament sunt încălcate sau în cazul în care autoritatea de supraveghere nu reacționează la o plângere sau nu acționează atunci când o astfel de acțiune este necesară pentru asigurarea protecției drepturilor persoanei vizate. [AM 75]

| (112) | Orice organism, organizație sau asociație care are drept obiectiv asigurarea protecției drepturilor și intereselor persoanelor vizate în ceea ce privește protecția datelor acestora

  acționează în interesul public
  și este constituit(ă) în conformitate cu legislația unui stat membru ar trebui să aibă dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere
  în numele persoanelor vizate, cu acordul acestora,
  sau să exercite dreptul la o cale de atac în numele persoanelor vizate

  dacă sunt împuternicite de către persoana vizată
  sau să depună, independent de plângerea înaintată de o persoană vizată, o plângere în nume propriu în cazul în care consideră că a avut loc o încălcare a securității datelor cu caracter personal

  prezentului regulament
  . [AM 76] |
| --- | --- |

(112)

Orice organism, organizație sau asociație care are drept obiectiv asigurarea protecției drepturilor și intereselor persoanelor vizate în ceea ce privește protecția datelor acestora

  acționează în interesul public
  și este constituit(ă) în conformitate cu legislația unui stat membru ar trebui să aibă dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere
  în numele persoanelor vizate, cu acordul acestora,
  sau să exercite dreptul la o cale de atac în numele persoanelor vizate

  dacă sunt împuternicite de către persoana vizată
  sau să depună, independent de plângerea înaintată de o persoană vizată, o plângere în nume propriu în cazul în care consideră că a avut loc o încălcare a securității datelor cu caracter personal

  prezentului regulament
  . [AM 76]

| (113) | Orice persoană fizică sau juridică ar trebui să aibă dreptul la o cale de atac împotriva deciziilor unei autorități de supraveghere care o privesc. Acțiunile inițiate împotriva unei autorități de supraveghere ar trebui să fie aduse în fața instanțelor statului membru în care este stabilită autoritatea de supraveghere. |
| --- | --- |

(113)

Orice persoană fizică sau juridică ar trebui să aibă dreptul la o cale de atac împotriva deciziilor unei autorități de supraveghere care o privesc. Acțiunile inițiate împotriva unei autorități de supraveghere ar trebui să fie aduse în fața instanțelor statului membru în care este stabilită autoritatea de supraveghere.

| (114) | Pentru a se consolida protecția judiciară a persoanelor vizate în situațiile în care autoritatea de supraveghere competentă este stabilită în alt stat membru decât cel în care persoana vizată își are reședința, persoana vizată poate solicita oricărui

  împuternici orice
  organism, oricărei organizații
  sau oricărei asociații care are drept obiectiv asigurarea protecției drepturilor și intereselor persoanelor vizate în ceea ce privește protecția datelor acestora

  organizație sau asociație care acționează în interesul public
  să introducă o acțiune în numele său împotriva autorității de supraveghere respective în fața instanței competente din celălalt stat membru. [AM 77] |
| --- | --- |

(114)

Pentru a se consolida protecția judiciară a persoanelor vizate în situațiile în care autoritatea de supraveghere competentă este stabilită în alt stat membru decât cel în care persoana vizată își are reședința, persoana vizată poate solicita oricărui

  împuternici orice
  organism, oricărei organizații
  sau oricărei asociații care are drept obiectiv asigurarea protecției drepturilor și intereselor persoanelor vizate în ceea ce privește protecția datelor acestora

  organizație sau asociație care acționează în interesul public
  să introducă o acțiune în numele său împotriva autorității de supraveghere respective în fața instanței competente din celălalt stat membru. [AM 77]

| (115) | În situațiile în care autoritatea de supraveghere competentă stabilită în alt stat membru nu acționează sau a adoptat măsuri insuficiente în legătură cu o plângere, persoana vizată poate solicita autorității de supraveghere din statul membru în care își are reședința obișnuită să introducă o acțiune împotriva autorității de supraveghere respective în fața instanței competente din celălalt stat membru.
  Acest lucru nu se aplică persoanelor care nu au reședința pe teritoriul UE.
  Autoritatea de supraveghere poate decide, sub control judiciar, dacă este sau nu este oportun să se dea curs cererii. [AM 78] |
| --- | --- |

(115)

În situațiile în care autoritatea de supraveghere competentă stabilită în alt stat membru nu acționează sau a adoptat măsuri insuficiente în legătură cu o plângere, persoana vizată poate solicita autorității de supraveghere din statul membru în care își are reședința obișnuită să introducă o acțiune împotriva autorității de supraveghere respective în fața instanței competente din celălalt stat membru.
  Acest lucru nu se aplică persoanelor care nu au reședința pe teritoriul UE.
  Autoritatea de supraveghere poate decide, sub control judiciar, dacă este sau nu este oportun să se dea curs cererii. [AM 78]

| (116) | În ceea ce privește acțiunile inițiate împotriva unui operator sau unei persoane împuternicite de către operator, reclamantul ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce acțiunea în fața instanțelor din statele membre în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator are un sediu sau
  , în cazul în care persoana vizată dispune de o reședință pe teritoriul UE, în statul membru
  în care persoana vizată își are reședința, cu excepția cazului în care operatorul este o autoritate publică
  a Uniunii sau a unui stat membru
  care acționează în exercitarea competențelor sale publice. [AM 79] |
| --- | --- |

(116)

În ceea ce privește acțiunile inițiate împotriva unui operator sau unei persoane împuternicite de către operator, reclamantul ar trebui să aibă posibilitatea de a introduce acțiunea în fața instanțelor din statele membre în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator are un sediu sau
  , în cazul în care persoana vizată dispune de o reședință pe teritoriul UE, în statul membru
  în care persoana vizată își are reședința, cu excepția cazului în care operatorul este o autoritate publică
  a Uniunii sau a unui stat membru
  care acționează în exercitarea competențelor sale publice. [AM 79]

| (117) | În cazul în care există indicii conform cărora acțiuni paralele sunt pendinte în fața instanțelor din state membre diferite, instanțele ar trebui să aibă obligația de a se contacta reciproc. Instanțele ar trebui să aibă posibilitatea de a suspenda o acțiune atunci când o cauză paralelă este pendinte în alt stat membru. Statele membre ar trebui să se asigure că acțiunile în justiție, pentru a fi eficiente, permit adoptarea rapidă de măsuri în scopul remedierii sau al prevenirii încălcării prezentului regulament. |
| --- | --- |

(117)

În cazul în care există indicii conform cărora acțiuni paralele sunt pendinte în fața instanțelor din state membre diferite, instanțele ar trebui să aibă obligația de a se contacta reciproc. Instanțele ar trebui să aibă posibilitatea de a suspenda o acțiune atunci când o cauză paralelă este pendinte în alt stat membru. Statele membre ar trebui să se asigure că acțiunile în justiție, pentru a fi eficiente, permit adoptarea rapidă de măsuri în scopul remedierii sau al prevenirii încălcării prezentului regulament.

| (118) | Orice daună
  , patrimonială sau nepatrimonială,
  pe care o persoană o poate suferi ca urmare a unei prelucrări ilegale ar trebui să fie despăgubită de operator sau de persoana împuternicită de către operator, care poate fi exonerat(ă) de răspundere
  doar
  dacă dovedește că nu este răspunzător (răspunzătoare) pentru prejudiciu, în special în cazul în care acesta (aceasta) stabilește vina persoanei vizate sau în caz de forță majoră. [AM 80] |
| --- | --- |

(118)

Orice daună
  , patrimonială sau nepatrimonială,
  pe care o persoană o poate suferi ca urmare a unei prelucrări ilegale ar trebui să fie despăgubită de operator sau de persoana împuternicită de către operator, care poate fi exonerat(ă) de răspundere
  doar
  dacă dovedește că nu este răspunzător (răspunzătoare) pentru prejudiciu, în special în cazul în care acesta (aceasta) stabilește vina persoanei vizate sau în caz de forță majoră. [AM 80]

| (119) | Ar trebui impuse sancțiuni oricărei persoane, de drept privat sau public, care nu respectă prezentul regulament. Statele membre ar trebui să se asigure că sancțiunile sunt eficace, proporționale și cu efect de descurajare și ar trebui să adopte toate măsurile pentru punerea în aplicare a sancțiunilor.
  Normele privind sancțiunile ar trebui să facă obiectul unor garanții procedurale adecvate în conformitate cu principiile generale ale dreptului Uniunii și cu Carta drepturilor fundamentale, inclusiv cele referitoare la dreptul la o cale de atac efectivă în justiție, la un proces echitabil, precum și principiul ne bis in idem. [AM 81] |
| --- | --- |

(119)

Ar trebui impuse sancțiuni oricărei persoane, de drept privat sau public, care nu respectă prezentul regulament. Statele membre ar trebui să se asigure că sancțiunile sunt eficace, proporționale și cu efect de descurajare și ar trebui să adopte toate măsurile pentru punerea în aplicare a sancțiunilor.
  Normele privind sancțiunile ar trebui să facă obiectul unor garanții procedurale adecvate în conformitate cu principiile generale ale dreptului Uniunii și cu Carta drepturilor fundamentale, inclusiv cele referitoare la dreptul la o cale de atac efectivă în justiție, la un proces echitabil, precum și principiul ne bis in idem. [AM 81]

| (119a) | La aplicarea sancțiunilor, statele membre ar trebui să dovedească respectarea deplină a garanțiilor procedurale adecvate, inclusiv dreptul la o cale de atac efectivă în justiție, la un proces echitabil, precum și principiul ne bis in idem. [AM 82] |
| --- | --- |

(119a)

La aplicarea sancțiunilor, statele membre ar trebui să dovedească respectarea deplină a garanțiilor procedurale adecvate, inclusiv dreptul la o cale de atac efectivă în justiție, la un proces echitabil, precum și principiul ne bis in idem. [AM 82]

| (120) | Pentru consolidarea și armonizarea sancțiunilor administrative în cazul încălcării prezentului regulament, fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să aibă competența de a sancționa infracțiunile administrative. Prezentul regulament ar trebui să indice aceste infracțiuni și limita maximă a amenzilor administrative aferente, care ar trebui să fie stabilite în fiecare caz, proporțional cu situația specifică, luându-se în considerare în mod corespunzător, în special, natura, gravitatea și durata încălcării. Mecanismul pentru asigurarea coerenței poate fi, de asemenea, utilizat în scopul remedierii divergențelor în aplicarea sancțiunilor administrative. |
| --- | --- |

(120)

Pentru consolidarea și armonizarea sancțiunilor administrative în cazul încălcării prezentului regulament, fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să aibă competența de a sancționa infracțiunile administrative. Prezentul regulament ar trebui să indice aceste infracțiuni și limita maximă a amenzilor administrative aferente, care ar trebui să fie stabilite în fiecare caz, proporțional cu situația specifică, luându-se în considerare în mod corespunzător, în special, natura, gravitatea și durata încălcării. Mecanismul pentru asigurarea coerenței poate fi, de asemenea, utilizat în scopul remedierii divergențelor în aplicarea sancțiunilor administrative.

| (121) | Prelucrarea datelor cu caracter personal exclusiv în scopuri jurnalistice, artistice sau literare ar trebui să îndeplinească criteriile pentru aplicarea unor derogări

  Ori de câte ori este necesar, excepțiile sau derogările
  de la cerințele anumitor dispoziții din prezentul regulament,
  ar trebui să acordate
  în vederea stabilirii unui echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și dreptul la libertatea de exprimare și, mai ales, dreptul de a primi și de a comunica informații, astfel cum este garantat în special prin articolul 11 din Carta. Acest lucru ar trebui să se aplice în special prelucrării datelor cu caracter personal din domeniul audiovizualului, precum și din arhivele de știri și din bibliotecile de ziare. Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte măsuri legislative care să prevadă excepțiile și derogările necesare în vederea asigurării echilibrului între aceste drepturi fundamentale. Astfel de excepții și derogări ar trebui să fie adoptate de statele membre în ceea ce privește principiile generale, drepturile persoanelor vizate, operatorul și persoana împuternicită de operator, transferul de date cu caracter personal către țări terțe sau organizații internaționale, autoritățile de supraveghere independente, precum și cooperarea și coerența
  și situațiile specifice de prelucrare a datelor
  . Acest lucru nu trebuie totuși să determine statele membre să stabilească derogări de la celelalte dispoziții ale prezentului regulament. Pentru a ține seama de importanța dreptului la libertatea de exprimare în fiecare societate democratică, este necesar ca noțiunile legate de această libertate , cum ar fi jurnalismul, să fie interpretate în sens larg. Prin urmare, în scopul excepțiilor și derogărilor care urmează să fie stabilite în prezentul regulament, statele membre ar trebui să clasifice drept „jurnalistice”

  să acopere
  în sens larg
  toate
  activitățile al căror scop este de a comunica publicului informații, opinii și idei, indiferent de suportul utilizat pentru transmiterea acestora
  , ținând seama, de asemenea, de dezvoltarea tehnologică
  . Aceste activități nu ar trebui să se limiteze la cele desfășurate de societăți de media și pot include activități cu sau fără scop lucrativ. [AM 83] |
| --- | --- |

(121)

Prelucrarea datelor cu caracter personal exclusiv în scopuri jurnalistice, artistice sau literare ar trebui să îndeplinească criteriile pentru aplicarea unor derogări

  Ori de câte ori este necesar, excepțiile sau derogările
  de la cerințele anumitor dispoziții din prezentul regulament,
  ar trebui să acordate
  în vederea stabilirii unui echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și dreptul la libertatea de exprimare și, mai ales, dreptul de a primi și de a comunica informații, astfel cum este garantat în special prin articolul 11 din Carta. Acest lucru ar trebui să se aplice în special prelucrării datelor cu caracter personal din domeniul audiovizualului, precum și din arhivele de știri și din bibliotecile de ziare. Prin urmare, statele membre ar trebui să adopte măsuri legislative care să prevadă excepțiile și derogările necesare în vederea asigurării echilibrului între aceste drepturi fundamentale. Astfel de excepții și derogări ar trebui să fie adoptate de statele membre în ceea ce privește principiile generale, drepturile persoanelor vizate, operatorul și persoana împuternicită de operator, transferul de date cu caracter personal către țări terțe sau organizații internaționale, autoritățile de supraveghere independente, precum și cooperarea și coerența
  și situațiile specifice de prelucrare a datelor
  . Acest lucru nu trebuie totuși să determine statele membre să stabilească derogări de la celelalte dispoziții ale prezentului regulament. Pentru a ține seama de importanța dreptului la libertatea de exprimare în fiecare societate democratică, este necesar ca noțiunile legate de această libertate , cum ar fi jurnalismul, să fie interpretate în sens larg. Prin urmare, în scopul excepțiilor și derogărilor care urmează să fie stabilite în prezentul regulament, statele membre ar trebui să clasifice drept „jurnalistice”

  să acopere
  în sens larg
  toate
  activitățile al căror scop este de a comunica publicului informații, opinii și idei, indiferent de suportul utilizat pentru transmiterea acestora
  , ținând seama, de asemenea, de dezvoltarea tehnologică
  . Aceste activități nu ar trebui să se limiteze la cele desfășurate de societăți de media și pot include activități cu sau fără scop lucrativ. [AM 83]

| (122) | Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea, care reprezintă o categorie specială de date necesitând un nivel mai ridicat de protecție, poate fi adesea justificată de o serie de motive legitime în beneficiul persoanelor și al societății în general, în special în contextul asigurării continuității asistenței medicale transfrontaliere. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă condiții armonizate pentru prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea, sub rezerva unor garanții specifice și corespunzătoare menite să protejeze drepturile fundamentale și datele cu caracter personal al persoanelor fizice. Acest lucru include dreptul persoanelor de a avea acces la datele lor cu caracter personal privind sănătatea, de exemplu datele din registrele lor medicale conținând informații precum diagnostice, rezultate ale examinărilor, evaluări ale medicilor curanți și orice tratament sau intervenție efectuată. |
| --- | --- |

(122)

Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea, care reprezintă o categorie specială de date necesitând un nivel mai ridicat de protecție, poate fi adesea justificată de o serie de motive legitime în beneficiul persoanelor și al societății în general, în special în contextul asigurării continuității asistenței medicale transfrontaliere. Prin urmare, prezentul regulament ar trebui să prevadă condiții armonizate pentru prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea, sub rezerva unor garanții specifice și corespunzătoare menite să protejeze drepturile fundamentale și datele cu caracter personal al persoanelor fizice. Acest lucru include dreptul persoanelor de a avea acces la datele lor cu caracter personal privind sănătatea, de exemplu datele din registrele lor medicale conținând informații precum diagnostice, rezultate ale examinărilor, evaluări ale medicilor curanți și orice tratament sau intervenție efectuată.

| (122a) | Un profesionist care prelucrează date cu caracter personal ar trebui să primească, în măsura în care acest lucru este posibil, date anonimizate sau prezentate sub pseudonim, astfel încât identitatea să nu fie cunoscută decât de către medicul generalist sau specialist care a solicitat prelucrarea datelor. [AM 84] |
| --- | --- |

(122a)

Un profesionist care prelucrează date cu caracter personal ar trebui să primească, în măsura în care acest lucru este posibil, date anonimizate sau prezentate sub pseudonim, astfel încât identitatea să nu fie cunoscută decât de către medicul generalist sau specialist care a solicitat prelucrarea datelor. [AM 84]

| (123) | Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea poate fi necesară din motive de interes public în domeniile sănătății publice, fără consimțământul persoanei vizate. În acest context, conceptul de „sănătate publică” ar trebui interpretat astfel cum este definit în Regulamentul (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică, precum și la sănătatea și siguranța la locul de muncă
   (9), adică toate elementele referitoare la sănătate și anume starea de sănătate, inclusiv morbiditatea sau handicapul, factorii determinanți care au efect asupra stării de sănătate, necesitățile în domeniul asistenței medicale, resursele alocate asistenței medicale, furnizarea asistenței medicale și asigurarea accesului universal la aceasta, precum și cheltuielile și sursele de finanțare în domeniul sănătății și cauzele mortalității. Această prelucrare a datelor cu caracter personal privind sănătatea din motive de interes public nu ar trebui să ducă la prelucrarea acestor date în alte scopuri de către părți terțe, cum ar fi angajatorii, societățile de asigurări și băncile.
  [AM 85] |
| --- | --- |

(123)

Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea poate fi necesară din motive de interes public în domeniile sănătății publice, fără consimțământul persoanei vizate. În acest context, conceptul de „sănătate publică” ar trebui interpretat astfel cum este definit în Regulamentul (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică, precum și la sănătatea și siguranța la locul de muncă
   (9), adică toate elementele referitoare la sănătate și anume starea de sănătate, inclusiv morbiditatea sau handicapul, factorii determinanți care au efect asupra stării de sănătate, necesitățile în domeniul asistenței medicale, resursele alocate asistenței medicale, furnizarea asistenței medicale și asigurarea accesului universal la aceasta, precum și cheltuielile și sursele de finanțare în domeniul sănătății și cauzele mortalității. Această prelucrare a datelor cu caracter personal privind sănătatea din motive de interes public nu ar trebui să ducă la prelucrarea acestor date în alte scopuri de către părți terțe, cum ar fi angajatorii, societățile de asigurări și băncile.
  [AM 85]

| (123a) | Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea, care reprezintă o categorie specială de date, poate fi necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică. De aceea, prezentul regulament prevede o derogare de la această cerință în cazul în care cercetarea servește unui interes public ridicat. [AM 86] |
| --- | --- |

(123a)

Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea, care reprezintă o categorie specială de date, poate fi necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică. De aceea, prezentul regulament prevede o derogare de la această cerință în cazul în care cercetarea servește unui interes public ridicat. [AM 86]

| (124) | Principiile generale privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie aplicabile și în contextul ocupării forței de muncă Prin urmare, pentru

  și al securității sociale
  .
  Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de
  a reglementa activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal ale angajaților în contextul ocupării forței de muncă statele membre ar trebui să aibă posibilitatea, în limitele

  și al securității sociale, în conformitate cu normele și standardele minime
  stabilite de

  prin
  prezentul regulament de a adopta pe cale legislativă norme specifice de prelucrare a

  . În măsura în care în statul membru respectiv există un temei juridic pentru reglementarea aspectelor legate de ocuparea forței de muncă printr-un acord între reprezentanții angajaților și conducerea întreprinderii sau a întreprinderii care exercită controlul asupra unui grup de întreprinderi (acord colectiv) sau în conformitate cu Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului



   (10)

  ,
  prelucrarea
  datelor cu caracter personal în sectorul

  contextul
  ocupării forței de muncă
  ar trebui să poată fi reglementată și printr-un astfel de acord
  . [AM 87] |
| --- | --- |

(124)

Principiile generale privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie aplicabile și în contextul ocupării forței de muncă Prin urmare, pentru

  și al securității sociale
  .
  Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de
  a reglementa activitățile de prelucrare a datelor cu caracter personal ale angajaților în contextul ocupării forței de muncă statele membre ar trebui să aibă posibilitatea, în limitele

  și al securității sociale, în conformitate cu normele și standardele minime
  stabilite de

  prin
  prezentul regulament de a adopta pe cale legislativă norme specifice de prelucrare a

  . În măsura în care în statul membru respectiv există un temei juridic pentru reglementarea aspectelor legate de ocuparea forței de muncă printr-un acord între reprezentanții angajaților și conducerea întreprinderii sau a întreprinderii care exercită controlul asupra unui grup de întreprinderi (acord colectiv) sau în conformitate cu Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului



   (10)

  ,
  prelucrarea
  datelor cu caracter personal în sectorul

  contextul
  ocupării forței de muncă
  ar trebui să poată fi reglementată și printr-un astfel de acord
  . [AM 87]

| (125) | Pentru a fi legală, prelucrarea datelor cu caracter personal în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică ar trebui să respecte și alte dispoziții legislative relevante, cum ar fi cele privind studiile clinice. |
| --- | --- |

(125)

Pentru a fi legală, prelucrarea datelor cu caracter personal în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică ar trebui să respecte și alte dispoziții legislative relevante, cum ar fi cele privind studiile clinice.

| (125a) | Datele cu caracter personal pot fi, de asemenea, prelucrate ulterior de servicii de arhivare a căror sarcină principală sau obligatorie este colectarea, conservarea, oferirea de informații cu privire la acestea, exploatarea și diseminarea arhivelor în interes public. Legislația statelor membre ar trebui să reconcilieze dreptul la protecția datelor cu caracter personal cu normele privind arhivele și accesul public la informații administrative. Statele membre ar trebui să încurajeze elaborarea, în special de către Grupul European de arhive, a unor norme care să garanteze confidențialitatea datelor față de părți terțe, precum și autenticitatea, integritatea și păstrarea corectă a datelor. [AM 88] |
| --- | --- |

(125a)

Datele cu caracter personal pot fi, de asemenea, prelucrate ulterior de servicii de arhivare a căror sarcină principală sau obligatorie este colectarea, conservarea, oferirea de informații cu privire la acestea, exploatarea și diseminarea arhivelor în interes public. Legislația statelor membre ar trebui să reconcilieze dreptul la protecția datelor cu caracter personal cu normele privind arhivele și accesul public la informații administrative. Statele membre ar trebui să încurajeze elaborarea, în special de către Grupul European de arhive, a unor norme care să garanteze confidențialitatea datelor față de părți terțe, precum și autenticitatea, integritatea și păstrarea corectă a datelor. [AM 88]

| (126) | În sensul prezentului regulament, cercetarea științifică ar trebui să includă cercetarea fundamentală, cercetarea aplicată și cercetarea finanțată din surse private și ar trebui, în plus, să ia în considerare obiectivul Uniunii de creare a unui spațiu european de cercetare, astfel cum este menționat la articolul 179 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
  Prelucrarea datelor cu caracter personal în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică nu ar trebui să ducă la prelucrarea datelor cu caracter personal în alte scopuri, cu excepția cazurilor în care există consimțământul persoanei vizate sau a celor întemeiate pe dreptul Uniunii sau legislația statelor membre. [AM 89] |
| --- | --- |

(126)

În sensul prezentului regulament, cercetarea științifică ar trebui să includă cercetarea fundamentală, cercetarea aplicată și cercetarea finanțată din surse private și ar trebui, în plus, să ia în considerare obiectivul Uniunii de creare a unui spațiu european de cercetare, astfel cum este menționat la articolul 179 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.
  Prelucrarea datelor cu caracter personal în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică nu ar trebui să ducă la prelucrarea datelor cu caracter personal în alte scopuri, cu excepția cazurilor în care există consimțământul persoanei vizate sau a celor întemeiate pe dreptul Uniunii sau legislația statelor membre. [AM 89]

| (127) | În ceea ce privește competențele autorităților de supraveghere de a obține, de la operator sau de la persoana împuternicită de operator, accesul la datele cu caracter personal și accesul în clădirile sale, statele membre pot adopta, pe cale legislativă și în limitele stabilite de prezentul regulament, norme specifice pentru garantarea secretului profesional sau a altor obligații echivalente, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a asigura un echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și o obligație de păstrare a secretului profesional. |
| --- | --- |

(127)

În ceea ce privește competențele autorităților de supraveghere de a obține, de la operator sau de la persoana împuternicită de operator, accesul la datele cu caracter personal și accesul în clădirile sale, statele membre pot adopta, pe cale legislativă și în limitele stabilite de prezentul regulament, norme specifice pentru garantarea secretului profesional sau a altor obligații echivalente, în măsura în care acest lucru este necesar pentru a asigura un echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și o obligație de păstrare a secretului profesional.

| (128) | Conform articolului 17 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prezentul regulament respectă și nu aduce atingere statutului de care beneficiază, în temeiul dreptului național, bisericile și asociațiile sau comunitățile religioase din statele membre. Prin urmare, atunci când o biserică dintr-un stat membru aplică, la data intrării în vigoare a prezentului regulament, norme cuprinzătoare

  adecvate
  de protecție a persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, aceste norme existente ar trebui să se aplice în continuare, în măsura în care se asigură conformitatea lor cu prezentul regulament
  și sunt recunoscute ca fiind conforme
  . Ar trebui să se solicite acestor biserici și asociații religioase să prevadă instituirea unei autorități de supraveghere complet independente.
  [AM 90] |
| --- | --- |

(128)

Conform articolului 17 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, prezentul regulament respectă și nu aduce atingere statutului de care beneficiază, în temeiul dreptului național, bisericile și asociațiile sau comunitățile religioase din statele membre. Prin urmare, atunci când o biserică dintr-un stat membru aplică, la data intrării în vigoare a prezentului regulament, norme cuprinzătoare

  adecvate
  de protecție a persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, aceste norme existente ar trebui să se aplice în continuare, în măsura în care se asigură conformitatea lor cu prezentul regulament
  și sunt recunoscute ca fiind conforme
  . Ar trebui să se solicite acestor biserici și asociații religioase să prevadă instituirea unei autorități de supraveghere complet independente.
  [AM 90]

| (129) | Pentru a se realiza obiectivele prezentului regulament, și anume protejarea drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice și, în special, dreptul

  a dreptului
  acestora la protecția datelor cu caracter personal, și pentru a se garanta libera circulație a datelor cu caracter personal pe teritoriul Uniunii, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei. În special, ar trebui adoptate acte delegate în ceea ce privește
  condițiile privind modalitatea de furnizare a informației bazată pe pictograme
  ; legalitatea prelucrării;
  specificarea criteriilor și a condițiilor de obținere a consimțământului unui minor;
  prelucrarea unor categorii speciale de date; specificarea criteriilor și a condițiilor aplicabile cererilor în mod vădit excesive și taxelor pentru exercitarea drepturilor persoanelor vizate; criteriile și cerințele aplicabile pentru informarea persoanei vizate și dreptul de
  acces; „dreptul de a fi uitat” și dreptul la ștergere; măsurile bazate pe crearea de profiluri; criteriile și cerințele privind responsabilitatea operatorului și protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; persoana împuternicită de operator; criteriile și cerințele privind documentația și securitatea prelucrării; criteriile și cerințele aplicabile pentru stabilirea unei încălcări a securității datelor cu caracter personal și pentru notificarea acesteia către autoritatea de supraveghere, precum și circumstanțele în care o încălcare a securității datelor cu caracter personal ar putea aduce atingere persoanei vizate; criteriile și condițiile pentru operațiunile de prelucrare care necesită o evaluare a impactului asupra protecției datelor; criteriile și cerințele pentru determinarea unui nivel ridicat al riscurilor specifice care necesită o consultare prealabilă; desemnarea și sarcinile responsabilului cu protecția datelor;

  declararea că
  codurile de conduită
  sunt conforme cu prezentul regulament
  ; criteriile și cerințele privind mecanismele de certificare;
  nivelul adecvat de protecție acordat de o țară terță sau de o organizație internațională;
  criteriile și cerințele pentru transferurile prin intermediul regulilor corporatiste obligatorii; derogările aplicabile transferului; sancțiunile administrative; prelucrarea în scopuri medicale; și prelucrarea în contextul ocupării forței de muncă și prelucrarea în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică. Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  și, în special, cu Comitetul european pentru protecția datelor
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie

  ar trebui
  să asigure transmiterea simultană, la timp și în mod corespunzător

  adecvată
  a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. [AM 91] |
| --- | --- |

(129)

Pentru a se realiza obiectivele prezentului regulament, și anume protejarea drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice și, în special, dreptul

  a dreptului
  acestora la protecția datelor cu caracter personal, și pentru a se garanta libera circulație a datelor cu caracter personal pe teritoriul Uniunii, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei. În special, ar trebui adoptate acte delegate în ceea ce privește
  condițiile privind modalitatea de furnizare a informației bazată pe pictograme
  ; legalitatea prelucrării;
  specificarea criteriilor și a condițiilor de obținere a consimțământului unui minor;
  prelucrarea unor categorii speciale de date; specificarea criteriilor și a condițiilor aplicabile cererilor în mod vădit excesive și taxelor pentru exercitarea drepturilor persoanelor vizate; criteriile și cerințele aplicabile pentru informarea persoanei vizate și dreptul de
  acces; „dreptul de a fi uitat” și dreptul la ștergere; măsurile bazate pe crearea de profiluri; criteriile și cerințele privind responsabilitatea operatorului și protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; persoana împuternicită de operator; criteriile și cerințele privind documentația și securitatea prelucrării; criteriile și cerințele aplicabile pentru stabilirea unei încălcări a securității datelor cu caracter personal și pentru notificarea acesteia către autoritatea de supraveghere, precum și circumstanțele în care o încălcare a securității datelor cu caracter personal ar putea aduce atingere persoanei vizate; criteriile și condițiile pentru operațiunile de prelucrare care necesită o evaluare a impactului asupra protecției datelor; criteriile și cerințele pentru determinarea unui nivel ridicat al riscurilor specifice care necesită o consultare prealabilă; desemnarea și sarcinile responsabilului cu protecția datelor;

  declararea că
  codurile de conduită
  sunt conforme cu prezentul regulament
  ; criteriile și cerințele privind mecanismele de certificare;
  nivelul adecvat de protecție acordat de o țară terță sau de o organizație internațională;
  criteriile și cerințele pentru transferurile prin intermediul regulilor corporatiste obligatorii; derogările aplicabile transferului; sancțiunile administrative; prelucrarea în scopuri medicale; și prelucrarea în contextul ocupării forței de muncă și prelucrarea în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică. Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  și, în special, cu Comitetul european pentru protecția datelor
  . Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie

  ar trebui
  să asigure transmiterea simultană, la timp și în mod corespunzător

  adecvată
  a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. [AM 91]

| (130) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisia ar trebui învestită cu competențe de executare pentru a stabili: formulare tip legate de

  pentru metodele specifice de obținere a consimțământului verificabil în ceea ce privește
  prelucrarea datelor cu caracter personal ale minorilor; proceduri standard și formulare tip pentru
  comunicarea cu persoanele vizate privind
  exercitarea drepturilor persoanelor vizate

  lor
  ; formulare tip pentru informarea persoanei vizate; formulare tip și proceduri standard referitoare la dreptul de acces; dreptul la portabilitatea

  , inclusiv comunicarea
  datelor
  cu caracter personal persoanei vizate
  ; formulare tip în ceea ce privește responsabilitatea operatorului de a asigura protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; cerințe specifice privind securitatea prelucrării; formatul și procedurile standard

  materie de documentare, care să fie păstrate de operator și de persoana împuternicită de către operator
  ;
  formularul


  tip
  pentru notificarea unei încălcări a securității datelor cu caracter personal în atenția autorității de supraveghere și pentru comunicarea

  documentarea
  unei încălcări a securității datelor cu caracter personal către persoana vizată; standarde și proceduri pentru o evaluare a impactului asupra protecției datelor; formele și procedurile de autorizare prealabilă și de
  consultare prealabilă; standarde tehnice și mecanisme de certificare; nivelul adecvat de protecție oferit de o țară terță, de un teritoriu sau de un sector de prelucrare din țara terță respectivă sau de o organizație internațională; divulgările de informații neautorizate de dreptul Uniunii; asistența reciprocă; operațiunile comune; deciziile în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței

  informare a autorității
  de
  supraveghere
  . Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie
   (11). În acest context, Comisia ar trebui să ia în considerare măsuri specifice pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderi mici și mijlocii. [AM 92] |
| --- | --- |

(130)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentului regulament, Comisia ar trebui învestită cu competențe de executare pentru a stabili: formulare tip legate de

  pentru metodele specifice de obținere a consimțământului verificabil în ceea ce privește
  prelucrarea datelor cu caracter personal ale minorilor; proceduri standard și formulare tip pentru
  comunicarea cu persoanele vizate privind
  exercitarea drepturilor persoanelor vizate

  lor
  ; formulare tip pentru informarea persoanei vizate; formulare tip și proceduri standard referitoare la dreptul de acces; dreptul la portabilitatea

  , inclusiv comunicarea
  datelor
  cu caracter personal persoanei vizate
  ; formulare tip în ceea ce privește responsabilitatea operatorului de a asigura protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; cerințe specifice privind securitatea prelucrării; formatul și procedurile standard

  materie de documentare, care să fie păstrate de operator și de persoana împuternicită de către operator
  ;
  formularul


  tip
  pentru notificarea unei încălcări a securității datelor cu caracter personal în atenția autorității de supraveghere și pentru comunicarea

  documentarea
  unei încălcări a securității datelor cu caracter personal către persoana vizată; standarde și proceduri pentru o evaluare a impactului asupra protecției datelor; formele și procedurile de autorizare prealabilă și de
  consultare prealabilă; standarde tehnice și mecanisme de certificare; nivelul adecvat de protecție oferit de o țară terță, de un teritoriu sau de un sector de prelucrare din țara terță respectivă sau de o organizație internațională; divulgările de informații neautorizate de dreptul Uniunii; asistența reciprocă; operațiunile comune; deciziile în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței

  informare a autorității
  de
  supraveghere
  . Competențele respective ar trebui să fie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie
   (11). În acest context, Comisia ar trebui să ia în considerare măsuri specifice pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderi mici și mijlocii. [AM 92]

| (131) | Procedura de examinare ar trebui să fie utilizată pentru a se stabili formulare tip
  l

  egate de obținerea

  : pentru metodele specifice de obținere a
  consimțământului unui minor;

  verificabil în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ale minorilor;

  proceduri standard și formulare tip pentru
  comunicarea cu persoanele vizate privind
  exercitarea drepturilor persoanelor vizate; formulare tip

  lor;
  pentru informarea persoanei vizate; formulare tip și proceduri standard referitoare la dreptul de acces; dreptul la portabilitatea

  , inclusiv pentru comunicarea
  datelor
  cu caracter personal persoanei vizate
  ; formulare tip în ceea ce privește responsabilitatea operatorului de a asigura protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; cerințe specifice privind securitatea prelucrării; formatul și procedurile standard

  în materie de documentare care să fie păstrate de operator și de persoana împuternicită de către operator
  ; pentru notificarea unei încălcări a securității datelor cu caracter personal în atenția autorității de supraveghere și pentru comunicarea

  documentarea
  unei încălcări a securității datelor cu caracter personal; către persoana vizată; standarde și proceduri pentru o evaluare a impactului asupra protecției datelor; formele și procedurile de autorizare prealabilă și de
  consultare prealabilă; standarde tehnice și mecanisme de certificare; nivelul adecvat de protecție oferit de o țară terță, de un teritoriu sau de un sector de prelucrare din țara terță respectivă sau de o organizație internațională; divulgările de informații neautorizate de dreptul Uniunii; asistența reciprocă; operațiunile comune; deciziile în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței, dat

  informare a autorității de supraveghere, dar
  fiind că aceste acte au un domeniu de aplicare general. [AM 93] |
| --- | --- |

(131)

Procedura de examinare ar trebui să fie utilizată pentru a se stabili formulare tip
  l

  egate de obținerea

  : pentru metodele specifice de obținere a
  consimțământului unui minor;

  verificabil în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ale minorilor;

  proceduri standard și formulare tip pentru
  comunicarea cu persoanele vizate privind
  exercitarea drepturilor persoanelor vizate; formulare tip

  lor;
  pentru informarea persoanei vizate; formulare tip și proceduri standard referitoare la dreptul de acces; dreptul la portabilitatea

  , inclusiv pentru comunicarea
  datelor
  cu caracter personal persoanei vizate
  ; formulare tip în ceea ce privește responsabilitatea operatorului de a asigura protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; cerințe specifice privind securitatea prelucrării; formatul și procedurile standard

  în materie de documentare care să fie păstrate de operator și de persoana împuternicită de către operator
  ; pentru notificarea unei încălcări a securității datelor cu caracter personal în atenția autorității de supraveghere și pentru comunicarea

  documentarea
  unei încălcări a securității datelor cu caracter personal; către persoana vizată; standarde și proceduri pentru o evaluare a impactului asupra protecției datelor; formele și procedurile de autorizare prealabilă și de
  consultare prealabilă; standarde tehnice și mecanisme de certificare; nivelul adecvat de protecție oferit de o țară terță, de un teritoriu sau de un sector de prelucrare din țara terță respectivă sau de o organizație internațională; divulgările de informații neautorizate de dreptul Uniunii; asistența reciprocă; operațiunile comune; deciziile în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței, dat

  informare a autorității de supraveghere, dar
  fiind că aceste acte au un domeniu de aplicare general. [AM 93]

| (132) | Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile atunci când acest lucru se impune din motive imperative de urgență, în cazuri justificate în mod corespunzător referitoare la o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din țara terță respectivă sau o organizație internațională care nu asigură un nivel de protecție adecvat și referitoare la aspectele comunicate de către autoritățile de supraveghere în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței.
  [AM 94] |
| --- | --- |

(132)

Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile atunci când acest lucru se impune din motive imperative de urgență, în cazuri justificate în mod corespunzător referitoare la o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din țara terță respectivă sau o organizație internațională care nu asigură un nivel de protecție adecvat și referitoare la aspectele comunicate de către autoritățile de supraveghere în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței.
  [AM 94]

| (133) | Dat fiind că obiectivele prezentului regulament, și anume asigurarea unui nivel echivalent de protecție a persoanelor și libera circulație a datelor în întreaga Uniune, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective. |
| --- | --- |

(133)

Dat fiind că obiectivele prezentului regulament, și anume asigurarea unui nivel echivalent de protecție a persoanelor și libera circulație a datelor în întreaga Uniune, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre dar, având în vedere amploarea și efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum este prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat la articolul respectiv, prezentul regulament nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective.

| (134) | Directiva 95/46/CE ar trebui să fie abrogată prin prezentul regulament. Cu toate acestea, deciziile Comisiei care au fost adoptate și autorizațiile care au fost emise de autoritățile de supraveghere pe baza Directivei 95/46/CE ar trebui să rămână în vigoare.
  Deciziile adoptate de Comisie și autorizațiile acordate de autoritățile de supraveghere referitoare la transferul de date cu caracter personal către țări terțe în conformitate cu articolul 41 alineatul (8) ar trebui să rămână în vigoare pe o perioadă de tranziție de cinci ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care nu sunt modificate, înlocuite sau abrogate de către Comisie înainte de încheierea acestei perioade. [AM 95] |
| --- | --- |

(134)

Directiva 95/46/CE ar trebui să fie abrogată prin prezentul regulament. Cu toate acestea, deciziile Comisiei care au fost adoptate și autorizațiile care au fost emise de autoritățile de supraveghere pe baza Directivei 95/46/CE ar trebui să rămână în vigoare.
  Deciziile adoptate de Comisie și autorizațiile acordate de autoritățile de supraveghere referitoare la transferul de date cu caracter personal către țări terțe în conformitate cu articolul 41 alineatul (8) ar trebui să rămână în vigoare pe o perioadă de tranziție de cinci ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament, în cazul în care nu sunt modificate, înlocuite sau abrogate de către Comisie înainte de încheierea acestei perioade. [AM 95]

| (135) | Prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor aspectelor referitoare la protecția drepturilor și a libertăților fundamentale legate de prelucrarea datelor cu caracter personal, care fac obiectul unor obligații specifice cu același obiectiv ca cel stabilit în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), inclusiv obligațiile privind operatorul și drepturile persoanelor fizice. Pentru a se clarifica relația dintre prezentul regulament și Directiva 2002/58/CE, aceasta din urmă ar trebui să fie modificată în consecință. |
| --- | --- |

(135)

Prezentul regulament ar trebui să se aplice tuturor aspectelor referitoare la protecția drepturilor și a libertăților fundamentale legate de prelucrarea datelor cu caracter personal, care fac obiectul unor obligații specifice cu același obiectiv ca cel stabilit în Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), inclusiv obligațiile privind operatorul și drepturile persoanelor fizice. Pentru a se clarifica relația dintre prezentul regulament și Directiva 2002/58/CE, aceasta din urmă ar trebui să fie modificată în consecință.

| (136) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în măsura în care se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către autoritățile implicate în punerea în aplicare a acquis-ului, astfel cum prevede Acordul încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (13). |
| --- | --- |

(136)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în măsura în care se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către autoritățile implicate în punerea în aplicare a acquis-ului, astfel cum prevede Acordul încheiat de Consiliul Uniunii Europene și Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestora din urmă la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (13).

| (137) | În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în măsura în care se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către autoritățile implicate în punerea în aplicare a acquis-ului, astfel cum prevede Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (14). |
| --- | --- |

(137)

În ceea ce privește Elveția, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în măsura în care se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către autoritățile implicate în punerea în aplicare a acquis-ului, astfel cum prevede Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană cu privire la asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (14).

| (138) | În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în măsura în care se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către autoritățile implicate în punerea în aplicare a acquis-ului, astfel cum prevede Protocolul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (15). |
| --- | --- |

(138)

În ceea ce privește Liechtenstein, prezentul regulament reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în măsura în care se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către autoritățile implicate în punerea în aplicare a acquis-ului, astfel cum prevede Protocolul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul între Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (15).

| (139) | Având în vedere faptul că, așa cum a subliniat Curtea de Justiție a Uniunii Europene, dreptul la protecția datelor cu caracter personal nu este un drept absolut, ci trebuie luat în considerare în raport cu funcția pe care o îndeplinește în societate și echilibrat cu alte drepturi fundamentale, în conformitate cu principiul proporționalității, prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Carta consacrată în tratate, în special dreptul la respectarea vieții private și de familie, a reședinței și a secretului comunicațiilor, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de gândire, de conștiință și de religie, libertatea de exprimare și de informare, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, precum și diversitatea culturală, religioasă și lingvistică, |
| --- | --- |

(139)

Având în vedere faptul că, așa cum a subliniat Curtea de Justiție a Uniunii Europene, dreptul la protecția datelor cu caracter personal nu este un drept absolut, ci trebuie luat în considerare în raport cu funcția pe care o îndeplinește în societate și echilibrat cu alte drepturi fundamentale, în conformitate cu principiul proporționalității, prezentul regulament respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute în Carta consacrată în tratate, în special dreptul la respectarea vieții private și de familie, a reședinței și a secretului comunicațiilor, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de gândire, de conștiință și de religie, libertatea de exprimare și de informare, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil, precum și diversitatea culturală, religioasă și lingvistică,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect și obiective

(1)   Prezentul regulament stabilește normele referitoare la protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și normele referitoare la libera circulație a datelor cu caracter personal.

(2)   Prezentul regulament asigură protecția drepturilor și a libertăților fundamentale ale persoanelor fizice, în special dreptul acestora la protecția datelor cu caracter personal.

(3)   Libera circulație a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii nu poate fi limitată sau interzisă din motive legate de protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal.

Articolul 2

Domeniul material de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică prelucrării datelor cu caracter personal, efectuate total sau parțial prin mijloace automatizate,
  indiferent de metoda de prelucrare,
  precum și prelucrării prin alte mijloace decât cele automatizate a datelor cu caracter personal care fac parte dintr-un sistem de evidență a datelor sau care sunt destinate să facă parte dintr-un sistem de evidență a datelor.

(2)   Prezentul regulament nu se aplică prelucrării datelor cu caracter personal:

| (a) | în cadrul unei activități care nu intră sub incidența dreptului Uniunii, în ceea ce privește, mai ales, securitatea națională; |
| --- | --- |

(a)

în cadrul unei activități care nu intră sub incidența dreptului Uniunii, în ceea ce privește, mai ales, securitatea națională;

| (b) | de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii; |
| --- | --- |

(b)

de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii;

| (c) | de către statele membre atunci când desfășoară activități care intră sub incidența capitolului 2

  titlului V capitolul 2
  din Tratatul privind Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

(c)

de către statele membre atunci când desfășoară activități care intră sub incidența capitolului 2

  titlului V capitolul 2
  din Tratatul privind Uniunea Europeană;

| (d) | efectuate
  de către o persoană fizică, fără niciun interes lucrativ, în cadrul activităților sale exclusiv personale sau domestice
  . Această derogare se aplică și publicării de date cu caracter personal atunci când se poate estima în mod rezonabil că doar un număr limitat de persoane va avea acces la aceste date. |
| --- | --- |

(d)

efectuate
  de către o persoană fizică, fără niciun interes lucrativ, în cadrul activităților sale exclusiv personale sau domestice
  . Această derogare se aplică și publicării de date cu caracter personal atunci când se poate estima în mod rezonabil că doar un număr limitat de persoane va avea acces la aceste date.

| (e) | de către autoritățile
  publice
  competente în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale. |
| --- | --- |

(e)

de către autoritățile
  publice
  competente în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale.

(3)   Prezentul regulament nu aduce atingere aplicării Directivei 2000/31/CE, în special a normelor privind răspunderea furnizorilor de servicii intermediari, prevăzute la articolele 12 – 15 din directiva menționată. [AM 96]

Articolul 3

Domeniul teritorial de aplicare

(1)   Prezentul regulament se aplică prelucrării datelor cu caracter personal în cadrul activităților unui sediu al unui operator sau al unei persoane împuternicite de operator pe teritoriul Uniunii
  , indiferent dacă prelucrarea are loc sau nu pe teritoriul Uniunii
  .

(2)   Prezentul regulament se aplică prelucrării datelor cu caracter personal ale persoanelor vizate care își au reședința în

  din
  Uniune de către un operator
  sau persoana împuternicită de către operator
  care nu este stabilit
  (ă)
  în Uniune, atunci când activitățile de prelucrare sunt legate de:

| (a) | oferirea de bunuri sau servicii
  , indiferent dacă se solicită o plată de către persoana în cauză,
  unor astfel de persoane vizate în Uniune sau |
| --- | --- |

(a)

oferirea de bunuri sau servicii
  , indiferent dacă se solicită o plată de către persoana în cauză,
  unor astfel de persoane vizate în Uniune sau

| (b) | urmărirea comportamentului acestora

  monitorizarea persoanelor vizate
  . |
| --- | --- |

(b)

urmărirea comportamentului acestora

  monitorizarea persoanelor vizate
  .

(3)   Prezentul regulament se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către un operator care nu este stabilit în Uniune, ci într-un loc în care legislația națională a unui stat membru se aplică în temeiul dreptului internațional public. [AM 97]

Articolul 4

Definiții

În sensul prezentului regulament:

| 1. | „persoana vizată” înseamnă o persoană fizică identificată sau o persoană fizică ce poate fi identificată, în mod direct sau indirect, prin mijloace care pot fi utilizate, cu o probabilitate rezonabilă, de operator sau de orice altă persoană fizică sau juridică, în special prin referire la un număr de identificare, la date de localizare, la un identificator online sau la unul sau mai mulți factori specifici identității fizice, fiziologice, genetice, psihice, economice, culturale sau sociale a persoanei respective; |
| --- | --- |

1.

„persoana vizată” înseamnă o persoană fizică identificată sau o persoană fizică ce poate fi identificată, în mod direct sau indirect, prin mijloace care pot fi utilizate, cu o probabilitate rezonabilă, de operator sau de orice altă persoană fizică sau juridică, în special prin referire la un număr de identificare, la date de localizare, la un identificator online sau la unul sau mai mulți factori specifici identității fizice, fiziologice, genetice, psihice, economice, culturale sau sociale a persoanei respective;

| 2. | date cu caracter personal” înseamnă orice informație privind

  referitoare la
  o persoană
  fizică identificată sau identificabilă („persoană
  vizată”);
  o persoană identificabilă este o persoană care poate fi identificată, direct sau indirect, în special prin referire la un element de identificare, cum ar fi un nume, un număr de identificare, date de localizare, un identificator unic, sau la unul sau mai multe elemente specifice, proprii identității sale fizice, fiziologice, genetice, psihice, economice, culturale, sociale sau de gen; |
| --- | --- |

2.

date cu caracter personal” înseamnă orice informație privind

  referitoare la
  o persoană
  fizică identificată sau identificabilă („persoană
  vizată”);
  o persoană identificabilă este o persoană care poate fi identificată, direct sau indirect, în special prin referire la un element de identificare, cum ar fi un nume, un număr de identificare, date de localizare, un identificator unic, sau la unul sau mai multe elemente specifice, proprii identității sale fizice, fiziologice, genetice, psihice, economice, culturale, sociale sau de gen;

| 2a. | „date protejate printr-un pseudonim” înseamnă date cu caracter personal care nu mai pot fi atribuite unei persoane vizate fără a se utiliza informații suplimentare, în măsura în care aceste informații suplimentare sunt stocate separat și fac obiectul unor măsuri de natură tehnică și organizatorică destinate să garanteze că nu va avea loc o astfel de atribuire; |
| --- | --- |

2a.

„date protejate printr-un pseudonim” înseamnă date cu caracter personal care nu mai pot fi atribuite unei persoane vizate fără a se utiliza informații suplimentare, în măsura în care aceste informații suplimentare sunt stocate separat și fac obiectul unor măsuri de natură tehnică și organizatorică destinate să garanteze că nu va avea loc o astfel de atribuire;

| 2b. | „date criptate” înseamnă date cu caracter personal care, prin intermediul unor măsuri tehnologice de protecție, devin neinteligibile pentru persoanele care nu sunt autorizate să le acceseze; |
| --- | --- |

2b.

„date criptate” înseamnă date cu caracter personal care, prin intermediul unor măsuri tehnologice de protecție, devin neinteligibile pentru persoanele care nu sunt autorizate să le acceseze;

| 3. | „prelucrare” înseamnă orice operațiune sau set de operațiuni efectuate asupra datelor cu caracter personal sau seturilor de date cu caracter personal, cu sau fără utilizarea de mijloace automatizate, cum ar fi culegerea, înregistrarea, organizarea, structurarea, stocarea, adaptarea sau modificarea, extragerea, consultarea, utilizarea, dezvăluirea prin transmitere, diseminarea sau punerea la dispoziție în orice alt mod, alinierea sau combinarea, ștergerea sau distrugerea; |
| --- | --- |

3.

„prelucrare” înseamnă orice operațiune sau set de operațiuni efectuate asupra datelor cu caracter personal sau seturilor de date cu caracter personal, cu sau fără utilizarea de mijloace automatizate, cum ar fi culegerea, înregistrarea, organizarea, structurarea, stocarea, adaptarea sau modificarea, extragerea, consultarea, utilizarea, dezvăluirea prin transmitere, diseminarea sau punerea la dispoziție în orice alt mod, alinierea sau combinarea, ștergerea sau distrugerea;

| 3a. | „crearea de profiluri” înseamnă orice formă de prelucrare automatizată a datelor cu caracter personal prin care se urmărește evaluarea anumitor aspecte personale legate de o persoană fizică sau efectuarea de analize sau previziuni în legătură, în special, cu performanțele persoanei fizice respective la locul de muncă, situația sa economică, locul în care se află, starea sa de sănătate, preferințele personale, încrederea de care se bucură sau comportamentul acesteia; |
| --- | --- |

3a.

„crearea de profiluri” înseamnă orice formă de prelucrare automatizată a datelor cu caracter personal prin care se urmărește evaluarea anumitor aspecte personale legate de o persoană fizică sau efectuarea de analize sau previziuni în legătură, în special, cu performanțele persoanei fizice respective la locul de muncă, situația sa economică, locul în care se află, starea sa de sănătate, preferințele personale, încrederea de care se bucură sau comportamentul acesteia;

| 4. | „sistem de evidență a datelor” înseamnă orice set structurat de date cu caracter personal accesibile conform unor criterii specifice, fie ele centralizate, descentralizate sau repartizate după criterii funcționale sau geografice; |
| --- | --- |

4.

„sistem de evidență a datelor” înseamnă orice set structurat de date cu caracter personal accesibile conform unor criterii specifice, fie ele centralizate, descentralizate sau repartizate după criterii funcționale sau geografice;

| 5. | „operator” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism care, singur sau împreună cu altele, stabilește scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal; atunci când scopurile, condițiile și mijloacele prelucrării sunt stabilite prin dreptul Uniunii sau prin legislația unui stat membru, operatorul sau criteriile specifice pentru desemnarea acestuia pot fi stabilite prin dreptul Uniunii sau prin legislația unui stat membru; |
| --- | --- |

5.

„operator” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism care, singur sau împreună cu altele, stabilește scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal; atunci când scopurile, condițiile și mijloacele prelucrării sunt stabilite prin dreptul Uniunii sau prin legislația unui stat membru, operatorul sau criteriile specifice pentru desemnarea acestuia pot fi stabilite prin dreptul Uniunii sau prin legislația unui stat membru;

| 6. | „persoana împuternicită de operator” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism care prelucrează datele cu caracter personal în numele operatorului; |
| --- | --- |

6.

„persoana împuternicită de operator” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism care prelucrează datele cu caracter personal în numele operatorului;

| 7. | „destinatar” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism căruia îi sunt transmise datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

7.

„destinatar” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism căruia îi sunt transmise datele cu caracter personal;

| 7a. | „terț” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice organism altul decât persoana vizată, operatorul, persoana împuternicită de operator și persoanele care, sub directa autoritate a operatorului sau a persoanei împuternicite de acesta, sunt autorizate să prelucreze date; |
| --- | --- |

7a.

„terț” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice organism altul decât persoana vizată, operatorul, persoana împuternicită de operator și persoanele care, sub directa autoritate a operatorului sau a persoanei împuternicite de acesta, sunt autorizate să prelucreze date;

| 8. | „consimțământul persoanei vizate” înseamnă orice manifestare de voință, liberă, specifică, informată și explicită, prin care persoana vizată acceptă, printr-o declarație sau printr-o acțiune pozitivă fără echivoc, ca datele sale cu caracter personal să fie prelucrate; |
| --- | --- |

8.

„consimțământul persoanei vizate” înseamnă orice manifestare de voință, liberă, specifică, informată și explicită, prin care persoana vizată acceptă, printr-o declarație sau printr-o acțiune pozitivă fără echivoc, ca datele sale cu caracter personal să fie prelucrate;

| 9. | „încălcarea securității datelor cu caracter personal” înseamnă o încălcare a securității care duce, în mod accidental sau ilegal, la distrugerea, pierderea, modificarea, divulgarea neautorizată sau accesul neautorizat la datele cu caracter personal transmise, stocate sau prelucrate în alt mod

  sub o altă formă
  ; |
| --- | --- |

9.

„încălcarea securității datelor cu caracter personal” înseamnă o încălcare a securității care duce, în mod accidental sau ilegal, la distrugerea, pierderea, modificarea, divulgarea neautorizată sau accesul neautorizat la datele cu caracter personal transmise, stocate sau prelucrate în alt mod

  sub o altă formă
  ;

| 10. | „date genetice” înseamnă toate datele , indiferent de tipul acestora,

  cu caracter personal
  referitoare la caracteristicile
  genetice ale
  unei persoane, care sunt

  au fost
  moștenite sau dobândite într-un stadiu precoce de dezvoltare prenatală

  astfel cum rezultă în urma unei analize a unei mostre de material biologic al persoanei în cauză, în special a unei analize cromozomiale, a unei analize a acidului dezoxiribonucleic (ADN) sau a acidului ribonucleic (ARN) sau a unei analize a oricărui alt element ce permite obținerea unor informații echivalente
  ; |
| --- | --- |

10.

„date genetice” înseamnă toate datele , indiferent de tipul acestora,

  cu caracter personal
  referitoare la caracteristicile
  genetice ale
  unei persoane, care sunt

  au fost
  moștenite sau dobândite într-un stadiu precoce de dezvoltare prenatală

  astfel cum rezultă în urma unei analize a unei mostre de material biologic al persoanei în cauză, în special a unei analize cromozomiale, a unei analize a acidului dezoxiribonucleic (ADN) sau a acidului ribonucleic (ARN) sau a unei analize a oricărui alt element ce permite obținerea unor informații echivalente
  ;

| 11. | „date biometrice” înseamnă orice date
  cu caracter personal
  referitoare la caracteristicile fizice, fiziologice sau comportamentale ale unei persoane, care permit identificarea unică a acesteia, cum ar fi imaginile faciale sau datele dactiloscopice; |
| --- | --- |

11.

„date biometrice” înseamnă orice date
  cu caracter personal
  referitoare la caracteristicile fizice, fiziologice sau comportamentale ale unei persoane, care permit identificarea unică a acesteia, cum ar fi imaginile faciale sau datele dactiloscopice;

| 12. | „date privind sănătatea” înseamnă orice informații

  date cu caracter personal
  legate de sănătatea fizică sau mentală a unei persoane sau de acordarea de servicii medicale persoanei respective; |
| --- | --- |

12.

„date privind sănătatea” înseamnă orice informații

  date cu caracter personal
  legate de sănătatea fizică sau mentală a unei persoane sau de acordarea de servicii medicale persoanei respective;

| 13. | „sediu principal” înseamnă, în ceea ce privește operatorul, locul de stabilire al acestuia

  întreprinderii sau grupului de întreprinderi
  pe teritoriul Uniunii,
  indiferent dacă au calitatea de operator sau de persoană împuternicită de operator,
  în care sunt luate principalele decizii privind scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal.
  Următoarele criterii obiective pot fi luate în considerare, printre altele: locul sediului central al operatorului sau al persoanei împuternicite de operator
  ; în cazul în care nu se ia nicio decizie pe teritoriul Uniunii cu privire la scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal, sediul principal este locul în care se desfășoară principalele

  află entitatea din cadrul grupului de întreprinderi care este cea mai în măsură, din perspectiva funcțiilor de conducere și a responsabilităților administrative, să se ocupe de normele stabilite în prezentul regulament și să le execute; locul în care sunt exercitate în mod efectiv reale
  activități de prelucrare

  estionare prin care se stabilește prelucrarea datelor
  în cadrul activităților unui sediu al unui operator din Uniune. În ceea ce privește persoana împuternicită de operator, „sediu principal” înseamnă locul administrației sale centrale din Uniune

  unor înțelegeri stabile
  ; |
| --- | --- |

13.

„sediu principal” înseamnă, în ceea ce privește operatorul, locul de stabilire al acestuia

  întreprinderii sau grupului de întreprinderi
  pe teritoriul Uniunii,
  indiferent dacă au calitatea de operator sau de persoană împuternicită de operator,
  în care sunt luate principalele decizii privind scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal.
  Următoarele criterii obiective pot fi luate în considerare, printre altele: locul sediului central al operatorului sau al persoanei împuternicite de operator
  ; în cazul în care nu se ia nicio decizie pe teritoriul Uniunii cu privire la scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal, sediul principal este locul în care se desfășoară principalele

  află entitatea din cadrul grupului de întreprinderi care este cea mai în măsură, din perspectiva funcțiilor de conducere și a responsabilităților administrative, să se ocupe de normele stabilite în prezentul regulament și să le execute; locul în care sunt exercitate în mod efectiv reale
  activități de prelucrare

  estionare prin care se stabilește prelucrarea datelor
  în cadrul activităților unui sediu al unui operator din Uniune. În ceea ce privește persoana împuternicită de operator, „sediu principal” înseamnă locul administrației sale centrale din Uniune

  unor înțelegeri stabile
  ;

| 14. | „reprezentant” înseamnă orice persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune, desemnată explicit de către operator, care acționează și poate fi contactată în locul operatorului de către orice autoritate de supraveghere și alte organisme din Uniune,

  reprezintă operatorul
  în ceea ce privește obligațiile care îi revin operatorului în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

14.

„reprezentant” înseamnă orice persoană fizică sau juridică stabilită în Uniune, desemnată explicit de către operator, care acționează și poate fi contactată în locul operatorului de către orice autoritate de supraveghere și alte organisme din Uniune,

  reprezintă operatorul
  în ceea ce privește obligațiile care îi revin operatorului în temeiul prezentului regulament;

| 15. | „întreprindere” înseamnă orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de forma juridică a acesteia, cuprinzând, în special, persoane fizice și juridice, parteneriate sau asociații care desfășoară în mod regulat o activitate economică; |
| --- | --- |

15.

„întreprindere” înseamnă orice entitate care desfășoară o activitate economică, indiferent de forma juridică a acesteia, cuprinzând, în special, persoane fizice și juridice, parteneriate sau asociații care desfășoară în mod regulat o activitate economică;

| 16. | „grup de întreprinderi” înseamnă o întreprindere care exercită controlul și întreprinderile controlate de aceasta; |
| --- | --- |

16.

„grup de întreprinderi” înseamnă o întreprindere care exercită controlul și întreprinderile controlate de aceasta;

| 17. | „reguli corporatiste obligatorii” înseamnă politicile în materie de protecție a datelor cu caracter personal care trebuie respectate de către un operator sau o persoană împuternicită de operator stabilită pe teritoriul unui stat membru al Uniunii, în ceea ce privește transferurile sau seturile de transferuri de date cu caracter personal către un operator sau o persoană împuternicită în una sau mai multe țări terțe în cadrul unui grup de întreprinderi; |
| --- | --- |

17.

„reguli corporatiste obligatorii” înseamnă politicile în materie de protecție a datelor cu caracter personal care trebuie respectate de către un operator sau o persoană împuternicită de operator stabilită pe teritoriul unui stat membru al Uniunii, în ceea ce privește transferurile sau seturile de transferuri de date cu caracter personal către un operator sau o persoană împuternicită în una sau mai multe țări terțe în cadrul unui grup de întreprinderi;

| 18. | „minor” înseamnă orice persoană cu vârsta sub 18 ani; |
| --- | --- |

18.

„minor” înseamnă orice persoană cu vârsta sub 18 ani;

| 19. | „autoritate de supraveghere” înseamnă o autoritate publică instituită de un stat membru în conformitate cu articolul 46. [AM 98] |
| --- | --- |

19.

„autoritate de supraveghere” înseamnă o autoritate publică instituită de un stat membru în conformitate cu articolul 46. [AM 98]

CAPITOLUL II

PRINCIPII

Articolul 5

Principii legate de prelucrarea datelor cu caracter personal

D
  atele cu caracter personal trebuie
  să fie
  :

| (a) | să fie prelucrate în mod legal, echitabil și transparent față de persoana vizată
  (legalitate, echitate și transparență)
  ; |
| --- | --- |

(a)

să fie prelucrate în mod legal, echitabil și transparent față de persoana vizată
  (legalitate, echitate și transparență)
  ;

| (b) | să fie colectate în scopuri determinate, explicite și legitime și să nu fie

  nu sunt
  prelucrate ulterior într-un mod incompatibil cu aceste scopuri
  (limitarea scopului)
  ; |
| --- | --- |

(b)

să fie colectate în scopuri determinate, explicite și legitime și să nu fie

  nu sunt
  prelucrate ulterior într-un mod incompatibil cu aceste scopuri
  (limitarea scopului)
  ;

| (c) | să fie adecvate, pertinente și limitate la strictul necesar în ceea ce privește scopurile pentru care sunt prelucrate; aceste date sunt prelucrate numai dacă și atât timp cât scopurile nu pot fi îndeplinite prin prelucrarea unor informații care nu implică date cu caracter personal
  (reducerea la minimum a datelor)
  ; |
| --- | --- |

(c)

să fie adecvate, pertinente și limitate la strictul necesar în ceea ce privește scopurile pentru care sunt prelucrate; aceste date sunt prelucrate numai dacă și atât timp cât scopurile nu pot fi îndeplinite prin prelucrarea unor informații care nu implică date cu caracter personal
  (reducerea la minimum a datelor)
  ;

| (d) | să fie exacte și
  , dacă este necesar,
  actualizate; trebuie să se ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că datele cu caracter personal care sunt inexacte, având în vedere scopurile pentru care sunt prelucrate, să fie

  sunt
  șterse sau rectificate fără întârziere
  (exactitate)
  ; |
| --- | --- |

(d)

să fie exacte și
  , dacă este necesar,
  actualizate; trebuie să se ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că datele cu caracter personal care sunt inexacte, având în vedere scopurile pentru care sunt prelucrate, să fie

  sunt
  șterse sau rectificate fără întârziere
  (exactitate)
  ;

| (e) | să fie păstrate într-o formă care permite identificarea
  directă sau indirectă a
  persoanelor vizate pe o perioadă care nu depășește perioada necesară îndeplinirii scopurilor pentru care sunt prelucrate datele; datele cu caracter personal pot fi stocate pe perioade mai lungi în măsura în care acestea vor fi prelucrate numai în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică
  sau pentru a fi arhivate
  , în conformitate cu normele și condițiile prevăzute
  la articolul 83 și la
  articolul
  83a
  , și numai dacă se efectuează o reexaminare periodică în vederea evaluării necesității de a continua stocarea
  și dacă se iau măsuri tehnice și organizatorice adecvate în vederea limitării accesului la date exclusiv în aceste scopuri (limitarea la minimum a stocării)
  ; |
| --- | --- |

(e)

să fie păstrate într-o formă care permite identificarea
  directă sau indirectă a
  persoanelor vizate pe o perioadă care nu depășește perioada necesară îndeplinirii scopurilor pentru care sunt prelucrate datele; datele cu caracter personal pot fi stocate pe perioade mai lungi în măsura în care acestea vor fi prelucrate numai în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică
  sau pentru a fi arhivate
  , în conformitate cu normele și condițiile prevăzute
  la articolul 83 și la
  articolul
  83a
  , și numai dacă se efectuează o reexaminare periodică în vederea evaluării necesității de a continua stocarea
  și dacă se iau măsuri tehnice și organizatorice adecvate în vederea limitării accesului la date exclusiv în aceste scopuri (limitarea la minimum a stocării)
  ;

| (ea) | prelucrate într-o manieră care îi permite persoanei vizate să își exercite drepturile într-un mod eficient (eficacitate); |
| --- | --- |

(ea)

prelucrate într-o manieră care îi permite persoanei vizate să își exercite drepturile într-un mod eficient (eficacitate);

| (eb) | prelucrate într-un mod care le protejează împotriva prelucrării neautorizate sau ilegale și împotriva pierderii, a distrugerii sau a deteriorării accidentale, prin luarea de măsuri tehnice sau organizatorice corespunzătoare (integritate); |
| --- | --- |

(eb)

prelucrate într-un mod care le protejează împotriva prelucrării neautorizate sau ilegale și împotriva pierderii, a distrugerii sau a deteriorării accidentale, prin luarea de măsuri tehnice sau organizatorice corespunzătoare (integritate);

| (f) | să fie prelucrate sub răspunderea operatorului, care asigură și demonstrează

  poate demonstra
  conformitatea fiecărei operațiuni de prelucrare cu dispozițiile prezentului regulament
  (responsabilitatea)
  . [AM 99] |
| --- | --- |

(f)

să fie prelucrate sub răspunderea operatorului, care asigură și demonstrează

  poate demonstra
  conformitatea fiecărei operațiuni de prelucrare cu dispozițiile prezentului regulament
  (responsabilitatea)
  . [AM 99]

Articolul 6

Legalitatea prelucrării

(1)   Prelucrarea datelor cu caracter personal este legală numai dacă și în măsura în care se aplică cel puțin una dintre următoarele condiții:

| (a) | persoana vizată și-a dat consimțământul pentru prelucrarea datelor sale cu caracter personal pentru unul sau mai multe scopuri specifice; |
| --- | --- |

(a)

persoana vizată și-a dat consimțământul pentru prelucrarea datelor sale cu caracter personal pentru unul sau mai multe scopuri specifice;

| (b) | prelucrarea este necesară pentru executarea unui contract la care persoana vizată este parte sau pentru executarea unor măsuri precontractuale la cererea persoanei vizate; |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea este necesară pentru executarea unui contract la care persoana vizată este parte sau pentru executarea unor măsuri precontractuale la cererea persoanei vizate;

| (c) | prelucrarea este necesară în vederea îndeplinirii unei obligații legale care îi revine operatorului; |
| --- | --- |

(c)

prelucrarea este necesară în vederea îndeplinirii unei obligații legale care îi revine operatorului;

| (d) | prelucrarea este necesară pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate; |
| --- | --- |

(d)

prelucrarea este necesară pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate;

| (e) | prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini care servește unui interes public sau care rezultă din exercitarea autorității publice cu care este învestit operatorul; |
| --- | --- |

(e)

prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini care servește unui interes public sau care rezultă din exercitarea autorității publice cu care este învestit operatorul;

| (f) | prelucrarea este necesară în scopul intereselor legitime urmărite de operator
  sau, în cazul divulgării de un terț căruia îi sunt divulgate datele, și care satisface așteptările legitime ale persoanei vizate bazate pe relația sa cu operatorul,
  cu excepția cazului în care prevalează interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate, care necesită protejarea datelor cu caracter personal, în special atunci când persoana vizată este un minor. Acest lucru nu se aplică în cazul prelucrării efectuate de către autoritățile publice în îndeplinirea misiunii lor. Acest lucru nu se aplică în cazul prelucrării efectuate de către autoritățile publice în îndeplinirea misiunii lor. |
| --- | --- |

(f)

prelucrarea este necesară în scopul intereselor legitime urmărite de operator
  sau, în cazul divulgării de un terț căruia îi sunt divulgate datele, și care satisface așteptările legitime ale persoanei vizate bazate pe relația sa cu operatorul,
  cu excepția cazului în care prevalează interesele sau drepturile și libertățile fundamentale ale persoanei vizate, care necesită protejarea datelor cu caracter personal, în special atunci când persoana vizată este un minor. Acest lucru nu se aplică în cazul prelucrării efectuate de către autoritățile publice în îndeplinirea misiunii lor. Acest lucru nu se aplică în cazul prelucrării efectuate de către autoritățile publice în îndeplinirea misiunii lor.

(2)   Prelucrarea datelor cu caracter personal necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică este legală sub rezerva condițiilor și a garanțiilor prevăzute la articolul 83.

(3)   Temeiul juridic pentru prelucrarea menționată la alineatul (1) literele (c) și (e) trebuie să fie prevăzut în:

| (a) | dreptul Uniunii sau |
| --- | --- |

(a)

dreptul Uniunii sau

| (b) | legislația statului membru care se aplică operatorului. |
| --- | --- |

(b)

legislația statului membru care se aplică operatorului.

Legislația statului membru trebuie să urmărească un obiectiv de interes public sau să fie necesară în vederea protejării drepturilor și libertăților celorlalți, să respecte substanța dreptului de protecție a datelor cu caracter personal și să fie proporțională cu obiectivul legitim urmărit.
  În limitele prezentului regulament, legislația statului membru poate prevede detaliile referitoare la legalitatea prelucrării, în special în ceea ce privește operatorii de date, scopul prelucrării și limitarea acestui scop, caracteristicile datelor și ale persoanelor vizate, măsurile și procedurile de prelucrare, destinatarii și durata stocării.

(4)   În cazul în care scopul prelucrării ulterioare nu este compatibil cu scopul pentru care au fost colectate datele cu caracter personal, prelucrarea trebuie să se bazeze pe un temei juridic care presupune cel puțin unul din considerentele menționate la alineatul (1) literele (a) – (e). Acest lucru se aplică în special oricărei schimbări a termenilor și condițiilor generale ale unui contract.

(5)   Comisia trebuie să fie abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii condițiilor menționate la alineatul (1) litera (f) pentru diverse sectoare și situații de prelucrare a datelor, inclusiv în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal referitoare la un minor.
  [AM 100]

Articolul 7

Condiții privind consimțământul

(1)   
  Când prelucrarea se bazează pe consimțământ,
  operatorul suportă sarcina probei în ceea ce privește acordarea de către persoana vizată a consimțământului pentru prelucrarea datelor sale cu caracter personal în scopurile specificate.

(2)   În cazul în care consimțământul persoanei vizate urmează să fie acordat în contextul unei declarații scrise care se referă și la un alt aspect, solicitarea de a acorda consimțământul trebuie să fie prezentată într-o formă care o diferențiază
  clar
  de celălalt aspect.
  Dispozițiile privind consimțământul persoanei vizate care încalcă parțial prezentul regulament sunt complet nule.

(3)   
  Fără a aduce atingere altor temeiuri juridice pentru prelucrare,
  persoana vizată are dreptul să își retragă în orice moment consimțământul. Retragerea consimțământului nu afectează legalitatea prelucrării efectuate pe baza consimțământului înainte de retragerea acestuia.
  Retragerea consimțământului se face la fel de simplu ca și acordarea acestuia. Persoana vizată este informată de operator dacă retragerea consimțământului poate duce la întreruperea serviciilor furnizate sau a relației cu operatorul.

(4)   Consimțământul nu reprezintă un temei juridic pentru prelucrare

  are un scop limitat și își pierde valabilitatea
  atunci când există un dezechilibru semnificativ între poziția persoanei vizate și cea a operatorului

  scopul încetează să existe sau de îndată ce prelucrarea datelor cu caracter personal nu mai este necesară pentru realizarea scopurilor pentru care datele au fost inițial colectate
  .
  Executarea unui contract sau prestarea unui serviciu nu sunt condiționate de consimțământul cu privire la prelucrarea sau utilizarea datelor care nu sunt necesare pentru executarea contractului sau pentru prestarea serviciului, în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (b). [AM 101]

Articolul 8

Prelucrarea datelor cu caracter personal ale minorilor

(1)   În sensul prezentului regulament, în ceea ce privește oferirea de
  bunuri sau
  servicii ale societății informaționale în mod direct unui minor, prelucrarea datelor cu caracter personal ale unui minor cu vârsta sub 13 ani este legală numai dacă și în măsura în care consimțământul este acordat sau autorizat de părintele sau de tutorele

  reprezentantul legal al
  minorului. Operatorul depune toate eforturile rezonabile pentru a obține

  verifica
  consimțământul verificabil, ținând seama de tehnologiile disponibile
  , fără a genera prelucrarea inutilă a datelor cu caracter personal
  .

(1a)
     
  Informațiile prezentate minorilor, părinților și reprezentanților legali pentru ca aceștia să-și exprime consimțământul, inclusiv referitoare la colectarea și utilizarea de date cu caracter personal ale operatorului, ar trebui prezentate într-un limbaj clar, adaptat publicului vizat.

(2)   Alineatul (1) nu afectează dreptul general al contractelor aplicabil în statele membre, cum ar fi normele privind valabilitatea, încheierea sau efectele unui contract în legătură cu un minor.

(3)   Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și cerințelor referitoare la metodele de a obține consimțământul verificabil menționate la alineatul (1). În acest sens, Comisia ia în considerare măsuri specifice pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderi mici și mijlocii.

  Comitetului european pentru protecția datelor i se încredințează sarcina de a elabora orientări, recomandări și cele mai bune practici referitoare la metodele de verificare a consimțământului menționate la alineatul (1), în conformitate cu articolul 66.

(4)   Comisia poate să stabilească formulare tip pentru metodele specifice de obținere a consimțământului verificabil menționat la alineatul (1). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 102]

Articolul 9

Prelucrarea categoriilor

  Categorii
  speciale de date cu caracter personal

(1)   Se interzice prelucrarea datelor cu caracter personal care dezvăluie originea rasială sau etnică, opiniile politice, religia sau convingerile
  filozofice
  ,
  orientarea sexuală sau identitatea de gen,
  apartenența sindicală

  și activitățile sindicale
  , precum și prelucrarea datelor genetice sau
  biometrice sau
  a datelor privind sănătatea, viața sexuală,
  sancțiunile administrative, hotărârile, infracțiunile penale sau infracțiunile presupuse,
  condamnările sau măsurile de securitate conexe.

(2)   Alineatul (1) nu se aplică atunci când

  în următoarele situații
  :

| (a) | persoana vizată și-a dat consimțământul pentru prelucrarea acestor date cu caracter personal
  pentru unul sau mai multe scopuri specifice
  , în condițiile prevăzute la articolele 7 și 8, cu excepția cazului în care dreptul Uniunii sau legislația unui stat membru prevede că interdicția menționată la alineatul (1) nu poată fi ridicată de persoana vizată sau |
| --- | --- |

(a)

persoana vizată și-a dat consimțământul pentru prelucrarea acestor date cu caracter personal
  pentru unul sau mai multe scopuri specifice
  , în condițiile prevăzute la articolele 7 și 8, cu excepția cazului în care dreptul Uniunii sau legislația unui stat membru prevede că interdicția menționată la alineatul (1) nu poată fi ridicată de persoana vizată sau

| (aa) | prelucrarea este necesară pentru executarea unui contract din care face parte persoana vizată sau pentru luarea unor măsuri precontractuale la solicitarea persoanei vizate înainte de încheierea unui contract; |
| --- | --- |

(aa)

prelucrarea este necesară pentru executarea unui contract din care face parte persoana vizată sau pentru luarea unor măsuri precontractuale la solicitarea persoanei vizate înainte de încheierea unui contract;

| (b) | prelucrarea este necesară în scopul respectării obligațiilor și al exercitării unor drepturi specifice ale operatorului în domeniul dreptului muncii, în măsura în care acest lucru este autorizat de dreptul Uniunii sau de legislația unui stat membru
  sau de acorduri colective
  care prevede

  prevăd
  garanții adecvate
  pentru protejarea drepturilor fundamentale ale persoanei vizate, cum ar fi dreptul la nediscriminare, sub rezerva condițiilor și garanțiilor prevăzute la articolul 82;
  sau |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea este necesară în scopul respectării obligațiilor și al exercitării unor drepturi specifice ale operatorului în domeniul dreptului muncii, în măsura în care acest lucru este autorizat de dreptul Uniunii sau de legislația unui stat membru
  sau de acorduri colective
  care prevede

  prevăd
  garanții adecvate
  pentru protejarea drepturilor fundamentale ale persoanei vizate, cum ar fi dreptul la nediscriminare, sub rezerva condițiilor și garanțiilor prevăzute la articolul 82;
  sau

| (c) | prelucrarea este necesară pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane, atunci când persoana vizată se află în incapacitate fizică sau juridică să-și dea consimțământul sau |
| --- | --- |

(c)

prelucrarea este necesară pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane, atunci când persoana vizată se află în incapacitate fizică sau juridică să-și dea consimțământul sau

| (d) | prelucrarea este efectuată, în cadrul activităților lor legitime și cu garanții adecvate, de către o fundație, o asociație sau orice alt organism cu scop nelucrativ și cu specific politic, filozofic, religios sau sindical, cu condiția ca prelucrarea să se refere numai la membrii sau la foștii membri ai organismului respectiv sau la persoane cu care acesta are contacte permanente în legătură cu scopurile sale și ca datele să nu fie comunicate terților fără consimțământul persoanelor vizate sau |
| --- | --- |

(d)

prelucrarea este efectuată, în cadrul activităților lor legitime și cu garanții adecvate, de către o fundație, o asociație sau orice alt organism cu scop nelucrativ și cu specific politic, filozofic, religios sau sindical, cu condiția ca prelucrarea să se refere numai la membrii sau la foștii membri ai organismului respectiv sau la persoane cu care acesta are contacte permanente în legătură cu scopurile sale și ca datele să nu fie comunicate terților fără consimțământul persoanelor vizate sau

| (e) | prelucrarea se referă la date cu caracter personal care sunt făcute publice în mod manifest de către persoana vizată sau |
| --- | --- |

(e)

prelucrarea se referă la date cu caracter personal care sunt făcute publice în mod manifest de către persoana vizată sau

| (f) | prelucrarea este necesară pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță sau |
| --- | --- |

(f)

prelucrarea este necesară pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță sau

| (g) | prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini
  din motive
  de interes public
  ridicat
  , executate în baza dreptului Uniunii sau a legislației unui stat membru care
  este proporțională cu obiectivul urmărit
  ,
  respectă esența dreptului la protecția datelor și
  prevede măsurile corespunzătoare pentru protejarea
  drepturilor fundamentale și
  intereselor legitime ale persoanei vizate sau |
| --- | --- |

(g)

prelucrarea este necesară pentru îndeplinirea unei sarcini
  din motive
  de interes public
  ridicat
  , executate în baza dreptului Uniunii sau a legislației unui stat membru care
  este proporțională cu obiectivul urmărit
  ,
  respectă esența dreptului la protecția datelor și
  prevede măsurile corespunzătoare pentru protejarea
  drepturilor fundamentale și
  intereselor legitime ale persoanei vizate sau

| (h) | prelucrarea datelor privind sănătatea este necesară în scopuri legate de sănătate și sub rezerva

  face obiectul
  condițiilor și a garanțiilor prevăzute la articolul 81 sau |
| --- | --- |

(h)

prelucrarea datelor privind sănătatea este necesară în scopuri legate de sănătate și sub rezerva

  face obiectul
  condițiilor și a garanțiilor prevăzute la articolul 81 sau

| (i) | prelucrarea este necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică, sub rezerva condițiilor și a garanțiilor prevăzute la articolul 83 sau |
| --- | --- |

(i)

prelucrarea este necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică, sub rezerva condițiilor și a garanțiilor prevăzute la articolul 83 sau

| (ia) | prelucrarea este necesară serviciilor de arhivare, sub rezerva condițiilor și a garanțiilor prevăzute la articolul 83a sau |
| --- | --- |

(ia)

prelucrarea este necesară serviciilor de arhivare, sub rezerva condițiilor și a garanțiilor prevăzute la articolul 83a sau

| (j) | prelucrarea datelor referitoare la
  sancțiuni administrative, hotărâri, infracțiuni penale,
  condamnări penale sau la măsuri de securitate conexe se efectuează fie sub controlul autorității publice, fie atunci când prelucrarea este necesară pentru conformarea cu o obligație legală sau de reglementare care îi revine operatorului, fie pentru îndeplinirea unei sarcini executate din considerente importante de interes public, în măsura în care prelucrarea este autorizată de dreptul Uniunii sau de legislația unui stat membru care prevede garanții adecvate
  legate de drepturile fundamentale și interesele persoanei vizate
  . Un

  Orice
  registru complet al condamnărilor penale este ținut numai sub controlul autorității publice. |
| --- | --- |

(j)

prelucrarea datelor referitoare la
  sancțiuni administrative, hotărâri, infracțiuni penale,
  condamnări penale sau la măsuri de securitate conexe se efectuează fie sub controlul autorității publice, fie atunci când prelucrarea este necesară pentru conformarea cu o obligație legală sau de reglementare care îi revine operatorului, fie pentru îndeplinirea unei sarcini executate din considerente importante de interes public, în măsura în care prelucrarea este autorizată de dreptul Uniunii sau de legislația unui stat membru care prevede garanții adecvate
  legate de drepturile fundamentale și interesele persoanei vizate
  . Un

  Orice
  registru complet al condamnărilor penale este ținut numai sub controlul autorității publice.

(3)   Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor, condițiilor și garanțiilor corespunzătoare

  Comitetului european pentru protecția datelor i se încredințează sarcina de a elabora orientări, recomandări și bune practici
  pentru prelucrarea categoriilor speciale de date cu caracter personal menționate la alineatul (1), precum și derogările prevăzute la alineatul (2)
  , în conformitate cu articolul 66
  . [AM 103]

Articolul 10

Prelucrarea care nu permite identificarea

(1)
     În cazul în care datele prelucrate de către un operator nu îi permit acestuia
  sau persoanei împuternicite de către operator
  să identifice
  direct sau indirect
  o persoană fizică
  sau consistă doar din date pseudonime
  , operatorul nu are obligația de a

  prelucrează și nici nu
  obține informații suplimentare pentru a identifica persoana vizată numai în scopul respectării unei dispoziții ale

  a
  prezentului regulament.

(2)
     
  Atunci când operatorul de date nu este în măsură să respecte o anumită dispoziție a prezentului regulament din cauza alineatului (1), operatorul nu este obligat să respecte dispoziția respectivă. Atunci când, în consecință, operatorul de date nu este în măsură să se conformeze cererii persoanei vizate, operatorul informează persoana vizată în mod corespunzător. [AM 104]

Articolul 10a

Principii generale privind drepturile persoanelor vizate

(1)
     
  Temeiul protecției datelor îl constituie drepturile clare și fără ambiguități ale persoanei vizate, fapt respectat de operatorul de date. Dispozițiile prezentului regulament au scopul de a întări, clarifica, garanta și, după caz, codifica aceste drepturi.

(2)
     
  Aceste drepturi includ, printre altele, furnizarea de informații clare și ușor de înțeles privind prelucrarea datelor sale cu caracter personal, dreptul de acces, de rectificare și de ștergere a datelor cu caracter personal, dreptul de a obține date, dreptul de a se opune creării de profiluri, dreptul de a depune o plângere în fața autorității competente de protecție a datelor, .dreptul de a introduce o acțiune în justiție, precum și dreptul la compensații și despăgubiri în urma unei operațiuni de prelucrare ilegale. Aceste drepturi se exercită în general gratuit. Operatorul de date răspunde cererilor persoanei vizate într-un termen rezonabil. [AM 105]

CAPITOLUL III

DREPTURILE PERSOANEI VIZATE

SECȚIUNEA 1

TRANSPARENȚĂ ȘI MODALITĂȚI

Articolul 11

Transparența informațiilor și a comunicărilor

(1)   Operatorul aplică politici
  concise,
  transparente
  , clare
  și ușor de accesat în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și exercitarea drepturilor persoanelor vizate.

(2)   Operatorul transmite persoanei vizate orice informație și orice comunicare cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal într-o formă inteligibilă, utilizând un limbaj clar și simplu, adaptat în funcție de persoana vizată, în special pentru orice informație adresată în mod expres unui minor. [AM 106]

Articolul 12

Proceduri și mecanisme de exercitare a drepturilor persoanei vizate

(1)   Operatorul stabilește proceduri pentru furnizarea informațiilor prevăzute la articolul 14 și pentru exercitarea drepturilor persoanelor vizate menționate la articolul 13 și la articolele 15 – 19. Operatorul prevede în special mecanisme pentru facilitarea introducerii unei cereri privind acțiunile menționate la articolul 13 și la articolele 15 – 19. În cazul în care datele cu caracter personal fac obiectul unei prelucrări automatizate, operatorul prevede, de asemenea, modalitățile de introducere a cererilor pe cale electronică
  , atunci când este posibil
  .

(2)   Operatorul informează persoana vizată fără întârziere
  nejustificată
  și, cel târziu, în termen de o lună

  40 de zile calendaristice
  de la primirea cererii, dacă a fost luată vreo măsură în temeiul articolului 13 și al articolelor 15-19 și furnizează informațiile solicitate. Acest termen poate fi prelungit cu încă o lună, în cazul în care mai multe persoanele vizate își exercită drepturile și cooperarea acestora este necesară într-o măsură rezonabilă pentru a evita eforturi inutile și disproporționate din partea operatorului. Informațiile sunt furnizate în scris
  sau, dacă este posibil, operatorul de date poate furniza acces de la distanță la o platformă online sigură, care să ofere persoanei vizate posibilitatea de a-și consulta direct datele cu caracter personal
  . În cazul în care persoana vizată introduce o cerere în format electronic, informațiile sunt furnizate în format electronic,
  dacă este posibil,
  cu excepția cazului în care persoana vizată solicită un alt format.

(3)   În cazul în care operatorul refuză

  nu
  să ia măsuri la cererea persoanei vizate, acesta informează persoana vizată cu privire la motivele refuzului

  inacțiunii sale
  și la posibilitățile de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere și de a introduce o cale de atac în justiție.

(4)   Informațiile și măsurile luate în contextul cererilor menționate la alineatul (1) sunt gratuite. În cazul în care cererile sunt în mod vădit excesive, în special din cauza caracterului lor repetitiv, operatorul poate percepe o taxă
  rezonabilă care să țină cont de costurile administrative
  pentru furnizarea informațiilor sau pentru luarea măsurilor solicitate ori poate să nu ia măsurile solicitate. În acest caz, operatorul suportă sarcina probei în ceea ce privește caracterul vădit excesiv al cererii.

(5)   Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și condițiilor privind cererile vădit excesive și taxele menționate la alineatul (4).

(6)   Comisia poate stabili formulare tip și proceduri standard în ceea ce privește comunicarea menționată la alineatul (2), inclusiv în format electronic. În acest sens, Comisia ia în considerare măsuri corespunzătoare pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderi mici și mijlocii. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 107]

Articolul 13

Drepturi referitoare la destinatari

  Obligația de notificare în caz de rectificare și ștergere

Operatorul comunică fiecărui destinatar căruia i-au fost dezvăluite

  transferate
  datele orice rectificare sau ștergere efectuată în conformitate cu articolele 16 și 17, cu excepția cazului în care acest lucru se dovedește imposibil sau presupune un efort disproporționat. Operatorul informează persoana vizată despre respectivele părți terțe.
  Operatorul informează persoana vizată cu privire la acești destinatari dacă persoana vizată o cere. [AM 108]

Articolul 13a

Politici de informare standardizate

(1)
     
  În cazul în care sunt colectate date cu caracter personal referitoare la o persoană vizată, operatorul îi furnizează respectivei persoane următoarele date înainte de a obține informații în conformitate cu articolul 14:

| (a) | dacă datele personale sunt colectate la un nivel mai mare decât nivelul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării; |
| --- | --- |

(a)

dacă datele personale sunt colectate la un nivel mai mare decât nivelul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării;

| (b) | dacă datele cu caracter personal sunt stocate la un nivel mai mare decât nivelul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării; |
| --- | --- |

(b)

dacă datele cu caracter personal sunt stocate la un nivel mai mare decât nivelul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării;

| (c) | dacă datele cu caracter personal sunt prelucrate în alte scopuri decât scopul pentru care au fost colectate; |
| --- | --- |

(c)

dacă datele cu caracter personal sunt prelucrate în alte scopuri decât scopul pentru care au fost colectate;

| (d) | dacă date cu caracter personal sunt diseminate unor părți terțe comerciale; |
| --- | --- |

(d)

dacă date cu caracter personal sunt diseminate unor părți terțe comerciale;

| (e) | dacă datele cu caracter personal sunt vândute sau închiriate; |
| --- | --- |

(e)

dacă datele cu caracter personal sunt vândute sau închiriate;

| (f) | dacă datele cu caracter personal sunt stocate în formă criptată. |
| --- | --- |

(f)

dacă datele cu caracter personal sunt stocate în formă criptată.

(2)
     
  Datele prevăzute la alineatul (1) sunt prezentate în conformitate cu anexa la prezentul regulament într-un format aliniat sub formă de tabel, cu texte și simboluri, pe următoarele trei coloane:

| (a) | prima coloană descrie formele grafice care simbolizează aceste date; |
| --- | --- |

(a)

prima coloană descrie formele grafice care simbolizează aceste date;

| (b) | cea de a doua coloană conține informații esențiale care descriu aceste date; |
| --- | --- |

(b)

cea de a doua coloană conține informații esențiale care descriu aceste date;

| (c) | cea de a treia coloană descrie formele grafice care indică dacă un element specific este respectat. |
| --- | --- |

(c)

cea de a treia coloană descrie formele grafice care indică dacă un element specific este respectat.

(3)
     
  Informațiile menționate la alineatele (1) și (2) sunt prezentate într-un mod vizibil și ușor lizibil și apar într-o limbă ușor de înțeles de către consumatorii din statele membre cărora le sunt furnizate informațiile. În cazul în care datele sunt prezentate în format electronic, acestea trebuie să poată fi citite automat.

(4)
     
  Nu se furnizează date suplimentare. Se pot furniza explicații detaliate sau observații suplimentare în ceea ce privește datele prevăzute la alineatul (1) împreună cu celelalte cerințe privind informațiile conforme cu articolul 14.

(5)
     
  Comisia este abilitată să adopte, după solicitarea unui aviz Comitetului european pentru protecția datelor, acte delegate în conformitate cu articolul 86 în vederea descrierii suplimentare a datelor menționate la alineatul 1 și a prezentării lor, astfel cum se menționează la alineatul (2) și în anexa la prezentul regulament. [AM 109]

SECȚIUNEA 2

INFORMARE ȘI ACCES LA DATE

Articolul 14

Informații pentru persoana vizată

(1)   Atunci când sunt colectate date cu caracter personal referitoare la o persoană vizată, operatorul furnizează persoanei vizate cel puțin următoarele informații
  , după ce informațiile următoare, în conformitate cu articolul 13a, au fost furnizate
  :

| (a) | identitatea și datele de contact ale operatorului și, după caz, ale reprezentantului operatorului și ale responsabilului cu protecția datelor; |
| --- | --- |

(a)

identitatea și datele de contact ale operatorului și, după caz, ale reprezentantului operatorului și ale responsabilului cu protecția datelor;

| (b) | scopurile
  specifice
  în care sunt prelucrate datele cu caracter personal,
  precum și informații specifice privind securitatea prelucrării datelor cu caracter personal,
  inclusiv condițiile contractului și condițiile generale în cazul în care prelucrarea se întemeiază pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) și interesele legitime urmărite de operator în

  , atunci când este
  cazul
  , informații cu privire la felul
  în care prelucrarea se întemeiază pe

  se aplică și se respectă cerințele de la
  articolul 6 alineatul (1) litera (f); |
| --- | --- |

(b)

scopurile
  specifice
  în care sunt prelucrate datele cu caracter personal,
  precum și informații specifice privind securitatea prelucrării datelor cu caracter personal,
  inclusiv condițiile contractului și condițiile generale în cazul în care prelucrarea se întemeiază pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) și interesele legitime urmărite de operator în

  , atunci când este
  cazul
  , informații cu privire la felul
  în care prelucrarea se întemeiază pe

  se aplică și se respectă cerințele de la
  articolul 6 alineatul (1) litera (f);

| (c) | perioada în care vor fi stocate datele cu caracter personal
  sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, criteriile utilizate pentru a stabili această perioadă
  ; |
| --- | --- |

(c)

perioada în care vor fi stocate datele cu caracter personal
  sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, criteriile utilizate pentru a stabili această perioadă
  ;

| (d) | existența dreptului de a solicita operatorului accesul la datele cu caracter personal referitoare la persoana vizată, precum și rectificarea sau ștergerea acestora, sau a dreptului de a se opune prelucrării acestor date cu caracter personal
  sau de a obține date
  ; |
| --- | --- |

(d)

existența dreptului de a solicita operatorului accesul la datele cu caracter personal referitoare la persoana vizată, precum și rectificarea sau ștergerea acestora, sau a dreptului de a se opune prelucrării acestor date cu caracter personal
  sau de a obține date
  ;

| (e) | dreptul de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere și datele de contact ale autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(e)

dreptul de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere și datele de contact ale autorității de supraveghere;

| (f) | destinatarii sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(f)

destinatarii sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal;

| (g) | dacă este cazul, intenția operatorului de a efectua un transfer
  de date
  către o țară terță sau o organizație internațională și nivelul de protecție oferit de țara terță sau de organizația internațională respectivă,
  prin trimitere la o
  decizie

  existența sau absența unei decizii
  a Comisiei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție,
  în cazul transferurilor menționate la articolul 42 sau 43, prin trimitere la garanțiile adecvate și la mijloacele de a obține
  o
  copie a acestora
  ; |
| --- | --- |

(g)

dacă este cazul, intenția operatorului de a efectua un transfer
  de date
  către o țară terță sau o organizație internațională și nivelul de protecție oferit de țara terță sau de organizația internațională respectivă,
  prin trimitere la o
  decizie

  existența sau absența unei decizii
  a Comisiei privind caracterul adecvat al nivelului de protecție,
  în cazul transferurilor menționate la articolul 42 sau 43, prin trimitere la garanțiile adecvate și la mijloacele de a obține
  o
  copie a acestora
  ;

| (ga) | după caz, informații cu privire la existența creării de profiluri, a unor măsuri bazate pe crearea de profiluri și cu privire la efectele preconizate de crearea de profiluri asupra persoanei vizate; |
| --- | --- |

(ga)

după caz, informații cu privire la existența creării de profiluri, a unor măsuri bazate pe crearea de profiluri și cu privire la efectele preconizate de crearea de profiluri asupra persoanei vizate;

| (gb) | informații pertinente despre logica ce stă la baza oricărei operațiuni de prelucrare automatizată; |
| --- | --- |

(gb)

informații pertinente despre logica ce stă la baza oricărei operațiuni de prelucrare automatizată;

| (h) | orice altă informație
  care este
  necesară pentru garantarea unei prelucrări corecte față de persoana vizată, având în vedere circumstanțele specifice în care sunt colectate
  sau prelucrate
  datele cu caracter personal
  , în special existența anumitor activități și operațiuni de prelucrare în privința cărora evaluările de impact asupra datelor cu caracter personal au indicat existența unui risc ridicat; |
| --- | --- |

(h)

orice altă informație
  care este
  necesară pentru garantarea unei prelucrări corecte față de persoana vizată, având în vedere circumstanțele specifice în care sunt colectate
  sau prelucrate
  datele cu caracter personal
  , în special existența anumitor activități și operațiuni de prelucrare în privința cărora evaluările de impact asupra datelor cu caracter personal au indicat existența unui risc ridicat;

| (ha) | atunci când este cazul, informații care indică dacă datele cu caracter personal au fost furnizate autorităților publice în cursul ultimelor 12 luni consecutive. |
| --- | --- |

(ha)

atunci când este cazul, informații care indică dacă datele cu caracter personal au fost furnizate autorităților publice în cursul ultimelor 12 luni consecutive.

(2)   În cazul în care datele cu caracter personal sunt colectate de la persoana vizată, operatorul transmite persoanei vizate, în plus față de

  pe lângă
  informațiile menționate la alineatul (1), informații cu privire la caracterul obligatoriu sau voluntar

  opțional
  al furnizării datelor cu caracter personal, precum și
  cu privire
  la eventualele consecințe ale refuzului de a furniza aceste

  nefurnizării acestor
  date.

(2a)
     
  La luarea deciziei cu privire la informațiile suplimentare necesare pentru asigurarea unei prelucrări corecte în temeiul alineatului (1) litera (h), operatorii țin seama de liniile directoare aplicabile în temeiul articolului 34.

(3)   În cazul în care datele cu caracter personal nu sunt colectate de la persoana vizată, operatorul transmite persoanei vizate, în plus față de informațiile menționate la alineatul (1), informații privind sursele din care provin datele
  specifice
  cu caracter personal.
  Dacă datele cu caracter personal provin din surse aflate la dispoziția publicului, poate fi oferită o indicație generală.

(4)   Operatorul furnizează informațiile menționate la alineatele (1), (2) și (3):

| (a) | în momentul în care datele cu caracter personal sunt colectate de la persoana vizată sau
  fără întârzieri nejustificate atunci când prima opțiune nu este viabilă; sau |
| --- | --- |

(a)

în momentul în care datele cu caracter personal sunt colectate de la persoana vizată sau
  fără întârzieri nejustificate atunci când prima opțiune nu este viabilă; sau

| (aa) | la solicitarea unui organism, unei organizații sau asociații menționate la articolul 73; |
| --- | --- |

(aa)

la solicitarea unui organism, unei organizații sau asociații menționate la articolul 73;

| (b) | în cazul în care datele cu caracter personal nu sunt colectate de la persoana vizată, în momentul înregistrării acestora sau într-un termen rezonabil după colectare, ținând seama de circumstanțele specifice în care datele respective sunt colectate sau prelucrate în alt mod sau dacă se preconizează comunicarea

  transferul
  acestora către un alt destinatar, și cel târziu în momentul
  primului transfer sau, dacă datele sunt utilizate pentru a comunica cu persoana în cauză, cel târziu în momentul
  în care datele sunt comunicate pentru

  are loc
  prima dată

  comunicare cu persoana respectivă; sau |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care datele cu caracter personal nu sunt colectate de la persoana vizată, în momentul înregistrării acestora sau într-un termen rezonabil după colectare, ținând seama de circumstanțele specifice în care datele respective sunt colectate sau prelucrate în alt mod sau dacă se preconizează comunicarea

  transferul
  acestora către un alt destinatar, și cel târziu în momentul
  primului transfer sau, dacă datele sunt utilizate pentru a comunica cu persoana în cauză, cel târziu în momentul
  în care datele sunt comunicate pentru

  are loc
  prima dată

  comunicare cu persoana respectivă; sau

| (ba) | numai la cerere atunci când datele sunt prelucrate de o întreprindere mică sau de o microîntreprindere care prelucrează date cu caracter personal doar ca o activitate auxiliară. |
| --- | --- |

(ba)

numai la cerere atunci când datele sunt prelucrate de o întreprindere mică sau de o microîntreprindere care prelucrează date cu caracter personal doar ca o activitate auxiliară.

(5)   Dispozițiile alineatelor (1) – (4) nu se aplică atunci când:

| (a) | persoana vizată deține deja informațiile menționate la alineatele (1), (2) și (3) sau |
| --- | --- |

(a)

persoana vizată deține deja informațiile menționate la alineatele (1), (2) și (3) sau

| (b) | datele
  sunt prelucrate în scopuri istorice, statistice sau științifice care fac obiectul condițiilor și garanțiilor prevăzute la articolul 81 sau articolul 83,
  nu sunt colectate de la persoana vizată, iar furnizarea acestor informații se dovedește imposibilă sau ar presupune un efort disproporționat
  iar operatorul a publicat informațiile astfel încât să fie preluate de oricine;
  sau |
| --- | --- |

(b)

datele
  sunt prelucrate în scopuri istorice, statistice sau științifice care fac obiectul condițiilor și garanțiilor prevăzute la articolul 81 sau articolul 83,
  nu sunt colectate de la persoana vizată, iar furnizarea acestor informații se dovedește imposibilă sau ar presupune un efort disproporționat
  iar operatorul a publicat informațiile astfel încât să fie preluate de oricine;
  sau

| (c) | datele nu sunt colectate de la persoana vizată, iar înregistrarea sau divulgarea datelor este prevăzută în mod expres de lege

  legea sub incidența căreia intră operatorul, care prevede măsuri adecvate pentru a proteja interesele legitime ale persoanei vizate, având în vedere riscurile prezentate de prelucrarea și de natura datelor cu caracter personal;
  sau |
| --- | --- |

(c)

datele nu sunt colectate de la persoana vizată, iar înregistrarea sau divulgarea datelor este prevăzută în mod expres de lege

  legea sub incidența căreia intră operatorul, care prevede măsuri adecvate pentru a proteja interesele legitime ale persoanei vizate, având în vedere riscurile prezentate de prelucrarea și de natura datelor cu caracter personal;
  sau

| (d) | datele nu sunt colectate de la persoana vizată, iar furnizarea acestor informații aduce atingere drepturilor și libertăților altor persoane
  fizice
  , astfel cum sunt definite în dreptul Uniunii sau în legislația unui stat membru, în conformitate cu articolul 21; |
| --- | --- |

(d)

datele nu sunt colectate de la persoana vizată, iar furnizarea acestor informații aduce atingere drepturilor și libertăților altor persoane
  fizice
  , astfel cum sunt definite în dreptul Uniunii sau în legislația unui stat membru, în conformitate cu articolul 21;

| (da) | datele sunt prelucrate în cadrul profesiei, sau sunt încredințate sau devin cunoscute unei persoane supuse obligației secretului profesional reglementat de legislația Uniunii sau de dreptul statului membru sau unei obligații legale de a păstra secretul, în cazul în care datele nu sunt colectate direct de la persoana vizată. |
| --- | --- |

(da)

datele sunt prelucrate în cadrul profesiei, sau sunt încredințate sau devin cunoscute unei persoane supuse obligației secretului profesional reglementat de legislația Uniunii sau de dreptul statului membru sau unei obligații legale de a păstra secretul, în cazul în care datele nu sunt colectate direct de la persoana vizată.

(6)   În cazul menționat la alineatul (5) litera (b), operatorul prevede măsuri corespunzătoare pentru protejarea
  drepturilor sau
  intereselor legitime ale persoanei vizate.

(7)   Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor privind categoriile de destinatari menționate la alineatul (1) litera (f), a cerințelor privind notificarea posibilității de acces menționate la alineatul (1) litera (g), a criteriilor privind informațiile suplimentare necesare menționate la alineatul (1) litera (h) pentru sectoare și situații specifice, precum și a condițiilor și a garanțiilor corespunzătoare pentru derogările prevăzute la alineatul (5) litera (b). În acest sens, Comisia ia în considerare măsuri corespunzătoare pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderi mici și mijlocii.

(8)   Comisia poate stabili formulare tip pentru transmiterea informațiilor menționate la alineatele (1) – (3), ținând seama, dacă este cazul, de particularitățile și nevoile specifice ale diverselor sectoare și situații de prelucrare a datelor. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 110]

Articolul 15

Dreptul de acces
  și de obținere de date
  al persoanei vizate

(1)   
  Sub rezerva articolului 12 alineatul (4),
  persoana vizată are dreptul de a obține din partea operatorului,
  într-un limbaj clar și simplu,
  în orice moment, la cerere, confirmarea faptului că datele sale cu caracter personal sunt sau nu prelucrate. În cazul în care aceste date cu caracter personal sunt prelucrate, operatorul furnizează următoarele informații:

| (a) | scopurile prelucrării
  pentru fiecare categorie de date cu caracter personal
  ; |
| --- | --- |

(a)

scopurile prelucrării
  pentru fiecare categorie de date cu caracter personal
  ;

| (b) | categoriile de date cu caracter personal vizate; |
| --- | --- |

(b)

categoriile de date cu caracter personal vizate;

| (c) | destinatarii sau categoriile de destinatari cărora datele cu caracter personal urmează să le fie divulgate sau le-au fost divulgate, în special dacă

  inclusiv
  destinatarii sunt din țări terțe; |
| --- | --- |

(c)

destinatarii sau categoriile de destinatari cărora datele cu caracter personal urmează să le fie divulgate sau le-au fost divulgate, în special dacă

  inclusiv
  destinatarii sunt din țări terțe;

| (d) | perioada în care vor fi stocate datele cu caracter personal
  sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, criteriile utilizate pentru a stabili această perioadă
  ; |
| --- | --- |

(d)

perioada în care vor fi stocate datele cu caracter personal
  sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil, criteriile utilizate pentru a stabili această perioadă
  ;

| (e) | existența dreptului de a solicita operatorului rectificarea sau ștergerea datelor cu caracter personal referitoare la persoana vizată sau a dreptului de a se opune prelucrării acestor date; |
| --- | --- |

(e)

existența dreptului de a solicita operatorului rectificarea sau ștergerea datelor cu caracter personal referitoare la persoana vizată sau a dreptului de a se opune prelucrării acestor date;

| (f) | dreptul de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere și datele de contact ale autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(f)

dreptul de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere și datele de contact ale autorității de supraveghere;

| (g) | comunicarea datelor cu caracter personal care sunt în curs de prelucrare și a oricărei informații disponibile cu privire la originea datelor; |
| --- | --- |

(g)

comunicarea datelor cu caracter personal care sunt în curs de prelucrare și a oricărei informații disponibile cu privire la originea datelor;

| (h) | importanța și consecințele preconizate ale prelucrării, cel puțin în cazul măsurilor menționate la articolul 20.; |
| --- | --- |

(h)

importanța și consecințele preconizate ale prelucrării, cel puțin în cazul măsurilor menționate la articolul 20.;

| (ha) | informații pertinente despre logica care stă la baza oricărei operațiuni de prelucrare automatizată; |
| --- | --- |

(ha)

informații pertinente despre logica care stă la baza oricărei operațiuni de prelucrare automatizată;

| (hb) | fără a aduce atingere articolului 21, în cazul divulgării datelor cu caracter personal unei autorități publice ca urmare a unei cereri din partea unei autorități publice, confirmarea faptului că această cerere a fost făcută. |
| --- | --- |

(hb)

fără a aduce atingere articolului 21, în cazul divulgării datelor cu caracter personal unei autorități publice ca urmare a unei cereri din partea unei autorități publice, confirmarea faptului că această cerere a fost făcută.

(2)   Persoana vizată are dreptul de a obține din partea operatorului comunicarea datelor cu caracter personal care sunt în curs de prelucrare. În cazul în care persoana vizată introduce o cerere în format electronic, informațiile sunt furnizate în format electronic
  structurat
  , cu excepția cazului în care persoana vizată solicită un alt format.
  Fără a aduce atingere articolului 10, operatorul ia toate măsurile necesare pentru a verifica dacă persoana care solicită accesul la date este persoana vizată.

(2a)
     
  În cazul în care persoana vizată a furnizat date cu caracter personal, iar datele cu caracter personal sunt prelucrate electronic, persoana vizată are dreptul să obțină, din partea operatorului, o copie a datelor cu caracter personal furnizate într-un format electronic interoperabil care este utilizat în mod curent și care permite persoanei vizate să utilizeze ulterior aceste date, fără a fi împiedicată de operatorul de la care sunt retrase datele cu caracter personal. Atunci când este acest lucru este fezabil din punct de vedere tehnic și fizic posibil, datele se transferă direct de la operator la operator, la cererea persoanei vizate.

(2b)
     
  Prezentul articol nu aduce atingere obligației de a șterge datele atunci când acestea nu mai sunt necesare, conform articolului 5 alineatul (1) litera (e).

(2c)
     
  În temeiul alineatelor (1) și (2), nu există drept de acces atunci când sunt vizate date în sensul articolului 14 alineatul (5) litera (da), cu excepția cazului în care persoana vizată este abilitată să înlăture confidențialitatea în cauză și acționează în consecință.

(3)   Comisia este abilitată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și cerințelor privind comunicarea către persoana vizată a conținutului datelor cu caracter personal menționate la alineatul (1) litera (g).

(4)   Comisia poate specifica formele și procedurile standard pentru solicitarea și acordarea accesului la informațiile menționate la alineatul (1), inclusiv pentru verificarea identității persoanei vizate și comunicarea datelor cu caracter personal către persoana vizată, ținând seama de particularitățile și nevoile specifice pentru diferitele sectoare și situații de prelucrare a datelor. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 111]

SECȚIUNEA 3

RECTIFICARE ȘI ȘTERGERE

Articolul 16

Dreptul la rectificare

Persoana vizată are dreptul de a obține de la operator rectificarea datelor sale cu caracter personal care sunt inexacte. Persoana vizată are dreptul de a obține completarea datelor cu caracter personal care sunt incomplete, inclusiv prin furnizarea unei declarații corective suplimentare.

Articolul 17

Dreptul lauitat și de a fi

  ștergere

(1)   Persoana vizată are dreptul de a obține din partea operatorului ștergerea datelor cu caracter personal care o privesc și încetarea difuzării acestor date, în special în ceea ce privește datele cu caracter personal care sunt puse la dispoziție de către persoana vizată atunci când era minor

  și de a obține din partea terților ștergerea oricăror legături către acestea sau copierea sau replicarea lor
  , în cazul în care se aplică unul dintre următoarele motive:

| (a) | datele nu mai sunt necesare pentru îndeplinirea scopurilor pentru care au fost colectate sau prelucrate; |
| --- | --- |

(a)

datele nu mai sunt necesare pentru îndeplinirea scopurilor pentru care au fost colectate sau prelucrate;

| (b) | persoana vizată își retrage consimțământul pe baza căruia are loc prelucrarea în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (a) sau în cazul în care perioada de stocare a datelor a expirat și nu există niciun alt temei legal pentru prelucrarea datelor; |
| --- | --- |

(b)

persoana vizată își retrage consimțământul pe baza căruia are loc prelucrarea în conformitate cu articolul 6 alineatul (1) litera (a) sau în cazul în care perioada de stocare a datelor a expirat și nu există niciun alt temei legal pentru prelucrarea datelor;

| (c) | persoana vizată se opune prelucrării datelor cu caracter personal în temeiul articolului 19; |
| --- | --- |

(c)

persoana vizată se opune prelucrării datelor cu caracter personal în temeiul articolului 19;

| (ca) | o instanță sau o autoritate de reglementare din Uniune a pronunțat o hotărâre definitivă și executorie potrivit căreia datele în cauză trebuie șterse; |
| --- | --- |

(ca)

o instanță sau o autoritate de reglementare din Uniune a pronunțat o hotărâre definitivă și executorie potrivit căreia datele în cauză trebuie șterse;

| (d) | prelucrarea datelor nu este conformă cu prezentul regulament din alte motive

  datele au fost prelucrate ilegal
  . |
| --- | --- |

(d)

prelucrarea datelor nu este conformă cu prezentul regulament din alte motive

  datele au fost prelucrate ilegal
  .

1a.
     
  Aplicarea alineatului (1) depinde de capacitatea operatorului de date de a verifica dacă persoana care a solicitat ștergerea este persoana vizată.

(2)   În cazul în care operatorul menționat la alineatul (1) a făcut publice datele cu caracter personal
  fără o justificare în temeiul articolului 6 alineatul (1)
  , acesta ia toate măsurile rezonabile
  pentru ca datele să fie șterse
  , inclusiv măsuri tehnice, în ceea ce privește datele de a căror publicare este responsabil, pentru a informa terții care prelucrează astfel de date că persoana vizată le solicită să șteargă toate linkurile către datele cu caracter personal și orice copie sau reproducere a acestora. În cazul în care operatorul a autorizat un terț să publice date cu caracter personal, se consideră că operatorul este responsabil de publicarea datelor respective

  de terți
  ,
  fără a aduce atingere articolului 77. Operatorul informează persoana
  în
  cauză, dacă este posibil, cu privire la acțiunile întreprinse de părțile terțe relevante
  .

(3)   Operatorul
  și, după caz, terțul,
  efectuează ștergerea fără întârziere, cu excepția cazului în care păstrarea datelor cu caracter personal este necesară:

| (a) | pentru exercitarea dreptului la liberă exprimare, în conformitate cu articolul 80; |
| --- | --- |

(a)

pentru exercitarea dreptului la liberă exprimare, în conformitate cu articolul 80;

| (b) | din motive de interes public în domeniul sănătății publice, în conformitate cu articolul 81; |
| --- | --- |

(b)

din motive de interes public în domeniul sănătății publice, în conformitate cu articolul 81;

| (c) | în scopuri istorice, statistice și științifice, în conformitate cu articolul 83; |
| --- | --- |

(c)

în scopuri istorice, statistice și științifice, în conformitate cu articolul 83;

| (d) | pentru respectarea obligației legale de a păstra datele cu caracter personal prevăzută în legislația Uniunii sau a statului membru aplicabilă operatorului; legislațiile statelor membre trebuie să răspundă unui obiectiv de interes public, să respecte esența dreptului

  dreptul
  la protecția datelor cu caracter personal și să fie proporționale cu obiectivul legitim urmărit; |
| --- | --- |

(d)

pentru respectarea obligației legale de a păstra datele cu caracter personal prevăzută în legislația Uniunii sau a statului membru aplicabilă operatorului; legislațiile statelor membre trebuie să răspundă unui obiectiv de interes public, să respecte esența dreptului

  dreptul
  la protecția datelor cu caracter personal și să fie proporționale cu obiectivul legitim urmărit;

| (e) | în cazurile prevăzute la alineatul (4). |
| --- | --- |

(e)

în cazurile prevăzute la alineatul (4).

(4)   În loc să le șteargă, operatorul limitează prelucrarea datelor cu caracter personal în
  așa fel încât datele să nu mai poată face obiectul accesului obișnuit și al operațiunilor de prelucrare și să nu mai poată fi modificate, în
  cazul în care:

| (a) | persoana vizată contestă exactitatea acestor date, pentru o perioadă care să îi permită operatorului să verifice exactitatea datelor; |
| --- | --- |

(a)

persoana vizată contestă exactitatea acestor date, pentru o perioadă care să îi permită operatorului să verifice exactitatea datelor;

| (b) | operatorul nu mai are nevoie de datele cu caracter personal pentru a-și îndeplini atribuțiile, dar acestea trebuie să fie păstrate ca dovadă; |
| --- | --- |

(b)

operatorul nu mai are nevoie de datele cu caracter personal pentru a-și îndeplini atribuțiile, dar acestea trebuie să fie păstrate ca dovadă;

| (c) | prelucrarea acestora este ilegală, iar persoana vizată se opune ștergerii datelor, solicitând, în schimb, restricționarea utilizării lor; |
| --- | --- |

(c)

prelucrarea acestora este ilegală, iar persoana vizată se opune ștergerii datelor, solicitând, în schimb, restricționarea utilizării lor;

| (ca) | o instanță sau o autoritate de reglementare din Uniune a pronunțat o hotărâre definitivă și executorie potrivit căreia datele în cauză trebuie restricționate; |
| --- | --- |

(ca)

o instanță sau o autoritate de reglementare din Uniune a pronunțat o hotărâre definitivă și executorie potrivit căreia datele în cauză trebuie restricționate;

| (d) | persoana vizată solicită transferul datelor cu caracter personal în alt sistem de prelucrare automată a datelor, în conformitate cu articolul 18

  15
  paragraful 2

  2a
  ; |
| --- | --- |

(d)

persoana vizată solicită transferul datelor cu caracter personal în alt sistem de prelucrare automată a datelor, în conformitate cu articolul 18

  15
  paragraful 2

  2a
  ;

| (da) | tipul specific de stocare nu permite ștergerea și a fost instalat înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament. |
| --- | --- |

(da)

tipul specific de stocare nu permite ștergerea și a fost instalat înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.

(5)   Datele cu caracter personal menționate la alineatul (4) pot fi prelucrate, cu excepția stocării, doar în scop probatoriu, fie cu consimțământul persoanei vizate, fie pentru protejarea drepturilor altor persoane fizice ori juridice fie pentru un obiectiv de interes public.

(6)   În cazul în care prelucrarea datelor cu caracter personal este limitată în conformitate cu alineatul (4), operatorul informează în acest sens persoana vizată înainte de ridicarea restricțiilor de prelucrare.

(7)   Operatorul pune în aplicare mecanisme pentru a asigura respectarea termenelor stabilite pentru ștergerea datelor cu caracter personal și/sau pentru o revizuire periodică a necesității de stocare a datelor.

(8)   În cazul în care se efectuează ștergerea, operatorul nu prelucrează în niciun alt fel datele personale.

(8a)
     
  Operatorul pune în aplicare mecanisme pentru a asigura respectarea termenelor stabilite pentru ștergerea datelor cu caracter personal și/sau pentru o revizuire periodică a necesității de stocare a datelor.

(9)   Comisia este mandatată să adopte
  , după solicitarea unui aviz al Comitetului european pentru protecția datelor,
  acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul de a detalia:

| (a) | criteriile și cerințele privind aplicarea alineatului (1) în anumite sectoare și în anumite situații de prelucrare a datelor; |
| --- | --- |

(a)

criteriile și cerințele privind aplicarea alineatului (1) în anumite sectoare și în anumite situații de prelucrare a datelor;

| (b) | condițiile de ștergere a linkurilor către datele cu caracter personal, a copiilor sau a reproducerilor acestora de care dispun serviciile de comunicații accesibile publicului, astfel cum se menționează la alineatul (2); |
| --- | --- |

(b)

condițiile de ștergere a linkurilor către datele cu caracter personal, a copiilor sau a reproducerilor acestora de care dispun serviciile de comunicații accesibile publicului, astfel cum se menționează la alineatul (2);

| (c) | criteriile și condițiile de restricționare a prelucrării datelor cu caracter personal prevăzute la alineatul (4). [AM 112] |
| --- | --- |

(c)

criteriile și condițiile de restricționare a prelucrării datelor cu caracter personal prevăzute la alineatul (4). [AM 112]

Articolul 18

Dreptul la portabilitatea datelor

(1)   În cazul în care datele cu caracter personal sunt prelucrate electronic într-un format structurat care este utilizat în mod curent, persoana vizată are dreptul să obțină, din partea operatorului, o copie a datelor care fac obiectul prelucrării electronice într-un format electronic structurat care este utilizat în mod curent și care permite persoanei vizate să utilizeze ulterior aceste date.

(2)   În cazul în care persoana vizată a furnizat datele cu caracter personal și prelucrarea se bazează pe consimțământul acesteia sau pe un contract, persoana vizată are dreptul de a transmite aceste date cu caracter personal, precum și orice altă informație furnizată de persoana vizată și păstrată de un sistem automatizat de prelucrare, într-un alt sistem, într-un format electronic care este utilizat în mod curent, fără ca operatorul de la care sunt retrase datele cu caracter personal să poată împiedica acest lucru.

(3)   Comisia poate specifica formatul electronic prevăzut la alineatul (1), precum și normele tehnice, modalitățile și procedurile de transmitere a datelor cu caracter personal în conformitate cu alineatul (2). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 113]

SECȚIUNEA 4

DREPTUL LA OPOZIȚIE ȘI CREAREA DE PROFILURI

Articolul 19

Dreptul la opoziție

(1)   În orice moment, persoana vizată are dreptul de a se opune, pe motive legate de situația specială în care se află, prelucrării datelor cu caracter personal pe care se bazează pe articolul 6 alineatul (1) literele (d),
  și
  (e) și (f), cu excepția cazului în care operatorul demonstrează că motivele legitime și imperioase care justifică prelucrarea primează asupra intereselor sau a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanei vizate.

(2)   Atunci când prelucrarea datelor cu caracter personal are drept scop marketingul direct

  se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (f)
  , persoana vizată are dreptul
  , în orice moment și fără o justificare suplimentară,
  de a se opune gratuit
  în general sau într-un scop specific
  prelucrării datelor sale cu caracter personal în acest scop. Acest drept este explicit oferit persoanei vizate, într-un mod inteligibil, care să se poată distinge în mod clar de alte informații.

(2a)
     
  Acest drept menționat la alineatul (2) este explicit oferit persoanei vizate, într-un mod și într-o formă inteligibile, utilizând un limbaj clar și simplu, în special pentru orice informație adresată în mod expres unui minor, care să se poată distinge în mod clar de alte informații.

(2b)
     
  În contextual utilizării serviciilor societății informaționale și fără a aduce atingere Directivei 2002/58/CE, dreptul la opoziție poate fi exercitat prin mijloace automate, folosind standarde tehnice care permit persoanei vizate să își exprime în mod clar dorințele.

(3)   n cazul în care există o opoziție în conformitate cu alineatele (1) și (2), operatorul nu mai utilizează sau nu mai prelucrează respectivele datele cu caracter personal
  în scopurile stabilite în opoziție
  . [AM 114]

Articolul 20

Măsuri bazate pe

  Crearea
  de profiluri

(1)   
  Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 6,
  orice persoană fizică are dreptul de a nu fi supusă unei măsuri care produce efecte juridice privind această persoană fizică sau care o afectează în mod semnificativ și care se bazează exclusiv pe prelucrarea automată menită să evalueze anumite aspecte personale privind această persoană fizică sau să analizeze ori să prevadă, în special, performanțele persoanei fizice la locul de muncă, situația sa economică, locul în care se află, sănătatea, preferințele personale, încrederea de care se bucură sau comportamentul acestuia

  se opune creării de profiluri, în conformitate cu articolul 19. Persoana vizată este informată cu privire la dreptul de a se opune creării de profiluri într-un mod foarte vizibil
  .

(2)   Sub rezerva celorlalte dispoziții din prezentul regulament, o persoană poate fi supusă unei

  creării de profiluri care duce la
  măsuri de acest tip, astfel cum se prevede la alineatul (1),

  care dau naștere unor efecte juridice privind persoana vizată sau are un impact semnificativ asupra intereselor, drepturilor și libertăților persoanei vizate
  numai dacă prelucrarea datelor:

| (a) | se efectuează în faza de încheiere sau de

  este necesară pentru executarea
  unui contract, atunci când a fost acceptată cererea de încheiere sau de executare a contractului, depusă de persoana vizată sau atunci când

  dacă
  au fost invocate măsuri corespunzătoare intereselor legitime ale persoanei vizate, cum ar fi dreptul de a obține intervenție umană; sau |
| --- | --- |

(a)

se efectuează în faza de încheiere sau de

  este necesară pentru executarea
  unui contract, atunci când a fost acceptată cererea de încheiere sau de executare a contractului, depusă de persoana vizată sau atunci când

  dacă
  au fost invocate măsuri corespunzătoare intereselor legitime ale persoanei vizate, cum ar fi dreptul de a obține intervenție umană; sau

| (b) | este autorizat în mod expres de legislația Uniunii sau a unui stat membru, care prevede, de asemenea, măsuri corespunzătoare pentru protejarea intereselor legitime ale persoanei vizate; sau |
| --- | --- |

(b)

este autorizat în mod expres de legislația Uniunii sau a unui stat membru, care prevede, de asemenea, măsuri corespunzătoare pentru protejarea intereselor legitime ale persoanei vizate; sau

| (c) | se bazează pe consimțământul persoanei vizate, sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 7 și a unor garanții corespunzătoare. |
| --- | --- |

(c)

se bazează pe consimțământul persoanei vizate, sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 7 și a unor garanții corespunzătoare.

(3)   Prelucrarea automată a datelor cu caracter personal menite să evalueze anumite aspecte personale referitoare la o persoană fizică

  Se interzice crearea de profiluri care are drept efect discriminarea împotriva persoanelor fizice pe baza originii rasiale sau etnice, a opiniilor politice, a religiei sau a convingerilor, a apartenenței sindicale, a orientării sexuale sau a identității de gen sau care are drept rezultat măsuri ce au astfel de efecte. Operatorul asigură protecția eficace împotriva tuturor discriminărilor care pot decurge din crearea de profiluri. Crearea de profiluri
  nu se bazează exclusiv pe categoriile speciale de date cu caracter personal la care se face referire la articolul 9.

(4)   În cazurile menționate la alineatul (2), informațiile pe care operatorul trebuie să le furnizeze în temeiul articolului 14 includ informații despre existența prelucrării, pentru o măsură de tipul celei la care se face referire la alineatul (1), precum și despre efectele preconizate ale acestei prelucrări asupra persoanei vizate.

(5)   
  Crearea de profiluri care duce la măsuri care dau naștere unor efecte juridice privind persoana vizată sau care are un impact semnificativ asupra intereselor, drepturilor și libertăților persoanei vizate nu se bazează exclusiv ou în principal pe prelucrarea automatizată și include o apreciere umană, inclusiv explicația privind decizia luată în urma acestei aprecieri.


  Măsurile
  corespunzătoare pentru protejarea intereselor legitime ale persoanei vizate menționate la alineatul (2)
  includ dreptul de a obține o apreciere umană și explicația privind decizia luată în urma acestei aprecieri.

(5a)
     
  Comitetul european pentru protecția datelor are sarcina de a elabora orientări, recomandări și bune practici în conformitate cu articolul 66 alineatul (1) litera (b) cu scopul detalierii criteriilor și condițiilor aplicabile creării de profiluri în temeiul alineatului (2). [AM 115]

SECȚIUNEA 5

RESTRICȚII

Articolul 21

Restricții

(1)   Legislația Uniunii sau a statului membru poate restrânge printr-o măsură legislativă domeniul de aplicare a obligațiilor și a drepturilor prevăzute la articolul 5 literele (a) – (e), la articolele 11 – 20 și la articolul 32, atunci când o astfel de restricție

  articolele 11-19
  și la
  articolul 32, cu condiția ca această restricție să îndeplinească un obiectiv clar definit de interes public, să respecte esența dreptului la protecția datelor cu caracter personal, să fie proporțională cu scopul legitim urmărit și să respecte drepturile fundamentale și interesele persoanei vizate și
  constituie o măsură necesară și proporțională într-o societate democratică pentru a:

| (a) | garanta securitatea publică; |
| --- | --- |

(a)

garanta securitatea publică;

| (b) | asigura prevenirea, cercetarea, depistarea și urmărirea în justiție a infracțiunilor; |
| --- | --- |

(b)

asigura prevenirea, cercetarea, depistarea și urmărirea în justiție a infracțiunilor;

| (c) | proteja alte interese publice ale Uniunii Europene sau ale unui stat membru, în special un interes economic sau financiar important al Uniunii sau al unui stat membru, inclusiv în domeniile monetar, bugetar și

  domeniul
  fiscal, precum și stabilitatea și integritatea pieței; |
| --- | --- |

(c)

proteja alte interese publice ale Uniunii Europene sau ale unui stat membru, în special un interes economic sau financiar important al Uniunii sau al unui stat membru, inclusiv în domeniile monetar, bugetar și

  domeniul
  fiscal, precum și stabilitatea și integritatea pieței;

| (d) | asigura prevenirea, investigarea, detectarea și punerea sub urmărire a încălcării eticii în cazul profesiunilor reglementate; |
| --- | --- |

(d)

asigura prevenirea, investigarea, detectarea și punerea sub urmărire a încălcării eticii în cazul profesiunilor reglementate;

| (e) | asigura funcția de monitorizare, inspectare sau reglementare legată, chiar și ocazional, de exercitarea

  în cadrul exercitării
  autorității publice
  competente
  în cazurile menționate la literele (a), (b),(c) și (d); |
| --- | --- |

(e)

asigura funcția de monitorizare, inspectare sau reglementare legată, chiar și ocazional, de exercitarea

  în cadrul exercitării
  autorității publice
  competente
  în cazurile menționate la literele (a), (b),(c) și (d);

| (f) | asigura protecția persoanei vizate sau a drepturilor și libertăților altora. |
| --- | --- |

(f)

asigura protecția persoanei vizate sau a drepturilor și libertăților altora.

(2)   În special, orice măsură legislativă menționată la alineatul (1) conține

  trebuie să fie necesară și proporțională într-o societate democratică și să conțină
  dispoziții specifice, cel puțin în ceea ce privește obiectivele care trebuie avute în vedere în cadrul procesului de prelucrare și stabilirea operatorului:

| (a) | obiectivele care trebuie avute în vedere în cadrul procesului de prelucrare; |
| --- | --- |

(a)

obiectivele care trebuie avute în vedere în cadrul procesului de prelucrare;

| (b) | stabilirea operatorului; |
| --- | --- |

(b)

stabilirea operatorului;

| (c) | scopurile specifice și mijloacele de prelucrare; |
| --- | --- |

(c)

scopurile specifice și mijloacele de prelucrare;

| (d) | garanțiile pentru a preveni abuzurile sau accesul sau transferul ilegale; |
| --- | --- |

(d)

garanțiile pentru a preveni abuzurile sau accesul sau transferul ilegale;

| (e) | dreptul persoanelor vizate de a fi informate despre restricții. |
| --- | --- |

(e)

dreptul persoanelor vizate de a fi informate despre restricții.

(2a)
     
  Măsurile legislative menționate la alineatul (1) nu permit operatorilor privați să păstreze date în plus față de cele strict necesare pentru scopul inițial și nici nu impun obligații în acest sens. [AM 116]

CAPITOLUL IV

OPERATORUL ȘI PERSOANA ÎMPUTERNICITĂ DE CĂTRE OPERATOR

SECȚIUNEA 1

OBLIGAȚII GENERALE

Articolul 22

Responsabilitatea
  și răspunderea
  operatorului

(1)   Operatorul adoptă politici
  corespunzătoare
  și pune în aplicare măsuri
  tehnice și organizatorice
  adecvate
  și demonstrabile
  pentru a garanta și a putea demonstra
  în mod transparent
  că prelucrarea datelor cu caracter personal se efectuează în conformitate cu prezentul regulament
  , ținând cont de cele mai noi tehnologii în materie, de natura procedurii de prelucrare a datelor cu caracter personal, de contextul, amploarea și scopurile prelucrării, de riscurile la adresa drepturilor și libertăților persoanelor vizate, precum și de tipul organizației, atât la momentul stabilirii mijloacelor de prelucrare, cât și pe parcursul prelucrării propriu-zise
  .

(1a)
     
  Având în vedere stadiul actual al tehnicii și costurile punerii în aplicare, operatorul ia toate măsurile rezonabile pentru a aplica politici și proceduri de conformare care respectă în permanență opțiunile autonome ale persoanelor vizate. Aceste politici de conformare sunt revizuite cel puțin o dată la doi ani și actualizate ori de câte ori este necesar.

(2)   Măsurile prevăzute la alineatul (1) cuprind în special:

| (a) | păstrarea documentației, în conformitate cu articolul 28; |
| --- | --- |

(a)

păstrarea documentației, în conformitate cu articolul 28;

| (b) | punerea în aplicare a cerințelor privind securitatea datelor prevăzute la articolul 30; |
| --- | --- |

(b)

punerea în aplicare a cerințelor privind securitatea datelor prevăzute la articolul 30;

| (c) | efectuarea unei evaluări a impactului privind protecția datelor, în conformitate cu articolul 33; |
| --- | --- |

(c)

efectuarea unei evaluări a impactului privind protecția datelor, în conformitate cu articolul 33;

| (d) | respectarea cerințelor privind autorizarea prealabilă sau consultarea prealabilă a autorității de supraveghere, în conformitate cu articolul 34 alineatele (1) și (2); |
| --- | --- |

(d)

respectarea cerințelor privind autorizarea prealabilă sau consultarea prealabilă a autorității de supraveghere, în conformitate cu articolul 34 alineatele (1) și (2);

| (e) | desemnarea unui responsabil cu protecția datelor, în conformitate cu articolul 35 alineatul (1). |
| --- | --- |

(e)

desemnarea unui responsabil cu protecția datelor, în conformitate cu articolul 35 alineatul (1).

(3)   Operatorul pune în aplicare mecanisme pentru a asigura verificarea eficacității

  este în măsură să demonstreze caracterul adecvat și eficacitatea
  măsurilor menționate la alineatele (1) și (2). Dacă se dovedește a fi proporțională, această verificare va fi efectuată de auditori interni sau externi independenți.

  Toate rapoartele periodice generale ale activităților operatorului, precum rapoartele obligatorii ale societăților cotate la bursă, cuprind o descriere sintetică a politicilor și măsurilor menționate la alineatul (1).

(3a)
     
  Operatorul are dreptul să transmită datele cu caracter personal în interiorul Uniunii în cadrul grupului de întreprinderi din care acesta face parte, atunci când această etapă a prelucrării este necesară în scopuri administrative interne și legitime între domenii de activitate conectate ale grupului de întreprinderi și atât timp cât un nivel corespunzător de protecție a datelor, precum și protecția intereselor persoanelor vizate sunt garantate de norme interne de protecție a datelor sau de coduri de conduită echivalente, astfel cum sunt menționate la articolul 38.

(4)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și a cerințelor măsurilor corespunzătoare menționate la alineatul (1), altele decât cele menționate la alineatul (2), condițiile pentru verificare și mecanismele de audit menționate la alineatul (3) și criteriile de proporționalitate prevăzute la alineatul (3), și în scopul de a prevedea măsuri specifice pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderile mici și mijlocii.
  [AM 117]

Articolul 23

Protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor

(1)   Având în vedere stadiul actual al tehnicii și costurile de implementare,
  cunoștințele tehnice actuale, cele mai bune practici interne și riscurile reprezentate de prelucrarea datelor,
  operatorul
  și persoana împuternicită de acesta, dacă există, pun
  în aplicare, atât în momentul stabilirii
  scopurilor și
  mijloacelor de prelucrare, cât și pe parcursul prelucrării propriu-zise, măsuri și proceduri tehnice și organizatorice corespunzătoare
  și proporționale,
  astfel încât prelucrarea să îndeplinească cerințele prezentului regulament și să asigure protecția drepturilor persoanei vizate,
  îndeosebi în ceea ce privește principiile menționate la articolul 5
  .
  Protecția datelor încă din momentul conceperii ține seama în mod deosebit de gestionarea întregului ciclu de viață al datelor cu caracter personal, de la colectare la prelucrare și la eliminare, axându-se în mod sistematic pe garanții procedurale cuprinzătoare cu privire la acuratețea, confidențialitatea, integritatea, securitatea fizică și eliminarea datelor cu caracter personal. În cazul în care operatorul a realizat o evaluare a impactului asupra protecției datelor în temeiul articolului 33, se ține seama de rezultatele acesteia în elaborarea măsurilor și procedurilor.

(1a)
     
  Pentru stimularea unei aplicări generalizate în diferite sectoare economice, protecția datelor încă din faza de concepție reprezintă o condiție prealabilă obligatorie pentru procedurile de achiziții publice, în conformitate cu Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (16)

  , precum și cu Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (17)

  (Directiva privind utilitățile publice).

(2)   Operatorul pune în aplicare mecanisme care garantează că, implicit, se prelucrează numai datele cu caracter personal care sunt necesare pentru fiecare scop specific al prelucrării și că aceste date colectate sau, păstrate
  sau diseminate
  nu depășesc pragul minim necesar pentru îndeplinirea acestor scopuri, atât în ceea ce privește volumul datelor, cât și perioada de stocare a acestora. În special, aceste mecanisme asigură că, implicit, datele cu caracter personal nu sunt accesibile unui număr nelimitat de persoane
  și că persoanele vizate pot să controleze gradul de difuzare a datelor lor cu caracter personal
  .

(3)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și a cerințelor aferente măsurilor și mecanismelor de certificare menționate la alineatele (1) și (2), în special în ceea ce privește cerințele legate de protecția datelor începând cu momentul conceperii aplicabile în cazul tuturor sectoarelor, al produselor și al serviciilor.

(4)   Comisia poate stabili standarde tehnice pentru cerințele menționate la alineatele (1) și (2). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 118]

Articolul 24

Operatori asociați

Atunci când un operator stabilește, împreună cu alți

  mai mulți
  operatori
  stabilesc în comun
  scopul și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal, operatorii asociați își îndeplinesc, în egală măsură, responsabilitățile în ceea ce privește îndeplinirea obligațiilor care le revin în temeiul prezentului regulament, în special în ceea ce privește procedurile și mecanismele de exercitare a drepturilor persoanelor vizate, prin intermediul unui acord între acestea.
  Acordul reflectă în mod corespunzător rolurile și relațiile efective ale operatorilor asociați față de persoanele vizate, iar esența acestuia este făcută cunoscută persoanelor vizate. În cazul unor neclarități privind responsabilitățile, operatorii sunt responsabili în mod solidar. [AM 119]

Articolul 25

Reprezentanții operatorilor care nu își au sediul în Uniune

(1)   În situația menționată la articolul 3 alineatul (2), operatorul desemnează un reprezentant în Uniune.

(2)   Prezenta obligație nu se aplică:

| (a) | unui operator cu sediul într-o țară terță, în cazul în care Comisia a decis că această țară terță asigură un nivel adecvat de protecție în conformitate cu articolul 41; sau |
| --- | --- |

(a)

unui operator cu sediul într-o țară terță, în cazul în care Comisia a decis că această țară terță asigură un nivel adecvat de protecție în conformitate cu articolul 41; sau

| (b) | unei întreprinderi cu mai puțin de 250 de angajați;

  unui operator care prelucrează date cu caracter personal referitoare la un număr mai mic de 5 000 de persoane vizate pe parcursul a 12 luni consecutive și unui operator care nu prelucrează categorii speciale de date cu caracter special, astfel cum sunt menționate la articolul 9 alineatul (1), date de localizare sau date referitoare la minori sau angajați din sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni
  sau |
| --- | --- |

(b)

unei întreprinderi cu mai puțin de 250 de angajați;

  unui operator care prelucrează date cu caracter personal referitoare la un număr mai mic de 5 000 de persoane vizate pe parcursul a 12 luni consecutive și unui operator care nu prelucrează categorii speciale de date cu caracter special, astfel cum sunt menționate la articolul 9 alineatul (1), date de localizare sau date referitoare la minori sau angajați din sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni
  sau

| (c) | unei autorități sau unui organism public; sau |
| --- | --- |

(c)

unei autorități sau unui organism public; sau

| (d) | unui operator care furnizează numai ocazional bunuri sau servicii persoanelor vizate care își au reședința pe teritoriul Uniunii
  , cu excepția cazului în care prelucrarea datelor cu caracter special privește categoriile speciale de date cu caracter special, astfel cum sunt menționate la articolul 9 alineatul (1), datele de localizare sau datele referitoare la minori sau angajați, din sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni
  . |
| --- | --- |

(d)

unui operator care furnizează numai ocazional bunuri sau servicii persoanelor vizate care își au reședința pe teritoriul Uniunii
  , cu excepția cazului în care prelucrarea datelor cu caracter special privește categoriile speciale de date cu caracter special, astfel cum sunt menționate la articolul 9 alineatul (1), datele de localizare sau datele referitoare la minori sau angajați, din sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni
  .

(3)   Reprezentantul își are sediul în unul dintre statele membre în care își au reședința persoanele vizate ale căror date cu caracter personal sunt prelucrate în legătură cu

  se produc
  furnizarea de bunuri și servicii sau a căror conduită este monitorizată

  persoanelor vizate sau monitorizarea lor
  .

(4)   Desemnarea unui reprezentant de către operator nu aduce atingere acțiunilor în justiție care ar putea fi introduse împotriva operatorului însuși. [AM 120]

Articolul 26

Persoana împuternicită de către operator

(1)   În cazul în care o operațiune de prelucrare

  prelucrarea
  se realizează în numele operatorului, operatorul alege o persoană împuternicită care oferă garanții suficiente pentru punerea în aplicare a măsurilor și a procedurilor tehnice și organizatorice adecvate, astfel încât prelucrarea să respecte cerințele prevăzute în prezentul regulament și să asigure protecția drepturilor persoanei vizate, în special în ceea ce privește măsurile de securitate tehnică și de organizare privind prelucrarea care urmează să fie efectuată, și veghează la respectarea acestor măsuri.

(2)   Modul în care o persoană împuternicită de către operator efectuează prelucrarea este reglementată printr-un contract sau printr-un alt act juridic care obligă persoana împuternicită de către operator în raport cu operatorul și care prevede, în special,.
  Operatorul și persoana împuternicită de către operator au libertatea de a stabili rolurile și sarcinile cu privire la cerințele prezentului regulament și se asigură
  că persoana împuternicită de către operator:

| (a) | acționează

  prelucrează datele cu caracter personal
  numai la instrucțiunile operatorului, în special în cazul în care transferul de date cu caracter personal utilizate este interzis

  , cu excepția cazului în care dreptul Uniunii sau legislația statului membru prevede altfel
  ; |
| --- | --- |

(a)

acționează

  prelucrează datele cu caracter personal
  numai la instrucțiunile operatorului, în special în cazul în care transferul de date cu caracter personal utilizate este interzis

  , cu excepția cazului în care dreptul Uniunii sau legislația statului membru prevede altfel
  ;

| (b) | angajează numai personal care s-a angajat să respecte confidențialitatea sau care sunt obligați prin lege să respecte confidențialitatea; |
| --- | --- |

(b)

angajează numai personal care s-a angajat să respecte confidențialitatea sau care sunt obligați prin lege să respecte confidențialitatea;

| (c) | adoptă toate măsurile necesare în conformitate cu articolul 30; |
| --- | --- |

(c)

adoptă toate măsurile necesare în conformitate cu articolul 30;

| (d) | recrutează o altă persoană împuternicită

  stabilește condițiile recrutării unei alte persoane împuternicite
  de către operator numai cu autorizarea prealabilă a operatorului
  , cu excepția unor dispoziții contrare
  ; |
| --- | --- |

(d)

recrutează o altă persoană împuternicită

  stabilește condițiile recrutării unei alte persoane împuternicite
  de către operator numai cu autorizarea prealabilă a operatorului
  , cu excepția unor dispoziții contrare
  ;

| (e) | în măsura în care acest lucru este posibil, având în vedere caracterul prelucrării, creează, în acord cu operatorul, condițiile tehnice și organizatorice necesare

  corespunzătoare și relevante
  pentru ca operatorul să își îndeplinească obligația de a răspunde cererilor privind exercitarea, de către persoana vizată, a drepturilor prevăzute în capitolul III; |
| --- | --- |

(e)

în măsura în care acest lucru este posibil, având în vedere caracterul prelucrării, creează, în acord cu operatorul, condițiile tehnice și organizatorice necesare

  corespunzătoare și relevante
  pentru ca operatorul să își îndeplinească obligația de a răspunde cererilor privind exercitarea, de către persoana vizată, a drepturilor prevăzute în capitolul III;

| (f) | ajută operatorul să asigure respectarea obligațiilor prevăzute la articolele 30 și 34
  , ținând seama de caracterul prelucrării și informațiile aflate la dispoziția persoanei împuternicite de operator; |
| --- | --- |

(f)

ajută operatorul să asigure respectarea obligațiilor prevăzute la articolele 30 și 34
  , ținând seama de caracterul prelucrării și informațiile aflate la dispoziția persoanei împuternicite de operator;

| (g) | transmite operatorului toate rezultatele după terminarea procesului de prelucrare, nu prelucrează în niciun alt mod datele cu caracter personal
  și elimină copiile existente, cu excepția cazului în care dreptului Uniunii sau legislația statelor membre prevede stocarea datelor
  ; |
| --- | --- |

(g)

transmite operatorului toate rezultatele după terminarea procesului de prelucrare, nu prelucrează în niciun alt mod datele cu caracter personal
  și elimină copiile existente, cu excepția cazului în care dreptului Uniunii sau legislația statelor membre prevede stocarea datelor
  ;

| (h) | pune la dispoziția operatorului și a autorității de supraveghere toate informațiile necesare pentru a se controla

  a demonstra
  respectarea obligațiilor prevăzute la prezentul articol
  și permite inspecții la fața locului
  . |
| --- | --- |

(h)

pune la dispoziția operatorului și a autorității de supraveghere toate informațiile necesare pentru a se controla

  a demonstra
  respectarea obligațiilor prevăzute la prezentul articol
  și permite inspecții la fața locului
  .

(3)   Operatorul și persoana împuternicită de către operator păstrează o dovadă scrisă a instrucțiunilor prezentate de operator și a obligațiilor care îi revin persoanei împuternicite de către operator menționate la alineatul (2).

(3a)
     
  Garanțiile suficiente menționate la alineatul (1) pot fi demonstrate prin aderarea la codurile de conduită sau mecanismele de certificare în conformitate cu articolele 38 și 39 din prezentul regulament.

(4)   În cazul în care o persoană împuternicită de către operator prelucrează date cu caracter personal într-un alt mod decât cel prevăzut în instrucțiunile date de operator
  sau devine parte determinantă în legătură cu scopul și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal
  , persoana împuternicită de către operator este considerată operator pentru prelucrarea respectivă și face obiectul dispozițiilor privind operatorii asociați prevăzute la articolul 24.

(5)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și a cerințelor aferente responsabilităților, drepturilor și sarcinilor unei persoane împuternicite de către operator în conformitate cu alineatul (1), precum și condițiilor care permit facilitarea procesului de prelucrare a datelor cu caracter personal în cadrul unui grup de întreprinderi, în special pentru verificare și raportare
  . [AM 121]

Articolul 27

Desfășurarea activității de prelucrare sub autoritatea operatorului și a persoanei împuternicite de către operator

Persoana împuternicită de către operator și orice persoană care acționează sub autoritatea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator care are acces la datele cu caracter personal nu le prelucrează decât la cererea operatorului, cu excepția cazului în care legislația Uniunii sau a statului membru îl obligă să facă acest lucru.

Articolul 28

Documentația

(1)   Fiecare operator și persoană împuternicită de operator și, dacă este cazul, reprezentantul operatorului, păstrează documentația referitoare la toate operațiunile de prelucrare derulate sub responsabilitatea sa

  actualizată periodic, necesară pentru îndeplinirea cerințelor prevăzute în prezentul regulament
  .

(2)   Această documentație cuprinde cel puțin

  În plus, fiecare operator și persoană împuternicită de operator păstrează documentație referitoare la
  următoarele informații:

| (a) | numele și datele de contact ale operatorului, sau ale oricărui operator asociat sau ale oricărei persoane împuternicite de către operator, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(a)

numele și datele de contact ale operatorului, sau ale oricărui operator asociat sau ale oricărei persoane împuternicite de către operator, dacă este cazul;

| (b) | numele și datele de contact ale responsabilului cu protecția datelor, dacă este cazul; |
| --- | --- |

(b)

numele și datele de contact ale responsabilului cu protecția datelor, dacă este cazul;

| (c) | scopul prelucrării datelor, inclusiv interesele legitime urmărite de responsabilul cu prelucrarea, atunci când prelucrarea se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (f); |
| --- | --- |

(c)

scopul prelucrării datelor, inclusiv interesele legitime urmărite de responsabilul cu prelucrarea, atunci când prelucrarea se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (f);

| (d) | o descriere a categoriilor de persoane vizate și a categoriilor de date cu caracter personal care le privesc; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a categoriilor de persoane vizate și a categoriilor de date cu caracter personal care le privesc;

| (e) | (c)

  destinatarii sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal, inclusiv operatorii

  numele și datele de contact ale operatorilor
  cărora le sunt comunicate datele cu caracter personal în interesul legitim pe care îl urmăresc

  , dacă există
  ; |
| --- | --- |

(e)

(c)

  destinatarii sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal, inclusiv operatorii

  numele și datele de contact ale operatorilor
  cărora le sunt comunicate datele cu caracter personal în interesul legitim pe care îl urmăresc

  , dacă există
  ;

| (f) | dacă este cazul, transferurile de date către o țară terță sau o organizație internațională, inclusiv identificarea țării terțe sau a organizației internaționale respective și, în cazul transferurilor prevăzute la articolul 44 alineatul (1) litera (h), documentația care dovedește existența unor garanții corespunzătoare; |
| --- | --- |

(f)

dacă este cazul, transferurile de date către o țară terță sau o organizație internațională, inclusiv identificarea țării terțe sau a organizației internaționale respective și, în cazul transferurilor prevăzute la articolul 44 alineatul (1) litera (h), documentația care dovedește existența unor garanții corespunzătoare;

| (g) | o indicație generală a termenelor-limită pentru ștergerea diferitelor categorii de date; |
| --- | --- |

(g)

o indicație generală a termenelor-limită pentru ștergerea diferitelor categorii de date;

| (h) | descrierea mecanismelor prevăzute la articolul 22 alineatul (3). |
| --- | --- |

(h)

descrierea mecanismelor prevăzute la articolul 22 alineatul (3).

(3)   Operatorul și persoana împuternicită de către operator și, dacă este cazul, reprezentantul operatorului, pune documentația la dispoziția autorității de supraveghere, la cererea acesteia.

(4)   Obligațiile menționate la alineatele (1) și (2) nu se aplică următoarelor categorii de operatori și persoane împuternicite de către operatori:

| (a) | persoanelor fizice care prelucrează date cu caracter personal fără vreun interes comercial; sau |
| --- | --- |

(a)

persoanelor fizice care prelucrează date cu caracter personal fără vreun interes comercial; sau

| (b) | întreprinderilor sau organizațiilor cu mai puțin de 250 de angajați care prelucrează date cu caracter personal doar ca o activitate auxiliară activităților sale principale. |
| --- | --- |

(b)

întreprinderilor sau organizațiilor cu mai puțin de 250 de angajați care prelucrează date cu caracter personal doar ca o activitate auxiliară activităților sale principale.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și a cerințelor referitoare la documentația la care se face referire la alineatul (1), pentru a ține seama în special de responsabilitățile operatorului și ale persoanei împuternicite de către operator și, dacă este cazul, de responsabilitățile reprezentantului operatorului.

(6)   Comisia poate să conceapă formulare standard pentru documentele la care se face referire la alineatul (1). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 122]

Articolul 29

Cooperarea cu autoritatea de supraveghere

(1)   Operatorul și
  , dacă este cazul,
  persoana împuternicită de către operator și, dacă este cazul, reprezentantul operatorului cooperează, la cerere, cu autoritatea de supraveghere pentru a-și îndeplini sarcinile care le revin, în special prin furnizarea informațiilor menționate la articolul 53 alineatul (2) litera (a) și prin asigurarea accesului prevăzut la același alineat litera (b). [AM 123]

(2)   Ca urmare a exercitării, de către autoritatea de supraveghere, a competențelor prevăzute la articolul 53 alineatul (2), operatorul și persoana împuternicită de către operator răspund autorității de supraveghere într-un termen rezonabil stabilit de către autoritatea de supraveghere. Răspunsul include o descriere a măsurilor adoptate și a rezultatelor obținute, ca răspuns la observațiile autorității de supraveghere.

SECȚIUNEA 2

SECURITATEA DATELOR

Articolul 30

Securitatea prelucrării

(1)   Operatorul și persoana împuternicită de operator pun în aplicare măsuri tehnice și organizatorice adecvate pentru a asigura un nivel de securitate care să fie în concordanță cu riscurile pe care le presupune prelucrarea și cu caracterul datelor cu caracter personal care trebuie protejate,
  ținând cont de rezultatele unei evaluări de impact privind protecția datelor în conformitate cu articolul 33,
  având în vedere stadiul actual al tehnologiei și costurile punerii lor în aplicare.

(1a)
     
  Având în vedere stadiul actual al tehnologiei și costurile punerii în aplicare, această politică de securitate trebuie să includă:

| (a) | capacitatea de a asigura faptul că integritatea datelor cu caracter personal este validată; |
| --- | --- |

(a)

capacitatea de a asigura faptul că integritatea datelor cu caracter personal este validată;

| (b) | capacitatea de a asigura o confidențialitate, integritate, disponibilitate și rezistență continuă a sistemelor și serviciilor de prelucrare a datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(b)

capacitatea de a asigura o confidențialitate, integritate, disponibilitate și rezistență continuă a sistemelor și serviciilor de prelucrare a datelor cu caracter personal;

| (c) | capacitatea de a restabili disponibilitatea datelor și accesul la acestea în timp util în cazul în care un incident de natură fizică sau tehnică are un impact negativ asupra disponibilității, integrității și confidențialității sistemelor și serviciilor informatice; |
| --- | --- |

(c)

capacitatea de a restabili disponibilitatea datelor și accesul la acestea în timp util în cazul în care un incident de natură fizică sau tehnică are un impact negativ asupra disponibilității, integrității și confidențialității sistemelor și serviciilor informatice;

| (d) | în cazul prelucrării datelor sensibile cu caracter personal, în conformitate cu articolele 8 și 9, măsuri de securitate suplimentare pentru a garanta conștientizarea diferitelor situații care presupun riscuri și capacitatea de a adopta măsuri preventive, corective și de atenuare în timp aproape real pentru a răspunde vulnerabilităților și incidentelor detectate care ar putea constitui riscuri pentru securitatea datelor; |
| --- | --- |

(d)

în cazul prelucrării datelor sensibile cu caracter personal, în conformitate cu articolele 8 și 9, măsuri de securitate suplimentare pentru a garanta conștientizarea diferitelor situații care presupun riscuri și capacitatea de a adopta măsuri preventive, corective și de atenuare în timp aproape real pentru a răspunde vulnerabilităților și incidentelor detectate care ar putea constitui riscuri pentru securitatea datelor;

| (e) | un proces pentru testarea, evaluarea și aprecierea eficacității politicilor, procedurilor și planurilor de securitate, al cărui scop este să asigure menținerea eficacității. |
| --- | --- |

(e)

un proces pentru testarea, evaluarea și aprecierea eficacității politicilor, procedurilor și planurilor de securitate, al cărui scop este să asigure menținerea eficacității.

(2)   În urma unei evaluări a riscurilor, operatorul și persoana împuternicită de operator adoptă măsurile prevăzute la alineatul (1) pentru protejarea datelor cu caracter personal împotriva distrugerii accidentale sau ilegale ori a pierderii accidentale, și pentru prevenirea oricărei forme de prelucrare ilegală, în special divulgarea, accesul sau diseminarea neautorizată ori modificarea datelor cu caracter personal.
  respectă cel puțin următoarele cerințe:

| (a) | garantează că datele cu caracter personal pot fi accesate exclusiv de personalul autorizat și în scopuri autorizate din punct de vedere juridic; |
| --- | --- |

(a)

garantează că datele cu caracter personal pot fi accesate exclusiv de personalul autorizat și în scopuri autorizate din punct de vedere juridic;

| (b) | protejează datele cu caracter personal stocate sau transmise împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii sau deteriorării accidentale și a stocării, prelucrării, accesării sau divulgării neautorizate sau ilegale; precum și |
| --- | --- |

(b)

protejează datele cu caracter personal stocate sau transmise împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii sau deteriorării accidentale și a stocării, prelucrării, accesării sau divulgării neautorizate sau ilegale; precum și

| (c) | asigură punerea în aplicare a unei politici de securitate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(c)

asigură punerea în aplicare a unei politici de securitate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal.

(3)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și a cerințelor

  Comitetului european pentru protecția datelor i se încredințează sarcina de a elabora orientări, recomandări și bune practici în conformitate cu articolul 66 alineatul (1) litera (b)
  referitoare la măsurile tehnice și organizatorice prevăzute la alineatele (1) și (2), stabilind inclusiv care este stadiul actual al tehnologiei pentru anumite sectoare și în anumite situații de prelucrare a datelor, ținând seama în special de evoluția tehnologiei și a soluțiilor de proiectare pentru protecția datelor începând cu momentul conceperii și cel al protecției implicite a datelor, cu excepția cazului în care se aplică alineatul (4).

(4)   Comisia poate adopta, dacă este cazul, acte de punere în aplicare pentru specificarea cerințelor prevăzute la alineatele (1) și (2) în diverse situații, în special pentru a:

| (a) | preveni accesul neautorizat la date cu caracter personal; |
| --- | --- |

(a)

preveni accesul neautorizat la date cu caracter personal;

| (b) | preveni orice act neautorizat de divulgare, citire, copiere, modificare, ștergere sau eliminare a datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(b)

preveni orice act neautorizat de divulgare, citire, copiere, modificare, ștergere sau eliminare a datelor cu caracter personal;

| (c) | asigura verificarea legalității operațiunilor de prelucrare. |
| --- | --- |

(c)

asigura verificarea legalității operațiunilor de prelucrare.

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 124]

Articolul 31

Notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării securității datelor cu caracter personal

(1)   În cazul în care are loc o încălcare a securității datelor cu caracter personal, operatorul notifică acest lucru autorității de supraveghere fără întârzieri nejustificate și, în cazul în care este posibil, în termen de cel mult 24 de ore de la data la care a luat cunoștință de aceasta. Notificarea autorității de supraveghere trebuie să fie însoțită de o explicație motivată în cazul în care aceasta nu are loc în termen de 24 de ore.

(2)   În conformitate cu articolul 26 alineatul (2) litera (f), persoana împuternicită de către operator îl previne și îl informează pe operator imediat

  fără întârzieri nejustificate
  după ce s-a constatat încălcarea securității datelor cu caracter personal.

(3)   Notificarea menționată la alineatul (1) trebuie cel puțin:

| (a) | să descrie caracterul încălcării securității datelor cu caracter personal, inclusiv categoriile și numărul persoanelor vizate în cauză și categoriile și numărul de înregistrări de date în cauză; |
| --- | --- |

(a)

să descrie caracterul încălcării securității datelor cu caracter personal, inclusiv categoriile și numărul persoanelor vizate în cauză și categoriile și numărul de înregistrări de date în cauză;

| (b) | să comunice identitatea și datele de contact ale responsabilului cu protecția datelor sau un alt punct de contact de unde se pot obține mai multe informații; |
| --- | --- |

(b)

să comunice identitatea și datele de contact ale responsabilului cu protecția datelor sau un alt punct de contact de unde se pot obține mai multe informații;

| (c) | să recomande măsuri de atenuare a eventualelor efecte negative ale încălcării securității datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(c)

să recomande măsuri de atenuare a eventualelor efecte negative ale încălcării securității datelor cu caracter personal;

| (d) | să descrie consecințele încălcării securității datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(d)

să descrie consecințele încălcării securității datelor cu caracter personal;

| (e) | să descrie măsurile propuse sau adoptate de operator pentru a remedia problema încălcării securității datelor cu caracter personal
  și a limita efectele acesteia
  . |
| --- | --- |

(e)

să descrie măsurile propuse sau adoptate de operator pentru a remedia problema încălcării securității datelor cu caracter personal
  și a limita efectele acesteia
  .

Dacă este necesar, informațiile pot fi furnizate treptat.

(4)   Operatorul păstrează documente referitoare la toate cazurile de încălcare a securității datelor cu caracter personal, care cuprind o descriere a situației în care a avut loc încălcarea, a efectelor acesteia și a măsurilor de remediere întreprinse. Această documentație trebuie să permită

  să fie suficientă pentru a permite
  autorității de supraveghere să verifice conformitatea cu prezentul articol
  și cu articolul 30
  . Documentația respectivă include numai informațiile necesare în acest scop.

(4a)
     
  Autoritatea de supraveghere ține un registru public al tipurilor de încălcare notificate.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul de a indica mai detaliat criteriile și cerințele necesare

  Comitetului european pentru protecția datelor i se încredințează sarcina de a elabora orientări, recomandări și bune practici în conformitate cu articolul 66 alineatul (1) litera (b)
  pentru stabilirea încălcării
  și stabilirii întârzierilor nejustificate
  menționate la alineatele (1) și (2) și pentru circumstanțele speciale în care un operator și o persoană împuternicită de către operator au obligația de a notifica încălcarea securității datelor cu caracter personal.

(6)   Comisia poate stabili un format standard al notificării adresate autorității de supraveghere, procedurile aplicabile în cazul obligației de notificare și forma și modalitățile de întocmire a documentației la care se face referire la alineatul (4), inclusiv termenele pentru ștergerea informațiilor conținute în această documentație. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 125]

Articolul 32

Informarea persoanei vizate cu privire la încălcarea securității datelor cu caracter personal

(1)   Atunci când încălcarea securității datelor cu caracter personal pune în pericol protecția datelor cu caracter personal, a vieții private a persoanei vizate,
  a drepturilor sau intereselor sale legitime,
  operatorul, după notificarea prevăzută la articolul 31, informează persoana vizată, fără întârzieri nejustificate, cu privire la încălcarea securității datelor cu caracter personal.

(2)   Informarea persoanei vizate prevăzută la alineatul (1) cuprinde o descriere a caracterului

  este detaliată și utilizează un limbaj clar și explicit. Ea descrie caracterul
  încălcării securității datelor cu caracter personal și conține cel puțin informațiile și recomandările prevăzute la articolul 31 alineatul (3) literele (b) și, (c)
  și (d) și informațiile despre drepturile persoanei vizate, inclusiv căile de atac
  .

(3)   Informarea persoanei vizate cu privire la încălcarea securității datelor cu caracter personal a persoanei vizate nu este necesară în cazul în care operatorul demonstrează, într-un mod satisfăcător, autorității de supraveghere că a pus în aplicare măsuri tehnologice adecvate de protecție și că respectivele măsuri au fost aplicate în cazul datelor afectate de încălcarea securității datelor cu caracter personal. Astfel de măsuri tehnologice de protecție trebuie să asigure că datele devin neinteligibile persoanelor care nu sunt autorizate să le acceseze.

(4)   Fără a aduce atingere obligației operatorului de a comunica persoanei vizate încălcarea securității datelor cu caracter personal, în cazul în care operatorul nu a comunicat încă persoanei vizate că securitatea datelor sale cu caracter personal a fost încălcată, autoritatea de supraveghere poate, după analizarea posibilelor efecte negative ale încălcării, să îi solicite să facă acest lucru.

(5)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și a cerințelor

  Comitetului european pentru protecția datelor i se încredințează sarcina de a elabora orientări, recomandări și bune practici în conformitate cu articolul 66 alineatul (1) litera (b)
  privind circumstanțele în care o încălcare a securității datelor cu caracter personal ar putea aduce atingere datelor cu caracter personal,
  vieții private, drepturilor și intereselor legitime ale persoanei vizate
  menționate la alineatul (1).

(6)   Comisia poate stabili forma în care persoana vizată este informată conform alineatului (1) și procedurile aplicabile respectivei informări. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 126]

Articolul 32a

Analiza riscurilor

(1)
     
  Operatorul sau, după caz, persoana împuternicită de către operator efectuează o analiză a riscurilor privind impactul potențial al prelucrării de date planificate asupra drepturilor și libertăților persoanelor vizate, prin care evaluează dacă operațiunile sale de prelucrare pot prezenta riscuri specifice.

(2)
     
  Următoarele operațiuni de prelucrare pot prezenta astfel de riscuri specifice:

| (a) | prelucrarea de date cu caracter personal referitoare la un număr mai mare de 5 000 de persoane vizate pe parcursul oricărei perioade de 12 luni consecutive; |
| --- | --- |

(a)

prelucrarea de date cu caracter personal referitoare la un număr mai mare de 5 000 de persoane vizate pe parcursul oricărei perioade de 12 luni consecutive;

| (b) | prelucrarea unor categorii speciale de date, astfel cum sunt menționate la articolul 9 alineatul (1), a datelor de localizare, a datelor referitoare la minori sau angajați, din sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni; |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea unor categorii speciale de date, astfel cum sunt menționate la articolul 9 alineatul (1), a datelor de localizare, a datelor referitoare la minori sau angajați, din sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni;

| (c) | elaborarea unui profil pentru măsurile care produc efecte juridice sau care afectează în mod semnificativ persoana respectivă; |
| --- | --- |

(c)

elaborarea unui profil pentru măsurile care produc efecte juridice sau care afectează în mod semnificativ persoana respectivă;

| (d) | prelucrarea informațiilor cu caracter personal pentru furnizarea de asistență medicală, studii epidemiologice sau studii privind bolile mentale sau infecțioase, atunci când datele sunt prelucrate în scopul luării de măsuri sau decizii care vizează anumite persoane pe scară largă; |
| --- | --- |

(d)

prelucrarea informațiilor cu caracter personal pentru furnizarea de asistență medicală, studii epidemiologice sau studii privind bolile mentale sau infecțioase, atunci când datele sunt prelucrate în scopul luării de măsuri sau decizii care vizează anumite persoane pe scară largă;

| (e) | monitorizarea automată pe scară largă a zonelor accesibile publicului; |
| --- | --- |

(e)

monitorizarea automată pe scară largă a zonelor accesibile publicului;

| (f) | alte operațiuni de prelucrare a datelor pentru care este necesară consultarea responsabilului cu protecția datelor sau a autorității de supraveghere în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) litera (b); |
| --- | --- |

(f)

alte operațiuni de prelucrare a datelor pentru care este necesară consultarea responsabilului cu protecția datelor sau a autorității de supraveghere în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) litera (b);

| (g) | atunci când o încălcare poate pune în pericol protecția datelor cu caracter personal, a vieții private, a drepturilor și intereselor legitime ale persoanelor vizate; |
| --- | --- |

(g)

atunci când o încălcare poate pune în pericol protecția datelor cu caracter personal, a vieții private, a drepturilor și intereselor legitime ale persoanelor vizate;

| (h) | activitățile principale ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator constau în operațiuni de prelucrare care, prin natura, domeniul de aplicare și/sau scopurile lor, necesită monitorizarea periodică și sistematică a persoanelor vizate; |
| --- | --- |

(h)

activitățile principale ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator constau în operațiuni de prelucrare care, prin natura, domeniul de aplicare și/sau scopurile lor, necesită monitorizarea periodică și sistematică a persoanelor vizate;

| (i) | atunci când datele cu caracter personal sunt accesibile unui număr de persoane care nu poate fi în mod rezonabil estimat că este limitat. |
| --- | --- |

(i)

atunci când datele cu caracter personal sunt accesibile unui număr de persoane care nu poate fi în mod rezonabil estimat că este limitat.

(3)
     
  Potrivit rezultatelor analizei riscurilor:

| (a) | atunci când există o operațiune de prelucrare menționată la alineatul (2) literele (a) sau (b), operatorii care nu sunt stabiliți în Uniune desemnează un reprezentant în Uniune, în conformitate cu cerințele și derogările prevăzute la articolul 25; |
| --- | --- |

(a)

atunci când există o operațiune de prelucrare menționată la alineatul (2) literele (a) sau (b), operatorii care nu sunt stabiliți în Uniune desemnează un reprezentant în Uniune, în conformitate cu cerințele și derogările prevăzute la articolul 25;

| (b) | atunci când există o operațiune de prelucrare menționată la alineatul (2) literele (a), (b) sau (h), operatorul desemnează un responsabil cu protecția datelor, în conformitate cu cerințele și derogările prevăzute la articolul 35; |
| --- | --- |

(b)

atunci când există o operațiune de prelucrare menționată la alineatul (2) literele (a), (b) sau (h), operatorul desemnează un responsabil cu protecția datelor, în conformitate cu cerințele și derogările prevăzute la articolul 35;

| (c) | atunci când există o operațiune de prelucrare menționată la alineatul (2) literele (a), (b), (c), (d), (e), (f), (g) sau (h), operatorul sau persoana împuternicită de către operator care acționează în numele operatorului efectuează o evaluare a impactului asupra protecției datelor, în conformitate cu articolul 33; |
| --- | --- |

(c)

atunci când există o operațiune de prelucrare menționată la alineatul (2) literele (a), (b), (c), (d), (e), (f), (g) sau (h), operatorul sau persoana împuternicită de către operator care acționează în numele operatorului efectuează o evaluare a impactului asupra protecției datelor, în conformitate cu articolul 33;

| (d) | atunci când există operațiuni de prelucrare menționate la alineatul (2) litera (f), operatorul îl consultă pe responsabilul cu protecția datelor sau, în cazul în care nu a fost numit un responsabil cu protecția datelor, autoritatea de supraveghere, în conformitate cu articolul 34. |
| --- | --- |

(d)

atunci când există operațiuni de prelucrare menționate la alineatul (2) litera (f), operatorul îl consultă pe responsabilul cu protecția datelor sau, în cazul în care nu a fost numit un responsabil cu protecția datelor, autoritatea de supraveghere, în conformitate cu articolul 34.

(4)
     
  Analiza riscurilor se revizuiește cel târziu după un an sau imediat, în cazul în care natura, domeniul de aplicare sau scopul operațiunilor de prelucrare a datelor se modifică în mod semnificativ. Atunci când, în conformitate cu alineatul (3) litera (c), operatorul nu este obligat să efectueze o evaluare a impactului asupra protecției datelor, se păstrează documentele referitoare la analiza riscurilor. [AM 127]

SECȚIUNEA 3

EVALUAREA IMPACTULUI PRIVIND PROTECȚIA

  GESTIONAREA PROTECȚIEI
  DATELOR AUTORIZAȚIA PREALABILĂ

  PE DURATA CICLULUI DE VIAȚĂ [AM 128]

Articolul 33

Evaluarea impactului privind protecția datelor

(1)   Atunci când operațiunile de prelucrare prezintă riscuri specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate prin însăși natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor

  este necesar în temeiul articolului 32a alineatul (3) litera (c)
  , operatorul sau persoana împuternicită de către operator, care acționează în numele operatorului, trebuie să efectueze o evaluare a impactului operațiunilor de prelucrare prevăzute asupra protecției

  drepturilor și libertăților persoanelor vizate, în special asupra dreptului lor la protecție a
  datelor cu caracter personal.
  O evaluare unică este suficientă pentru abordarea unui set de operațiuni de prelucrare similare care prezintă riscuri similare.

(2)   Următoarele operațiuni de prelucrare prezintă în special riscurile specifice la care se face referire la alineatul (1):

| (a) | o evaluare sistematică și cuprinzătoare a aspectelor personale referitoare la o persoană fizică sau care vizează analizarea ori întocmirea de previziuni în special în ceea ce privește situația economică a persoanei fizice, locul în care se află, sănătatea, preferințele personale, încrederea de care se bucură sau comportamentul acesteia, care se bazează pe prelucrarea automată și pe care se bazează măsurile care produc efecte juridice sau care afectează în mod semnificativ persoana respectivă; |
| --- | --- |

(a)

o evaluare sistematică și cuprinzătoare a aspectelor personale referitoare la o persoană fizică sau care vizează analizarea ori întocmirea de previziuni în special în ceea ce privește situația economică a persoanei fizice, locul în care se află, sănătatea, preferințele personale, încrederea de care se bucură sau comportamentul acesteia, care se bazează pe prelucrarea automată și pe care se bazează măsurile care produc efecte juridice sau care afectează în mod semnificativ persoana respectivă;

| (b) | prelucrarea informațiilor privind viața sexuală, sănătatea, rasa și originea etnică sau informații necesare pentru furnizarea de asistență medicală, studii epidemiologice sau studii privind boli mentale sau infecțioase prelucrarea datelor pentru adoptarea de măsuri sau decizii care vizează anumite persoane pe scară largă; |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea informațiilor privind viața sexuală, sănătatea, rasa și originea etnică sau informații necesare pentru furnizarea de asistență medicală, studii epidemiologice sau studii privind boli mentale sau infecțioase prelucrarea datelor pentru adoptarea de măsuri sau decizii care vizează anumite persoane pe scară largă;

| (c) | monitorizarea zonelor accesibile publicului, mai ales în cazul utilizării pe scară largă a dispozitivelor optoelectronice (supravegherea video); |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea zonelor accesibile publicului, mai ales în cazul utilizării pe scară largă a dispozitivelor optoelectronice (supravegherea video);

| (d) | procesarea datelor cu caracter personal în sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni privind minorii sau procesarea datelor biometrice sau genetice; |
| --- | --- |

(d)

procesarea datelor cu caracter personal în sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni privind minorii sau procesarea datelor biometrice sau genetice;

| (e) | alte operațiuni de prelucrare de date pentru care este necesară consultarea autorității de supraveghere în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) litera (b). |
| --- | --- |

(e)

alte operațiuni de prelucrare de date pentru care este necesară consultarea autorității de supraveghere în conformitate cu articolul 34 alineatul (2) litera (b).

(3)   Evaluarea trebuie să cuprindă

  are în vedere gestionarea întregului ciclu de viață al datelor cu caracter personal, de la culegere la prelucrare și eliminare. Ea cuprinde
  cel puțin;

| (a) | o descriere generală

  sistematică
  a operațiunilor de prelucrare avute în vedere, o evaluare a riscurilor privind drepturile și libertățile persoanelor vizate, măsurile preconizate în vederea evitării riscurilor, garanțiile, măsurile de securitate și mecanismele menite să asigure protecția datelor cu caracter personal și să demonstreze conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament, luând în considerare drepturile

  , scopurile prelucrării și, după caz,
  interesele legitime ale persoanelor vizate și ale celorlalte persoane interesate.

  urmărite de operator; |
| --- | --- |

(a)

o descriere generală

  sistematică
  a operațiunilor de prelucrare avute în vedere, o evaluare a riscurilor privind drepturile și libertățile persoanelor vizate, măsurile preconizate în vederea evitării riscurilor, garanțiile, măsurile de securitate și mecanismele menite să asigure protecția datelor cu caracter personal și să demonstreze conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament, luând în considerare drepturile

  , scopurile prelucrării și, după caz,
  interesele legitime ale persoanelor vizate și ale celorlalte persoane interesate.

  urmărite de operator;

| (b) | o evaluare a necesității și proporționalității operațiunilor de prelucrare în legătură cu aceste scopuri; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a necesității și proporționalității operațiunilor de prelucrare în legătură cu aceste scopuri;

| (c) | o evaluare a riscurilor la adresa drepturilor și libertăților persoanelor vizate, inclusiv riscul de discriminare care poate fi implicat sau sporit de operație; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a riscurilor la adresa drepturilor și libertăților persoanelor vizate, inclusiv riscul de discriminare care poate fi implicat sau sporit de operație;

| (d) | o descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea riscurilor și reducerea la minimum a cantității de date cu caracter personal care sunt prelucrate; |
| --- | --- |

(d)

o descriere a măsurilor avute în vedere pentru evitarea riscurilor și reducerea la minimum a cantității de date cu caracter personal care sunt prelucrate;

| (e) | o listă a garanțiilor, măsurilor de securitate și mecanismelor menite să asigure protecția datelor cu caracter personal, cum ar fi pseudonimizarea, și să demonstreze conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament, luând în considerare drepturile și interesele legitime ale persoanelor vizate și ale celorlalte persoane interesate; |
| --- | --- |

(e)

o listă a garanțiilor, măsurilor de securitate și mecanismelor menite să asigure protecția datelor cu caracter personal, cum ar fi pseudonimizarea, și să demonstreze conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament, luând în considerare drepturile și interesele legitime ale persoanelor vizate și ale celorlalte persoane interesate;

| (f) | o indicație generală a termenelor-limită pentru ștergerea diferitelor categorii de date; |
| --- | --- |

(f)

o indicație generală a termenelor-limită pentru ștergerea diferitelor categorii de date;

| (g) | o explicație referitoare la practicile de protecție a datelor de la momentul conceperii și de protecție implicită a datelor în temeiul articolului 23 care au fost puse în aplicare; |
| --- | --- |

(g)

o explicație referitoare la practicile de protecție a datelor de la momentul conceperii și de protecție implicită a datelor în temeiul articolului 23 care au fost puse în aplicare;

| (h) | o listă a destinatarilor sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(h)

o listă a destinatarilor sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal;

| (i) | dacă este cazul, o listă a transferurilor de date avute în vedere către o țară terță sau o organizație internațională, inclusiv identificarea țării terțe sau a organizației internaționale respective; |
| --- | --- |

(i)

dacă este cazul, o listă a transferurilor de date avute în vedere către o țară terță sau o organizație internațională, inclusiv identificarea țării terțe sau a organizației internaționale respective;

| (j) | o evaluare a contextului prelucrării datelor. |
| --- | --- |

(j)

o evaluare a contextului prelucrării datelor.

(3a)
     
  în cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de acesta a desemnat un responsabil cu protecția datelor, acesta ar trebui să participe la procedurile de evaluare a impactului.

(3b)
     
  Se păstrează documente referitoare la evaluare și se stabilește un calendar pentru analize periodice ale conformității privind protecția datelor în temeiul articolului 33a alineatul (1). Evaluarea este actualizată fără întârziere în cazul în care rezultatele analizei conformității privind protecția datelor menționate la articolul 33a indică probleme în ceea ce privește conformitatea. Operatorul și persoana împuternicită de acesta și, dacă este cazul, reprezentantul operatorului, pun evaluarea la dispoziția autorității de supraveghere, la cererea acesteia.

(4)   Operatorul solicită avizul persoanelor vizate sau al reprezentanților acestora privind prelucrarea prevăzută, fără a aduce atingere protecției intereselor comerciale sau publice ori securității operațiunilor de prelucrare.

(5)   Atunci când operatorul este o autoritate sau un organism public și prelucrarea rezultă dintr-o obligație juridică în temeiul articolului 6 alineatul (1) litera (c), care prevede normele și procedurile referitoare la operațiunile de prelucrare și reglementate de legislația Uniunii, alineatele (1) – (4) nu se aplică, cu excepția cazului în care statele membre consideră că este necesară efectuarea unei astfel de evaluări înaintea desfășurării activităților de prelucrare.

(6)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și a cerințelor privind operațiunile de prelucrare care pot prezenta riscurile specifice menționate la alineatele (1) și (2), precum și cerințelor pentru evaluare la care se face referire la alineatul (3), inclusiv condițiile de scalabilitate, de verificare și posibilitatea auditării. În acest sens, Comisia ia în considerare măsuri specifice pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderi mici și mijlocii.

(7)   Comisia poate să prevadă standarde și proceduri de realizare, verificare și auditare a evaluării menționate la alineatul (3). Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 129]

Articolul 33a

Analiza conformității privind protecția datelor

(1)
     
  În termen de cel mult doi ani de la realizarea unei evaluări a impactului în temeiul articolului 33 alineatul (1), operatorul sau persoana împuternicită de acesta, care acționează în numele operatorului, realizează o analiză a conformității. Această analiză a conformității demonstrează faptul că prelucrarea datelor cu caracter personal are loc în conformitate cu evaluarea impactului privind protecția datelor.

(2)
     
  Analiza conformității se realizează periodic, cel puțin din doi în doi ani, sau imediat în cazul în care are loc o modificare a riscurilor specifice pe care le implică operațiunile de prelucrare.

(3)
     
  În cazul în care rezultatele analizei conformității indică probleme privind conformitatea, analiza conformității conține recomandări cu privire la modalitățile prin care se poate atinge conformitatea deplină.

(4)
     
  Se păstrează documentele referitoare la analiza conformității și recomandările pe care le conține. Operatorul și persoana împuternicită de acesta și, dacă este cazul, reprezentantul operatorului, pun analiza conformității la dispoziția autorității de supraveghere, la cererea acesteia.

(5)
     
  În cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de acesta a desemnat un responsabil cu protecția datelor, acesta participă la procedurile de revizuire a conformității. [AM 130]

Articolul 34

Autorizarea prealabilă și consultarea prealabilă

(1)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator, după caz, obține o autorizație din partea autorității de supraveghere înainte de prelucrarea datelor cu caracter personal, pentru a asigura conformitatea prelucrării prevăzute cu prezentul regulament și în special pentru a atenua riscurile la care sunt expuse persoanele vizate, în cazul în care un operator sau o persoană împuternicită de către operator adoptă clauzele contractuale prevăzute la articolul 42 alineatul (2) litera (d) sau nu oferă garanții corespunzătoare printr-un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic, astfel cum se menționează la articolul 42 alineatul (5) în ceea ce privește transferul de date cu caracter personal către o țară terță sau o organizație internațională.

(2)   
  (1)
  Operatorul sau persoana împuternicită de către operator, care acționează în numele operatorului, consultă
  responsabilul cu protecția datelor sau, în cazul în care acesta nu a fost numit,
  autoritatea de supraveghere înainte de prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul de a garanta conformitatea prelucrării prevăzute cu prezentul regulament și, în special, pentru a atenua riscurile la care sunt expuse persoanele vizate, atunci când:

| (a) | o evaluare a impactului privind protecția datelor, astfel cum se prevede la articolul 33, indică faptul că operațiunile de prelucrare pot prezenta, prin însăși natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor, un grad înalt de riscuri specifice; sau |
| --- | --- |

(a)

o evaluare a impactului privind protecția datelor, astfel cum se prevede la articolul 33, indică faptul că operațiunile de prelucrare pot prezenta, prin însăși natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor, un grad înalt de riscuri specifice; sau

| (b) | responsabilul cu protecția datelor sau
  autoritatea de supraveghere consideră că este necesar să se efectueze o consultare prealabilă cu privire la operațiunile de prelucrare care pot prezenta riscuri specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate prin însăși natura, domeniul de aplicare și/sau scopurile lor, în conformitate cu alineatul (4). |
| --- | --- |

(b)

responsabilul cu protecția datelor sau
  autoritatea de supraveghere consideră că este necesar să se efectueze o consultare prealabilă cu privire la operațiunile de prelucrare care pot prezenta riscuri specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate prin însăși natura, domeniul de aplicare și/sau scopurile lor, în conformitate cu alineatul (4).

(3)   Atunci când consideră

  stabilește în conformitate cu competențele sale
  că prelucrarea prevăzută nu este conformă cu prezentul regulament, în special în cazul în care riscurile nu sunt suficient identificate sau atenuate, autoritatea de supraveghere interzice prelucrarea prevăzută și prezintă propuneri adecvate pentru remedierea acestor aspecte neconforme.

(4)   Autoritatea de supraveghere întocmește și publică o listă de operațiuni de prelucrare care sunt supuse consultării prealabile în conformitate cu alineatul (2) litera (b). Autoritatea de supraveghere comunică aceste liste Comitetului european pentru protecția datelor.

(5)   În cazul în care lista prevăzută la alineatul (4) cuprinde activități de prelucrare care presupun furnizarea de bunuri și prestarea de servicii către persoane vizate din mai multe state membre sau la monitorizarea comportamentului lor ori pot afecta în mod substanțial libera circulație a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, autoritatea de supraveghere aplică mecanismul pentru asigurarea coerenței prevăzut la articolul 57 înainte de adoptarea listei.

(6)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator furnizează autorității de supraveghere
  , la cerere,
  evaluarea impactului privind protecția datelor prevăzută la

  în conformitate cu
  articolul 33 și, la cerere, orice altă informație care permite autorității de supraveghere să facă o evaluare a conformității prelucrării și, în special, a riscurilor în privința protecției datelor cu caracter personal ale persoanei vizate și a garanțiilor aferente.

(7)   Statele membre consultă autoritatea de supraveghere în cadrul procesului de pregătire a unei măsuri legislative care urmează să fie adoptate de parlamentul național sau a unei măsuri bazate pe o astfel de măsură legislativă, care să definească natura prelucrării, pentru a asigura conformitatea prelucrării prevăzute cu prezentul regulament și în special pentru a atenua riscurile la care sunt expuse persoanele vizate.

(8)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și a cerințelor privind stabilirea gradului înalt de risc specific prevăzut la alineatul 2 litera (a).

(9)   Comisia poate elabora formulare și proceduri standard pentru autorizațiile și consultările prealabile menționate la alineatele (1) și (2), precum și formulare și proceduri standard de informare a autorităților de supraveghere, în conformitate cu alineatul (6). Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 131]

SECȚIUNEA 4

RESPONSABILUL CU PROTECȚIA DATELOR

Articolul 35

Desemnarea responsabilului cu protecția datelor

(1)   Operatorul și persoana împuternicită de către operator desemnează un responsabil cu protecția datelor atunci când:

| (a) | prelucrarea este efectuată de o autoritate sau de un organism public; sau |
| --- | --- |

(a)

prelucrarea este efectuată de o autoritate sau de un organism public; sau

| (b) | prelucrarea este efectuată de o întreprindere cu 250 de angajați sau mai mult

  persoană juridică și implică peste 5 000 de persoane vizate pe parcursul oricărei perioade de 12 luni consecutive
  ; sau |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea este efectuată de o întreprindere cu 250 de angajați sau mai mult

  persoană juridică și implică peste 5 000 de persoane vizate pe parcursul oricărei perioade de 12 luni consecutive
  ; sau

| (c) | activitățile principale ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator constau în operațiuni de prelucrare care, prin natura lor, domeniul de aplicare și/sau scopul lor, necesită monitorizarea periodică și sistematică a persoanelor vizate.
  sau |
| --- | --- |

(c)

activitățile principale ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator constau în operațiuni de prelucrare care, prin natura lor, domeniul de aplicare și/sau scopul lor, necesită monitorizarea periodică și sistematică a persoanelor vizate.
  sau

| (d) | activitățile de bază ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator constau în prelucrarea categoriilor speciale de date în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), a datelor de localizare, a datelor referitoare la minori sau angajați, din sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni. |
| --- | --- |

(d)

activitățile de bază ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator constau în prelucrarea categoriilor speciale de date în conformitate cu articolul 9 alineatul (1), a datelor de localizare, a datelor referitoare la minori sau angajați, din sistemele de evidență a datelor de mari dimensiuni.

(2)   În cazul menționat la alineatul (1) litera (b),Un grup de întreprinderi poate numi un responsabil
  principal
  cu protecția datelor
  , cu condiția să se garantează că un responsabil cu protecția datelor este ușor accesibil din fiecare întreprindere
  .

(3)   În cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator este o autoritate sau un organism public, responsabilul cu protecția datelor poate fi desemnat pentru mai multe dintre entitățile sale, luând în considerare structura organizatorică a autorității sau a organismului public.

(4)   În alte cazuri decât cele menționate la alineatul (1), operatorul, persoana împuternicită de către operator, asociațiile și alte organisme care reprezintă categorii de operatori sau persoane împuternicite de către operatori pot desemna un responsabil cu protecția datelor.

(5)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator desemnează responsabilul cu protecția datelor în baza calităților profesionale și, în special, a cunoștințelor de specialitate în materie de legislație și practici privind protecția datelor și a capacității de a îndeplini sarcinile menționate la articolul 37. Nivelul necesar al cunoștințelor de specialitate se stabilește în special în special în funcție de prelucrarea efectuată asupra datelor și de gradul de protecție impus pentru datele cu caracter personal prelucrate de către operator sau de persoana împuternicită de către operator.

(6)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator se asigură că orice alte îndatoriri profesionale ale responsabilului cu protecția datelor sunt compatibile cu sarcinile și atribuțiile persoanei care are calitatea de responsabil cu protecția datelor și că nu generează un conflict de interese.

(7)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator desemnează un responsabil cu protecția datelor pentru o perioadă de cel puțin
  patru
  ani
  în cazul unui angajat sau doi ani în cazul unui contractant extern de servicii.
  Mandatul responsabilului cu protecția datelor poate fi reînnoit. Pe durata mandatului, responsabilul cu protecția datelor poate fi demis doar dacă nu mai îndeplinește condițiile cerute pentru exercitarea atribuțiilor sale.

(8)   Responsabilul cu protecția datelor poate fi un angajat al operatorului sau al persoanei împuternicite de către operator ori poate să își îndeplinească atribuțiile în baza unui contract de servicii.

(9)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator comunică autorității de supraveghere și publicului numele și datele de contact ale responsabilului cu protecția datelor.

(10)   Persoanele vizate au dreptul de a contacta responsabilul cu protecția datelor cu privire la toate problemele legate de prelucrarea datelor persoanelor vizate și de a solicita exercitarea drepturilor în temeiul prezentului regulament.

(11)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 cu scopul de a specifica în detaliu criteriile și cerințele pentru activitățile principale ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator prevăzute la alineatul (1) litera (c), precum și criteriile privind calitățile profesionale ale responsabilului cu protecția datelor prevăzute la alineatul (5).
  [AM 132]

Articolul 36

Funcția responsabilului cu protecția datelor

(1)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator se asigură că responsabilul cu protecția datelor este implicat în mod corespunzător și în timp util în toate aspectele legate de protecția datelor cu caracter personal.

(2)   Operatorul sau persoană împuternicită de către operator se asigură că responsabilul cu protecția datelor își exercită îndatoririle și atribuțiile în mod independent și că nu primește instrucțiuni în privința exercitării funcției. Responsabilul cu protecția datelor răspunde direct în fața conducerii
  executive a
  operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator.
  Operatorul sau persoană împuternicită de către operator desemnează în acest scop un membru al conducerii executive care este responsabil de conformitatea cu dispozițiile prezentului regulament.

(3)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator sprijină pe responsabilul cu protecția datelor în îndeplinirea sarcinilor sale și pune la dispoziție toate resursele, inclusiv personalul, incinta, echipamentele și orice alte resurse necesare pentru îndeplinirea funcțiilor și atribuțiilor prevăzute la articolul 37
  și pentru menținerea competențelor sale profesionale
  .

(4)
     
  Responsabilii cu protecția datelor au obligația de a respecta secretul privind identitatea persoanelor vizate și circumstanțele ce permit identificarea acestora, cu excepția cazului în care persoanele vizate îi eliberează de această obligație. [AM 133]

Articolul 37

Sarcinile responsabilului cu protecția datelor

(1)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator încredințează responsabilului cu protecția datelor cel puțin următoarele sarcini:

| (a) | sensibilizarea,
  informarea și consilierea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator cu privire la obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament,
  mai ales în ceea ce privește măsurile și procedurile tehnice și organizatorice,
  păstrarea unei evidențe a acestei activități și a răspunsurilor primite; |
| --- | --- |

(a)

sensibilizarea,
  informarea și consilierea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator cu privire la obligațiile care îi revin în temeiul prezentului regulament,
  mai ales în ceea ce privește măsurile și procedurile tehnice și organizatorice,
  păstrarea unei evidențe a acestei activități și a răspunsurilor primite;

| (b) | monitorizarea aplicării politicilor operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, inclusiv alocarea responsabilităților, formarea personalului implicat în operațiunile de prelucrare și auditurile aferente; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea aplicării politicilor operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, inclusiv alocarea responsabilităților, formarea personalului implicat în operațiunile de prelucrare și auditurile aferente;

| (c) | monitorizarea aplicării prezentului regulament, în special în ceea ce privește cerințele legate de protecția datelor de la momentul conceperii, de protecția implicită a datelor, de securitatea datelor, de informațiile persoanelor vizate și de cererile acestora în exercitarea drepturilor lor în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea aplicării prezentului regulament, în special în ceea ce privește cerințele legate de protecția datelor de la momentul conceperii, de protecția implicită a datelor, de securitatea datelor, de informațiile persoanelor vizate și de cererile acestora în exercitarea drepturilor lor în temeiul prezentului regulament;

| (d) | asigurarea menținerii unei documentații actualizate, prevăzute la articolul 28; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea menținerii unei documentații actualizate, prevăzute la articolul 28;

| (e) | monitorizarea documentației, a notificării și a comunicării cazurilor de încălcare a prevederilor legate de datele cu caracter personal, în temeiul articolelor 31 și 32; |
| --- | --- |

(e)

monitorizarea documentației, a notificării și a comunicării cazurilor de încălcare a prevederilor legate de datele cu caracter personal, în temeiul articolelor 31 și 32;

| (f) | monitorizarea efectuării de către operator sau de persoana împuternicită de către operator a evaluării impactului și a introducerii cererilor de autorizare sau de consultare prealabilă, dacă este cazul, în conformitate cu articolele
  32a,
  33 și 34; |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea efectuării de către operator sau de persoana împuternicită de către operator a evaluării impactului și a introducerii cererilor de autorizare sau de consultare prealabilă, dacă este cazul, în conformitate cu articolele
  32a,
  33 și 34;

| (g) | monitorizarea răspunsului la cererile adresate de autoritatea de supraveghere, și, în limitele competenței responsabilului cu protecția datelor, cooperarea cu autoritatea de supraveghere, la cererea acesteia sau din propria inițiativă a responsabilului cu protecția datelor; |
| --- | --- |

(g)

monitorizarea răspunsului la cererile adresate de autoritatea de supraveghere, și, în limitele competenței responsabilului cu protecția datelor, cooperarea cu autoritatea de supraveghere, la cererea acesteia sau din propria inițiativă a responsabilului cu protecția datelor;

| (h) | asumarea rolului de punct de contact pentru autoritatea de supraveghere privind aspectele legate de prelucrare și, dacă este cazul, consultarea autorității de supraveghere, din proprie inițiativă; |
| --- | --- |

(h)

asumarea rolului de punct de contact pentru autoritatea de supraveghere privind aspectele legate de prelucrare și, dacă este cazul, consultarea autorității de supraveghere, din proprie inițiativă;

| (i) | verificarea respectării conformității cu prezentul regulament în cadrul mecanismului de consultare prealabilă prevăzut la articolul 34; |
| --- | --- |

(i)

verificarea respectării conformității cu prezentul regulament în cadrul mecanismului de consultare prealabilă prevăzut la articolul 34;

| (j) | informarea reprezentanților lucrătorilor cu privire la prelucrarea datelor acestora din urmă. |
| --- | --- |

(j)

informarea reprezentanților lucrătorilor cu privire la prelucrarea datelor acestora din urmă.

(2)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și cerințelor privind sarcinile, certificarea, statutul, competențele și resursele responsabilului cu protecția datelor la care se face referire la alineatul (1).
  [AM 134]

SECȚIUNEA 5

CODURI DE CONDUITĂ ȘI CERTIFICARE

Articolul 38

Coduri de conduită

(1)   Statele membre, autoritățile de supraveghere și Comisia încurajează elaborarea de coduri de conduită
  sau adoptarea unor coduri de conduită elaborate de o autoritate de supraveghere,
  menite să contribuie la buna aplicare a prezentului regulament, ținând seama de caracteristicile specifice ale diverselor sectoare de prelucrare a datelor, în special cu privire la:

| (a) | prelucrarea datelor în mod echitabil și transparent; |
| --- | --- |

(a)

prelucrarea datelor în mod echitabil și transparent;

| (aa) | respectarea drepturilor consumatorilor; |
| --- | --- |

(aa)

respectarea drepturilor consumatorilor;

| (b) | colectarea datelor; |
| --- | --- |

(b)

colectarea datelor;

| (c) | informarea publicului și a persoanelor vizate; |
| --- | --- |

(c)

informarea publicului și a persoanelor vizate;

| (d) | cererile persoanelor vizate în exercitarea drepturilor acestora; |
| --- | --- |

(d)

cererile persoanelor vizate în exercitarea drepturilor acestora;

| (e) | informarea și protejarea copiilor; |
| --- | --- |

(e)

informarea și protejarea copiilor;

| (f) | transferul datelor către țări terțe sau organizații internaționale; |
| --- | --- |

(f)

transferul datelor către țări terțe sau organizații internaționale;

| (g) | mecanisme de monitorizare și de asigurare a conformității cu codul de către operatorii care aderă la cod; |
| --- | --- |

(g)

mecanisme de monitorizare și de asigurare a conformității cu codul de către operatorii care aderă la cod;

| (h) | proceduri extrajudiciare și alte proceduri de soluționare a litigiilor pentru soluționarea diferendelor între operatori și persoanele vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, fără a aduce atingere drepturilor persoanelor vizate, conform articolelor 73 și 75. |
| --- | --- |

(h)

proceduri extrajudiciare și alte proceduri de soluționare a litigiilor pentru soluționarea diferendelor între operatori și persoanele vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal, fără a aduce atingere drepturilor persoanelor vizate, conform articolelor 73 și 75.

(2)   Asociațiile și alte organisme care reprezintă categorii de operatori sau persoane împuternicite de către operatori într-un stat membru care intenționează să elaboreze coduri de conduită sau să modifice și să extindă codurile de conduită existente le pot prezenta în vederea emiterii unui aviz din partea autorității de supraveghere din statul membru respectiv. Autoritatea de supraveghere poate emite un aviz cu privire la conformitatea cu prezentul regulament a proiectului

  fără întârzieri nejustificate dacă prelucrarea în conformitate cu proiectul
  de cod de conduită sau a modificărilor

  cu modificările
  aduse acestuia
  este conformă prezentului Regulament
  . Autoritatea de supraveghere solicită opiniile persoanelor vizate sau ale reprezentanților lor cu privire la aceste proiecte.

(3)   Asociațiile și alte organisme care reprezintă categorii de operatori
  sau de persoane împuternicite de operator
  în mai multe state membre pot prezenta Comisiei proiecte de coduri de conduită, precum și modificări sau extinderi ale codurilor de conduită existente.

(4)   Comisia poate adopta

  este împuternicită să adopte, după solicitare avizului Comitetului european pentru protecția datelor,
  acte de punere în aplicare

  delegate în conformitate cu articolul 86
  pentru a decide asupra valabilității generale în Uniune a codurilor de conduită și a modificărilor sau extinderilor la codurile de conduită existente care i-au fost prezentate în conformitate cu alineatul (3)
  și asupra conformității acestora cu prezentul regulament
  . Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).

  Aceste acte delegate conferă drepturi de punere în aplicare opozabile persoanelor vizate.

(5)   Comisia asigură publicitatea adecvată pentru codurile asupra cărora s-a decis că au valabilitate generală în conformitate cu alineatul (4). [AM 135]

Articolul 39

Certificare

(1)   Statele membre și Comisia încurajează, în special la nivel european, instituirea de mecanisme de certificare în domeniul protecției datelor și de sigilii și mărci în domeniul protecției datelor, care să permită persoanelor vizate să evalueze rapid nivelul de protecție a datelor pe care îl asigură operatorii și persoanele împuternicite de către operatori. Mecanismele de certificare din domeniul protecției datelor contribuie la buna aplicare a prezentului regulament, luând în considerare caracteristicile specifice ale diverselor sectoare și ale diferitelor operațiuni de prelucrare.

(1a)
     
  Orice operator sau persoană împuternicită de către operator poate solicita oricărei autorități de supraveghere din Uniune, în schimbul unei taxe rezonabile care ține cont de costurile administrative, să certifice faptul că prelucrarea datelor cu personal este realizată în conformitate cu prezentul regulament, în special cu principiile stabilite la articolele 5, 23 și 30, obligațiile operatorului și ale persoanei împuternicite, precum și drepturile persoanei vizate.

(1b)
     
  Certificarea este voluntară, accesibilă și disponibilă prin intermediul unui proces transparent, care nu generează sarcini excesive.

(1c)
     
  Autoritățile de supraveghere și Comitetul european pentru protecția datelor cooperează în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței în conformitate cu articolul 57 pentru a garanta un mecanism de certificare pentru protecția armonizată a datelor, inclusiv taxe armonizate în cadrul Uniunii.

(1d)
     
  Pe parcursul procedurii de certificare, autoritatea de supraveghere poate solicita unor auditori externi specializați să efectueze auditarea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator, în numele său. Auditorii externi au personal calificat suficient, sunt imparțiali și nu prezintă conflicte de interese în ceea ce privește îndatoririle lor. Autoritățile de supraveghere revocă acreditarea dacă există motive să creadă că auditorul nu își îndeplinește corect îndatoririle. Certificarea finală este acordată de autoritatea de supraveghere.

(1e)
     
  Autoritățile de supraveghere acordă operatorilor și persoanelor împuternicite de operatori, care conform auditurilor sunt certificați pentru prelucrarea datelor cu caracter personal în conformitate cu prezentul Regulament, marca standardizată privind protecția datelor „sigiliul european privind protecția datelor”.

(1f)
     
  „Sigiliul european privind protecția datelor” este valabil atât timp cât operațiunile de protecție a datelor asigurate de operatorul sau de persoana împuternicită de către operator care a obținut certificarea respectă întocmai prezentul regulament.

(1 g)
     
  Fără a aduce atingere dispozițiilor de la alineatul (1f), „sigiliul european privind protecția datelor” este valabil maximum cinci ani.

(1h)
     
  Comitetul european pentru protecția datelor creează un registru electronic public în care publicul poate vizualiza toate certificatele valabile și nule emise în statul membru în cauză.

(1i)
     
  Comitetul european pentru protecția datelor poate certifica din proprie inițiativă că un standard tehnic de consolidare a protecție datelor este conform prezentului regulament.

(2)   
  După solicitarea unui aviz din partea Comitetul european pentru protecția datelor și consultarea părților interesate, în special a organizațiilor din sector și a organizațiilor neguvernamentale,
  Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 cu scopul detalierii criteriilor și cerințelor aplicabile mecanismelor de certificare din domeniul protecției datelor, menționate la alsineatul (1)

  alineatele (1a) – (1h)
  , inclusiv a
  cerințelor pentru acreditarea auditorilor, a
  condițiilor de acordare și retragere, precum și a cerințelor în materie de recunoaștere în Uniune și în țările terțe.
  Aceste acte delegate conferă drepturi de punere în aplicare opozabile persoanelor vizate.

(3)   Comisia poate stabili standarde tehnice pentru mecanismele de certificare și pentru sigiliile și mărcile din domeniul protecției datelor, precum și mecanisme de promovare și recunoaștere a mecanismelor de certificare și a sigiliilor și mărcilor din domeniul protecției datelor. Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 136]

CAPITOLUL V

TRANSFERUL DATELOR CU CARACTER PERSONAL CĂTRE ȚĂRI TERȚE SAU ORGANIZAȚII INTERNAȚIONALE

Articolul 40

Principiul general al transferurilor

Datele cu caracter personal care fac obiectul prelucrării sau care urmează a fi prelucrate după ce sunt transferate într-o țară terță sau unei organizații internaționale pot fi transferate doar dacă, sub rezerva celorlalte dispoziții ale prezentului regulament, condițiile prevăzute în prezentul capitol sunt respectate de către operator și de persoana împuternicită de către operator, inclusiv în ceea ce privește transferurile ulterioare de date cu caracter personal din țara terță sau de la organizația internațională către o altă țară terță sau către o altă organizație internațională.

Articolul 41

Transferuri în baza unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție

(1)   Transferul se poate realiza atunci când Comisia a decis că țara terță, un teritoriu ori un sector de prelucrare din acea țară terță sau organizația internațională în cauză asigură un nivel de protecție adecvat. Transferurile realizate în aceste condiții nu necesită alte autorizări suplimentare

  speciale
  .

(2)   Atunci când evaluează caracterul adecvat al nivelului de protecție, Comisia ia în considerare următoarele elemente:

| (a) | statul de drept, legislația relevantă în vigoare, atât cea generală, cât și cea specifică, inclusiv cea referitoare la securitatea publică, apărare, securitatea națională și dreptul penal,
  precum și punerea în aplicare a dispozițiilor acesteia,
  normele profesionale și măsurile de securitate care sunt respectate în țara respectivă sau de respectiva organizație internațională,
  precedentele din jurisprudență,
  precum și drepturile efective și opozabile, inclusiv căile de atac administrative și judiciare efective ale persoanelor vizate, în special în cazul persoanelor vizate care au reședința în Uniune și ale căror date cu caracter personal sunt transferate; |
| --- | --- |

(a)

statul de drept, legislația relevantă în vigoare, atât cea generală, cât și cea specifică, inclusiv cea referitoare la securitatea publică, apărare, securitatea națională și dreptul penal,
  precum și punerea în aplicare a dispozițiilor acesteia,
  normele profesionale și măsurile de securitate care sunt respectate în țara respectivă sau de respectiva organizație internațională,
  precedentele din jurisprudență,
  precum și drepturile efective și opozabile, inclusiv căile de atac administrative și judiciare efective ale persoanelor vizate, în special în cazul persoanelor vizate care au reședința în Uniune și ale căror date cu caracter personal sunt transferate;

| (b) | existența și funcționarea efectivă a uneia sau a mai multor autorități de supraveghere independente în țara terță sau în cadrul organizației internaționale în cauză, care au responsabilitatea de a asigura respectarea normelor de protecție a datelor,
  inclusiv atribuții suficiente de sancționare,
  de a asista și de a consilia persoanele vizate în ceea ce privește exercitarea drepturilor acestora și de a coopera cu autoritățile de supraveghere din statele membre și din Uniune; precum și |
| --- | --- |

(b)

existența și funcționarea efectivă a uneia sau a mai multor autorități de supraveghere independente în țara terță sau în cadrul organizației internaționale în cauză, care au responsabilitatea de a asigura respectarea normelor de protecție a datelor,
  inclusiv atribuții suficiente de sancționare,
  de a asista și de a consilia persoanele vizate în ceea ce privește exercitarea drepturilor acestora și de a coopera cu autoritățile de supraveghere din statele membre și din Uniune; precum și

| (c) | angajamentele internaționale la care a aderat țara terță sau organizația internațională în cauză
  , în special orice convenții sau instrumente obligatorii din punct de vedere juridic referitoare la protecția datelor cu caracter personal
  . |
| --- | --- |

(c)

angajamentele internaționale la care a aderat țara terță sau organizația internațională în cauză
  , în special orice convenții sau instrumente obligatorii din punct de vedere juridic referitoare la protecția datelor cu caracter personal
  .

(3)   Comisia poate

  este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 pentru a
  decide că o țară terță sau un teritoriu din acea țară terță sau o organizație internațională asigură un nivel de protecție adecvat în sensul alineatului (2). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2).

  Aceste acte delegate prevăd o clauză de caducitate dacă se referă la un sector de prelucrare și sunt revocate în conformitate cu alineatul (5) de îndată ce nu mai este asigurat un nivel adecvat de protecție în conformitate cu prezentul regulament.

(4)   Actul de punere în aplicare

  delegat
  menționează aplicarea geografică

  teritorială
  și sectorială, și, după caz, identifică autoritatea de supraveghere menționată la alineatul (2) litera (b).

(4a)
     
  Comisia monitorizează în permanență evoluțiile din țările terțe și organizațiile internaționale ce ar putea afecta îndeplinirea elementelor enumerate la alineatul (2) în cazul în care un act delegat a fost adoptat în temeiul alineatului (3).

(5)   Comisia poate

  este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 pentru a
  decide că o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din acea țară terță, sau o organizație internațională nu asigură
  sau nu mai asigură
  un nivel de protecție adecvat în sensul alineatului (2) al prezentului articol, în special în cazurile în care legislația relevantă, atât cea generală, cât și cea specifică, în vigoare în țara terță sau în organizația internațională, nu garantează drepturi efective și opozabile, inclusiv căi de atac administrative și judiciare efective pentru persoanele vizate, în special pentru acele persoanele vizate care își au reședința în Uniune și ale căror date cu caracter personal sunt transferate. Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2), sau, în cazuri de extremă urgență pentru persoanele fizice în ceea ce privește dreptul la protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu procedura menționată la articolul 87 alineatul (3).

(6)   În cazul în care Comisia ia o decizie în temeiul alineatului (5), transferurile de date cu caracter personal către țara terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din acea țară terță sau către organizația internațională în cauză sunt interzise, fără a aduce atingere articolelor 42-44. La momentul oportun, Comisia efectuează consultări cu țara terță sau organizația internațională în vederea remedierii situației apărute în urma deciziei luate în conformitate cu alineatul (5) al prezentului articol.

(6a)
     
  Anterior adoptării unui act delegat așa cum se menționează la alineatele (3) și (5), Comisia solicită Comitetului european pentru protecția datelor să emită un aviz privind caracterul adecvat al nivelului de protecție. În acest scop, Comisia pune la dispoziția Comitetului european pentru protecția datelor toată documentația necesară, inclusiv corespondența purtată cu autoritățile publice ale țării terțe, ale teritoriului respectiv sau ale sectorului de prelucrare din țara respectivă sau cu organizația internațională.

(7)   Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene
  și pe site-ul său
  o listă a țărilor terțe, a teritoriilor și sectoarelor de prelucrare din țările terțe și a organizațiilor internaționale în cazul cărora a decis că nivelul de protecție adecvat este asigurat sau nu este asigurat.

(8)   Deciziile adoptate de Comisie în temeiul articolului 25 alineatul (6) sau al articolului 26 alineatul (4) din Directiva 95/46/CE rămân în vigoare
  timp de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentului regulament, cu excepția cazului în care
  sunt modificate, înlocuite sau abrogate de către Comisie
  înainte de sfârșitul acestei perioade
  . [AM 137]

Articolul 42

Transferurile în baza unor garanții adecvate

(1)   În cazul în care Comisia nu a luat o decizie în temeiul articolului 41
  sau decide că o țară terță sau un teritoriu ori un sector de prelucrare din respectiva țară terță sau o organizație internațională nu oferă un nivel adecvat de protecție în conformitate cu articolul 41 alineatul (5)
  , operatorul sau persoana împuternicită de către operator
  nu
  poate transfera date cu caracter personal într-o țară terță sau unei organizații internaționale numai dacă

  cu excepția cazului în care
  operatorul sau persoana împuternicită de către operator a oferit garanții adecvate în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal printr-un instrument cu forță juridică obligatorie.

(2)   Garanțiile corespunzătoare menționate la alineatul (1) sunt furnizate, în special, prin:

| (a) | reguli corporatiste obligatorii în conformitate cu articolul 43; sau |
| --- | --- |

(a)

reguli corporatiste obligatorii în conformitate cu articolul 43; sau

| (aa) | deținerea de către operator sau persoana împuternicită de operator a unui „sigiliu în domeniul protecției datelor” conform articolului 39 alineatul (1e) sau |
| --- | --- |

(aa)

deținerea de către operator sau persoana împuternicită de operator a unui „sigiliu în domeniul protecției datelor” conform articolului 39 alineatul (1e) sau

| (b) | clauze standard de protecție a datelor adoptate de Comisie. Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2); sau |
| --- | --- |

(b)

clauze standard de protecție a datelor adoptate de Comisie. Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2); sau

| (c) | clauze standard de protecție a datelor adoptate de o autoritate de supraveghere în conformitate cu mecanismul pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 57, în condițiile în care Comisia a declarat că sunt general valabile în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (b); sau |
| --- | --- |

(c)

clauze standard de protecție a datelor adoptate de o autoritate de supraveghere în conformitate cu mecanismul pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 57, în condițiile în care Comisia a declarat că sunt general valabile în conformitate cu articolul 62 alineatul (1) litera (b); sau

| (d) | clauze contractuale între operator sau persoana împuternicită de către operator și destinatarul datelor, aprobate de către o autoritate de supraveghere în conformitate cu alineatul (4). |
| --- | --- |

(d)

clauze contractuale între operator sau persoana împuternicită de către operator și destinatarul datelor, aprobate de către o autoritate de supraveghere în conformitate cu alineatul (4).

(3)   Transferul realizat în baza clauzelor standard de protecție a datelor
  , a „sigiliului în domeniul protecției datelor”
  sau a regulilor corporatiste obligatorii menționate la alineatul (2) literele (a),
  (aa)
  sau (c) nu necesită o altă autorizare suplimentară
  specifică
  .

(4)   Atunci când transferul se realizează în baza unor clauzele contractuale, astfel cum se menționează în prezentul articol la alineatul (2) litera (d), operatorul sau persoana împuternicită de către operator obține de la autoritatea de supraveghere autorizarea prealabilă pentru clauzele contractuale, în conformitate cu articolul 34 alineatul (1). Dacă transferul are legătură cu activitățile de prelucrare care se referă la persoane vizate din alt stat membru sau din alte state membre, sau dacă afectează în mod semnificativ libera circulație a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, autoritatea de supraveghere aplică mecanismul pentru asigurarea coerenței prevăzut la articolul 57.

(5)   În cazul în care nu se furnizează garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal printr-un instrument cu forță juridică obligatorie, operatorul sau persoana împuternicită de către operator obține autorizarea prealabilă pentru transfer sau seria de transferuri, sau pentru dispozițiile care vor fi incluse în acordurile administrative care constituie temeiul pentru un astfel de transfer. Autorizarea acordată de autoritatea de supraveghere este în conformitate cu articolul 34 alineatul (1). Dacă transferul are legătură cu activitățile de prelucrare care se referă la persoane vizate din alt stat membru sau din alte state membre, sau dacă afectează în mod semnificativ libera circulație a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, autoritatea de supraveghere aplică mecanismul pentru asigurarea coerenței prevăzut la articolul 57. Autorizațiile acordate de către autoritatea de supraveghere în temeiul articolului 26 alineatul (2) din Directiva 95/46/CE sunt valabile , până la data la

  timp de doi ani după intrarea în vigoare a prezentului regulament
  ,
  cu excepția cazului în
  care sunt modificate, înlocuite sau abrogate de către respectiva autoritate de supraveghere
  înainte de sfârșitul acestei perioade
  . [AM 138]

Articolul 43

Transferurile în baza regulilor corporatiste obligatorii

(1)   În conformitate cu mecanismul pentru asigurarea coerenței prevăzut la articolul 58, autoritatea de supraveghere aprobă regulile corporatiste obligatorii, cu condiția ca acestea:

| (a) | să aibă forță juridică obligatorie și să se aplice fiecărui membru al grupului de întreprinderi al operatorului sau al persoanei împuternicite de către operator

  și acelor subcontractanți externi care fac obiectul regulilor corporatiste obligatorii
  și să includă și pe salariații acestora; |
| --- | --- |

(a)

să aibă forță juridică obligatorie și să se aplice fiecărui membru al grupului de întreprinderi al operatorului sau al persoanei împuternicite de către operator

  și acelor subcontractanți externi care fac obiectul regulilor corporatiste obligatorii
  și să includă și pe salariații acestora;

| (b) | să confere, în mod expres, drepturi opozabile persoanelor vizate; |
| --- | --- |

(b)

să confere, în mod expres, drepturi opozabile persoanelor vizate;

| (c) | să îndeplinească cerințele prevăzute la alineatul (2). |
| --- | --- |

(c)

să îndeplinească cerințele prevăzute la alineatul (2).

(1a)
     
  În ceea ce privește datele de angajare, reprezentanții angajaților sunt informați cu privire la regulile corporatiste obligatorii și, în conformitate cu legislația și practicile Uniunii și ale statelor membre, sunt implicați în elaborarea acestora în conformitate cu articolul 43
  .

(2)   Regulile corporatiste obligatorii trebuie să precizeze cel puțin:

| (a) | structura și datele de contact ale grupului de întreprinderi și membrii din componența sa
  și acei subcontractanți externi care intră în domeniul de aplicare al regulilor corporatiste obligatorii
  ; |
| --- | --- |

(a)

structura și datele de contact ale grupului de întreprinderi și membrii din componența sa
  și acei subcontractanți externi care intră în domeniul de aplicare al regulilor corporatiste obligatorii
  ;

| (b) | transferurile de date sau setul de transferuri, inclusiv categoriile de date cu caracter personal, tipul prelucrării și scopurile prelucrării, categoriile de persoane vizate și identificarea țării terțe sau a țărilor terțe în cauză; |
| --- | --- |

(b)

transferurile de date sau setul de transferuri, inclusiv categoriile de date cu caracter personal, tipul prelucrării și scopurile prelucrării, categoriile de persoane vizate și identificarea țării terțe sau a țărilor terțe în cauză;

| (c) | caracterul obligatoriu, atât pe plan intern, cât și extern; |
| --- | --- |

(c)

caracterul obligatoriu, atât pe plan intern, cât și extern;

| (d) | principiile generale în materie de protecție a datelor, în special limitarea scopului,
  reducerea la minimum a cantității datelor, perioade limitate de reținere,
  calitatea datelor,
  protecția datelor încă din faza de concepție și de protecție implicită a datelor,
  temeiul juridic pentru prelucrarea datelor, prelucrarea datelor sensibile cu caracter personal; măsuri de asigurare a securității datelor, precum și cerințele pentru transferurile ulterioare către organizații care nu au obligații în temeiul politicilor; |
| --- | --- |

(d)

principiile generale în materie de protecție a datelor, în special limitarea scopului,
  reducerea la minimum a cantității datelor, perioade limitate de reținere,
  calitatea datelor,
  protecția datelor încă din faza de concepție și de protecție implicită a datelor,
  temeiul juridic pentru prelucrarea datelor, prelucrarea datelor sensibile cu caracter personal; măsuri de asigurare a securității datelor, precum și cerințele pentru transferurile ulterioare către organizații care nu au obligații în temeiul politicilor;

| (e) | drepturile persoanelor vizate și mijloacele de exercitare a acestor drepturi, inclusiv dreptul de a nu face obiectul unei măsuri bazate pe crearea de profiluri în conformitate cu articolul 20, dreptul de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere competente și în fața instanțelor competente ale statelor membre, în conformitate cu articolul 75, precum și dreptul de a obține despăgubiri și, după caz, compensații pentru încălcarea regulilor corporatiste obligatorii; |
| --- | --- |

(e)

drepturile persoanelor vizate și mijloacele de exercitare a acestor drepturi, inclusiv dreptul de a nu face obiectul unei măsuri bazate pe crearea de profiluri în conformitate cu articolul 20, dreptul de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere competente și în fața instanțelor competente ale statelor membre, în conformitate cu articolul 75, precum și dreptul de a obține despăgubiri și, după caz, compensații pentru încălcarea regulilor corporatiste obligatorii;

| (f) | acceptarea de către sau de persoana împuternicită de către operator,

  operatorul
  cu sediul pe teritoriul unui stat membru, a răspunderii pentru orice încălcare a regulilor corporatiste obligatorii de către orice membru al grupului de întreprinderi care nu are sediul în Uniune; operatorul sau persoana împuternicită de către operator pot fi exonerați

  poate fi exonerat
  de răspundere, integral sau parțial, numai în condițiile în care dovedesc că membrul respectiv nu răspunde de evenimentul care a cauzat daune; |
| --- | --- |

(f)

acceptarea de către sau de persoana împuternicită de către operator,

  operatorul
  cu sediul pe teritoriul unui stat membru, a răspunderii pentru orice încălcare a regulilor corporatiste obligatorii de către orice membru al grupului de întreprinderi care nu are sediul în Uniune; operatorul sau persoana împuternicită de către operator pot fi exonerați

  poate fi exonerat
  de răspundere, integral sau parțial, numai în condițiile în care dovedesc că membrul respectiv nu răspunde de evenimentul care a cauzat daune;

| (g) | modul în care informațiile privind regulile corporatiste obligatorii, în special cu privire la dispozițiile menționate la literele (d), (e) și (f) de la prezentul alineat sunt furnizate persoanelor vizate, conform articolului 11; |
| --- | --- |

(g)

modul în care informațiile privind regulile corporatiste obligatorii, în special cu privire la dispozițiile menționate la literele (d), (e) și (f) de la prezentul alineat sunt furnizate persoanelor vizate, conform articolului 11;

| (h) | sarcinile responsabilului cu protecția datelor, desemnat în conformitate cu articolul 35, inclusiv monitorizarea în cadrul grupului de întreprinderi a respectării regulilor corporatiste obligatorii, precum și monitorizarea formării și a gestionării plângerilor; |
| --- | --- |

(h)

sarcinile responsabilului cu protecția datelor, desemnat în conformitate cu articolul 35, inclusiv monitorizarea în cadrul grupului de întreprinderi a respectării regulilor corporatiste obligatorii, precum și monitorizarea formării și a gestionării plângerilor;

| (i) | mecanismele din cadrul grupului de întreprinderi în vederea garantării conformității cu regulile corporatiste obligatorii; |
| --- | --- |

(i)

mecanismele din cadrul grupului de întreprinderi în vederea garantării conformității cu regulile corporatiste obligatorii;

| (j) | mecanismele de comunicare și înregistrare a modificărilor aduse politicilor și de comunicare a acestor modificări autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(j)

mecanismele de comunicare și înregistrare a modificărilor aduse politicilor și de comunicare a acestor modificări autorității de supraveghere;

| (k) | mecanismul de cooperare cu autoritatea de supraveghere menite să asigure respectarea regulilor de către oricare membru al grupului de întreprinderi, în special prin punerea la dispoziția autorității de supraveghere a rezultatelor verificărilor cu privire la măsurile menționate la punctul (i) de la prezentul alineat. |
| --- | --- |

(k)

mecanismul de cooperare cu autoritatea de supraveghere menite să asigure respectarea regulilor de către oricare membru al grupului de întreprinderi, în special prin punerea la dispoziția autorității de supraveghere a rezultatelor verificărilor cu privire la măsurile menționate la punctul (i) de la prezentul alineat.

(3)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 cu scopul detalierii
  formatului, procedurii,
  criteriilor și cerințelor pentru regulile corporatiste obligatorii în sensul prezentului articol, în special în ceea ce privește criteriile pentru aprobarea lor,
  inclusiv transparența pentru persoanele vizate,
  aplicarea literelor (b), (d), (e) și (f) de la alineatul (2) la regulile corporatiste obligatorii la care au aderat persoanele împuternicite de către operator și la alte cerințe necesare pentru a garanta protecția datelor cu caracter personal ale persoanelor vizate în cauză.

(4)   Comisia poate preciza formatul și procedurile pentru schimbul de informații prin mijloace electronice între operatori, persoanele împuternicite de către operatori și autoritățile de supraveghere pentru regulile corporative cu forță juridică obligatorie în sensul prezentului articol. Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare prevăzută la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 139]

Articolul 43a

Transferurile sau divulgările de informații neautorizate de legislația Uniunii

(1)
     
  Nicio sentință a unei instanțe sau a unui tribunal și nicio decizie a unei autorități administrative dintr-o țară terță potrivit căreia un operator sau o persoană împuternicită de către un operator trebuie să divulge date cu caracter personal nu va fi recunoscută și nu va fi executorie sub nicio formă, fără a aduce atingere unui tratat de asistență juridică reciprocă sau unui acord internațional în vigoare între țara terță solicitantă și Uniune sau un stat membru al acesteia.

(2)
     
  În cazul în care o hotărâre a unei instanțe sau o decizie a unei autorități administrative a unei țări terțe impune unui operator sau persoanei împuternicite de acesta să comunice date cu caracter personal, operatorul, persoana împuternicită de acesta sau, după caz, reprezentantul operatorului notifică fără întârziere autoritatea de supraveghere cu privire la respectiva solicitare și trebuie să solicite autorizarea autorității de supraveghere anterior transferului.

(3)
     
  Autoritatea de supraveghere evaluează conformitatea solicitării de divulgare cu prezentul regulament și, în special, dacă divulgarea este necesară și impusă de lege în conformitate cu articolul 44 alineatul (1) literele (d) și (e) și cu articolul 44 alineatul (5). În cazul în care sunt afectate persoane vizate dintr-un alt stat membru, autoritatea de supraveghere aplică mecanismul pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 57.

(4)
     
  Autoritatea de supraveghere informează autoritatea națională competentă cu privire la solicitare. Fără a aduce atingere dispozițiilor de la articolul 21, operatorul sau persoana împuternicită de către operator informează, de asemenea, persoanele vizate cu privire la solicitare și la autorizația acordată de autoritatea de supraveghere și, după caz, informează persoana vizată dacă datele sale cu caracter personal au fost transmise autorităților publice în cursul ultimelor 12 luni consecutive în conformitate cu articolul 14 alineatul (1) litera (ha). [AM 140]

Articolul 44

Derogări

(1)   În absența unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție în conformitate cu articolul 41, sau a unor garanții adecvate în conformitate cu articolul 42, un transfer sau o serie de transferuri de date cu caracter personal către o țară terță sau o organizație internațională poate avea loc numai în condițiile în care:

| (a) | persoana vizată și-a exprimat acordul cu privire la transferul propus, după ce a fost informată cu privire la riscurile acestor transferuri în lipsa unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție și a garanțiilor corespunzătoare; sau |
| --- | --- |

(a)

persoana vizată și-a exprimat acordul cu privire la transferul propus, după ce a fost informată cu privire la riscurile acestor transferuri în lipsa unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție și a garanțiilor corespunzătoare; sau

| (b) | transferul este necesar pentru executarea unui contract între persoana vizată și operator sau pentru aplicarea unor măsuri precontractuale adoptate la cererea persoanei vizate; sau |
| --- | --- |

(b)

transferul este necesar pentru executarea unui contract între persoana vizată și operator sau pentru aplicarea unor măsuri precontractuale adoptate la cererea persoanei vizate; sau

| (c) | transferul este necesar pentru încheierea unui contract sau pentru executarea unui contract încheiat în interesul persoanei vizate între operator și o altă persoană fizică sau juridică; sau |
| --- | --- |

(c)

transferul este necesar pentru încheierea unui contract sau pentru executarea unui contract încheiat în interesul persoanei vizate între operator și o altă persoană fizică sau juridică; sau

| (d) | transferul este necesar din motive importante, de interes public; sau |
| --- | --- |

(d)

transferul este necesar din motive importante, de interes public; sau

| (e) | transferul este necesar pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță; sau |
| --- | --- |

(e)

transferul este necesar pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță; sau

| (f) | transferul este necesar pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane, atunci când persoana vizată nu are capacitatea fizică sau juridică de a-și exprima acordul; sau |
| --- | --- |

(f)

transferul este necesar pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane, atunci când persoana vizată nu are capacitatea fizică sau juridică de a-și exprima acordul; sau

| (g) | transferul se realizează dintr-un registru care, potrivit dreptului Uniunii sau al statului membru, are scopul de a furniza informații publicului și care poate fi consultat fie de public, în general, fie de orice persoană care poate face dovada interesului legitim, în măsura în care sunt îndeplinite condițiile cu privire la consultare prevăzute de dreptul Uniunii sau al statului membru în acel caz specific; sau |
| --- | --- |

(g)

transferul se realizează dintr-un registru care, potrivit dreptului Uniunii sau al statului membru, are scopul de a furniza informații publicului și care poate fi consultat fie de public, în general, fie de orice persoană care poate face dovada interesului legitim, în măsura în care sunt îndeplinite condițiile cu privire la consultare prevăzute de dreptul Uniunii sau al statului membru în acel caz specific; sau

| (h) | transferul este necesar în scopul intereselor legitime urmărite de operator sau de persoana împuternicită de către operator, nu poate fi considerat frecvent sau voluminos, iar operatorul sau persoana împuternicită de către operator a evaluat toate circumstanțele aferente operațiunii de transfer de date sau seriei de operațiuni de transfer de date și în baza acestei evaluări a oferit garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, în cazul în care acest lucru este necesar. |
| --- | --- |

(h)

transferul este necesar în scopul intereselor legitime urmărite de operator sau de persoana împuternicită de către operator, nu poate fi considerat frecvent sau voluminos, iar operatorul sau persoana împuternicită de către operator a evaluat toate circumstanțele aferente operațiunii de transfer de date sau seriei de operațiuni de transfer de date și în baza acestei evaluări a oferit garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, în cazul în care acest lucru este necesar.

(2)   Transferul în temeiul alineatului (1) litera (g) nu implică totalitatea datelor cu caracter personal sau ansamblul categoriilor de date cu caracter personal cuprinse în registru. Atunci când registrul urmează a fi consultat de către persoane care au un interes legitim, transferul se efectuează numai la cererea persoanelor respective sau, în cazul în care acestea vor fi destinatarii.

(3)   În cazul în care prelucrarea se realizează în baza alineatului (1) litera (h), operatorul sau persoana împuternicită de către operator trebuie să acorde atenție deosebită naturii datelor, scopului și duratei operațiunii sau operațiunilor propuse de prelucrare, situației din țara de origine, din țara terță și din țara de destinație finală și garanțiilor corespunzătoare oferite în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, în cazul în care este necesar.

(4)   Literele (b)
  și
  (c) și (h) de la alineatul (1) nu se aplică în cazul activităților desfășurate de către autoritățile publice în exercitarea competențelor lor publice.

(5)   Interesul public prevăzut la alineatul (1) litera (d) trebuie să fie recunoscut în dreptul Uniunii sau în dreptul statului membru sub incidența căruia intră operatorul.

(6)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator consemnează evaluarea și garanțiile corespunzătoare oferite prevăzute la alineatul (1) litera (h) de la prezentul articol, în documentele prevăzute la articolul 28 și informează autoritatea de supraveghere cu privire la transfer.

(7)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate

  Comitetul european pentru protecția datelor are sarcina de a elabora orientări, recomandări și bune practici
  în conformitate cu articolul 86

  66 alineatul (1) litera (b)
  cu scopul detalierii „motivelor importante, de interes public”, în sensul alineatului (1) litera (d), precum și a criteriilor și cerințelor aplicabile garanțiilor corespunzătoare prevăzute la alineatul (1) litera (h)

  transferurilor de date în temeiul alineatului (1)
  . [AM 141]

Articolul 45

Cooperarea internațională în domeniul protecției datelor cu caracter personal

(1)   În ceea ce privește țările terțe și organizațiile internaționale, Comisia și autoritățile de supraveghere iau măsurile corespunzătoare pentru:

| (a) | elaborarea de mecanisme eficiente de cooperare internațională pentru a facilita asigurarea aplicării

  a asigura aplicarea
  legislației privind protecția datelor cu caracter personal; [AM 142] |
| --- | --- |

(a)

elaborarea de mecanisme eficiente de cooperare internațională pentru a facilita asigurarea aplicării

  a asigura aplicarea
  legislației privind protecția datelor cu caracter personal; [AM 142]

| (b) | acordarea de asistență internațională reciprocă în asigurarea aplicării legislației din domeniul protecției datelor cu caracter personal, inclusiv prin notificare, transferul reclamațiilor, asistență în anchete și schimb de informații, sub rezerva unor garanții adecvate pentru protecția datelor cu caracter personal și a altor drepturi și libertăți fundamentale; |
| --- | --- |

(b)

acordarea de asistență internațională reciprocă în asigurarea aplicării legislației din domeniul protecției datelor cu caracter personal, inclusiv prin notificare, transferul reclamațiilor, asistență în anchete și schimb de informații, sub rezerva unor garanții adecvate pentru protecția datelor cu caracter personal și a altor drepturi și libertăți fundamentale;

| (c) | implicarea părților interesate relevante în discuțiile și activitățile care au ca scop lărgirea cooperării internaționale în vederea asigurarea aplicării legislației din domeniul protecției datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(c)

implicarea părților interesate relevante în discuțiile și activitățile care au ca scop lărgirea cooperării internaționale în vederea asigurarea aplicării legislației din domeniul protecției datelor cu caracter personal;

| (d) | promovarea schimbului, a documentației cu privire la legislația și practicile în materie de protecție a datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(d)

promovarea schimbului, a documentației cu privire la legislația și practicile în materie de protecție a datelor cu caracter personal;

| (da) | clarificarea și consultarea privind conflictele jurisdicționale cu țările terțe. [AM 143] |
| --- | --- |

(da)

clarificarea și consultarea privind conflictele jurisdicționale cu țările terțe. [AM 143]

(2)   În sensul alineatului (1), Comisia ia măsurile necesare pentru a consolida relațiile cu țările terțe sau organizațiile internaționale, în special cu autoritățile lor de supraveghere, în cazul în care Comisia a decis că acestea asigură un nivel adecvat de protecție în sensul articolului 41 alineatul (3).

Articolul 45a

Raportul Comisiei

Comisia prezintă Parlamentului European și Consiliului la intervale regulate, cel târziu după patru ani de la data menționată la articolul 91 alineatul (1), un raport privind aplicarea articolelor 40-45. În acest sens, Comisia poate solicita informații de la statele membre și de la autoritățile de supraveghere, care sunt furnizate fără întârzieri nejustificate. Raportul se publică. [AM 144]

CAPITOLUL VI

AUTORITĂȚI DE SUPRAVEGHERE INDEPENDENTE

SECȚIUNEA 1

STATUT INDEPENDENT

Articolul 46

Autoritatea de supraveghere

(1)   Dispozițiile din fiecare stat membru prevăd că una sau mai multe autorități publice sunt responsabile de monitorizarea aplicării prezentului regulament și de contribuția la aplicarea uniformă a regulamentului în întreaga Uniune, în vederea protejării drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ale acestora și în vederea facilitării liberei circulații a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii. În acest sens, autoritățile de supraveghere cooperează între ele și cu Comisia.

(2)   În cazul în care un stat membru instituie mai multe autorități de supraveghere, statul membru respectiv desemnează autoritatea de supraveghere care funcționează ca punct unic de contact pentru participarea efectivă a autorităților respective la Comitetul european pentru protecția datelor și instituie un mecanism de asigurare a respectării de către celelalte autorități a normelor privind mecanismul pentru asigurarea coerenței prevăzut la articolul 57.

(3)   Fiecare stat membru notifică Comisiei dispozițiile din dreptul său pe care le adoptă în temeiul prezentului capitol până cel târziu la data menționată la articolul 91 alineatul (2) și, fără întârziere, orice modificare ulterioară pe care o aduce la aceste dispoziții.

Articolul 47

Independență

(1)   Autoritatea de supraveghere beneficiază de independență
  și imparțialitate
  deplină în exercitarea îndatoririlor și competențelor care îi sunt încredințate
  , fără a aduce atingere dispozițiilor referitoare la cooperare și coerență, menționate la Capitolul VII din prezentul regulament
  . [AM 145]

(2)   În îndeplinirea îndatoririlor, membrii autorității de supraveghere nu solicită și nici nu acceptă niciun fel de instrucțiuni.

(3)   Membrii autorității de supraveghere nu întreprind acțiuni incompatibile cu îndatoririle lor, iar, pe durata mandatului, nu desfășoară activități incompatibile, remunerate sau nu.

(4)   După încheierea mandatului, membrii autorității de supraveghere trebuie să dea dovadă de integritate și discreție în ceea ce privește acceptarea unor funcții sau beneficii.

(5)   Fiecare stat membru se asigură că autoritatea de supraveghere beneficiază de resurse umane, tehnice și financiare adecvate, de sediul și infrastructura necesară pentru buna executare a sarcinilor și competențelor, inclusiv a celor care urmează să fie efectuate în contextul asistenței reciproce, al cooperării și participării la Comitetul european pentru protecția datelor.

(6)   Fiecare stat membru se asigură că autoritatea de supraveghere dispune de personal propriu, numit de șeful autorității de supraveghere și care răspunde în fața acestuia.

(7)   Statele membre se asigură că autoritatea de supraveghere face obiectul unui control financiar care nu aduce atingere independenței sale. Statele membre se asigură că autoritatea de supraveghere dispune de bugete anuale distincte. Bugetele se fac publice.

(7a)
     
  Statele membre se asigură că autoritatea de supraveghere răspunde în fața parlamentului național în materie de control bugetar. [AM 146]

Articolul 48

Condiții generale aplicabile membrilor autorității de supraveghere

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora membrii autorității de supraveghere trebuie numiți fie de parlament, fie de guvernul statului membru în cauză.

(2)   Membrii se aleg din rândul persoanelor care fac dovada independenței dincolo de orice îndoială, precum și a experienței și competențelor cerute pentru îndeplinirea îndatoririlor lor în special în domeniul protecției datelor cu caracter personal.

(3)   Funcțiile unui membru încetează în cazul expirării mandatului, în cazul demisiei sau destituirii conform dispozițiilor alineatului (5).

(4)   Un membru poate fi demis sau poate fi decăzut din dreptul la pensie sau la alte beneficii echivalente de către instanța națională competentă, în cazul în care membrul respectiv nu mai îndeplinește condițiile necesare pentru executarea funcțiilor sau este vinovat de comiterea unei abateri disciplinare grave.

(5)   În cazul expirării mandatului sau al demisiei membrului, acesta continuă să exercite îndatoririle până la numirea unui nou membru.

Articolul 49

Norme privind instituirea autorității de supraveghere

În limitele prezentului regulament, fiecare stat membru prevede, pe cale legislativă, următoarele:

| (a) | instituirea și statutul autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(a)

instituirea și statutul autorității de supraveghere;

| (b) | calificările, experiența și competențele necesare pentru exercitarea funcției de membru al autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

calificările, experiența și competențele necesare pentru exercitarea funcției de membru al autorității de supraveghere;

| (c) | normele și procedurile pentru numirea membrilor autorității de supraveghere, precum și normele privind acțiunile sau ocupațiile incompatibile cu funcțiile membrilor; |
| --- | --- |

(c)

normele și procedurile pentru numirea membrilor autorității de supraveghere, precum și normele privind acțiunile sau ocupațiile incompatibile cu funcțiile membrilor;

| (d) | durata mandatului membrilor autorității de supraveghere, care nu poate fi sub patru ani, cu excepția primului mandat după intrarea în vigoare a prezentului regulament, care poate fi pe o perioadă mai scurtă în cazul în care acest lucru este necesar pentru a proteja independența autorității de supraveghere printr-o procedură de numiri eșalonate; |
| --- | --- |

(d)

durata mandatului membrilor autorității de supraveghere, care nu poate fi sub patru ani, cu excepția primului mandat după intrarea în vigoare a prezentului regulament, care poate fi pe o perioadă mai scurtă în cazul în care acest lucru este necesar pentru a proteja independența autorității de supraveghere printr-o procedură de numiri eșalonate;

| (e) | posibilitatea de reînnoire a mandatului membrilor autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(e)

posibilitatea de reînnoire a mandatului membrilor autorității de supraveghere;

| (f) | regulile și condițiile comune care reglementează îndatoririle membrilor și ale personalului autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(f)

regulile și condițiile comune care reglementează îndatoririle membrilor și ale personalului autorității de supraveghere;

| (g) | normele și procedurile privind încetarea funcțiilor asumate de membrii autorității de supraveghere, inclusiv în cazul în care nu mai îndeplinesc condițiile necesare pentru exercitarea atribuțiilor lor sau în cazul în care sunt vinovați de comiterea unei abateri disciplinare grave. |
| --- | --- |

(g)

normele și procedurile privind încetarea funcțiilor asumate de membrii autorității de supraveghere, inclusiv în cazul în care nu mai îndeplinesc condițiile necesare pentru exercitarea atribuțiilor lor sau în cazul în care sunt vinovați de comiterea unei abateri disciplinare grave.

Articolul 50

Secretul profesional

În cursul mandatului și după încetarea mandatului
  și în conformitatea cu legislația și practicile naționale
  , membrii și personalul autorităților de supraveghere au obligația de a respecta secretul profesional în ceea ce privește informațiile confidențiale de care au luat cunoștință în timpul exercitării sarcinilor lor oficiale
  , îndeplinindu-și îndatoririle în mod independent și transparent, în conformitate cu prezentul regulament
  . [AM 147]

SECȚIUNEA 2

ATRIBUȚII ȘI FUNCȚII

Articolul 51

Competență

(1)   Fiecare autoritate de supraveghere exercită, pe teritoriul statului membru de care aparține,

  are competența de a îndeplini îndatoririle și de a exercita
  funcțiile cu care este învestită în conformitate cu prezentul regulament,
  pe teritoriul propriului său stat membru, fără a aduce atingere articolelor 73 și 74
  .
  Prelucrarea datelor efectuată de o autoritate publică este supravegheată doar de autoritatea de supraveghere din statul membru respectiv. [AM 148]

(2)   Atunci când prelucrarea datelor cu caracter personal are loc în contextul activităților unei unități a unui operator sau a unei persoane împuternicite de către operator, din Uniune, iar operatorul sau persoană împuternicită de către operator are unități pe teritoriul mai multor state membre, autoritatea de supraveghere a principalei unități a operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator are competența supravegherii activităților de prelucrare desfășurate de operator sau de persoana împuternicită de către operator în toate statele membre, fără a aduce atingere dispozițiilor capitolului VII din prezentul regulament.

  [AM 149]

(3)   Autoritatea de supraveghere nu are competența de a supraveghea operațiunile de prelucrare ale instanțelor care acționează în exercițiul funcției lor jurisdicționale.

Articolul 52

Atribuții

(1)   Autoritatea de supraveghere:

| (a) | monitorizează și asigură aplicarea prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

monitorizează și asigură aplicarea prezentului regulament;

| (b) | primește reclamațiile depuse de orice persoană vizată sau de o asociație care reprezintă persoana vizată respectivă, în conformitate cu articolul 73, investighează chestiunea, în măsura în care este adecvat, și informează, într-un termen rezonabil, persoana vizată sau asociația cu privire la evoluția și rezultatul reclamației, în special dacă este necesară efectuarea unei cercetări mai amănunțite sau coordonarea cu o altă autoritate de supraveghere; [AM 150] |
| --- | --- |

(b)

primește reclamațiile depuse de orice persoană vizată sau de o asociație care reprezintă persoana vizată respectivă, în conformitate cu articolul 73, investighează chestiunea, în măsura în care este adecvat, și informează, într-un termen rezonabil, persoana vizată sau asociația cu privire la evoluția și rezultatul reclamației, în special dacă este necesară efectuarea unei cercetări mai amănunțite sau coordonarea cu o altă autoritate de supraveghere; [AM 150]

| (c) | partajează informațiile cu alte autorități de supraveghere, oferă asistență reciprocă și asigură consecvența aplicării și a asigurării aplicării prezentului regulament; |
| --- | --- |

(c)

partajează informațiile cu alte autorități de supraveghere, oferă asistență reciprocă și asigură consecvența aplicării și a asigurării aplicării prezentului regulament;

| (d) | desfășoară anchete fie din proprie inițiativă, fie pe baza unei reclamații sau
  a informațiilor specifice și documentate primite prin care se invocă o prelucrare ilegală sau
  la cererea altei autorități de supraveghere și informează într-un termen rezonabil persoana vizată cu privire la rezultatul anchetelor, în cazul în care persoana vizată a depus o reclamație la această autoritate de supraveghere; [AM 151] |
| --- | --- |

(d)

desfășoară anchete fie din proprie inițiativă, fie pe baza unei reclamații sau
  a informațiilor specifice și documentate primite prin care se invocă o prelucrare ilegală sau
  la cererea altei autorități de supraveghere și informează într-un termen rezonabil persoana vizată cu privire la rezultatul anchetelor, în cazul în care persoana vizată a depus o reclamație la această autoritate de supraveghere; [AM 151]

| (e) | monitorizează evoluțiile relevante, în măsura în care acestea au impact asupra protecției datelor cu caracter personal, în special evoluția tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor și a practicilor comerciale; |
| --- | --- |

(e)

monitorizează evoluțiile relevante, în măsura în care acestea au impact asupra protecției datelor cu caracter personal, în special evoluția tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor și a practicilor comerciale;

| (f) | este consultată de instituțiile și organele statului membru cu privire la măsurile legislative și administrative referitoare la protecția drepturilor și libertăților persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(f)

este consultată de instituțiile și organele statului membru cu privire la măsurile legislative și administrative referitoare la protecția drepturilor și libertăților persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal;

| (g) | autorizează și este consultată cu privire la operațiunile de prelucrare prevăzute la articolul 34; |
| --- | --- |

(g)

autorizează și este consultată cu privire la operațiunile de prelucrare prevăzute la articolul 34;

| (h) | emite un aviz cu privire la proiectele de coduri de conduită, în conformitate cu articolul 38 alineatul (2); |
| --- | --- |

(h)

emite un aviz cu privire la proiectele de coduri de conduită, în conformitate cu articolul 38 alineatul (2);

| (i) | aprobă regulile corporatiste obligatorii în conformitate cu articolul 43; |
| --- | --- |

(i)

aprobă regulile corporatiste obligatorii în conformitate cu articolul 43;

| (j) | participă la activitățile Comitetului european pentru protecția datelor; |
| --- | --- |

(j)

participă la activitățile Comitetului european pentru protecția datelor;

| (ja) | certifică operatorii și persoanele împuternicite de către operatori în conformitate cu articolul 39. [AM 152] |
| --- | --- |

(ja)

certifică operatorii și persoanele împuternicite de către operatori în conformitate cu articolul 39. [AM 152]

(2)   Fiecare autoritate de supraveghere promovează acțiuni de sensibilizare a publicului cu privire la riscurile, normele, garanțiile și drepturile în materie de prelucrare a datelor cu caracter personal
  și cu privire la măsurile corespunzătoare de protecție a datelor cu caracter personal
  . Se acordă atenție specială activităților care se adresează în mod special copiilor. [AM 153]

(2a)
     
  Fiecare autoritate de supraveghere, în colaborare cu Comitetul european pentru protecția datelor, promovează acțiuni de sensibilizare a operatorilor și a persoanelor împuternicite de către operatori cu privire la riscurile, normele, garanțiile și drepturile în materie de prelucrare a datelor cu caracter personal. Aceasta include păstrarea unui registru al sancțiunilor și încălcărilor. Registrul ar trebui să consemneze într-un mod cât mai detaliat atât avertizările, cât și sancțiunile, precum și soluționarea încălcărilor. Fiecare autoritate de supraveghere furnizează microîntreprinderilor, întreprinderilor mici și mijlocii, operatorilor și persoanelor împuternicite de către operatori, la cerere, informații generale cu privire la responsabilitățile și obligațiile ce le revin în temeiul prezentului regulament. [AM 154]

(3)   La cerere, autoritatea de supraveghere oferă consiliere oricărei persoane vizate în exercitarea drepturilor în conformitate cu prezentul regulament și, dacă este cazul, cooperează cu autoritățile de supraveghere din alte state membre în acest scop.

(4)   Pentru reclamațiile prevăzute la alineatul (1) litera (b), autoritatea de supraveghere pune la dispoziție un formular de depunere a reclamației, care poate fi completat prin mijloace electronice, fără a exclude alte mijloace de comunicare.

(5)   Îndeplinirea funcțiilor autorității de supraveghere este gratuită pentru persoana vizată.

(6)   În cazul în care cererile sunt în mod evident excesive, în special din cauza caracterului repetitiv al acestora, autoritatea de supraveghere poate percepe o taxă
  rezonabilă
  sau poate să nu efectueze acțiunea care face obiectul cererii persoanei vizate.
  Această taxă nu depășește costurile adoptării măsurii solicitate.
  Sarcina probei cu privire la caracterul evident excesiv al cererii revine autorității de supraveghere. [AM 155]

Articolul 53

Funcții

(1)   
  În conformitate cu prezentul regulament,
  fiecare autoritate de supraveghere este abilitată:

| (a) | să notifice operatorul sau persoana împuternicită de către operator cu privire la presupusa încălcare a dispozițiilor care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal și, după caz, să dispună remedierea încălcării de către operator sau persoana împuternicită de către operator, în mod specific, pentru îmbunătățirea protecției de care beneficiază persoana vizată
  , sau să impună operatorului să comunice persoanei vizate încălcarea securității datelor cu caracter personal
  ; |
| --- | --- |

(a)

să notifice operatorul sau persoana împuternicită de către operator cu privire la presupusa încălcare a dispozițiilor care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal și, după caz, să dispună remedierea încălcării de către operator sau persoana împuternicită de către operator, în mod specific, pentru îmbunătățirea protecției de care beneficiază persoana vizată
  , sau să impună operatorului să comunice persoanei vizate încălcarea securității datelor cu caracter personal
  ;

| (b) | să solicite operatorului sau persoanei împuternicite de către operator să respecte cererile persoanei vizate de exercitare a drepturilor prevăzute de prezentul regulament; |
| --- | --- |

(b)

să solicite operatorului sau persoanei împuternicite de către operator să respecte cererile persoanei vizate de exercitare a drepturilor prevăzute de prezentul regulament;

| (c) | să solicite operatorului sau persoanei împuternicite de către operator și, după caz, reprezentantului să furnizeze orice informații relevante pentru îndeplinirea funcțiilor sale; |
| --- | --- |

(c)

să solicite operatorului sau persoanei împuternicite de către operator și, după caz, reprezentantului să furnizeze orice informații relevante pentru îndeplinirea funcțiilor sale;

| (d) | să asigure respectarea autorizațiilor prealabile și a consultărilor prealabile prevăzute la articolul 34; |
| --- | --- |

(d)

să asigure respectarea autorizațiilor prealabile și a consultărilor prealabile prevăzute la articolul 34;

| (e) | să adreseze un avertisment sau o mustrare operatorului sau persoanei împuternicite de către operator; |
| --- | --- |

(e)

să adreseze un avertisment sau o mustrare operatorului sau persoanei împuternicite de către operator;

| (f) | să dispună rectificarea, ștergerea sau distrugerea tuturor datelor atunci când acestea au fost prelucrate cu încălcarea dispozițiilor prezentului regulament, precum și notificarea acestor acțiuni terților cărora le-au fost dezvăluite aceste date; |
| --- | --- |

(f)

să dispună rectificarea, ștergerea sau distrugerea tuturor datelor atunci când acestea au fost prelucrate cu încălcarea dispozițiilor prezentului regulament, precum și notificarea acestor acțiuni terților cărora le-au fost dezvăluite aceste date;

| (g) | să impună interdicția temporară sau definitivă privind prelucrarea; |
| --- | --- |

(g)

să impună interdicția temporară sau definitivă privind prelucrarea;

| (h) | să suspende fluxurile de date către un destinatar într-o țară terță sau către o organizație internațională; |
| --- | --- |

(h)

să suspende fluxurile de date către un destinatar într-o țară terță sau către o organizație internațională;

| (i) | să emită avize cu privire la orice aspect legat de protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(i)

să emită avize cu privire la orice aspect legat de protecția datelor cu caracter personal;

| (ia) | să certifice operatorii și persoanele împuternicite de către operatori în conformitate cu articolul 39; |
| --- | --- |

(ia)

să certifice operatorii și persoanele împuternicite de către operatori în conformitate cu articolul 39;

| (j) | să informeze parlamentul național, guvernul sau alte instituții politice, precum și publicul cu privire la orice aspect legat de protecția datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(j)

să informeze parlamentul național, guvernul sau alte instituții politice, precum și publicul cu privire la orice aspect legat de protecția datelor cu caracter personal;

| (ja) | să stabilească mecanisme eficiente pentru a încuraja comunicarea confidențială a încălcărilor prezentului regulament, luând în considerare orientările formulate de Comitetul european pentru protecția datelor în conformitate cu articolul 66 alineatul (4b). |
| --- | --- |

(ja)

să stabilească mecanisme eficiente pentru a încuraja comunicarea confidențială a încălcărilor prezentului regulament, luând în considerare orientările formulate de Comitetul european pentru protecția datelor în conformitate cu articolul 66 alineatul (4b).

(2)   Fiecare autoritate de supraveghere are competențe de investigare pentru a obține din partea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator
  , fără înștiințare prealabilă
  :

| (a) | ccesul la toate datele cu caracter personal și la toate
  documentele și
  informațiile necesare pentru executarea atribuțiilor sale; |
| --- | --- |

(a)

ccesul la toate datele cu caracter personal și la toate
  documentele și
  informațiile necesare pentru executarea atribuțiilor sale;

| (b) | accesul la oricare din localurile sale, inclusiv la eventualele echipamente și mijloace de prelucrare a datelor, în cazul în care există motive întemeiate de a presupune că se efectuează o activitate care contravine prezentului regulament. |
| --- | --- |

(b)

accesul la oricare din localurile sale, inclusiv la eventualele echipamente și mijloace de prelucrare a datelor, în cazul în care există motive întemeiate de a presupune că se efectuează o activitate care contravine prezentului regulament.

Puterile prevăzute la litera (b) se exercită în conformitate cu dreptul Uniunii și cu legislația statului membru.

(3)   Fiecare autoritate de supraveghere este abilitată să aducă în atenția autorităților judiciare cazurile de încălcare a prezentului regulament și să se implice în procedurile judiciare, în special în conformitate cu articolul 74 alineatul (4) și articolul 75 alineatul (2).

(4)   Fiecare autoritate de supraveghere poate sancționa contravențiile de natură administrativă, în special cele prevăzute la

  în conformitate cu
  articolul 79 alineatele (4), (5) și (6).
  Aceste competențe se exercită într-un mod eficient, proporțional și disuasiv. [AM 156]

Articolul 54

Raport de activitate

Fiecare autoritate de supraveghere trebuie să întocmească un raport anual cu privire la activitățile sale
  cel puțin o dată la doi ani
  . Raportul trebuie să fie

  este
  prezentat parlamentului național

  respectiv
  și se pune la dispoziția publicului, Comisiei și Comitetului european pentru protecția datelor. [AM 157]

Articolul 54a

Autoritatea principală

(1)
     
  În cazul în care prelucrarea datelor cu caracter personal are loc în contextul activităților unei unități a unui operator sau a unei persoane împuternicite de către operator din Uniune, iar operatorul sau persoana împuternicită de către operator deține unități în mai multe state membre, sau în cazul în care se prelucrează date cu caracter personal ale rezidenților din mai multe state membre, autoritatea de supraveghere a principalei unități a operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator deține rolul de autoritate principală responsabilă de supravegherea activităților de prelucrare ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator în toate statele membre, în conformitate cu dispozițiile capitolului VII din prezentul Regulament.

(2)
     
  Autoritatea principală de supraveghere ia măsuri corespunzătoare pentru supravegherea activităților de prelucrare ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator de care este responsabilă doar după consultarea celorlalte autorități de supraveghere competente în sensul articolului 51 alineatul (1), străduindu-se să ajungă la un consens. În acest scop, ea prezintă, în special, toate informațiile relevante și consultă celelalte autorități înainte să adopte o măsură prevăzută a produce efecte juridice în ceea ce privește operatorul sau persoana împuternicită de către operator în sensul articolului 51 alineatul (1). Autoritatea principală ține cont în cea mai mare măsură de opiniile autorităților implicate. Autoritatea principală este unica autoritate împuternicită să hotărască cu privire la măsurile prevăzute a produce efecte juridice în ceea ce privește activitățile de procesare ale operatorului sau ale persoanei împuternicite de către operator de care este responsabilă.

(3)
     
  Comitetul european pentru protecția datelor, la cererea autorității de supraveghere competente, emite un aviz cu privire la identificarea autorității principale responsabile de operator sau de persoana împuternicită de către operator, în cazul în care:

| (a) | nu reiese în mod clar din situația de fapt unde este situată unitatea principală a operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator; sau |
| --- | --- |

(a)

nu reiese în mod clar din situația de fapt unde este situată unitatea principală a operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator; sau

| (b) | autoritățile competente nu sunt de acord cu privire la identitatea autorității de supraveghere care deține rolul de autoritate principală; sau |
| --- | --- |

(b)

autoritățile competente nu sunt de acord cu privire la identitatea autorității de supraveghere care deține rolul de autoritate principală; sau

| (c) | operatorul nu deține unități pe teritoriul Uniunii, iar rezidenți din diferite state membre sunt afectați de operațiunile de prelucrare care fac obiectul prezentului regulament. |
| --- | --- |

(c)

operatorul nu deține unități pe teritoriul Uniunii, iar rezidenți din diferite state membre sunt afectați de operațiunile de prelucrare care fac obiectul prezentului regulament.

(4)
     
  în cazul în care operatorul exercită, de asemenea, activități în calitate de persoană împuternicită a unui operator, autoritatea de supraveghere a unității principale a operatorului deține rolul de autoritate principală pentru supravegherea activităților de prelucrare.

(5)
     
  Comitetul european pentru protecția datelor poate hotărî cu privire la identificarea autorității principale. [AM 158]

CAPITOLUL VII

COOPERARE ȘI COERENȚĂ

SECȚIUNEA 1

COOPERARE

Articolul 55

Asistență reciprocă

(1)   Autoritățile de supraveghere își furnizează reciproc informații relevante și asistență reciprocă pentru a pune în aplicare prezentul regulament în mod coerent și instituie măsuri de cooperare eficace între ele. Asistența reciprocă se referă, în special, la cereri de informații și măsuri de control, cum ar fi cereri de autorizare și consultare prealabile, inspecții
  și investigații, precum
  și comunicarea rapidă a informațiilor privind deschiderea dosarelor și evoluția ulterioară a acestora
  în cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator deține unități în mai multe state membre sau
  atunci când persoanele vizate în mai multe state membre sunt susceptibile de a fi afectate de operațiuni de prelucrare.
  Autoritatea principală definită la articolul 54a asigură coordonarea cu autoritățile de supraveghere implicate și deține rolul de ghișeu unic pentru operator sau persoana împuternicită de către operator. [AM 159]

(2)   Fiecare autoritate de supraveghere ia toate măsurile corespunzătoare necesare pentru a răspunde solicitării din partea altei autorități de supraveghere, fără întârziere și cel târziu în termen de o lună de la data primirii cererii. Aceste măsuri pot include, în special, transmiterea informațiilor relevante privind cursul unei anchete sau măsuri de aplicare a legii pentru a pune capăt sau a interzice operațiunile de prelucrare care încalcă dispozițiile prezentului regulament.

(3)   Solicitarea de asistență cuprinde toate informațiile necesare, inclusiv scopul solicitării și motivele care stau la baza acesteia. Informațiile schimbate sunt utilizate numai în scopul pentru care au fost solicitate.

(4)   O autoritate de supraveghere căreia i se adresează o solicitare de asistență nu poate refuza să îi dea curs, cu excepția cazului în care:

| (a) | nu are competența de a răspunde solicitării; sau |
| --- | --- |

(a)

nu are competența de a răspunde solicitării; sau

| (b) | a da curs solicitării ar contraveni dispozițiilor prezentului regulament. |
| --- | --- |

(b)

a da curs solicitării ar contraveni dispozițiilor prezentului regulament.

(5)   Autoritatea de supraveghere căreia i s-a adresat solicitarea informează autoritatea de supraveghere care a transmis solicitarea cu privire la rezultate sau, după caz, la progresele înregistrate ori măsurile întreprinse pentru a da curs solicitării respective.

(6)   Autoritățile de supraveghere furnizează informațiile solicitate de către alte autorități de supraveghere prin mijloace electronice și în cel mai scurt timp, utilizând un formular standard.

(7)   Pentru acțiunile întreprinse în urma unei solicitări de asistență reciprocă nu se percepe nicio taxă
  de la autoritatea de supraveghere solicitantă
  . [AM 160]

(8)   În cazul în care o autoritate de supraveghere nu acționează în termen de o lună de la solicitarea din partea altei autorități de supraveghere, aceasta din urmă are competența de a lua o măsură provizorie pe teritoriul propriului stat membru, în conformitate cu articolul 51 alineatul (1), și sesizează Comitetul european pentru protecția datelor în conformitate cu procedura menționată la articolul 57.
  Autoritatea de supraveghere solicitantă poate adopta măsuri provizorii în temeiul articolului 53 pe teritoriul propriului său stat membru, în cazul în care, din cauza nefinalizării asistenței, nu se pot adopta încă măsuri definitive
  . [AM 161]

(9)   Autoritatea de supraveghere precizează perioada de valabilitate a acestei măsuri provizorii. Această perioadă nu depășește trei luni. Autoritatea de supraveghere comunică fără întârziere aceste măsuri, motivate în mod corespunzător, Comitetului european pentru protecția datelor și Comisiei
  în conformitate cu procedura menționată la articolul 57
  . [AM 162]

(10)   Comisia

  Comitetul european pentru protecția datelor
  poate specifica forma și procedurile pentru asistența reciprocă menționată în prezentul articol, precum și modalitățile de schimb de informații prin mijloace electronice între autoritățile de supraveghere și între autoritățile de supraveghere și Comitetul european pentru protecția datelor, în special formularul standard menționat la alineatul (6). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2).
  [AM 163]

Articolul 56

Operațiuni comune ale autorităților de supraveghere

(1)   Pentru a intensifica cooperarea și asistența reciprocă, autoritățile de supraveghere întreprind misiuni comune de anchetă, măsuri comune de aplicare a legii și alte operațiuni comune, în care sunt implicați membri desemnați sau personal din partea autorităților de supraveghere ale altor state membre.

(2)   În cazul în care
  operatorul sau persoana împuternicită de către operator deține unități în mai multe state membre sau dacă
  persoanele vizate în

  din
  mai multe state membre sunt susceptibile de a fi afectate de operațiuni de prelucrare, o autoritate de supraveghere din fiecare dintre statele membre respective are dreptul de a participa la misiunile comune de anchetă sau la operațiunile comune, după caz. Autoritatea de supraveghere competentă invită

  Autoritatea principală definită la articolul 54a implică
  autoritățile de supraveghere din fiecare dintre aceste state membre să ia parte la

  în
  misiunile comune de anchetă sau operațiunile comune respective și răspunde fără întârziere la solicitarea unei autorități de supraveghere care dorește să participe la operațiuni.
  Autoritatea principală deține rolul de ghișeu unic pentru operator sau persoana împuternicită de către operator. [AM 164]

(3)   În calitate de autoritate de supraveghere gazdă, în conformitate cu propria legislație națională și cu acordul autorității de supraveghere care și-a detașat personalul, fiecare autoritate de supraveghere poate acorda competențe de executare, inclusiv încredința misiuni de anchetă membrilor sau personalului autorității de supraveghere din statul membru de origine, implicați în operațiuni comune sau, în măsura în care legislația autorității de supraveghere din statul membru de primire permite acest lucru, poate permite membrilor sau personalului autorității de supraveghere din statul membru de origine să își exercite competențele de executare în conformitate cu legislația autorității de supraveghere din statul membru de origine. Astfel de competențe de executare pot fi exercitate doar sub coordonarea și, de regulă, în prezența membrilor sau personalului autorității de supraveghere din statul membru de primire. Membrii sau personalul autorității de supraveghere din statul membru de origine sunt supuși legislației naționale a autorității de supraveghere din statul membru de primire. Aceasta își asumă răspunderea pentru acțiunile personalului.

(4)   Autoritățile de supraveghere definesc aspectele practice ale acțiunilor specifice de cooperare.

(5)   În cazul în care o autoritate de supraveghere nu se conformează, în termen de o lună, obligației prevăzute la alineatul (2), celelalte autorități de supraveghere au competența de a adopta o măsură provizorie pe teritoriul statului membru respectiv, în conformitate cu articolul 51 alineatul (1).

(6)   Autoritatea de supraveghere precizează perioada de valabilitate a măsurii provizorii menționate la alineatul (5). Această perioadă nu depășește trei luni. Autoritatea de supraveghere comunică fără întârziere aceste măsuri, motivate în mod corespunzător, Comitetului european pentru protecția datelor și Comisiei și prezintă situația spre analiză în cadrul mecanismului menționat la articolul 57.

SECȚIUNEA 2

COERENȚĂ

Articolul 57

Mecanismul pentru asigurarea coerenței

Pentru scopurile stabilite la articolul 46 alineatul (1), autoritățile de supraveghere cooperează între ele și cu Comisia prin mecanismul pentru asigurarea coerenței astfel cum se prevede în

  privind atât chestiunile cu caracter general cât și cazurile specifice în conformitate cu dispozițiile din
  prezenta secțiune. [AM 165]

Articolul 58

Avizul Comitetului european pentru protecția datelor

  Coerența privind chestiunile de aplicare generală

(1)   Înainte de a adopta o măsură menționată la alineatul (2), o autoritate de supraveghere comunică proiectul de măsură Comitetului european pentru protecția datelor și Comisiei.

(2)   Obligația prevăzută la alineatul (1) se aplică unei măsuri menite să producă efecte juridice și care:

| (a) | se referă la activități de prelucrare legate de furnizarea de bunuri sau servicii persoanelor vizate în mai multe state membre, sau de monitorizarea comportamentului acestora; sau |
| --- | --- |

(a)

se referă la activități de prelucrare legate de furnizarea de bunuri sau servicii persoanelor vizate în mai multe state membre, sau de monitorizarea comportamentului acestora; sau

| (b) | pot afecta în mod substanțial libera circulație a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii; sau |
| --- | --- |

(b)

pot afecta în mod substanțial libera circulație a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii; sau

| (c) | vizează adoptarea unei liste de operațiuni de prelucrare care fac obiectul unei consultări prealabile în temeiul articolului 34 alineatul (5); sau |
| --- | --- |

(c)

vizează adoptarea unei liste de operațiuni de prelucrare care fac obiectul unei consultări prealabile în temeiul articolului 34 alineatul (5); sau

| (d) | vizează determinarea clauzelor standard în materie de protecție a datelor menționate la articolul 42 alineatul (2) litera (c); sau |
| --- | --- |

(d)

vizează determinarea clauzelor standard în materie de protecție a datelor menționate la articolul 42 alineatul (2) litera (c); sau

| (e) | vizează autorizarea clauzelor contractuale menționate la articolul 42 alineatul (2) litera (d); sau |
| --- | --- |

(e)

vizează autorizarea clauzelor contractuale menționate la articolul 42 alineatul (2) litera (d); sau

| (f) | vizează aprobarea regulilor corporatiste obligatorii în sensul articolului 43. |
| --- | --- |

(f)

vizează aprobarea regulilor corporatiste obligatorii în sensul articolului 43.

(3)   Orice autoritate de supraveghere sau Comitetul european pentru protecția datelor poate solicita ca orice chestiune
  de aplicare generală
  să fie abordată în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței, în special în cazul în care o autoritate de supraveghere nu prezintă un proiect de măsură menționat la alineatul (2) sau nu respectă obligațiile privind asistența reciprocă în conformitate cu articolul 55 sau privind operațiunile comune în conformitate cu articolul 56.

(4)   Pentru a asigura aplicarea corectă și coerentă a prezentului regulament, Comisia poate solicita ca orice chestiune
  de aplicare generală
  să fie abordată în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței.

(5)   Autoritățile de supraveghere și Comisia comunică electronic
  , fără întârzieri nejustificate,
  orice informație relevantă, inclusiv, după caz, o sinteză a faptelor, proiectul de măsură, precum și motivele care fac necesară adoptarea unei astfel de măsuri, utilizând un formular standard.

(6)   Președintele Comitetului european pentru protecția datelor informează fără întârziere

  întârzieri nejustificate,
  pe cale electronică, membrii Comitetului european pentru protecția datelor și Comisia cu privire la orice informație relevantă care i-a fost comunicată, utilizând un formular standard. Președintele

  Secretariatul
  Comitetului european pentru protecția datelor furnizează traduceri ale informațiilor relevante, dacă este necesar.

(6a)
     
  Comitetul european pentru protecția datelor adoptă un aviz cu privire la chestiunile care îi sunt prezentate în temeiul alineatului (2).

(7)   În cazul în care Comitetul european pentru protecția datelor decide acest lucru prin majoritate simplă a membrilor săi sau în cazul în care orice autoritate de supraveghere sau Comisia solicită acest lucru, Comitetul european pentru protecția datelor emite

  poate hotărî
  prin majoritate simplă
  dacă adoptă
  un aviz cu privire la
  orice
  chestiune în termen de o săptămână de la data la care informațiile relevante au fost furnizate în conformitate cu alineatul (5). Avizul este adoptat în termen de o lună cu majoritate simplă a membrilor Comitetului european pentru protecția datelor. Președintele Comitetului european pentru protecția datelor informează, fără întârziere nejustificată, autoritatea de supraveghere menționată, după caz, la alineatele (1) și (3), Comisia și autoritatea de supraveghere competentă în conformitate cu articolul 51 cu privire la aviz și îl publică.

  prezentată în temeiul alineatelor (3) și (4), ținând seama:

| (a) | dacă chestiunea prezintă elemente noi, luând în considerare evoluțiile de drept sau de fapt, în special în domeniul tehnologiei informației și în lumina evoluțiilor din societatea informațională, precum și |
| --- | --- |

(a)

dacă chestiunea prezintă elemente noi, luând în considerare evoluțiile de drept sau de fapt, în special în domeniul tehnologiei informației și în lumina evoluțiilor din societatea informațională, precum și

| (b) | dacă Comitetul european pentru protecția datelor a emis deja un aviz cu privire la aceeași chestiune. |
| --- | --- |

(b)

dacă Comitetul european pentru protecția datelor a emis deja un aviz cu privire la aceeași chestiune.

(8)   Autoritatea de supraveghere menționată la alineatul (1) și autoritatea de supraveghere competentă în conformitate cu articolul 51 țin seama de avizul Comitetului european pentru protecția datelor și comunică pe cale electronică președintelui Comitetului european pentru protecția datelor și Comisiei, în termen de două săptămâni din momentul în care a fost informată cu privire la avizul președintelui Comitetului european pentru protecția datelor, dacă își păstrează sau își modifică proiectul de măsură și, dacă este cazul, transmite proiectul de măsură modificat, utilizând un formular standard.

  Comitetul european pentru protecția datelor adoptă avize în conformitate cu alineatul (6) litera (a) și alineatul (7) cu o majoritate simplă a membrilor săi. Aceste avize sunt făcute publice. [AM 166]

Articolul 58a

Coerența în cazurile specifice

(1)
     
  Înainte de a adopta o măsură prevăzută a produce efecte juridice în sensul articolului 54a, autoritatea principală oferă toate informațiile pertinente și prezintă proiectul de măsură tuturor celorlalte autorități competente. Autoritatea principală nu adoptă măsura dacă o autoritate competentă a indicat, în termen de trei săptămâni, că are obiecții semnificative cu privire la măsura respectivă.

(2)
     
  În cazul în care o autoritate competentă a indicat că are obiecții semnificative cu privire la proiectul de măsură al autorității principale, sau în cazul în care autoritatea principală nu prezintă un proiect de măsură menționat la alineatul (1) sau nu respectă obligațiile privind asistența reciprocă în conformitate cu articolul 55 sau privind operațiunile comune în conformitate cu articolul 56, Comitetul european pentru protecția datelor examinează această chestiune.

(3)
     
  Autoritatea principală și/sau alte autorități competente interesate și Comisia comunică pe cale electronică, fără întârzieri nejustificate, Comitetului european pentru protecția datelor, utilizând un formular standard, orice informație relevantă, inclusiv, după caz, o sinteză a faptelor, proiectul de măsură, precum și motivele care fac necesară adoptarea unei astfel de măsuri, obiecțiile ridicate împotriva acesteia și opiniile celorlalte autorități de supraveghere vizate.

(4)
     
  Comitetul european pentru protecția datelor examinează această chestiune, luând în considerare impactul proiectelor de măsuri propuse de autoritatea principală cu privire la drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor vizate, și hotărăște prin majoritatea simplă a membrilor săi dacă emite un aviz cu privire la respectiva chestiune în termen de două săptămâni de la primirea informațiilor relevante în temeiul alineatului (3).

(5)
     
  În cazul în care Comitetul european pentru protecția datelor hotărăște să emită un aviz, acest lucru se efectuează în termen de șase săptămâni, iar avizul este făcut public.

(6)
     
  Autoritatea de supraveghere ține seama în cea mai mare măsură de avizul Comitetului european pentru protecția datelor și comunică pe cale electronică președintelui Comitetului european pentru protecția datelor și Comisiei, în termen de două săptămâni din momentul în care a fost informată cu privire la aviz de către președintele Comitetului european pentru protecția datelor, dacă își păstrează sau își modifică proiectul de măsură și, dacă este cazul, transmite proiectul de măsură modificat, utilizând un formular standard. În cazul în care autoritatea principală intenționează să nu urmeze avizul Comitetului european pentru protecția datelor, aceasta prezintă o explicație motivată.

(7)
     
  În cazul în care Comitetul european pentru protecția datelor prezintă încă obiecții în legătură cu măsura autorității de supraveghere menționată la alineatul (5), acesta poate adopta, în termen de o lună, cu o majoritate de două treimi o măsură obligatorie pentru autoritatea de supraveghere. [AM 167]

Articolul 59

Avizul Comisiei

(1)   În termen de zece săptămâni din momentul în care o chestiune a fost ridicată în conformitate cu articolul 58, sau cel târziu în termen de șase săptămâni în cazul articolului 61, Comisia poate adopta, pentru a asigura aplicarea corectă și coerentă a prezentului regulament, un aviz cu privire la chestiunile ridicate în temeiul articolelor 58 sau 61.

(2)   Atunci când Comisia a adoptat un aviz în conformitate cu alineatul (1), autoritatea de supraveghere în cauză acordă atenție maximă avizului Comisiei și informează Comisia și Comitetul european pentru protecția datelor dacă intenționează să își mențină sau să modifice proiectul de măsură.

(3)   În timpul perioadei menționate la alineatul (1), autoritatea de supraveghere nu adoptă proiectul de măsură.

(4)   În cazul în care autoritatea de supraveghere în cauză intenționează să nu se conformeze avizului Comisiei, acesta informează Comisia și Comitetul european pentru protecția datelor respectând termenul menționat la alineatul (1) și furnizează o motivare. În acest caz, proiectul de măsură nu este adoptat timp de o lună suplimentară.
  [AM 168]

Articolul 60

Suspendarea unui proiect de măsură

(1)   În termen de o lună de la comunicarea menționată la articolul 59 alineatul (4) și în cazul în care Comisia are îndoieli serioase că proiectul de măsură ar garanta aplicarea corectă a prezentului regulament sau, dimpotrivă, că ar avea ca rezultat aplicarea incoerentă a regulamentului, Comisia, ținând cont de avizul emis de Comitetul european pentru protecția datelor în temeiul articolului 58 alineatul (7) sau al articolului 61 alineatul (2), poate adopta o decizie motivată care să oblige autoritatea de supraveghere să suspende adoptarea proiectului de măsură, în cazul în care se consideră că acest lucru este necesar pentru:

| (a) | a concilia pozițiile divergente ale autorității de supraveghere și Comitetului european pentru protecția datelor, în cazul în care acest lucru pare încă posibil; sau |
| --- | --- |

(a)

a concilia pozițiile divergente ale autorității de supraveghere și Comitetului european pentru protecția datelor, în cazul în care acest lucru pare încă posibil; sau

| (b) | a adopta o măsură în temeiul articolului 62 alineatul (1) litera (a). |
| --- | --- |

(b)

a adopta o măsură în temeiul articolului 62 alineatul (1) litera (a).

(2)   Comisia precizează durata suspendării, care nu depășește 12 luni.

(3)   În timpul perioadei menționate la alineatul (2), autoritatea de supraveghere nu poate adopta proiectul de măsură.
  [AM 169]

Articolul 60a

Notificarea Parlamentului European și a Consiliului

Pe baza unui raport al președintelui Comitetului european pentru protecția datelor, Comisia informează Parlamentul și Consiliul la intervale regulate, cel puțin o dată la șase luni, cu privire la chestiunile tratate în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței și prezintă concluziile Comisiei și ale Comitetului pentru protecția datelor în vederea asigurării coerenței implementării și a aplicării prezentului regulament. [AM 170]

Articolul 61

Procedura de urgență

(1)   În circumstanțe excepționale, atunci când o autoritate de supraveghere consideră că există o necesitate urgentă de a acționa pentru a asigura protecția intereselor persoanelor vizate, în special când există pericolul ca exercitarea dreptului persoanei vizate ar putea fi

  să poată fi
  considerabil împiedicată prin modificarea situației existente, pentru a evita inconveniente importante sau din alte motive, prin derogare de la procedura menționată la articolul 58
  a
  , aceasta poate adopta de îndată măsuri provizorii cu o perioadă de valabilitate determinată. Autoritatea de supraveghere comunică fără întârziere aceste măsuri, motivate în mod corespunzător, Comitetului european pentru protecția datelor și Comisiei. [AM 171]

(2)   În cazul în care o autoritate de supraveghere a adoptat o măsură în temeiul alineatului (1) și consideră că trebuie adoptate de urgență măsuri definitive, aceasta poate solicita un aviz de urgență din partea Comitetului european pentru protecția datelor, indicând motivele pentru solicitarea unui astfel de aviz, inclusiv pentru caracterul urgent al măsurilor definitive.

(3)   Orice autoritate de supraveghere poate solicita un aviz de urgență în cazul în care autoritatea de supraveghere competentă nu a luat o măsură adecvată într-o situație în care există o necesitate urgentă de a acționa pentru a proteja interesele persoanelor vizate, indicând motivele pentru solicitarea unui astfel de aviz, inclusiv pentru necesitatea urgentă de a acționa.

(4)   Prin derogare de la articolul 58 alineatul (7), Un aviz de urgență menționat la alineatele (2) și (3) din prezentul articol este adoptat în termen de două săptămâni cu majoritate simplă a membrilor Comitetului european pentru protecția datelor. [AM 172]

Articolul 62

Acte de punere în aplicare

(1)   Comisia poate adopta acte de punere în aplicare
  cu domeniu general de aplicare, după solicitarea avizului Comitetului european pentru protecția datelor,
  pentru:

| (a) | a decide privind aplicarea corectă a prezentului regulament, în conformitate cu obiectivele și cerințele acestuia în ceea ce privește aspectele comunicate de către autoritățile de supraveghere în temeiul articolului 58 sau 61, privind o chestiune în legătură cu care a fost adoptată o decizie motivată în temeiul articolului 60 alineatul (1), sau privind o chestiune în legătură cu care o autoritate de supraveghere nu prezintă un proiect de măsură și respectiva autoritate de supraveghere a indicat că nu intenționează să urmeze avizul Comisiei adoptat în temeiul articolului 59; |
| --- | --- |

(a)

a decide privind aplicarea corectă a prezentului regulament, în conformitate cu obiectivele și cerințele acestuia în ceea ce privește aspectele comunicate de către autoritățile de supraveghere în temeiul articolului 58 sau 61, privind o chestiune în legătură cu care a fost adoptată o decizie motivată în temeiul articolului 60 alineatul (1), sau privind o chestiune în legătură cu care o autoritate de supraveghere nu prezintă un proiect de măsură și respectiva autoritate de supraveghere a indicat că nu intenționează să urmeze avizul Comisiei adoptat în temeiul articolului 59;

| (b) | a decide, în termenul menționat la articolul 59 alineatul (1), referitor la aplicabilitatea generală a proiectului de clauze standard în materie de protecție a datelor menționate la articolul 58

  42
  alineatul (2) litera (d); |
| --- | --- |

(b)

a decide, în termenul menționat la articolul 59 alineatul (1), referitor la aplicabilitatea generală a proiectului de clauze standard în materie de protecție a datelor menționate la articolul 58

  42
  alineatul (2) litera (d);

| (c) | a defini forma și procedurile pentru aplicarea mecanismului pentru asigurarea coerenței menționat în prezenta secțiune; |
| --- | --- |

(c)

a defini forma și procedurile pentru aplicarea mecanismului pentru asigurarea coerenței menționat în prezenta secțiune;

| (d) | a defini modalitățile de realizare a schimbului electronic de informații între autoritățile de supraveghere și între autoritățile de supraveghere și Comitetul european pentru protecția datelor, în special formularul standard menționat la articolul 58 alineatele (5), (6) și (8). |
| --- | --- |

(d)

a defini modalitățile de realizare a schimbului electronic de informații între autoritățile de supraveghere și între autoritățile de supraveghere și Comitetul european pentru protecția datelor, în special formularul standard menționat la articolul 58 alineatele (5), (6) și (8).

Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2).

(2)   Din motive imperative de urgență pe deplin justificate legate de interesul persoanelor vizate în cazurile menționate la alineatul (1) litera (a), Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile, în conformitate cu procedura menționată la articolul 87 alineatul (3). Aceste acte rămân în vigoare pentru o perioadă de cel mult 12 luni.

(3)   Absența sau adoptarea unei măsuri în temeiul prezentei secțiuni nu aduce atingere altor măsuri adoptate de Comisie în temeiul tratatelor. [AM 173]

Articolul 63

Executare

(1)   În sensul prezentului regulament, o măsură executorie a autorității de supraveghere ale unui stat membru este executată în toate statele membre implicate.

(2)   În cazul în care o autoritate de supraveghere nu prezintă un proiect de măsură pentru a fi examinat în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței, încălcând articolul 58 alineatele (1)-(5)

  și (2) sau adoptă o măsură în pofida faptului că s-au indicat obiecții semnificative în temeiul articolului 58a alineatul (1)
  , măsura autorității de supraveghere nu este valabilă din punct de vedere juridic și nici executorie. [AM 174]

SECȚIUNEA 3

COMITETUL EUROPEAN PENTRU PROTECȚIA DATELOR

Articolul 64

Comitetul european pentru protecția datelor

(1)   Se instituie un Comitet european pentru protecția datelor.

(2)   Comitetul european pentru protecția datelor este alcătuit din șeful unei autorități de supraveghere din fiecare stat membru și din Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor.

(3)   În cazul în care într-un stat membru mai multe autorități de supraveghere sunt responsabile de monitorizarea punerii în aplicare a dispozițiilor prevăzute de prezentul regulament, acestea desemnează șeful uneia dintre aceste autorități de supraveghere ca reprezentant comun.

(4)   Comisia are dreptul de a participa la activitățile și reuniunile Comitetului european pentru protecția datelor și desemnează un reprezentant. Președintele Comitetului european pentru protecția datelor informează fără întârziere Comisia cu privire la toate activitățile Comitetului european pentru protecția datelor.

Articolul 65

Independență

(1)   Comitetul european pentru protecția datelor acționează independent în exercitarea sarcinilor sale în conformitate cu articolele 66 și 67.

(2)   Fără a aduce atingere solicitărilor din partea Comisiei menționate la articolul 66 alineatul (1) litera (b) și la articolul 66 alineatul (2), în îndeplinirea sarcinilor sale, Comitetul european pentru protecția datelor nu solicită și nu acceptă instrucțiuni de la nicio parte externă.

Articolul 66

Sarcinile Comitetului european pentru protecția datelor

(1)   Comitetul european pentru protecția datelor asigură aplicarea uniformă a prezentului regulament. În acest sens, din proprie inițiativă sau la solicitarea
  Parlamentului European, a Consiliului sau a
  Comisiei, Comitetul european pentru protecția datelor are, în special, următoarele sarcini:

| (a) | să ofere Comisiei

  instituțiilor europene
  consiliere cu privire la orice aspect legat de protecția datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, inclusiv cu privire la orice propunere de modificare a prezentului regulament; |
| --- | --- |

(a)

să ofere Comisiei

  instituțiilor europene
  consiliere cu privire la orice aspect legat de protecția datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, inclusiv cu privire la orice propunere de modificare a prezentului regulament;

| (b) | să examineze, din proprie inițiativă sau la solicitarea unuia dintre membrii săi sau la cererea
  Parlamentului European, a Consiliului sau a
  Comisiei, orice chestiune referitoare la punerea în aplicare a prezentului regulament și să emită orientări, recomandări și bune practici adresate autorităților de supraveghere pentru a încuraja aplicarea uniformă a prezentului regulament
  , inclusiv orice chestiune referitoare la utilizarea competențelor de executare
  ; |
| --- | --- |

(b)

să examineze, din proprie inițiativă sau la solicitarea unuia dintre membrii săi sau la cererea
  Parlamentului European, a Consiliului sau a
  Comisiei, orice chestiune referitoare la punerea în aplicare a prezentului regulament și să emită orientări, recomandări și bune practici adresate autorităților de supraveghere pentru a încuraja aplicarea uniformă a prezentului regulament
  , inclusiv orice chestiune referitoare la utilizarea competențelor de executare
  ;

| (c) | să revizuiască aplicarea practică a orientărilor, recomandărilor și bunelor practici menționate la litera (b) și să raporteze periodic Comisiei cu privire la acestea; |
| --- | --- |

(c)

să revizuiască aplicarea practică a orientărilor, recomandărilor și bunelor practici menționate la litera (b) și să raporteze periodic Comisiei cu privire la acestea;

| (d) | să emită avize privind proiectele de decizii ale autorităților de supraveghere în conformitate cu mecanismul pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 57; |
| --- | --- |

(d)

să emită avize privind proiectele de decizii ale autorităților de supraveghere în conformitate cu mecanismul pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 57;

| (da) | să emită un aviz cu privire la autoritatea care ar trebui să fie autoritatea principală în temeiul articolului 54a alineatul (3); |
| --- | --- |

(da)

să emită un aviz cu privire la autoritatea care ar trebui să fie autoritatea principală în temeiul articolului 54a alineatul (3);

| (e) | să promoveze cooperarea și schimbul eficient bilateral și multilateral de informații și practici între autoritățile de supraveghere
  , inclusiv coordonarea operațiunilor comune și a altor activități comune în cazul în care decide astfel la cererea uneia sau mai multor autorități de supraveghere
  ; |
| --- | --- |

(e)

să promoveze cooperarea și schimbul eficient bilateral și multilateral de informații și practici între autoritățile de supraveghere
  , inclusiv coordonarea operațiunilor comune și a altor activități comune în cazul în care decide astfel la cererea uneia sau mai multor autorități de supraveghere
  ;

| (f) | să promoveze programe comune de formare și să faciliteze schimburile de personal între autoritățile de supraveghere, precum și, după caz, cu autoritățile de supraveghere ale țărilor terțe sau organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

(f)

să promoveze programe comune de formare și să faciliteze schimburile de personal între autoritățile de supraveghere, precum și, după caz, cu autoritățile de supraveghere ale țărilor terțe sau organizațiilor internaționale;

| (g) | să promoveze schimbul de cunoștințe și de documente privind legislația și practicile în materie de protecție a datelor cu autoritățile de supraveghere a protecției datelor la nivel mondial; |
| --- | --- |

(g)

să promoveze schimbul de cunoștințe și de documente privind legislația și practicile în materie de protecție a datelor cu autoritățile de supraveghere a protecției datelor la nivel mondial;

| (ga) | să prezinte un aviz Comisiei la pregătirea actelor delegate și de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament; |
| --- | --- |

(ga)

să prezinte un aviz Comisiei la pregătirea actelor delegate și de punere în aplicare în temeiul prezentului regulament;

| (gb) | să emită un aviz privind codurile de conduită elaborate la nivelul Uniunii în temeiul articolului 38 alineatul (4); |
| --- | --- |

(gb)

să emită un aviz privind codurile de conduită elaborate la nivelul Uniunii în temeiul articolului 38 alineatul (4);

| (gc) | să emită un aviz privind criteriile și cerințele aplicabile mecanismelor de certificare în domeniul protecției datelor în temeiul articolului 39 alineatul (2). |
| --- | --- |

(gc)

să emită un aviz privind criteriile și cerințele aplicabile mecanismelor de certificare în domeniul protecției datelor în temeiul articolului 39 alineatul (2).

| (gd) | să păstreze un registru electronic public privind certificatele valabile și nevalabile în temeiul articolului 39 alineatul (1) litera h; |
| --- | --- |

(gd)

să păstreze un registru electronic public privind certificatele valabile și nevalabile în temeiul articolului 39 alineatul (1) litera h;

| (ge) | să ofere asistență autorităților naționale de supraveghere, la cererea acestora; |
| --- | --- |

(ge)

să ofere asistență autorităților naționale de supraveghere, la cererea acestora;

| (gf) | să elaboreze și să publice o listă de operațiuni de prelucrare care fac obiectul unei consultări prealabile în temeiul articolului 34; |
| --- | --- |

(gf)

să elaboreze și să publice o listă de operațiuni de prelucrare care fac obiectul unei consultări prealabile în temeiul articolului 34;

| (gg) | să păstreze un registru de sancțiuni impuse de către autoritățile de supraveghere competente operatorilor sau persoanelor împuternicite de către operatori; |
| --- | --- |

(gg)

să păstreze un registru de sancțiuni impuse de către autoritățile de supraveghere competente operatorilor sau persoanelor împuternicite de către operatori;

(2)   În situațiile în care
  Parlamentul European, Consiliul sau
  Comisia consultă Comitetul european pentru protecția datelor, aceasta poate

  aceștia pot
  stabili un termen în care Comitetul european pentru protecția datelor trebuie să furnizeze avizul său, ținând cont de caracterul urgent al chestiunii.

(3)   Comitetul european pentru protecția datelor își transmite avizele, orientările, recomandările și bunele practici
  Parlamentului European, Consiliului și
  Comisiei
  , precum
  și comitetului menționat la articolul 87 și le publică.

(4)   Comisia informează Comitetul european pentru protecția datelor cu privire la măsurile pe care le-a luat în urma avizelor, orientărilor, recomandărilor și bunelor practici emise de Comitetul european pentru protecția datelor.

(4a)
     
  Dacă este cazul, Comitetul european pentru protecția datelor consultă părțile interesate și le oferă posibilitatea de a face observații într-un termen rezonabil. Fără a aduce atingere dispozițiilor articolului 72, Comitetul european pentru protecția datelor publică rezultatele procedurii de consultare.

(4b)
     
  Comitetul european pentru protecția datelor are sarcina de a elabora orientări, recomandări și bune practici în conformitate cu alineatul (1) litera (b) în vederea stabilirii de proceduri comune privind primirea și cercetarea informațiilor care conțin acuzații de prelucrare ilegală, precum și a protejării confidențialității și a surselor de informații primite. [AM 175]

Articolul 67

Rapoarte

(1)   Comitetul european pentru protecția datelor prezintă
  Parlamentului European, Consiliului și
  Comisiei periodic și în timp util rezultatele activităților sale. Acesta întocmește un raport anual

  cel puțin o dată la doi ani
  privind situația referitoare la protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal în Uniune și în țările terțe.

Raportul include analiza aplicării practice a orientărilor, recomandărilor și bunelor practici menționate la articolul 66 alineatul (1) litera (c). [AM 176]

(2)   Raportul este publicat și transmis Parlamentului European, Consiliului și Comisiei.

Articolul 68

Procedură

(1)   Comitetul european pentru protecția datelor adoptă decizii prin majoritate simplă a membrilor săi
  , cu excepția cazului când se prevede altfel în regulamentul său de procedură
  . [AM 177]

(2)   Comitetul european pentru protecția datelor își adoptă propriul regulament de procedură și își organizează propriile mecanisme de funcționare. În special, prevede dispoziții privind continuarea exercitării funcțiilor atunci când mandatul unui membru se încheie sau un membru demisionează, privind crearea de subgrupuri pentru aspecte și sectoare specifice și privind procedurile sale în ceea ce privește mecanismul pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 57.

Articolul 69

Președintele

(1)   Comitetul european pentru protecția datelor alege un președinte și
  cel puțin
  doi vicepreședinți din rândul membrilor săi. Unul dintre vicepreședinți este Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor, cu excepția cazului în care aceasta a fost aleasă președinte.
  [AM 178]

(2)   Mandatul președintelui și al vicepreședinților este de cinci ani și poate fi prelungit.

(2a)
     
  Funcția de președinte este o funcție cu normă întreagă. [AM 179]

Articolul 70

Sarcinile președintelui

(1)   Președintele are următoarele sarcini:

| (a) | să convoace reuniunile Comitetului european pentru protecția datelor și să stabilească ordinea de zi; |
| --- | --- |

(a)

să convoace reuniunile Comitetului european pentru protecția datelor și să stabilească ordinea de zi;

| (b) | să asigure îndeplinirea la timp a sarcinilor Comitetului european pentru protecția datelor, în special în ceea ce privește mecanismul pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 57. |
| --- | --- |

(b)

să asigure îndeplinirea la timp a sarcinilor Comitetului european pentru protecția datelor, în special în ceea ce privește mecanismul pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 57.

(2)   Comitetul european pentru protecția datelor definește în regulamentul său de procedură repartizarea sarcinilor care revin președintelui și vicepreședinților.

Articolul 71

Secretariat

(1)   Comitetul european pentru protecția datelor are un secretariat. Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor asigură secretariatul.

(2)   Secretariatul oferă, sub conducerea președintelui, sprijin analitic,
  juridic,
  administrativ și logistic Comitetului european pentru protecția datelor. [AM 180]

(3)   Secretariatul este responsabil în special de următoarele:

| (a) | gestionarea cotidiană a Comitetului european pentru protecția datelor; |
| --- | --- |

(a)

gestionarea cotidiană a Comitetului european pentru protecția datelor;

| (b) | comunicarea dintre membrii Comitetului european pentru protecția datelor, președintele acestuia și Comisie și comunicarea cu alte instituții și cu cetățenii; |
| --- | --- |

(b)

comunicarea dintre membrii Comitetului european pentru protecția datelor, președintele acestuia și Comisie și comunicarea cu alte instituții și cu cetățenii;

| (c) | utilizarea mijloacelor electronice pentru comunicarea internă și externă; |
| --- | --- |

(c)

utilizarea mijloacelor electronice pentru comunicarea internă și externă;

| (d) | traducerea informațiilor relevante; |
| --- | --- |

(d)

traducerea informațiilor relevante;

| (e) | pregătirea și monitorizarea acțiunilor ulterioare reuniunilor Comitetului european pentru protecția datelor; |
| --- | --- |

(e)

pregătirea și monitorizarea acțiunilor ulterioare reuniunilor Comitetului european pentru protecția datelor;

| (f) | pregătirea, redactarea și publicarea avizelor și a altor texte adoptate de Comitetul european pentru protecția datelor. |
| --- | --- |

(f)

pregătirea, redactarea și publicarea avizelor și a altor texte adoptate de Comitetul european pentru protecția datelor.

Articolul 72

Confidențialitate

(1)   Discuțiile din cadrul Comitetului european pentru protecția datelor sunt

  pot fi
  confidențiale
  , dacă este necesar, cu excepția cazului când se prevede altfel în regulamentul său de procedură
  .
  Ordinile de zi ale reuniunilor Comitetului european pentru protecția datelor sunt publicate
  . [AM 181]

(2)   Documentele prezentate membrilor Comitetului european pentru protecția datelor, experților și reprezentanților părților terțe sunt confidențiale, cu excepția cazului în care accesul la aceste documente este acordat în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (18) sau Comitetul european pentru protecția datelor le face publice într-un alt mod.

(3)   Membrii Comitetului european pentru protecția datelor, experții și reprezentanții părților terțe respectă obligațiile de confidențialitate prevăzute la prezentul articol. Președintele se asigură că experții și reprezentanții părților terțe au cunoștință de cerințele de confidențialitate care le sunt impuse.

CAPITOLUL VIII

CĂI DE ATAC, RĂSPUNDERE ȘI SANCȚIUNI

Articolul 73

Dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere

(1)   Fără a aduce atingere oricăror alte căi de atac administrative sau judiciare
  și mecanismului pentru asigurarea coerenței
  , orice persoană vizată are dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere în orice stat membru, în cazul în care consideră că prelucrarea datelor sale cu caracter personal nu respectă prezentul regulament.

(2)   Orice organism, organizație sau asociație a cărei activitate urmărește protecția drepturilor și intereselor persoanelor vizate cu privire la protecția datelor cu caracter personal ale acestora

  care acționează în interes public
  și care a fost constituită în mod adecvat, în conformitate cu legislația unui stat membru, are dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere din orice stat membru în numele uneia sau mai multor persoane vizate, în cazul în care consideră că drepturile de care persoanele vizate beneficiază în temeiul prezentului regulament au fost încălcate ca urmare a prelucrării datelor cu caracter personal.

(3)   Independent de o plângere depusă de o persoană vizată, orice organism, organizație sau asociație menționată la alineatul (2) are dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere din orice stat membru, în cazul în care consideră că a avut loc o încălcare a securității datelor cu caracter personal

  prezentului regulament
  . [AM 182]

Articolul 74

Dreptul la o cale de atac judiciară împotriva unei autorități de supraveghere

(1)   
  Fără a aduce atingere oricăror alte căi de atac administrative sau nejudiciare,
  orice persoană fizică sau juridică are dreptul de a exercita o cale de atac judiciară împotriva deciziilor unei autorități de supraveghere referitoare la persoana respectivă.

(2)   
  Fără a aduce atingere oricăror alte căi de atac administrative sau nejudiciare,
  orice persoană vizată are dreptul de a exercita o cale de atac judiciară care să oblige autoritatea de supraveghere să dea curs unei plângeri, în absența unei decizii necesare pentru protejarea drepturilor sale sau în cazul în care autoritatea de supraveghere nu informează persoana vizată în termen de trei luni cu privire la progresele sau la soluționarea plângerii în temeiul articolului 52 alineatul (1) litera (b).

(3)   Acțiunile introduse împotriva unei autorități de supraveghere sunt aduse în fața instanțelor din statul membru în care este stabilită autoritatea de supraveghere.

(4)   
  Fără a aduce atingere mecanismului pentru asigurarea coerenței,
  o persoană vizată la care se referă o decizie a unei autorități de supraveghere dintr-un alt stat membru decât cel în care persoana vizată își are reședința obișnuită poate solicita autorității de supraveghere din statul membru în care își are reședința obișnuită să introducă o acțiune în numele său împotriva autorității de supraveghere competente din celalalt stat membru.

(5)   Statele membre execută hotărârile definitive ale instanțelor menționate în prezentul articol. [AM 183]

Articolul 75

Dreptul la o cale de atac judiciară împotriva unui operator sau unei persoane împuternicite de operator

(1)   Fără a aduce atingere vreunei căi de atac administrative disponibile, inclusiv dreptului de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere menționat la articolul 73, orice persoană fizică are dreptul la exercitarea unei căi de atac judiciare, în cazul în care consideră că drepturile de care beneficiază în temeiul prezentului regulament au fost încălcate ca urmare a prelucrării datelor sale cu caracter personal efectuate încălcând prezentul regulament.

(2)   Acțiunile introduse împotriva unui operator sau unei persoane împuternicite de operator sunt prezentate în fața instanțelor din statul membru unde operatorul sau persoana împuternicită de operator are un sediu. Alternativ, o astfel de acțiune poate fi intentată în fața instanțelor din statul membru în care persoana vizată își are reședința obișnuită, cu excepția cazului în care operatorul este o autoritate publică
  a Uniunii sau a unui stat membru
  care acționează în exercitarea competențelor sale publice. [AM 184]

(3)   În cazul în care o acțiune care se referă la aceeași măsură, decizie sau practică este în curs în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței menționat la articolul 58, o instanță poate suspenda acțiunile care i-au fost înaintate, cu excepția cazurilor în care caracterul urgent al chestiunii privind protecția drepturilor persoanei vizate nu îi permite să aștepte rezultatul acțiunii în cadrul mecanismului pentru asigurarea coerenței.

(4)   Statele membre execută hotărârile definitive ale instanțelor menționate în prezentul articol.

Articolul 76

Norme comune aplicabile acțiunilor în instanță

(1)   Orice organism, organizație sau asociație menționată la articolul 73 alineatul (2) are dreptul de a exercita drepturile menționate la articolele 74, și 75 în numele uneia

  și 77 dacă este împuternicit de una
  sau mai multor

  multe
  persoane vizate. [AM 185]

(2)   Fiecare autoritate de supraveghere are dreptul a participa la proceduri judiciare și de a sesiza o instanță, în scopul de a asigura aplicarea dispozițiilor prezentului regulament sau de a asigura coerența protecției datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii.

(3)   În cazul în care o instanță competentă a unui stat membru are motive întemeiate să creadă că în alt stat membru se desfășoară acțiuni paralele, aceasta contactează instanța competentă din celălalt stat membru pentru a-i confirma existența unor astfel de acțiuni paralele.

(4)   În cazul în care astfel de acțiuni paralele în alt stat membru se referă la aceeași măsură, decizie sau practică, instanța poate suspenda acțiunea.

(5)   Statele membre se asigură că acțiunile în justiție disponibile în dreptul intern permit adoptarea rapidă de măsuri, inclusiv măsuri provizorii, menite să ducă la încetarea oricărei încălcări presupuse și să prevină orice altă atingere adusă intereselor respective.

Articolul 77

Dreptul la despăgubiri și răspundere

(1)   Orice persoană care a suferit prejudicii
  , inclusiv de natură nefinanciară,
  ca urmare a unei operațiuni ilegale de prelucrare sau a unei acțiuni incompatibile cu dispozițiile prezentului regulament are dreptul să obțină

  solicite
  despăgubiri de la operator sau de la persoana împuternicită de operator pentru prejudiciul suferit. [AM 186]

(2)   În cazul în care la prelucrare au participat mai muți operatori sau persoane împuternicite de operator, fiecare operator sau persoană împuternicită de acesta

  dintre operatorii sau persoanele împuternicite respective
  sunt responsabile în mod solidar pentru întreaga valoare a prejudiciului
  , cu excepția cazului în care au încheiat un acord scris specific de stabilire a responsabilităților în temeiul articolului 24
  . [AM 187]

(3)   Operatorul sau persoana împuternicită de operator poate fi total sau parțial exonerată de această răspundere, în cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de acesta dovedește că nu este responsabilă pentru fapta care a provocat prejudiciul.

Articolul 78

Sancțiuni

(1)   Statele membre definesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor prezentului regulament și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare, inclusiv în cazul în care operatorul nu a respectat obligația de a desemna un reprezentant. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive.

(2)   În cazul în care operatorul a desemnat un reprezentant, sancțiunile sunt aplicate reprezentantului, fără a aduce atingere sancțiunilor care ar putea fi inițiate împotriva operatorului.

(3)   Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la dispozițiile din propria legislație pe care le adoptă în temeiul alineatului (1), până cel târziu la data menționată la articolul 91 alineatul (2) și, fără întârziere, orice modificare ulterioară care le afectează.

Articolul 79

Sancțiuni administrative

(1)   Fiecare autoritate de supraveghere este abilitată să impună sancțiuni administrative în conformitate cu prezentul articol.
  Autoritățile de supraveghere cooperează între ele în conformitate cu articolele 46 și 57 pentru a garanta un nivel armonizat al sancțiunilor în cadrul Uniunii.

(2)   În fiecare caz individual, sancțiunea administrativă trebuie să fie eficace, proporțională și disuasivă. Valoarea amenzii administrative este fixată în funcție de natura, gravitatea și durata încălcării, de faptul că încălcarea a fost comisă intenționat sau din neglijență, de gradul de responsabilitate a persoanei fizice sau juridice și de încălcările comise anterior de către această persoană, de măsurile și procedurile tehnice și organizatorice puse în aplicare în temeiul articolului 23 și de gradul de cooperare cu autoritatea de supraveghere în vederea remedierii încălcării.

(2a)
     
  Autoritatea de supraveghere impune oricărei persoane care nu respectă obligațiile prevăzute în prezentul regulament cel puțin una dintre următoarele sancțiuni:

| (a) | un avertisment scris în cazul primei încălcări neintenționate; |
| --- | --- |

(a)

un avertisment scris în cazul primei încălcări neintenționate;

| (b) | audituri regulate și periodice privind protecția datelor; |
| --- | --- |

(b)

audituri regulate și periodice privind protecția datelor;

| (c) | o amendă de până la 100 000 000 EUR sau de până la 5 % din cifra de afaceri realizată la nivel mondial în cazul unei întreprinderi, optându-se pentru valoarea cea mai mare. |
| --- | --- |

(c)

o amendă de până la 100 000 000 EUR sau de până la 5 % din cifra de afaceri realizată la nivel mondial în cazul unei întreprinderi, optându-se pentru valoarea cea mai mare.

(2b)
     
  În cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator deține un „sigiliul european privind protecția datelor” valabil conform articolului 39, se impune o amendă în temeiul alineatului (2a) litera (c) numai în caz de neconformitate intenționată sau din neglijență.

(2c)
     
  Sancțiunea administrativă ține cont de următorii factori:

| (a) | natura, gravitatea și durata neconformității, |
| --- | --- |

(a)

natura, gravitatea și durata neconformității,

| (b) | faptul că încălcarea a fost comisă intenționat sau din neglijență, |
| --- | --- |

(b)

faptul că încălcarea a fost comisă intenționat sau din neglijență,

| (c) | gradul de responsabilitate a persoanei fizice sau juridice și încălcările comise anterior de către această persoană; |
| --- | --- |

(c)

gradul de responsabilitate a persoanei fizice sau juridice și încălcările comise anterior de către această persoană;

| (d) | natura repetitivă a încălcării, |
| --- | --- |

(d)

natura repetitivă a încălcării,

| (e) | gradul de cooperare cu autoritatea de supraveghere pentru a remedia încălcarea și a atenua posibilele efecte negative ale încălcării, |
| --- | --- |

(e)

gradul de cooperare cu autoritatea de supraveghere pentru a remedia încălcarea și a atenua posibilele efecte negative ale încălcării,

| (f) | categoriile specifice de date cu caracter personal afectate de încălcare, |
| --- | --- |

(f)

categoriile specifice de date cu caracter personal afectate de încălcare,

| (g) | amploarea prejudiciilor, inclusiv a prejudiciilor de natură nefinanciară, suferite de persoanele vizate, |
| --- | --- |

(g)

amploarea prejudiciilor, inclusiv a prejudiciilor de natură nefinanciară, suferite de persoanele vizate,

| (h) | acțiunile întreprinse de operator sau de persoana împuternicită de către operator pentru a reduce prejudiciul suferit de persoanele vizate; |
| --- | --- |

(h)

acțiunile întreprinse de operator sau de persoana împuternicită de către operator pentru a reduce prejudiciul suferit de persoanele vizate;

| (i) | orice beneficii financiare plănuite sau realizate, sau pierderile evitate, în mod direct sau indirect din cauza încălcării, |
| --- | --- |

(i)

orice beneficii financiare plănuite sau realizate, sau pierderile evitate, în mod direct sau indirect din cauza încălcării,

| (j) | amploarea măsurilor și procedurilor tehnice și organizatorice puse în aplicare în conformitate cu:










  (i) | articolul 23 – Protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor; |
| --- | --- | --- |

(j)

amploarea măsurilor și procedurilor tehnice și organizatorice puse în aplicare în conformitate cu:

(i)

articolul 23 – Protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor;

| (ii) | articolul 30 – Securitatea prelucrării; |
| --- | --- |

(ii)

articolul 30 – Securitatea prelucrării;

| (iii) | articolul 33 – Evaluarea impactului privind protecția datelor; |
| --- | --- |

(iii)

articolul 33 – Evaluarea impactului privind protecția datelor;

| (iv) | articolul 33a – Analiza conformității privind protecția datelor; |
| --- | --- |

(iv)

articolul 33a – Analiza conformității privind protecția datelor;

| (v) | articolul 35 – Desemnarea responsabilului cu protecția datelor; |
| --- | --- |

(v)

articolul 35 – Desemnarea responsabilului cu protecția datelor;

| (k) | refuzul de a coopera sau împiedicarea inspecțiilor, a auditurilor și a controalelor efectuate de autoritatea de supraveghere în temeiul articolului 53; |
| --- | --- |

(k)

refuzul de a coopera sau împiedicarea inspecțiilor, a auditurilor și a controalelor efectuate de autoritatea de supraveghere în temeiul articolului 53;

| (l) | orice alt factor agravant sau atenuant aplicabil circumstanțelor cazului. |
| --- | --- |

(l)

orice alt factor agravant sau atenuant aplicabil circumstanțelor cazului.

(3)   În cazul primei încălcări neintenționate a dispozițiilor prezentului regulament, se poate transmite o avertizare în scris, fără impunerea vreunei sancțiuni, atunci când:

| (a) | o persoană fizică prelucrează date cu caracter personal fără vreun interes comercial; sau |
| --- | --- |

(a)

o persoană fizică prelucrează date cu caracter personal fără vreun interes comercial; sau

| (b) | o întreprindere sau o organizație cu mai puțin de 250 de angajați prelucrează date cu caracter personal doar ca o activitate auxiliară activităților sale principale. |
| --- | --- |

(b)

o întreprindere sau o organizație cu mai puțin de 250 de angajați prelucrează date cu caracter personal doar ca o activitate auxiliară activităților sale principale.

(4)   Autoritatea de supraveghere impune o amendă de până la 250 000 EUR sau, în cazul unei întreprinderi, de până la 0,5 % din cifra sa de afaceri anuală mondială, oricărei entități care, intenționat sau din neglijență:

| (a) | nu prevede mecanisme care să permită persoanelor vizate să formuleze solicitări sau nu răspunde prompt sau nu în forma adecvată persoanelor vizate, în temeiul articolului 12 alineatele (1) și (2); |
| --- | --- |

(a)

nu prevede mecanisme care să permită persoanelor vizate să formuleze solicitări sau nu răspunde prompt sau nu în forma adecvată persoanelor vizate, în temeiul articolului 12 alineatele (1) și (2);

| (b) | percepe o taxă pentru informații sau pentru răspunsurile la solicitările persoanelor vizate, încălcând articolul 12 alineatul (4). |
| --- | --- |

(b)

percepe o taxă pentru informații sau pentru răspunsurile la solicitările persoanelor vizate, încălcând articolul 12 alineatul (4).

(5)   Autoritatea de supraveghere impune o amendă de până la 500 000 EUR sau, în cazul unei întreprinderi, de până la 1 % din cifra sa de afaceri anuală mondială, oricărei entități care, intenționat sau din neglijență:

| (a) | nu furnizează persoanei vizate informațiile sau furnizează informații incomplete sau nu furnizează informațiile într-un mod suficient de transparent, în conformitate cu articolul 11, articolul 12 alineatul (3) și articolul 14; |
| --- | --- |

(a)

nu furnizează persoanei vizate informațiile sau furnizează informații incomplete sau nu furnizează informațiile într-un mod suficient de transparent, în conformitate cu articolul 11, articolul 12 alineatul (3) și articolul 14;

| (b) | nu oferă acces persoanei vizate sau nu rectifică datele cu caracter personal în temeiul articolelor 15 și 16 sau nu comunică unui destinatar informațiile relevante, în temeiul articolului 13; |
| --- | --- |

(b)

nu oferă acces persoanei vizate sau nu rectifică datele cu caracter personal în temeiul articolelor 15 și 16 sau nu comunică unui destinatar informațiile relevante, în temeiul articolului 13;

| (c) | nu respectă „dreptul de a fi uitat” ori dreptul la ștergere sau nu instituie mecanisme pentru a asigura că termenele sunt respectate sau nu ia toate măsurile necesare pentru a informa părțile terțe că o persoană vizată solicită ștergerea tuturor linkurilor către datele sale cu caracter personal, sau a tuturor copiilor sau a reproducerilor acestora, în temeiul articolului 17; |
| --- | --- |

(c)

nu respectă „dreptul de a fi uitat” ori dreptul la ștergere sau nu instituie mecanisme pentru a asigura că termenele sunt respectate sau nu ia toate măsurile necesare pentru a informa părțile terțe că o persoană vizată solicită ștergerea tuturor linkurilor către datele sale cu caracter personal, sau a tuturor copiilor sau a reproducerilor acestora, în temeiul articolului 17;

| (d) | nu furnizează o copie a datelor cu caracter personal în format electronic sau împiedică persoana vizată să transmită datele cu caracter personal către o altă aplicație, încălcând articolul 18; |
| --- | --- |

(d)

nu furnizează o copie a datelor cu caracter personal în format electronic sau împiedică persoana vizată să transmită datele cu caracter personal către o altă aplicație, încălcând articolul 18;

| (e) | nu definește sau nu definește suficient responsabilitățile respective cu operatorii asociați în temeiul articolului 24; |
| --- | --- |

(e)

nu definește sau nu definește suficient responsabilitățile respective cu operatorii asociați în temeiul articolului 24;

| (f) | nu păstrează sau nu păstrează suficient documentația în temeiul articolului 28, articolului 31 alineatul (4) și al articolului 44 alineatul (3); |
| --- | --- |

(f)

nu păstrează sau nu păstrează suficient documentația în temeiul articolului 28, articolului 31 alineatul (4) și al articolului 44 alineatul (3);

| (g) | nu respectă, în cazurile în care nu sunt implicate categorii speciale de date, în temeiul articolelor 80, 82 și 83, normele privind libertatea de exprimare sau normele privind prelucrarea în contextul ocupării unui loc de muncă sau condițiile pentru prelucrarea datelor în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică. |
| --- | --- |

(g)

nu respectă, în cazurile în care nu sunt implicate categorii speciale de date, în temeiul articolelor 80, 82 și 83, normele privind libertatea de exprimare sau normele privind prelucrarea în contextul ocupării unui loc de muncă sau condițiile pentru prelucrarea datelor în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică.

(6)   Autoritatea de supraveghere impune o amendă de până la 1 000 000 EUR sau, în cazul unei întreprinderi, de până la 2 % din cifra sa de afaceri anuală mondială, oricărei entități care, intenționat sau din neglijență:

| (a) | prelucrează datele cu caracter personal fără niciun temei juridic sau fără un temei juridic suficient pentru prelucrare sau nu respectă condițiile privind consimțământul, în temeiul articolelor 6, 7 și 8; |
| --- | --- |

(a)

prelucrează datele cu caracter personal fără niciun temei juridic sau fără un temei juridic suficient pentru prelucrare sau nu respectă condițiile privind consimțământul, în temeiul articolelor 6, 7 și 8;

| (b) | prelucrează categorii speciale de date, încălcând articolele 9 și 81; |
| --- | --- |

(b)

prelucrează categorii speciale de date, încălcând articolele 9 și 81;

| (c) | nu respectă o opoziție sau nu se conformează cerinței în temeiul articolului 19; |
| --- | --- |

(c)

nu respectă o opoziție sau nu se conformează cerinței în temeiul articolului 19;

| (d) | nu respectă condițiile legate de măsurile bazate pe crearea de profiluri în temeiul articolului 20; |
| --- | --- |

(d)

nu respectă condițiile legate de măsurile bazate pe crearea de profiluri în temeiul articolului 20;

| (e) | nu adoptă norme interne sau nu pune în aplicare măsuri corespunzătoare pentru a asigura și a demonstra conformitatea în temeiul articolelor 22, 23 și 30; |
| --- | --- |

(e)

nu adoptă norme interne sau nu pune în aplicare măsuri corespunzătoare pentru a asigura și a demonstra conformitatea în temeiul articolelor 22, 23 și 30;

| (f) | nu desemnează un reprezentant în temeiul articolului 25; |
| --- | --- |

(f)

nu desemnează un reprezentant în temeiul articolului 25;

| (g) | prelucrează date cu caracter personal sau dă instrucțiuni de prelucrare a datelor cu caracter personal încălcând obligațiile privind prelucrarea în numele unui operator în temeiul articolelor 26 și 27; |
| --- | --- |

(g)

prelucrează date cu caracter personal sau dă instrucțiuni de prelucrare a datelor cu caracter personal încălcând obligațiile privind prelucrarea în numele unui operator în temeiul articolelor 26 și 27;

| (h) | nu semnalează sau nu notifică o încălcare a securității datelor cu caracter personal sau nu notifică la timp ori complet autorității de supraveghere sau persoanei vizate încălcarea securității datelor, în temeiul articolelor 31 și 32; |
| --- | --- |

(h)

nu semnalează sau nu notifică o încălcare a securității datelor cu caracter personal sau nu notifică la timp ori complet autorității de supraveghere sau persoanei vizate încălcarea securității datelor, în temeiul articolelor 31 și 32;

| (i) | nu efectuează o evaluare a impactului privind protecția datelor sau prelucrează date cu caracter personal fără autorizare prealabilă sau consultarea prealabilă a autorității de supraveghere în temeiul articolelor 33 și 34; |
| --- | --- |

(i)

nu efectuează o evaluare a impactului privind protecția datelor sau prelucrează date cu caracter personal fără autorizare prealabilă sau consultarea prealabilă a autorității de supraveghere în temeiul articolelor 33 și 34;

| (j) | nu desemnează un responsabil cu protecția datelor sau nu asigură condițiile pentru îndeplinirea sarcinilor în temeiul articolelor 35, 36 și 37; |
| --- | --- |

(j)

nu desemnează un responsabil cu protecția datelor sau nu asigură condițiile pentru îndeplinirea sarcinilor în temeiul articolelor 35, 36 și 37;

| (k) | utilizează abuziv sigiliile și mărcile din domeniul protecției datelor, în sensul articolului 39; |
| --- | --- |

(k)

utilizează abuziv sigiliile și mărcile din domeniul protecției datelor, în sensul articolului 39;

| (l) | efectuează sau dă instrucțiuni pentru transferarea de date către o țară terță sau o organizație internațională care nu este autorizată printr-o decizie privind caracterul adecvat sau prin garanții adecvate sau printr-o derogare în temeiul articolelor 40-44; |
| --- | --- |

(l)

efectuează sau dă instrucțiuni pentru transferarea de date către o țară terță sau o organizație internațională care nu este autorizată printr-o decizie privind caracterul adecvat sau prin garanții adecvate sau printr-o derogare în temeiul articolelor 40-44;

| (m) | nu respectă un ordin sau o interdicție temporară sau definitivă privind prelucrarea sau suspendarea fluxurilor de date emisă de autoritatea de supraveghere, în temeiul articolului 53 alineatul (1); |
| --- | --- |

(m)

nu respectă un ordin sau o interdicție temporară sau definitivă privind prelucrarea sau suspendarea fluxurilor de date emisă de autoritatea de supraveghere, în temeiul articolului 53 alineatul (1);

| (n) | nu respectă obligațiile de a oferi asistență sau de a răspunde sau de a furniza informațiile relevante autorității de supraveghere sau de a da acesteia acces la clădirile sale, în temeiul articolului 28 alineatul (3), al articolului 29, al articolului 34 alineatul (6) și al articolului 53 alineatul (2); |
| --- | --- |

(n)

nu respectă obligațiile de a oferi asistență sau de a răspunde sau de a furniza informațiile relevante autorității de supraveghere sau de a da acesteia acces la clădirile sale, în temeiul articolului 28 alineatul (3), al articolului 29, al articolului 34 alineatul (6) și al articolului 53 alineatul (2);

| (o) | nu respectă normele pentru garantarea secretului profesional, în temeiul articolului 84. |
| --- | --- |

(o)

nu respectă normele pentru garantarea secretului profesional, în temeiul articolului 84.

(7)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul actualizării valorilor
  absolute ale
  amenzilor administrative menționate la alineatele (4), (5) și (6)

  alineatul (2a)
  , ținând seama de criteriile
  și factorii

  menționate

  menționați
  la alineatul

  alineatele
  (2)
  și (2c)
  . [AM 188]

CAPITOLUL IX

DISPOZIȚII REFERITOARE LA SITUAȚII SPECIFICE DE PRELUCRARE A DATELOR

Articolul 80

Prelucrarea datelor cu caracter personal și libertatea de exprimare

(1)   Statele membre prevăd exonerări și derogări de la dispozițiile privind principiile generale de la capitolul II, privind drepturile persoanei vizate de la capitolul III, privind operatorul și persoana împuternicită de către operator de la capitolul IV, privind transferul datelor cu caracter personal către țări terțe și organizații internaționale de la capitolul V, privind autoritățile de supraveghere independente de la capitolul VI, și privind cooperarea și coerența de la capitolul VII, pentru prelucrarea datelor cu caracter personal efectuată numai în scopuri jurnalistice, artistice sau literare,

  și situațiile specifice de prelucrare a datelor din prezentul capitol ori de câte ori este necesar
  pentru a stabili un echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și normele care reglementează libertatea de exprimare
  în conformitate cu Carta
  . [AM 189]

(2)   Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la dispozițiile din propria legislație pe care le-a adoptat în temeiul alineatului (1) până la data menționată la articolul 91 alineatul (2) cel târziu, precum și, fără întârziere, cu privire la orice act legislativ de modificare sau orice modificare ulterioară care le afectează.

Articolul 80a

Accesul la documente

(1)
     
  Datele cu caracter personal din documentele deținute de o autoritate publică sau de un organism public pot fi divulgate de către această autoritate sau acest organism în conformitate cu legislația Uniunii sau a statului membru privind accesul public la documentele oficiale, care stabilește un echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și principiul accesului public la documente oficiale.

(2)
     
  Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la dispozițiile din propria legislație pe care le-a adoptat în temeiul alineatului (1) până la data menționată la articolul 91 alineatul (2) cel târziu, precum și, fără întârziere, cu privire la orice modificare ulterioară care le afectează. [AM 190]

Articolul 81

Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea

(1)   În limitele prevăzute de prezentul regulament și în conformitate
  cu dispozițiile prezentului regulament, în special
  cu articolul 9 alineatul (2), litera (h), prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea trebuie să se efectueze în baza legislației Uniunii sau a legislației statului membru care prevăd măsuri corespunzătoare
  , coerente
  și specifice pentru garantarea intereselor legitime

  și a drepturilor fundamentale
  ale persoanei vizate, și care

  în măsura în care acestea
  sunt necesare
  și proporționale, iar efectele lor pot fi prevăzute de către persoanele vizate
  :

| (a) | în scopuri legate de medicina preventivă sau a muncii, stabilirea diagnosticului, administrarea unor îngrijiri medicale sau a unui tratament sau de gestionarea serviciilor medicale, precum și în cazul în care datele respective sunt prelucrate de un cadru medical supus obligației de a respecta secretul profesional sau de o altă persoană supusă, de asemenea, unei obligații echivalente în ceea ce privește confidențialitatea în temeiul legislației statului membru ori al normelor stabilite de autoritățile naționale competente; sau |
| --- | --- |

(a)

în scopuri legate de medicina preventivă sau a muncii, stabilirea diagnosticului, administrarea unor îngrijiri medicale sau a unui tratament sau de gestionarea serviciilor medicale, precum și în cazul în care datele respective sunt prelucrate de un cadru medical supus obligației de a respecta secretul profesional sau de o altă persoană supusă, de asemenea, unei obligații echivalente în ceea ce privește confidențialitatea în temeiul legislației statului membru ori al normelor stabilite de autoritățile naționale competente; sau

| (b) | din motive de interes public în domeniul sănătății publice, cum ar fi protecția împotriva amenințărilor transfrontaliere grave la adresa sănătății sau asigurarea de standarde ridicate de calitate și siguranță, inter alia pentru medicamente sau aparatură medicală
  sau când prelucrarea acestor date este efectuată de o persoană care face obiectul obligației de confidențialitate
  ; sau |
| --- | --- |

(b)

din motive de interes public în domeniul sănătății publice, cum ar fi protecția împotriva amenințărilor transfrontaliere grave la adresa sănătății sau asigurarea de standarde ridicate de calitate și siguranță, inter alia pentru medicamente sau aparatură medicală
  sau când prelucrarea acestor date este efectuată de o persoană care face obiectul obligației de confidențialitate
  ; sau

| (c) | din alte motive de interes public în domenii precum protecția socială, în special în scopul asigurării calității și eficienței din punctul de vedere al costurilor a procedurilor utilizate pentru soluționarea cererilor de prestații și servicii în sistemul asigurărilor de sănătate
  și furnizarea de servicii de sănătate
  .
  Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea din motive de interes general nu ar trebui să ducă la prelucrarea datelor cu caracter personal în alte scopuri, cu excepția cazului când există consimțământul persoanei vizate sau în temeiul dreptului Uniunii sau al unui stat membru
  . |
| --- | --- |

(c)

din alte motive de interes public în domenii precum protecția socială, în special în scopul asigurării calității și eficienței din punctul de vedere al costurilor a procedurilor utilizate pentru soluționarea cererilor de prestații și servicii în sistemul asigurărilor de sănătate
  și furnizarea de servicii de sănătate
  .
  Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea din motive de interes general nu ar trebui să ducă la prelucrarea datelor cu caracter personal în alte scopuri, cu excepția cazului când există consimțământul persoanei vizate sau în temeiul dreptului Uniunii sau al unui stat membru
  .

(1a)
     
  În cazul în care scopurile menționate la alineatul (1) literele (a)-(c) pot fi realizate fără a utiliza date cu caracter personal, astfel de date nu sunt utilizate în aceste scopuri, cu excepția cazului când există consimțământul persoanei vizate sau în temeiul dreptului unui stat membru.

(1b)
     
  În cazul în care este necesar consimțământul persoanei vizate pentru prelucrarea datelor medicale exclusiv în scopul cercetării științifice privind sănătatea publică, consimțământul poate fi acordat pentru una sau mai multe cercetări specifice și similare. Totuși, persoana vizată își poate retrage consimțământul în orice moment.

(1c)
     
  Pentru acordarea consimțământului de a participa în activități de cercetare științifică în cadrul trialurilor clinice, se aplică dispozițiile relevante ale Directivei 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (19).

(2)   Prelucrarea datelor cu caracter personal privind sănătatea, care este necesară în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică, cum ar fi registrele de pacienți instituite pentru îmbunătățirea stabilirii diagnosticului și diferențierea între tipuri similare de boli, precum și pentru pregătirea de studii pentru terapii,

  este permisă doar cu consimțământul persoanei vizate și
  face obiectul condițiilor și măsurilor de garantare prevăzute la articolul 83.

(2a)
     
  Legislația statelor membre poate prevedea excepții la cerința consimțământului în caz de cercetare, menționată la alineatul (2), în ceea ce privește cercetarea care servește unui interes public ridicat, dacă cercetarea respectivă nu poate fi efectuată altfel. Datele în cauză sunt anonimizate sau, dacă acest lucru nu este posibil din motive legate de cercetare, pseudonimizate, în conformitate cu cele mai înalte standarde tehnice, și se iau toate măsurile necesare pentru a preveni reidentificarea nejustificată a persoanelor vizate. Totuși, în orice moment, persoana vizată are dreptul de a se opune în conformitate cu articolul 19.

(3)   
  După solicitarea avizului Comitetului european pentru protecția datelor,
  Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul precizării în continuare a altor motive

  de a preciza mai mult noțiunea
  de interes public în domeniul sănătății publice, astfel cum se menționează la alineatul (1) litera (b), precum și a unor criterii și cerințe referitoare la garanții în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în scopurile menționate la alineatul (1)

  de interes public ridicat în domeniul cercetării astfel cum se menționează la alineatul (2a)
  .

(3a)
     
  Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la dispozițiile din propria legislație pe care le-a adoptat în temeiul alineatului (1) până la data menționată la articolul 91 alineatul (2) cel târziu, precum și, fără întârziere, cu privire la orice modificare ulterioară care le afectează. [AM 191]

Articolul 82

Standarde minime pentru
  prelucrarea în contextul ocupării unui loc de muncă

(1)   În limitele prezentului regulament

  În conformitate cu prevederile prezentului regulament și ținând cont de principiul proporționalității
  , statele membre pot adopta pe cale legislativă

  prin dispoziții legislative
  norme specifice care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal ale angajaților în contextul ocupării unui loc de muncă, în special în scopul
  , dar nu numai,
  recrutării
  și al cererilor de angajare în cadrul grupului de întreprinderi, al
  îndeplinirii prevederilor contractului de muncă, inclusiv descărcarea de obligațiile stabilite prin lege sau

  și
  prin acorduri colective,
  în conformitate cu legislația și practica națională,
  al gestionării, planificării și organizării muncii, al asigurării sănătății și securității la locul de muncă, precum și în scopul exercitării și beneficierii, în mod individual sau colectiv, de drepturile și beneficiile legate de ocuparea unui loc de muncă, precum și pentru încetarea raporturilor de muncă.
  Statele membre pot permite acordurilor colective să precizeze în detaliu dispozițiile stabilite în prezentul articol.

(1a)
     
  Scopul prelucrării unor astfel de date trebuie să fie legat de motivul pentru care au fost colectate și să se realizeze strict în contextul ocupării unui loc de muncă. Crearea de profiluri sau utilizarea pentru scopuri auxiliare nu este permisă.

(1b)
     
  Consimțământul unui angajat nu reprezintă un temei juridic pentru prelucrarea datelor de către angajator atunci când consimțământul nu a fost acordat în mod liber.

(1c)
     
  Fără a aduce atingere celorlalte prevederi ale prezentului regulament, dispozițiile legislative naționale menționate la alineatul (1) includ cel puțin următoarele standarde minime:

| (a) | prelucrarea datelor unui angajat fără înștiințarea acestuia nu este permisă. Fără a aduce atingere primei teze, statele membre pot permite o astfel de practică prin lege, stabilind termene potrivite de ștergere a datelor, dacă există indicii reale ce trebuie documentate potrivit cărora angajatul a comis o infracțiune sau o altă încălcare gravă a obligațiilor sale în cadrul raportului de muncă, dacă colectarea datelor este necesară în vederea soluționării cazului, iar natura și amploarea colectării sunt necesare și corespund scopului urmărit. Sfera privată și intimă a angajatului trebuie respectată în permanență. Investigația este realizată de autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(a)

prelucrarea datelor unui angajat fără înștiințarea acestuia nu este permisă. Fără a aduce atingere primei teze, statele membre pot permite o astfel de practică prin lege, stabilind termene potrivite de ștergere a datelor, dacă există indicii reale ce trebuie documentate potrivit cărora angajatul a comis o infracțiune sau o altă încălcare gravă a obligațiilor sale în cadrul raportului de muncă, dacă colectarea datelor este necesară în vederea soluționării cazului, iar natura și amploarea colectării sunt necesare și corespund scopului urmărit. Sfera privată și intimă a angajatului trebuie respectată în permanență. Investigația este realizată de autoritatea competentă;

| (b) | este interzisă supravegherea audio și/sau video deschisă prin mijloace electronice a părților întreprinderii inaccesibile publicului, care sunt utilizate de angajați în primul rând pentru activități private, mai ales toaletele, vestiarele, încăperile pentru odihnă și dormitoarele. Supravegherea ascunsă este în orice caz interzisă; |
| --- | --- |

(b)

este interzisă supravegherea audio și/sau video deschisă prin mijloace electronice a părților întreprinderii inaccesibile publicului, care sunt utilizate de angajați în primul rând pentru activități private, mai ales toaletele, vestiarele, încăperile pentru odihnă și dormitoarele. Supravegherea ascunsă este în orice caz interzisă;

| (c) | dacă întreprinderile sau autoritățile colectează sau prelucrează date cu caracter personal în cadrul examinărilor medicale și/sau al testelor de aptitudini, acestea trebuie să explice înainte candidatului sau angajatului în ce scop sunt utilizate datele respective și să se asigure că ulterior îi vor fi comunicate împreună cu rezultatele și, la cerere, vor fi explicate. Colectarea datelor pentru teste și analize genetice este în principiu interzisă; |
| --- | --- |

(c)

dacă întreprinderile sau autoritățile colectează sau prelucrează date cu caracter personal în cadrul examinărilor medicale și/sau al testelor de aptitudini, acestea trebuie să explice înainte candidatului sau angajatului în ce scop sunt utilizate datele respective și să se asigure că ulterior îi vor fi comunicate împreună cu rezultatele și, la cerere, vor fi explicate. Colectarea datelor pentru teste și analize genetice este în principiu interzisă;

| (d) | acordurile colective pot reglementa dacă și în ce măsură utilizarea telefonului, a e-mailului, a internetului și a altor servicii de telecomunicații este permisă și în scopuri private. În cazul în care nu există reglementare printr-un contract colectiv, angajatorul ajunge la un acord direct cu angajatul. Dacă utilizarea privată este permisă, se admite prelucrarea datelor privind traficul, în special pentru a garanta securitatea datelor, pentru a asigura buna funcționare a rețelelor și serviciilor de telecomunicații și în vederea facturării.



  Fără a aduce atingere celei de a treia teze, statele membre pot permite o astfel de practică prin lege, cu garantarea unor termene potrivite de ștergere a datelor, dacă există indicii reale ce trebuie documentate potrivit cărora angajatul a comis o infracțiune sau o altă încălcare gravă a obligațiilor sale în cadrul raportului de muncă, dacă colectarea datelor este necesară în vederea soluționării cazului, iar natura și amploarea colectării sunt necesare și corespund scopului urmărit. Sfera privată și intimă a angajatului trebuie respectată în permanență. Investigația este realizată de autoritatea competentă; |
| --- | --- |

(d)

acordurile colective pot reglementa dacă și în ce măsură utilizarea telefonului, a e-mailului, a internetului și a altor servicii de telecomunicații este permisă și în scopuri private. În cazul în care nu există reglementare printr-un contract colectiv, angajatorul ajunge la un acord direct cu angajatul. Dacă utilizarea privată este permisă, se admite prelucrarea datelor privind traficul, în special pentru a garanta securitatea datelor, pentru a asigura buna funcționare a rețelelor și serviciilor de telecomunicații și în vederea facturării.

| (e) | datele cu caracter personal ale angajaților, și în special datele sensibile, cum ar fi orientarea politică, apartenența și activitățile sindicale nu pot fi în niciun caz utilizate pentru a înscrie angajații pe așa-numite „liste negre”, a efectua verificări asupra lor sau a-i împiedica să-și găsească un loc de muncă în viitor. Sunt interzise prelucrarea, utilizarea în contextul ocupării unui loc de muncă, redactarea și transmiterea de liste negre cu angajați sau alte forme de discriminare. Statele membre efectuează controale și adoptă sancțiuni adecvate în conformitate cu articolul 79 alineatul (6) pentru a asigura aplicarea efectivă a acestei dispoziții. |
| --- | --- |

(e)

datele cu caracter personal ale angajaților, și în special datele sensibile, cum ar fi orientarea politică, apartenența și activitățile sindicale nu pot fi în niciun caz utilizate pentru a înscrie angajații pe așa-numite „liste negre”, a efectua verificări asupra lor sau a-i împiedica să-și găsească un loc de muncă în viitor. Sunt interzise prelucrarea, utilizarea în contextul ocupării unui loc de muncă, redactarea și transmiterea de liste negre cu angajați sau alte forme de discriminare. Statele membre efectuează controale și adoptă sancțiuni adecvate în conformitate cu articolul 79 alineatul (6) pentru a asigura aplicarea efectivă a acestei dispoziții.

(1d)
     
  Transmiterea și prelucrarea datelor cu caracter personal ale angajaților între întreprinderi distincte din punct de vedere juridic în cadrul unui grup de întreprinderi și profesioniștii care asigură consiliere juridică și fiscală este permisă, în măsura în care este relevantă pentru desfășurarea activității întreprinderii și pentru realizarea demersurilor și procedurilor administrative specifice și nu contravine intereselor și drepturilor fundamentale demne de a fi protejate ale persoanei vizate. Dacă datele angajaților sunt transmise într-o țară terță și/sau către o organizație internațională, se aplică capitolul V.

(2)   Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la dispozițiile din propria legislație pe care le-a adoptat în temeiul alineatului

  alineatelor
  (1)
  și (1b),
  până la data menționată la articolul 91 alineatul (2) cel târziu, precum și, fără întârziere, cu privire la orice act legislativ de modificare sau orice modificare ulterioară care le afectează.

(3)   
  După solicitarea unui aviz emis de Comitetul european pentru protecția datelor,
  Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și cerințelor aplicabile în cazul garanțiilor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în scopurile menționate la alineatul (1). [AM 192]

Articolul 82a

Prelucrarea în contextul securității sociale

(1)
     
  Statele membre pot, în conformitate cu dispozițiile prezentului regulament, adopta norme legislative specifice care să precizeze condițiile pentru prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și departamentele lor publice în contextul securității sociale dacă prelucrarea se realizează în interes public.

(2)
     
  Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la dispozițiile pe care le adoptă în temeiul alineatului (1) până la data menționată la articolul 91 alineatul (2) cel târziu, precum și, fără întârziere, cu privire la orice modificare ulterioară care le afectează. [AM 193]

Articolul 83

Prelucrarea în scopuri de cercetare istorică, statistică și științifică

(1)   În limitele

  În conformitate cu dispozițiile
  prezentului regulament, datele cu caracter personal pot fi prelucrate în scopuri de cercetare istorică, statistică sau științifică numai dacă:

| (a) | aceste scopuri nu pot fi îndeplinite prin prelucrarea unor date care nu permit sau nu mai permit identificarea persoanelor vizate; |
| --- | --- |

(a)

aceste scopuri nu pot fi îndeplinite prin prelucrarea unor date care nu permit sau nu mai permit identificarea persoanelor vizate;

| (b) | datele care permit atribuirea de informații unei persoane vizate identificate sau identificabile sunt păstrate separat de alte informații atât timp cât aceste scopuri pot fi îndeplinite în acest mod

  în conformitate cu cele mai înalte standarde tehnice și sunt luate toate măsurile necesare pentru prevenirea reidentificarea nejustificată a persoanelor vizate
  . |
| --- | --- |

(b)

datele care permit atribuirea de informații unei persoane vizate identificate sau identificabile sunt păstrate separat de alte informații atât timp cât aceste scopuri pot fi îndeplinite în acest mod

  în conformitate cu cele mai înalte standarde tehnice și sunt luate toate măsurile necesare pentru prevenirea reidentificarea nejustificată a persoanelor vizate
  .

(2)   Organismele care desfășoară activități de cercetare istorică, statistică sau științifică pot publica sau face publice în alt mod date cu caracter personal numai dacă:

| (a) | persoana vizată și-a dat consimțământul, sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 7; |
| --- | --- |

(a)

persoana vizată și-a dat consimțământul, sub rezerva condițiilor prevăzute la articolul 7;

| (b) | publicarea datelor cu caracter personal este necesară pentru a prezenta rezultatele cercetării sau pentru a facilita cercetarea, în măsura în care interesele sau drepturile ori libertățile fundamentale ale persoanei vizate nu prevalează asupra acestor interese sau |
| --- | --- |

(b)

publicarea datelor cu caracter personal este necesară pentru a prezenta rezultatele cercetării sau pentru a facilita cercetarea, în măsura în care interesele sau drepturile ori libertățile fundamentale ale persoanei vizate nu prevalează asupra acestor interese sau

| (c) | persoana vizată a făcut publice datele respective. |
| --- | --- |

(c)

persoana vizată a făcut publice datele respective.

(3)   Comisia este mandatată să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 86 în scopul detalierii criteriilor și cerințelor aplicabile în cazul prelucrării datelor cu caracter personal în scopurile menționate la alineatele (1) și (2), precum și a tuturor limitărilor necesare privind drepturile la informare și la acces ale persoanei vizate și care detaliază condițiile și garanțiile pentru drepturile persoanelor vizate în aceste circumstanțe.
  [AM 194]

Articolul 83a

Prelucrarea datelor cu caracter personal de către serviciile de arhivă

(1)
     
  Odată ce prelucrarea inițială pentru care au fost colectate a fost finalizată, datele cu caracter personal pot fi prelucrate de serviciile de arhivă care au ca sarcină principală sau obligatorie de a colecta, păstra, comunica, exploata și disemina arhivele în interesul public, în special pentru justificarea drepturilor persoanelor sau în scopuri istorice, statistice sau științifice. Aceste sarcini sunt îndeplinite în conformitate cu normele stabilite de statele membre privind accesul, comunicarea și diseminarea documentelor administrative sau de arhivă și în conformitate cu normele stabilite în prezentul regulament, în special în ceea ce privește consimțământul și dreptul la opoziție.

(2)
     
  Fiecare stat membru informează Comisia cu privire la dispozițiile din propria legislație pe care le-a adoptat în temeiul alineatului (1) până la data menționată la articolul 91 alineatul (2) cel târziu, precum și, fără întârziere, cu privire la orice modificare ulterioară care le afectează. [AM 195]

Articolul 84

Obligații privind păstrarea confidențialității

(1)   În limitele

  În conformitate cu dispozițiile
  prezentului regulament, statele membre pot adopta norme specifice pentru a stabili competențele

  se asigură că există norme specifice de stabilire a competențelor
  de investigare ale autorităților de supraveghere, prevăzute la articolul 53 alineatul (2) în legătură cu operatori sau cu persoane împuternicite de operatori care trebuie să respecte, în temeiul dreptului intern sau al normelor stabilite de autoritățile naționale competente, obligația de a păstra secretul profesional sau alte obligații echivalente de confidențialitate, în cazul în care acest lucru este necesar și proporțional pentru a stabili un echilibru între dreptul la protecția datelor cu caracter personal și obligația păstrării confidențialității. Aceste norme se aplică doar în ceea ce privește datele cu caracter personal pe care operatorul sau persoana împuternicită de operator le-a primit sau le-a obținut în contextul unei activități care intră sub incidența acestei obligații de păstrare a confidențialității. [AM 196]

(2)   Fiecare stat membru notifică Comisiei normele adoptate în temeiul alineatului (1), până la data precizată la articolul 91 alineatul (2) cel târziu, precum și, fără întârziere, orice modificare ulterioară care le afectează.

Articolul 85

Normele existente în domeniul protecției datelor pentru biserici și asociații religioase

(1)   În cazul în care, într-un stat membru, bisericile și asociațiile sau comunitățile religioase aplică, la data intrării în vigoare a prezentului regulament, un set cuprinzător de norme
  adecvate
  de protecție a persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal, aceste norme pot continua să se aplice, cu condiția ca acestea să fie ajustate, pentru a fi conforme cu dispozițiile prezentului regulament.

(2)   Bisericile și asociațiile religioase care aplică un set cuprinzător de norme
  adecvate
  în conformitate cu alineatul (1) asigură instituirea unei autorități de supraveghere independente, în conformitate cu capitolul VI din prezentul regulament

  obțin un aviz de conformitate în temeiul articolului 38
  . [AM 197]

Articolul 85a

Respectarea drepturilor fundamentale

Prezentul regulament nu aduce atingere obligației de a respecta drepturile fundamentale și principiile juridice fundamentale consfințite de articolul 6 din TUE. [AM 198]

Articolul 85b

Formulare-tip

(1)
     
  Ținând seama de particularitățile și nevoile specifice pentru diferitele sectoare și situații de prelucrare a datelor, Comisia poate stabili formulare-tip pentru:

| (a) | metodele specifice de obținere a consimțământului verificabil menționat la articolul 8 alineatul (1), |
| --- | --- |

(a)

metodele specifice de obținere a consimțământului verificabil menționat la articolul 8 alineatul (1),

| (b) | comunicarea menționată la articolul 12 alineatul (2), inclusiv în format electronic, |
| --- | --- |

(b)

comunicarea menționată la articolul 12 alineatul (2), inclusiv în format electronic,

| (c) | furnizarea informațiilor prevăzute la articolul 14 alineatele (1)-(3), |
| --- | --- |

(c)

furnizarea informațiilor prevăzute la articolul 14 alineatele (1)-(3),

| (d) | solicitarea și acordarea accesului la informațiile menționate la articolul 15 alineatul (1), inclusiv pentru comunicarea datelor cu caracter personal către persoana vizată, |
| --- | --- |

(d)

solicitarea și acordarea accesului la informațiile menționate la articolul 15 alineatul (1), inclusiv pentru comunicarea datelor cu caracter personal către persoana vizată,

| (e) | documentația menționată la articolul 28 alineatul (1), |
| --- | --- |

(e)

documentația menționată la articolul 28 alineatul (1),

| (f) | notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării în temeiul articolului 31 și documentația menționată la articolul 31 alineatul (4), |
| --- | --- |

(f)

notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării în temeiul articolului 31 și documentația menționată la articolul 31 alineatul (4),

| (g) | consultările prealabile menționate la articolul 34 și pentru informarea autorităților de supraveghere, în conformitate cu articolul 34 alineatul (6). |
| --- | --- |

(g)

consultările prealabile menționate la articolul 34 și pentru informarea autorităților de supraveghere, în conformitate cu articolul 34 alineatul (6).

(2)
     
  Astfel, Comisia adoptă măsuri corespunzătoare pentru microîntreprinderi și pentru întreprinderi mici și mijlocii.

(3)
     
  Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 87 alineatul (2). [AM 199]

CAPITOLUL X

ACTE DELEGATE ȘI ACTE DE PUNERE ÎN APLICARE

Articolul 86

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute de prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (5), articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (3), articolul 12 alineatul (5), articolul 14 alineatul (7), articolul 15 alineatul (3)

  Se conferă Comisiei competența de a adopta actele delegate menționate
  la
  articolul 13a alineatul (5),
  articolul 17 alineatul (9), articolul 20 alineatul (6), articolul 22 alineatul (4), articolul 23 alineatul (3), articolul 26 alineatul (5), articolul 28 alineatul (5), articolul 30 alineatul (3), articolul 31 alineatul (5), articolul 32 alineatul (5), articolul 33 alineatul (6), articolul 34 alineatul (8), articolul 35 alineatul (11), articolul 37 alineatul (2),

  articolul 38 alineatul (4),
  articolul 39 alineatul (2),
  articolul 41 alineatul (3), articolul 41 alineatul (5),
  articolul 43 alineatul (3), articolul 44 alineatul (7), articolul 79 alineatul (6)

  (7)
  , articolul 81 alineatul (3),
  și
  articolul 82 alineatul (3) și articolul 83 alineatul (3), îi este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată, de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. [AM 200]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 6 alineatul (5), articolul 8 alineatul (3), articolul 9 alineatul (3), articolul 12 alineatul (5), articolul 14 alineatul (7), articolul 15 alineatul (3),

  articolul 13a alineatul (5),
  articolul 17 alineatul (9), articolul 20 alineatul (6), articolul 22 alineatul (4), articolul 23 alineatul (3), articolul 26 alineatul (5), articolul 28 alineatul (5), articolul 30 alineatul (3), articolul 31 alineatul (5), articolul 32 alineatul (5), articolul 33 alineatul (6), articolul 34 alineatul (8), articolul 35 alineatul (11), articolul 37 alineatul (2),

  articolul 38 alineatul (4),
  articolul 39 alineatul (2),
  articolul 41 alineatul (3), articolul 41 alineatul (5),
  articolul 43 alineatul (3), articolul 44 alineatul (7), articolul 79 alineatul (6)

  (7)
  , articolul 81 alineatul (3),
  și
  articolul 82 alineatul (3) poate fi revocată în orice moment de către Parlamentul European sau de către Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe precizată în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară menționată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate aflate deja în vigoare. [AM 201]

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 6 alineatul (5), articolului 8 alineatul (3), articolului 9 alineatul (3), articolului 12 alineatul (5), articolului 14 alineatul (7), articolului 15 alineatul (3),

  în conformitate cu articolul 13a alineatul (5),
  articolului 17 alineatul (9), articolului 20 alineatul (6), articolului 22 alineatul (4), articolului 23 alineatul (3), articolului 26 alineatul (5), articolului 28 alineatul (5), articolului 30 alineatul (3), articolului 31 alineatul (5), articolului 32 alineatul (5), articolului 33 alineatul (6), articolului 34 alineatul (8), articolului 35 alineatul (11), articolului 37 alineatul (2),

  articolul 38 alineatul (4),
  articolului 39 alineatul (2),
  articolul 41 alineatul (3), articolul 41 alineatul (5),
  articolului 43 alineatul (3), articolului 44 alineatul (7), articolului 79 alineatul (6)

  (7)
  , articolului 81 alineatul (3), articolului 82 alineatul (3) și articolului 83 alineatul (3), intră în vigoare numai în cazul în care nu a fost exprimată nici o obiecție din partea Parlamentului European sau a Consiliului, în termen de două luni de la notificarea acestui act Parlamentului European și Consiliului sau în cazul în care, înainte de expirarea acestei perioade, Parlamentul European și Consiliul informează Comisia că nu vor avea obiecții. Perioada se prelungește cu două

  șase
  luni, la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 202]

Articolul 87

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 coroborat cu articolul 5 din același regulament.
  [AM 203]

CAPITOLUL XI

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 88

Abrogarea Directivei 95/46/CE

(1)   Directiva 95/46/CE se abrogă.

(2)   Trimiterile la directiva abrogată se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament. Trimiterile la Grupul de lucru pentru protecția persoanelor în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal instituit prin articolul 29 din Directiva 95/46/CE se interpretează ca trimiteri la Comitetul european pentru protecția datelor instituit prin prezentul regulament.

Articolul 89

Relația cu Directiva 2002/58/CE și modificarea acesteia

(1)   Prezentul regulament nu impune obligații suplimentare pentru persoanele fizice sau juridice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal în legătură cu furnizarea de servicii de comunicații electronice destinate publicului în rețelele de comunicații publice din Uniune cu privire la aspectele pentru care acestea fac obiectul unor obligații specifice cu același obiectiv precum cel prevăzut în Directiva 2002/58/CE.

(2)   Articolul 1 alineatul (2)
  și articolele 4 și 15
  din Directiva 2002/58/CE se elimină. [AM 204]

(2a)
     
  Comisia prezintă, fără întârziere și cel târziu până la data menționată la articolul 91 alineatul (2), o propunere de revizuire a cadrului juridic aplicabil prelucrării datelor cu caracter personal și protejării sferei private în comunicările electronice, în scopul de a alinia legislația la prezentul regulament și de a asigura norme juridice coerente și uniforme referitoare la dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal în Uniune. [AM 205]

Articolul 89a

Relația cu Directiva 45/2001/CE și modificarea acesteia

(1)
     
  Dispozițiile prezentului regulament se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, cu privire la aspectele pentru care acestea nu fac obiectul unor dispoziții suplimentare stabilite în Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

(2)
     
  Comisia prezintă, fără întârziere și cel târziu până la data menționată la articolul 91 alineatul (2), o propunere de revizuire a cadrului juridic aplicabil prelucrării datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii. [AM 206]

Articolul 90

Evaluarea

Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului, la intervale regulate, rapoarte privind evaluarea și revizuirea prezentului regulament. Primul raport se transmite în termen de cel mult patru ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Ulterior, următoarele rapoarte se transmit o dată la patru ani. Comisia transmite, dacă este necesar, propuneri corespunzătoare în vederea modificării prezentului regulament, precum și alinierea altor instrumente juridice, în special ținând seama de realizările din domeniul tehnologiei informațiilor și având în vedere progresele societății informaționale. Rapoartele se publică.

Articolul 91

Intrarea în vigoare și aplicarea

(1)   Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

(2)   Se aplică începând cu ... (*1).

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptată la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 229, 31.7.2012, p. 90.

1

(2)  JO C 192, 30.6.2012, p. 7.

2

(3)  Poziția Parlamentului European din 12 martie 2014.

3

(4)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

4

(5)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

5

(6)  
  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (

  JO L 8, 12.1.2001, p.1).

6

Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (

(7)  Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (directiva privind comerțul electronic) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1).

7

(8)  
  Directiva 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii (JO L 95, 21.4.1993, p. 29).

8

Directiva 93/13/CEE a Consiliului din 5 aprilie 1993 privind clauzele abuzive în contractele încheiate cu consumatorii (JO L 95, 21.4.1993, p. 29).

(9)  
  Regulamentul (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică, precum și la sănătatea și siguranța la locul de muncă (JO L 354, 31.12.2008, p. 70)

9

Regulamentul (CE) nr. 1338/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind statisticile comunitare referitoare la sănătatea publică, precum și la sănătatea și siguranța la locul de muncă (JO L 354, 31.12.2008, p. 70)

(10)  
  Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (JO L 122, 16.5.2009, p. 28).

10

Directiva 2009/38/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 6 mai 2009 privind instituirea unui comitet european de întreprindere sau a unei proceduri de informare și consultare a lucrătorilor în întreprinderile și grupurile de întreprinderi de dimensiune comunitară (JO L 122, 16.5.2009, p. 28).

(11)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie, JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

11

(12)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

12

(13)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

13

(14)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

14

(15)  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

15

(16)  
  Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (JO L 134, 30.4.2004, p. 114).

16

Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (JO L 134, 30.4.2004, p. 114).

(17)  
  Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor publice din sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (JO L 134, 30.4.2004, p. 1).

17

Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor publice din sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (JO L 134, 30.4.2004, p. 1).

(18)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

18

(19)  
  Directiva 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind aplicarea bunelor practici clinice în cazul efectuării de studii clinice pentru evaluarea produselor medicamentoase de uz uman (JO L 121, 1.5.2001, p. 34)."

19

Directiva 2001/20/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 4 aprilie 2001 de apropiere a actelor cu putere de lege și a actelor administrative ale statelor membre privind aplicarea bunelor practici clinice în cazul efectuării de studii clinice pentru evaluarea produselor medicamentoase de uz uman (JO L 121, 1.5.2001, p. 34)."

(*1)  Doi ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament.

*1

Anexă – Prezentarea detaliilor menționate la articolul 13a

| 1) | Având în vedere proporțiile menționate la punctul 6, detaliile se furnizează după cum urmează:









  ICON | ESSENTIAL INFORMATION | FULFILLED |
| --- | --- | --- | --- |
| | Datele personale nu sunt colectate dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării | |
| | Datele personale nu sunt păstrate dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării | |
| | Datele cu caracter personal nu sunt prelucrate în alte scopuri decât în scopurile pentru care au fost colectate | |
| | Datele cu caracter personal nu sunt diseminate unor părți terțe comerciale | |
| | Datele cu caracter personal nu sunt vândute sau închiriate | |
| | Datele cu caracter personal nu sunt păstrate în formă necriptată | |
| COMPLIANCE WITH ROWS 1-3 IS REQUIRED BY EU LAW |

1)

Având în vedere proporțiile menționate la punctul 6, detaliile se furnizează după cum urmează:

ICON

ESSENTIAL INFORMATION

FULFILLED

Image

Datele personale nu sunt colectate dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării

Image

Datele personale nu sunt păstrate dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării

Image

Datele cu caracter personal nu sunt prelucrate în alte scopuri decât în scopurile pentru care au fost colectate

Image

Datele cu caracter personal nu sunt diseminate unor părți terțe comerciale

Image

Datele cu caracter personal nu sunt vândute sau închiriate

Image

Datele cu caracter personal nu sunt păstrate în formă necriptată

COMPLIANCE WITH ROWS 1-3 IS REQUIRED BY EU LAW

| 2) | Următoarele cuvinte din liniile din a doua coloană a tabelului de la punctul 1 cu titlul „INFORMAȚII ESENȚIALE” se marchează cu caractere aldine:










  a) | cuvântul „colectate” din prima linie din a doua coloană; |
| --- | --- | --- |

2)

Următoarele cuvinte din liniile din a doua coloană a tabelului de la punctul 1 cu titlul „INFORMAȚII ESENȚIALE” se marchează cu caractere aldine:

a)

cuvântul „colectate” din prima linie din a doua coloană;

| b) | cuvântul „păstrate” din a doua linie din a doua coloană; |
| --- | --- |

b)

cuvântul „păstrate” din a doua linie din a doua coloană;

| c) | cuvântul „prelucrate” din a treia linie din a doua coloană; |
| --- | --- |

c)

cuvântul „prelucrate” din a treia linie din a doua coloană;

| d) | cuvântul „diseminate” din a patra linie din a doua coloană; |
| --- | --- |

d)

cuvântul „diseminate” din a patra linie din a doua coloană;

| e) | cuvintele „vândute sau închiriate” din a cincea linie din a doua coloană; |
| --- | --- |

e)

cuvintele „vândute sau închiriate” din a cincea linie din a doua coloană;

| f) | cuvântul „necriptată” din a șasea linie din a doua coloană. |
| --- | --- |

f)

cuvântul „necriptată” din a șasea linie din a doua coloană.

| 3) | Având în vedere proporțiile menționate la punctul 6, liniile din a treia coloană din tabelul de la punctul 1 cu titlul „ÎNDEPLINIT” se completează, în conformitate cu condițiile stabilite la punctul 4, cu una din următoarele două forme grafice:










  a) | |
| --- | --- | --- |

3)

Având în vedere proporțiile menționate la punctul 6, liniile din a treia coloană din tabelul de la punctul 1 cu titlul „ÎNDEPLINIT” se completează, în conformitate cu condițiile stabilite la punctul 4, cu una din următoarele două forme grafice:

a)

Image

| b) | |
| --- | --- |

b)

Image

| 4) | a) | Dacă nu se colectează date cu caracter personal dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării, prima linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a. |
| --- | --- | --- |

4)

a)

Dacă nu se colectează date cu caracter personal dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării, prima linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a.

| b) | Dacă se colectează date cu caracter personal dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării, prima linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a. |
| --- | --- |

b)

Dacă se colectează date cu caracter personal dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării, prima linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a.

| c) | Dacă nu se păstrează date cu caracter personal dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării, a doua linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a. |
| --- | --- |

c)

Dacă nu se păstrează date cu caracter personal dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării, a doua linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a.

| d) | Dacă se păstrează date cu caracter personal dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării, a doua linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b. |
| --- | --- |

d)

Dacă se păstrează date cu caracter personal dincolo de pragul minim necesar pentru fiecare scop specific al prelucrării, a doua linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b.

| e) | Dacă datele cu caracter personal nu se prelucrează în alte scopuri decât în scopurile pentru care au fost colectate, a treia linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a. |
| --- | --- |

e)

Dacă datele cu caracter personal nu se prelucrează în alte scopuri decât în scopurile pentru care au fost colectate, a treia linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a.

| f) | Dacă datele cu caracter personal se prelucrează în alte scopuri decât în scopurile pentru care au fost colectate, a treia linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b. |
| --- | --- |

f)

Dacă datele cu caracter personal se prelucrează în alte scopuri decât în scopurile pentru care au fost colectate, a treia linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b.

| g) | Dacă datele cu caracter personal nu sunt diseminate unor părți terțe comerciale, a patra linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a. |
| --- | --- |

g)

Dacă datele cu caracter personal nu sunt diseminate unor părți terțe comerciale, a patra linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a.

| h) | Dacă datele cu caracter personal sunt diseminate unor părți terțe comerciale, a patra linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b. |
| --- | --- |

h)

Dacă datele cu caracter personal sunt diseminate unor părți terțe comerciale, a patra linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b.

| i) | Dacă datele cu caracter personal nu sunt vândute sau închiriate, a cincea linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a. |
| --- | --- |

i)

Dacă datele cu caracter personal nu sunt vândute sau închiriate, a cincea linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a.

| j) | Dacă datele cu caracter personal sunt vândute sau închiriate, a cincea linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b. |
| --- | --- |

j)

Dacă datele cu caracter personal sunt vândute sau închiriate, a cincea linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b.

| k) | Dacă datele cu caracter personal nu sunt păstrate într-o formă necriptată, a șasea linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a. |
| --- | --- |

k)

Dacă datele cu caracter personal nu sunt păstrate într-o formă necriptată, a șasea linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3a.

| l) | Dacă datele cu caracter personal sunt păstrate într-o formă necriptată, a șasea linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b. |
| --- | --- |

l)

Dacă datele cu caracter personal sunt păstrate într-o formă necriptată, a șasea linie din coloana a treia din tabelul de la punctul 1 conține forma grafică menționată la punctul 3b.

| 5) | Culorile de referință ale formelor grafice de la punctul 1 în Pantone sunt negru Pantone nr. 7547 și roșu Pantone nr. 485. Culoarea de referință a formei grafice la punctul 3a în Pantone este verde Pantone nr. 370. Culoarea de referință a formei grafice la punctul 3b în Pantone este roșu Pantone nr. 485. |
| --- | --- |

5)

Culorile de referință ale formelor grafice de la punctul 1 în Pantone sunt negru Pantone nr. 7547 și roșu Pantone nr. 485. Culoarea de referință a formei grafice la punctul 3a în Pantone este verde Pantone nr. 370. Culoarea de referință a formei grafice la punctul 3b în Pantone este roșu Pantone nr. 485.

| 6) | Se respectă proporțiile indicate în următorul desen gradat, chiar dacă tabelul este redus sau mărit: |
| --- | --- |

6)

Se respectă proporțiile indicate în următorul desen gradat, chiar dacă tabelul este redus sau mărit:

[AM 207]

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/493 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/493

---

P7_TA(2014)0213

Protecția monedei euro împotriva contrafacerii („Pericles 2020”) ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de regulament al Consiliului de extindere la statele membre neparticipante a aplicării Regulamentului (UE) nr. .../2012 de instituire a unui program de schimb, asistență și formare profesională pentru protecția monedei euro împotriva contrafacerii (programul „Pericles 2020”) (16616/2013 – C7-0463/2013 – 2011/0446(APP))

(Procedura legislativă specială – aprobare)

(2017/C 378/56)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (16616/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de regulament al Consiliului (16616/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0463/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 352 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0463/2013),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0152/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A7-0152/2014),

| 1. | aprobă proiectul de regulament al Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă proiectul de regulament al Consiliului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului, Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/494 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/494

---

P7_TA(2014)0214

Acordul UE-Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (17846/2013 – C7-0078/2014 – 2013/0356(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 378/57)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (17846/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (17846/2013),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (15554/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind facilitarea eliberării vizelor (15554/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0078/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 77 alineatul (2) litera (a) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0078/2014),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 81 alineatul (2) și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 81 alineatul (2) și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0155/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0155/2014),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Azerbaidjan. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și Republicii Azerbaidjan.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/495 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/495

---

P7_TA(2014)0215

Acordul UE-Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind încheierea Acordului dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (15596/2013 – C7-0079/2014 – 2013/0358(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 378/58)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15596/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15596/2013),

| — | având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (15594/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de acord dintre Uniunea Europeană și Republica Azerbaidjan privind readmisia persoanelor aflate în situație de ședere ilegală (15594/2013),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 79 alineatul (3) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0079/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 79 alineatul (3) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0079/2014),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 81 alineatul (2) și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 81 alineatul (2) și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0154/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe (A7-0154/2014),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

aprobă încheierea acordului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Republicii Azerbaidjan.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/496 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/496

---

P7_TA(2014)0219

Prelucrarea datelor cu caracter personal în scopul prevenirii infracțiunilor ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitor la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și la libera circulație a acestor date (COM(2012)0010 – C7-0024/2012 – 2012/0010(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/59)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0010), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0010),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0024/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (2) litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0024/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Bundesrat-ul german și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Bundesrat-ul german și Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 7 martie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Autorității Europene pentru Protecția Datelor din 7 martie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 1 octombrie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene din 1 octombrie 2012,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0403/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0403/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 192, 30.6.2012, p. 7.

---

P7_TC1-COD(2012)0010

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor și la libera circulație a acestor date

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 16 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

după consultarea Autorității Europene pentru Protecția Datelor (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal este un drept fundamental. Articolul 8 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”) și articolul 16 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevăd că orice persoană are dreptul la protecția datelor cu caracter personal care o privesc.
  Articolul 8 alineatul (2) din Cartă prevede că astfel de date trebuie tratate în mod corect, în scopurile precizate și pe baza consimțământului persoanei interesate sau a unui alt motiv legitim prevăzut de lege. [AM 1] |
| --- | --- |

(1)

Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal este un drept fundamental. Articolul 8 alineatul (1) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”) și articolul 16 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevăd că orice persoană are dreptul la protecția datelor cu caracter personal care o privesc.
  Articolul 8 alineatul (2) din Cartă prevede că astfel de date trebuie tratate în mod corect, în scopurile precizate și pe baza consimțământului persoanei interesate sau a unui alt motiv legitim prevăzut de lege. [AM 1]

| (2) | Prelucrarea datelor cu caracter personal este în serviciul cetățeanului; principiile și normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al persoanelor fizice, să respecte drepturile și libertățile fundamentale ale acestora, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal. Aceasta ar trebui să contribuie la realizarea unui spațiu de libertate, securitate și justiție. |
| --- | --- |

(2)

Prelucrarea datelor cu caracter personal este în serviciul cetățeanului; principiile și normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al persoanelor fizice, să respecte drepturile și libertățile fundamentale ale acestora, în special dreptul la protecția datelor cu caracter personal. Aceasta ar trebui să contribuie la realizarea unui spațiu de libertate, securitate și justiție.

| (3) | Evoluțiile tehnologice rapide și globalizarea au generat noi provocări pentru protecția datelor cu caracter personal. Amploarea colectării și a schimbului și de date a crescut spectaculos. Tehnologia permite autorităților competente să utilizeze date cu caracter personal la un nivel fără precedent în cadrul activităților lor. |
| --- | --- |

(3)

Evoluțiile tehnologice rapide și globalizarea au generat noi provocări pentru protecția datelor cu caracter personal. Amploarea colectării și a schimbului și de date a crescut spectaculos. Tehnologia permite autorităților competente să utilizeze date cu caracter personal la un nivel fără precedent în cadrul activităților lor.

| (4) | Această evoluție necesită facilitarea liberei circulații a datelor
  , atunci când este necesar și proporționat,
  între autoritățile competente în cadrul Uniunii și a transferului către țări terțe și organizații internaționale, asigurând, totodată, un nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal. Aceste evoluții impun construirea unui cadru solid și mai coerent în materie de protecție a datelor în Uniune, însoțit de o aplicare riguroasă a normelor. [AM 2] |
| --- | --- |

(4)

Această evoluție necesită facilitarea liberei circulații a datelor
  , atunci când este necesar și proporționat,
  între autoritățile competente în cadrul Uniunii și a transferului către țări terțe și organizații internaționale, asigurând, totodată, un nivel ridicat de protecție a datelor cu caracter personal. Aceste evoluții impun construirea unui cadru solid și mai coerent în materie de protecție a datelor în Uniune, însoțit de o aplicare riguroasă a normelor. [AM 2]

| (5) | Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) se aplică tuturor activităților de prelucrare a datelor cu caracter personal în statele membre, atât în sectorul public, cât și în cel privat. Cu toate acestea, directiva menționată nu se aplică prelucrării datelor cu caracter personal „puse în practică pentru exercitarea activităților din afara domeniului de aplicare a dreptului comunitar”, cum ar fi activitățile în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești. |
| --- | --- |

(5)

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3) se aplică tuturor activităților de prelucrare a datelor cu caracter personal în statele membre, atât în sectorul public, cât și în cel privat. Cu toate acestea, directiva menționată nu se aplică prelucrării datelor cu caracter personal „puse în practică pentru exercitarea activităților din afara domeniului de aplicare a dreptului comunitar”, cum ar fi activitățile în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești.

| (6) | Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (4) se aplică în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești. Domeniul de aplicare a prezentei decizii-cadru este limitat la prelucrarea datelor cu caracter personal transmise sau puse la dispoziție între statele membre. |
| --- | --- |

(6)

Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului (4) se aplică în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești. Domeniul de aplicare a prezentei decizii-cadru este limitat la prelucrarea datelor cu caracter personal transmise sau puse la dispoziție între statele membre.

| (7) | Asigurarea unui nivel omogen și ridicat de protecție a datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice și facilitarea schimbului de date cu caracter personal între autoritățile competente ale statelor membre sunt esențiale pentru a se garanta eficacitatea cooperării judiciare în materie penală și a cooperării polițienești. În acest scop, nivelul de protecție a drepturilor și libertăților persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor trebuie să fie echivalent în toate statele membre.
  Aplicarea consecventă și omogenă a normelor în materie de protecție a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie asigurată în întreaga Uniune.
  Protecția efectivă a datelor cu caracter personal în întreaga Uniune necesită nu numai consolidarea drepturilor persoanelor vizate și a obligațiilor celor care prelucrează date cu caracter personal, ci și competențe echivalente pentru monitorizarea și asigurarea conformității cu normele în materie de protecție a datelor cu caracter personal în statele membre. [AM 3] |
| --- | --- |

(7)

Asigurarea unui nivel omogen și ridicat de protecție a datelor cu caracter personal ale persoanelor fizice și facilitarea schimbului de date cu caracter personal între autoritățile competente ale statelor membre sunt esențiale pentru a se garanta eficacitatea cooperării judiciare în materie penală și a cooperării polițienești. În acest scop, nivelul de protecție a drepturilor și libertăților persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor trebuie să fie echivalent în toate statele membre.
  Aplicarea consecventă și omogenă a normelor în materie de protecție a drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie asigurată în întreaga Uniune.
  Protecția efectivă a datelor cu caracter personal în întreaga Uniune necesită nu numai consolidarea drepturilor persoanelor vizate și a obligațiilor celor care prelucrează date cu caracter personal, ci și competențe echivalente pentru monitorizarea și asigurarea conformității cu normele în materie de protecție a datelor cu caracter personal în statele membre. [AM 3]

| (8) | Articolul 16 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că Parlamentul European și Consiliul ar trebui să stabilească normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și normele privind libera circulație a
  datelor lor cu caracter personal
  . [AM 4] |
| --- | --- |

(8)

Articolul 16 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene prevede că Parlamentul European și Consiliul ar trebui să stabilească normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal, precum și normele privind libera circulație a
  datelor lor cu caracter personal
  . [AM 4]

| (9) | Pe această bază, Regulamentul (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) stabilește normele generale pentru protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și garantarea liberei circulații a acestor date în cadrul Uniunii. |
| --- | --- |

(9)

Pe această bază, Regulamentul (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (Regulament general privind protecția datelor) stabilește normele generale pentru protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și garantarea liberei circulații a acestor date în cadrul Uniunii.

| (10) | În Declarația 21 cu privire la protecția datelor cu caracter personal în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești, anexată la actul final al Conferinței interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona, Conferința a recunoscut că normele specifice privind protecția datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești în temeiul articolului 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene s-ar putea dovedi necesare, având în vedere natura specifică a acestor domenii. |
| --- | --- |

(10)

În Declarația 21 cu privire la protecția datelor cu caracter personal în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești, anexată la actul final al Conferinței interguvernamentale care a adoptat Tratatul de la Lisabona, Conferința a recunoscut că normele specifice privind protecția datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești în temeiul articolului 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene s-ar putea dovedi necesare, având în vedere natura specifică a acestor domenii.

| (11) | Prin urmare, o directivă distinctă

  specifică
  ar trebui să fie adaptată naturii specifice a acestor domenii și să stabilească normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal, de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor. [AM 5] |
| --- | --- |

(11)

Prin urmare, o directivă distinctă

  specifică
  ar trebui să fie adaptată naturii specifice a acestor domenii și să stabilească normele privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal, de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor. [AM 5]

| (12) | În vederea asigurării aceluiași nivel de protecție pentru persoanele fizice prin drepturi garantate din punct de vedere juridic în întreaga Uniune și a preîntâmpinării discrepanțelor care împiedică schimbul de date cu caracter personal între autoritățile competente, directiva ar trebui să prevadă norme armonizate pentru protecția și libera circulație a datelor cu caracter personal în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești. |
| --- | --- |

(12)

În vederea asigurării aceluiași nivel de protecție pentru persoanele fizice prin drepturi garantate din punct de vedere juridic în întreaga Uniune și a preîntâmpinării discrepanțelor care împiedică schimbul de date cu caracter personal între autoritățile competente, directiva ar trebui să prevadă norme armonizate pentru protecția și libera circulație a datelor cu caracter personal în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești.

| (13) | Prezenta directivă permite luarea în considerare a principiului accesului publicului la documentele oficiale, în aplicarea dispozițiilor prevăzute de aceasta. |
| --- | --- |

(13)

Prezenta directivă permite luarea în considerare a principiului accesului publicului la documentele oficiale, în aplicarea dispozițiilor prevăzute de aceasta.

| (14) | Protecția conferită de prezenta directivă ar trebui să vizeze persoanele fizice, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al acestora, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(14)

Protecția conferită de prezenta directivă ar trebui să vizeze persoanele fizice, indiferent de cetățenia sau de locul de reședință al acestora, în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal.

| (15) | Protecția persoanelor fizice ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic și să nu depindă de tehnicile utilizate, în caz contrar, creându-se un risc serios de eludare. Protecția persoanelor fizice ar trebui să se aplice prelucrării datelor cu caracter personal prin mijloace automate, precum și prelucrării manuale, în cazul în care datele sunt cuprinse sau destinate să fie cuprinse într-un sistem de evidență. Dosarele sau seturile de dosare, precum și copertele acestora, care nu sunt structurate în conformitate cu criterii specifice, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare a prezentei directive. Aceasta nu ar trebui să se aplice prelucrării datelor cu caracter personal în cadrul unei activități care nu intră în domeniul de aplicare a dreptului Uniunii, în special privind securitatea națională, nici prelucrării datelor efectuate de către instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, cum ar fi Europol sau Eurojust.
  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului

   (5)

  și instrumentele juridice specifice aplicabile agențiilor, organismelor sau birourilor Uniunii ar trebui aduse la conformitate cu prezenta directivă și aplicate în conformitate cu aceasta. [AM 6] |
| --- | --- |

(15)

Protecția persoanelor fizice ar trebui să fie neutră din punct de vedere tehnologic și să nu depindă de tehnicile utilizate, în caz contrar, creându-se un risc serios de eludare. Protecția persoanelor fizice ar trebui să se aplice prelucrării datelor cu caracter personal prin mijloace automate, precum și prelucrării manuale, în cazul în care datele sunt cuprinse sau destinate să fie cuprinse într-un sistem de evidență. Dosarele sau seturile de dosare, precum și copertele acestora, care nu sunt structurate în conformitate cu criterii specifice, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare a prezentei directive. Aceasta nu ar trebui să se aplice prelucrării datelor cu caracter personal în cadrul unei activități care nu intră în domeniul de aplicare a dreptului Uniunii, în special privind securitatea națională, nici prelucrării datelor efectuate de către instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii, cum ar fi Europol sau Eurojust.
  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului

   (5)

  și instrumentele juridice specifice aplicabile agențiilor, organismelor sau birourilor Uniunii ar trebui aduse la conformitate cu prezenta directivă și aplicate în conformitate cu aceasta. [AM 6]

| (16) | Principiile protecției ar trebui să se aplice oricărei informații referitoare la o persoană identificată sau identificabilă. Pentru a se stabili dacă o persoană fizică este identificabilă, ar trebui să se ia în considerare toate mijloacele care pot fi utilizate în mod rezonabil fie de către operator, fie de către orice altă persoană în scopul identificării
  sau individualizării
  persoanei fizice respective. Principiile protecției datelor nu ar trebui să se aplice datelor anonimizate astfel încât persoana vizată să nu mai fie identificabilă.
  Prezenta directivă nu ar trebui să se aplice datelor anonime, prin acestea înțelegându-se orice date care nu pot fi legate, direct sau indirect, izolate sau în combinație cu date asociate, de o persoană fizică. Având în vedere importanța evoluțiilor aflate în desfășurare în societatea informațională, a tehnicilor folosite pentru a capta, transmite, manipula, înregistra, stoca sau comunica date de localizare referitoare la persoane fizice, care pot fi utilizate în diferite scopuri, inclusiv supravegherea sau crearea de profiluri, prezenta directivă ar trebui să se poată aplica procesării care implică astfel de date personale. [AM 7] |
| --- | --- |

(16)

Principiile protecției ar trebui să se aplice oricărei informații referitoare la o persoană identificată sau identificabilă. Pentru a se stabili dacă o persoană fizică este identificabilă, ar trebui să se ia în considerare toate mijloacele care pot fi utilizate în mod rezonabil fie de către operator, fie de către orice altă persoană în scopul identificării
  sau individualizării
  persoanei fizice respective. Principiile protecției datelor nu ar trebui să se aplice datelor anonimizate astfel încât persoana vizată să nu mai fie identificabilă.
  Prezenta directivă nu ar trebui să se aplice datelor anonime, prin acestea înțelegându-se orice date care nu pot fi legate, direct sau indirect, izolate sau în combinație cu date asociate, de o persoană fizică. Având în vedere importanța evoluțiilor aflate în desfășurare în societatea informațională, a tehnicilor folosite pentru a capta, transmite, manipula, înregistra, stoca sau comunica date de localizare referitoare la persoane fizice, care pot fi utilizate în diferite scopuri, inclusiv supravegherea sau crearea de profiluri, prezenta directivă ar trebui să se poată aplica procesării care implică astfel de date personale. [AM 7]

| (16a) | Orice prelucrare a datelor cu caracter personal trebuie să fie legală, echitabilă și transparentă în raport cu persoanele fizice vizate. În special, scopurile specifice în care datele sunt prelucrate ar trebui să fie explicite și legitime și să fie determinate la momentul colectării datelor cu caracter personal. Datele cu caracter personal ar trebui să fie adecvate, relevante și limitate la minimul necesar scopurilor în care sunt prelucrate. Aceasta presupune îndeosebi limitarea datelor colectate și a perioadei în care sunt stocate datele la minimul necesar. Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate doar în cazul în care scopul prelucrării nu ar putea fi îndeplinit prin alte mijloace. Ar trebui luate toate măsurile rezonabile pentru a se asigura rectificarea sau ștergerea datelor cu caracter personal care sunt inexacte. În vederea asigurării faptului că datele nu sunt păstrate mai mult timp decât este necesar, ar trebui să se stabilească de către operator termene pentru ștergere sau revizuire periodică. [AM 8] |
| --- | --- |

(16a)

Orice prelucrare a datelor cu caracter personal trebuie să fie legală, echitabilă și transparentă în raport cu persoanele fizice vizate. În special, scopurile specifice în care datele sunt prelucrate ar trebui să fie explicite și legitime și să fie determinate la momentul colectării datelor cu caracter personal. Datele cu caracter personal ar trebui să fie adecvate, relevante și limitate la minimul necesar scopurilor în care sunt prelucrate. Aceasta presupune îndeosebi limitarea datelor colectate și a perioadei în care sunt stocate datele la minimul necesar. Datele cu caracter personal ar trebui prelucrate doar în cazul în care scopul prelucrării nu ar putea fi îndeplinit prin alte mijloace. Ar trebui luate toate măsurile rezonabile pentru a se asigura rectificarea sau ștergerea datelor cu caracter personal care sunt inexacte. În vederea asigurării faptului că datele nu sunt păstrate mai mult timp decât este necesar, ar trebui să se stabilească de către operator termene pentru ștergere sau revizuire periodică. [AM 8]

| (17) | Datele cu caracter personal referitoare la sănătate ar trebui să includă, în special, toate datele având legătură cu starea de sănătate a persoanei vizate; informații privind înscrierea persoanei pentru acordarea de servicii medicale; informații privind plățile pentru asistență medicală efectuate de persoana fizică sau privind eligibilitatea acesteia pentru acordarea de asistență medicală; un număr, simbol sau semn distinctiv atribuit unei persoane fizice pentru identificarea unică a acesteia în scopuri medicale; orice informații privind persoana fizică respectivă colectate în cadrul furnizării de servicii de sănătate pentru aceasta; informații rezultate din testarea sau examinarea unei părți a corpului sau a unei substanțe corporale, inclusiv eșantioane de material biologic; identificarea unei persoane ca furnizor de asistență medicală pentru persoana fizică respectivă sau orice informații privind, de exemplu, o boală, un handicap, un risc de îmbolnăvire, un tratament clinic sau o boală, istoricul medical, tratamentul clinic sau starea psihologică sau biomedicală efectivă a persoanei vizate, indiferent de sursa acestora, cum ar fi de exemplu, un medic sau un alt cadru medical, un spital, un dispozitiv medical sau un test de diagnostic in vitro. |
| --- | --- |

(17)

Datele cu caracter personal referitoare la sănătate ar trebui să includă, în special, toate datele având legătură cu starea de sănătate a persoanei vizate; informații privind înscrierea persoanei pentru acordarea de servicii medicale; informații privind plățile pentru asistență medicală efectuate de persoana fizică sau privind eligibilitatea acesteia pentru acordarea de asistență medicală; un număr, simbol sau semn distinctiv atribuit unei persoane fizice pentru identificarea unică a acesteia în scopuri medicale; orice informații privind persoana fizică respectivă colectate în cadrul furnizării de servicii de sănătate pentru aceasta; informații rezultate din testarea sau examinarea unei părți a corpului sau a unei substanțe corporale, inclusiv eșantioane de material biologic; identificarea unei persoane ca furnizor de asistență medicală pentru persoana fizică respectivă sau orice informații privind, de exemplu, o boală, un handicap, un risc de îmbolnăvire, un tratament clinic sau o boală, istoricul medical, tratamentul clinic sau starea psihologică sau biomedicală efectivă a persoanei vizate, indiferent de sursa acestora, cum ar fi de exemplu, un medic sau un alt cadru medical, un spital, un dispozitiv medical sau un test de diagnostic in vitro.

| (18) | Orice prelucrare a datelor cu caracter personal trebuie să fie echitabilă și legală în raport cu persoanele vizate. În special, scopul specific pentru care sunt prelucrate datele ar trebui să fie explicit.
  [AM 9] |
| --- | --- |

(18)

Orice prelucrare a datelor cu caracter personal trebuie să fie echitabilă și legală în raport cu persoanele vizate. În special, scopul specific pentru care sunt prelucrate datele ar trebui să fie explicit.
  [AM 9]

| (19) | Pentru prevenirea, cercetarea și urmărirea penală a infracțiunilor, autoritățile competente trebuie să păstreze și să prelucreze datele cu caracter personal colectate în contextul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a anumitor infracțiuni penale dincolo de acest context pentru a înțelege mai bine fenomenele și tendințele infracționale, pentru a culege informații despre rețelele de crimă organizată și pentru a face legături între diferitele infracțiuni constatate.
  [AM 10] |
| --- | --- |

(19)

Pentru prevenirea, cercetarea și urmărirea penală a infracțiunilor, autoritățile competente trebuie să păstreze și să prelucreze datele cu caracter personal colectate în contextul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a anumitor infracțiuni penale dincolo de acest context pentru a înțelege mai bine fenomenele și tendințele infracționale, pentru a culege informații despre rețelele de crimă organizată și pentru a face legături între diferitele infracțiuni constatate.
  [AM 10]

| (20) | Datele cu caracter personal nu ar trebui prelucrate în scopuri considerate incompatibile cu scopul în care au fost colectate. Datele cu caracter personal ar trebui să fie adecvate, relevante și neexcesive în ceea ce privește scopurile în care sunt prelucrate datele cu caracter personal. Ar trebui luate toate măsurile rezonabile pentru a se asigura rectificarea sau ștergerea datelor cu caracter personal care sunt inexacte.
  [AM 11] |
| --- | --- |

(20)

Datele cu caracter personal nu ar trebui prelucrate în scopuri considerate incompatibile cu scopul în care au fost colectate. Datele cu caracter personal ar trebui să fie adecvate, relevante și neexcesive în ceea ce privește scopurile în care sunt prelucrate datele cu caracter personal. Ar trebui luate toate măsurile rezonabile pentru a se asigura rectificarea sau ștergerea datelor cu caracter personal care sunt inexacte.
  [AM 11]

| (20a) | Simplul fapt că două scopuri se referă la prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau la executarea pedepselor nu înseamnă neapărat că acestea sunt compatibile. Cu toate acestea, există cazuri în care prelucrarea ulterioară de date în scopuri incompatibile ar trebui permisă dacă este necesară pentru respectarea unei obligații legale care incumbă operatorului, în vederea protejării intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane sau în vederea prevenirii unei amenințări imediate și grave la adresa securității publice. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie în măsură să adopte o legislație națională care să prevadă asemenea derogări în măsura în care este strict necesar. Legile naționale respective ar trebui să conțină garanții adecvate. [AM 12] |
| --- | --- |

(20a)

Simplul fapt că două scopuri se referă la prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau la executarea pedepselor nu înseamnă neapărat că acestea sunt compatibile. Cu toate acestea, există cazuri în care prelucrarea ulterioară de date în scopuri incompatibile ar trebui permisă dacă este necesară pentru respectarea unei obligații legale care incumbă operatorului, în vederea protejării intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane sau în vederea prevenirii unei amenințări imediate și grave la adresa securității publice. Prin urmare, statele membre ar trebui să fie în măsură să adopte o legislație națională care să prevadă asemenea derogări în măsura în care este strict necesar. Legile naționale respective ar trebui să conțină garanții adecvate. [AM 12]

| (21) | Principiul exactității datelor ar trebui aplicat luând în considerare natura și scopul prelucrării în cauză. În special în cadrul procedurilor judiciare, declarațiile care conțin date cu caracter personal se bazează pe o percepție subiectivă a persoanelor fizice și nu sunt întotdeauna verificabile. În consecință, acest principiu nu ar trebui să se aplice exactității unei declarații, ci doar faptului că o anumită declarație a fost făcută. |
| --- | --- |

(21)

Principiul exactității datelor ar trebui aplicat luând în considerare natura și scopul prelucrării în cauză. În special în cadrul procedurilor judiciare, declarațiile care conțin date cu caracter personal se bazează pe o percepție subiectivă a persoanelor fizice și nu sunt întotdeauna verificabile. În consecință, acest principiu nu ar trebui să se aplice exactității unei declarații, ci doar faptului că o anumită declarație a fost făcută.

| (22) | În interpretarea și aplicarea principiilor generale referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor, ar trebui să se țină seama de specificul sectorului, inclusiv de obiectivele specifice urmărite.
  [AM 13] |
| --- | --- |

(22)

În interpretarea și aplicarea principiilor generale referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor, ar trebui să se țină seama de specificul sectorului, inclusiv de obiectivele specifice urmărite.
  [AM 13]

| (23) | Prelucrarea datelor cu caracter personal în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești presupune prelucrarea datelor cu caracter personal referitoare la diferite categorii de persoane. Prin urmare, ar trebui să se facă o distincție cât mai clară între datele cu caracter personal ale diferitelor categorii de persoane vizate, cum ar fi suspecții, persoanele condamnate pentru comiterea unei infracțiuni, victimele și părțile terțe, cum ar fi martorii, persoanele care dețin informații sau contacte relevante și complicii suspecților și ai infractorilor condamnați.
  Statele membre ar trebui să prevadă norme specifice referitoare la consecințele acestei clasificări pe categorii, luând în considerare diferitele scopuri în care sunt colectate datele și asigurând garanții specifice în ceea ce privește persoanele care nu sunt suspectate de a fi comis o infracțiune penală sau nu au fost condamnate pentru săvârșirea acesteia. [AM 14] |
| --- | --- |

(23)

Prelucrarea datelor cu caracter personal în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești presupune prelucrarea datelor cu caracter personal referitoare la diferite categorii de persoane. Prin urmare, ar trebui să se facă o distincție cât mai clară între datele cu caracter personal ale diferitelor categorii de persoane vizate, cum ar fi suspecții, persoanele condamnate pentru comiterea unei infracțiuni, victimele și părțile terțe, cum ar fi martorii, persoanele care dețin informații sau contacte relevante și complicii suspecților și ai infractorilor condamnați.
  Statele membre ar trebui să prevadă norme specifice referitoare la consecințele acestei clasificări pe categorii, luând în considerare diferitele scopuri în care sunt colectate datele și asigurând garanții specifice în ceea ce privește persoanele care nu sunt suspectate de a fi comis o infracțiune penală sau nu au fost condamnate pentru săvârșirea acesteia. [AM 14]

| (24) | Pe cât posibil, datele cu caracter personal ar trebui diferențiate în funcție de gradul de exactitate și fiabilitate. Ar trebui să se facă diferența între fapte și evaluări cu caracter personal, pentru a garanta atât protecția persoanelor fizice, cât și calitatea și fiabilitatea informațiilor prelucrate de autoritățile competente. |
| --- | --- |

(24)

Pe cât posibil, datele cu caracter personal ar trebui diferențiate în funcție de gradul de exactitate și fiabilitate. Ar trebui să se facă diferența între fapte și evaluări cu caracter personal, pentru a garanta atât protecția persoanelor fizice, cât și calitatea și fiabilitatea informațiilor prelucrate de autoritățile competente.

| (25) | Pentru a fi legală, prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie
  permisă numai când aceasta este
  necesară pentru respectarea unei obligații legale care incumbă operatorului, pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public de către o autoritate competentă în temeiul legii sau în scopul protejării intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane, sau în scopul prevenirii unei amenințări imediate și grave la adresa securității publice

  dreptului Uniunii sau dreptului statelor membre, care ar trebui să cuprindă dispoziții explicite și detaliate legate cel puțin de obiectivele, datele personale, mijloacele și scopurile specifice, să desemneze operatorul de date sau să permită desemnarea acestuia, procedurile ce urmează a fi respectate, utilizarea și limitările domeniului de aplicare ale oricărei prerogative conferite de autoritățile competente în legătură cu activitățile de procesare
  . [AM 15] |
| --- | --- |

(25)

Pentru a fi legală, prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui să fie
  permisă numai când aceasta este
  necesară pentru respectarea unei obligații legale care incumbă operatorului, pentru îndeplinirea unei sarcini de interes public de către o autoritate competentă în temeiul legii sau în scopul protejării intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane, sau în scopul prevenirii unei amenințări imediate și grave la adresa securității publice

  dreptului Uniunii sau dreptului statelor membre, care ar trebui să cuprindă dispoziții explicite și detaliate legate cel puțin de obiectivele, datele personale, mijloacele și scopurile specifice, să desemneze operatorul de date sau să permită desemnarea acestuia, procedurile ce urmează a fi respectate, utilizarea și limitările domeniului de aplicare ale oricărei prerogative conferite de autoritățile competente în legătură cu activitățile de procesare
  . [AM 15]

| (25a) | Datele cu caracter personal nu ar trebui prelucrate în scopuri considerate incompatibile cu scopul în care au fost colectate. Prelucrarea suplimentară de către autoritățile competente pentru un scop care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive dar care nu este compatibil cu scopul inițial ar trebui să fie autorizată numai în situații specifice în care o asemenea prelucrare este necesară pentru conformitatea cu o obligație legală, pe baza legislației Uniunii sau a statului membru, care se aplică operatorului sau pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate sau al altei persoane sau pentru prevenirea unei amenințări imediate grave la adresa siguranței publice. Faptul că datele sunt prelucrate în scopul aplicării legii nu implică în mod necesar că acest scop este compatibil cu scopul inițial. Conceptul utilizării compatibile trebuie interpretat restrictiv. [AM 16] |
| --- | --- |

(25a)

Datele cu caracter personal nu ar trebui prelucrate în scopuri considerate incompatibile cu scopul în care au fost colectate. Prelucrarea suplimentară de către autoritățile competente pentru un scop care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive dar care nu este compatibil cu scopul inițial ar trebui să fie autorizată numai în situații specifice în care o asemenea prelucrare este necesară pentru conformitatea cu o obligație legală, pe baza legislației Uniunii sau a statului membru, care se aplică operatorului sau pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate sau al altei persoane sau pentru prevenirea unei amenințări imediate grave la adresa siguranței publice. Faptul că datele sunt prelucrate în scopul aplicării legii nu implică în mod necesar că acest scop este compatibil cu scopul inițial. Conceptul utilizării compatibile trebuie interpretat restrictiv. [AM 16]

| (25b) | Prelucrarea datelor cu caracter personal în condițiile încălcării dispozițiilor naționale adoptate în conformitate cu prezenta directivă ar trebui oprită. [AM 17] |
| --- | --- |

(25b)

Prelucrarea datelor cu caracter personal în condițiile încălcării dispozițiilor naționale adoptate în conformitate cu prezenta directivă ar trebui oprită. [AM 17]

| (26) | Datele cu caracter personal care sunt, prin natura lor, deosebit de sensibile
  și de vulnerabile
  în ceea ce privește drepturile fundamentale sau viața privată, inclusiv datele genetice, necesită o protecție specifică. Astfel de date nu ar trebui prelucrate, cu excepția cazului în care prelucrarea este în mod expres permisă de o lege

  necesară pentru executarea unei sarcini efectuate în interes public, pe baza legislației Uniunii sau a statului membru
  care prevede măsuri corespunzătoare pentru protejarea
  drepturilor fundamentale și a
  intereselor legitime ale persoanei vizate; sau prelucrarea este necesară pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane; sau prelucrarea se referă la date care sunt făcute publice în mod manifest de persoana vizată.
  Datele sensibile cu caracter personal ar trebui prelucrate numai dacă acestea completează alte date cu caracter personal deja prelucrate în scopul aplicării legii. Orice derogare de la interdicția de prelucrare a datelor sensibile ar trebui interpretată în mod restrictiv și nu ar trebui să conducă la procesarea frecventă, masivă sau structurală a datelor sensibile cu caracter personal. [AM 18] |
| --- | --- |

(26)

Datele cu caracter personal care sunt, prin natura lor, deosebit de sensibile
  și de vulnerabile
  în ceea ce privește drepturile fundamentale sau viața privată, inclusiv datele genetice, necesită o protecție specifică. Astfel de date nu ar trebui prelucrate, cu excepția cazului în care prelucrarea este în mod expres permisă de o lege

  necesară pentru executarea unei sarcini efectuate în interes public, pe baza legislației Uniunii sau a statului membru
  care prevede măsuri corespunzătoare pentru protejarea
  drepturilor fundamentale și a
  intereselor legitime ale persoanei vizate; sau prelucrarea este necesară pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane; sau prelucrarea se referă la date care sunt făcute publice în mod manifest de persoana vizată.
  Datele sensibile cu caracter personal ar trebui prelucrate numai dacă acestea completează alte date cu caracter personal deja prelucrate în scopul aplicării legii. Orice derogare de la interdicția de prelucrare a datelor sensibile ar trebui interpretată în mod restrictiv și nu ar trebui să conducă la procesarea frecventă, masivă sau structurală a datelor sensibile cu caracter personal. [AM 18]

| (26a) | Prelucrarea datelor genetice ar trebui permisă dacă există o legătură genetică în cursul unei anchete penale sau al unei proceduri judiciare. Datele genetice ar trebui stocate atât timp cât este strict necesar în scopul unor astfel de anchete și proceduri, statele membre având posibilitatea de a stoca timp mai îndelungat în conformitate cu condițiile stabilite de prezenta directivă. [AM 19] |
| --- | --- |

(26a)

Prelucrarea datelor genetice ar trebui permisă dacă există o legătură genetică în cursul unei anchete penale sau al unei proceduri judiciare. Datele genetice ar trebui stocate atât timp cât este strict necesar în scopul unor astfel de anchete și proceduri, statele membre având posibilitatea de a stoca timp mai îndelungat în conformitate cu condițiile stabilite de prezenta directivă. [AM 19]

| (27) | Orice persoană fizică ar trebui să aibă dreptul de
  a nu fi supusă
  unei măsuri care se bazează exclusiv pe prelucrarea

  , parțial sau total, pe crearea de profiluri prin mijloace de prelucrare
  automată dacă aceasta aduce prejudicii în plan

  a datelor. O astfel de procesare, care produce un efect
  juridic pentru persoana respectivă
  sau care o afectează în mod semnificativ ar trebui interzisă
  , cu excepția cazului în care respectiva măsură este permisă de lege și sub rezerva unor măsuri adecvate de protejare a intereselor legitime ale persoanei vizate
  , inclusiv a dreptului de a i se oferi informații consistente cu privire la logica utilizată în crearea de profiluri. Asemenea prelucrare nu ar trebui nicidecum să cuprindă, să genereze sau să opereze discriminări bazate pe categorii speciale de date. [AM 20] |
| --- | --- |

(27)

Orice persoană fizică ar trebui să aibă dreptul de
  a nu fi supusă
  unei măsuri care se bazează exclusiv pe prelucrarea

  , parțial sau total, pe crearea de profiluri prin mijloace de prelucrare
  automată dacă aceasta aduce prejudicii în plan

  a datelor. O astfel de procesare, care produce un efect
  juridic pentru persoana respectivă
  sau care o afectează în mod semnificativ ar trebui interzisă
  , cu excepția cazului în care respectiva măsură este permisă de lege și sub rezerva unor măsuri adecvate de protejare a intereselor legitime ale persoanei vizate
  , inclusiv a dreptului de a i se oferi informații consistente cu privire la logica utilizată în crearea de profiluri. Asemenea prelucrare nu ar trebui nicidecum să cuprindă, să genereze sau să opereze discriminări bazate pe categorii speciale de date. [AM 20]

| (28) | Pentru ca persoanele vizate să își poată exercita drepturile, toate informațiile care le sunt adresate trebuie să fie ușor accesibile și ușor de înțeles, limbajul folosit fiind simplu și clar.
  Aceste informații ar trebui adaptate nevoilor persoanelor vizate, în special atunci când informațiile se adresează în mod specific unui copil. [AM 21] |
| --- | --- |

(28)

Pentru ca persoanele vizate să își poată exercita drepturile, toate informațiile care le sunt adresate trebuie să fie ușor accesibile și ușor de înțeles, limbajul folosit fiind simplu și clar.
  Aceste informații ar trebui adaptate nevoilor persoanelor vizate, în special atunci când informațiile se adresează în mod specific unui copil. [AM 21]

| (29) | Ar trebui prevăzute modalități pentru a facilita exercitarea, de către persoana vizată, a drepturilor pe care i le conferă prezenta directivă, printre care se numără în special mecanismele prin care poate solicita, în mod gratuit, accesul la date, rectificarea și ștergerea acestora. Operatorul ar trebui să fie obligat să răspundă cererilor persoanei vizate fără întârzieri nejustificate

  întârziere, în termen de o lună de la primirea cererii
  .
  În cazul în care datele cu caracter personal fac obiectul unei prelucrări automatizate, operatorul ar trebui să prevadă, de asemenea, modalități de introducere a cererilor pe cale electronică. [AM 22] |
| --- | --- |

(29)

Ar trebui prevăzute modalități pentru a facilita exercitarea, de către persoana vizată, a drepturilor pe care i le conferă prezenta directivă, printre care se numără în special mecanismele prin care poate solicita, în mod gratuit, accesul la date, rectificarea și ștergerea acestora. Operatorul ar trebui să fie obligat să răspundă cererilor persoanei vizate fără întârzieri nejustificate

  întârziere, în termen de o lună de la primirea cererii
  .
  În cazul în care datele cu caracter personal fac obiectul unei prelucrări automatizate, operatorul ar trebui să prevadă, de asemenea, modalități de introducere a cererilor pe cale electronică. [AM 22]

| (30) | Conform principiului prelucrării echitabile
  și transparente
  , persoanele vizate ar trebui să fie informate, în special, cu privire la existența unei operațiuni de prelucrare și la scopurile acesteia,
  la temeiul juridic,
  la durata stocării datelor, la existența dreptului de acces, de rectificare sau ștergere a datelor și la dreptul de a înainta o plângere.
  Mai mult, persoana vizată ar trebui informată în legătură cu crearea de profiluri în ceea ce o privește și cu scopul urmărit prin crearea profilului.
  Atunci când datele sunt colectate de la persoana vizată, aceasta ar trebui informată, de asemenea, dacă are obligația de a furniza datele și care sunt consecințele în cazul unui refuz. [AM 23] |
| --- | --- |

(30)

Conform principiului prelucrării echitabile
  și transparente
  , persoanele vizate ar trebui să fie informate, în special, cu privire la existența unei operațiuni de prelucrare și la scopurile acesteia,
  la temeiul juridic,
  la durata stocării datelor, la existența dreptului de acces, de rectificare sau ștergere a datelor și la dreptul de a înainta o plângere.
  Mai mult, persoana vizată ar trebui informată în legătură cu crearea de profiluri în ceea ce o privește și cu scopul urmărit prin crearea profilului.
  Atunci când datele sunt colectate de la persoana vizată, aceasta ar trebui informată, de asemenea, dacă are obligația de a furniza datele și care sunt consecințele în cazul unui refuz. [AM 23]

| (31) | Informațiile în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui oferite persoanei vizate în momentul colectării acestor date, sau, în cazul în care datele nu sunt obținute de la persoana vizată, în momentul în care sunt înregistrate sau într-o perioadă de timp rezonabilă după colectare, având în vedere circumstanțele specifice ale prelucrării datelor. |
| --- | --- |

(31)

Informațiile în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal ar trebui oferite persoanei vizate în momentul colectării acestor date, sau, în cazul în care datele nu sunt obținute de la persoana vizată, în momentul în care sunt înregistrate sau într-o perioadă de timp rezonabilă după colectare, având în vedere circumstanțele specifice ale prelucrării datelor.

| (32) | Orice persoană ar trebui să aibă drept de acces la datele colectate care o privesc și ar trebui să își exercite acest drept cu ușurință, pentru a fi informată cu privire la prelucrare și pentru a verifica legalitatea acesteia. Orice persoană vizată ar trebui, prin urmare, să aibă dreptul de a cunoaște și de a i se comunica, în special, în ce scopuri sunt prelucrate datele,
  temeiul juridic,
  pentru ce perioadă, care este identitatea destinatarilor datelor, inclusiv în țările terțe
  , informații inteligibile cu privire la logica procesărilor automate și consecințele semnificative preconizate, dacă este cazul, dreptul de a depune o plângere la autoritatea de supraveghere și datele de contact ale acesteia
  . Persoanele vizate ar trebui să aibă dreptul de a primi o copie a datelor lor cu caracter personal care sunt prelucrate. [AM 24] |
| --- | --- |

(32)

Orice persoană ar trebui să aibă drept de acces la datele colectate care o privesc și ar trebui să își exercite acest drept cu ușurință, pentru a fi informată cu privire la prelucrare și pentru a verifica legalitatea acesteia. Orice persoană vizată ar trebui, prin urmare, să aibă dreptul de a cunoaște și de a i se comunica, în special, în ce scopuri sunt prelucrate datele,
  temeiul juridic,
  pentru ce perioadă, care este identitatea destinatarilor datelor, inclusiv în țările terțe
  , informații inteligibile cu privire la logica procesărilor automate și consecințele semnificative preconizate, dacă este cazul, dreptul de a depune o plângere la autoritatea de supraveghere și datele de contact ale acesteia
  . Persoanele vizate ar trebui să aibă dreptul de a primi o copie a datelor lor cu caracter personal care sunt prelucrate. [AM 24]

| (33) | Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta măsuri legislative în vederea amânării,
  sau
  restricționării parțiale sau totale a informării persoanelor vizate sau a accesului la datele lor cu caracter personal în măsura în care o astfel de restricționare parțială sau totală constituie o măsură necesară și proporțională într-o societate democratică, ținând seama
  de drepturile fundamentale și
  de interesele legitime ale persoanei vizate, pentru a se evita obstrucționarea cercetărilor, a anchetelor sau a procedurilor oficiale sau judiciare, pentru a nu se afecta măsurile de prevenire, identificare, investigare sau urmărire penală a infracțiunilor sau executarea pedepselor, pentru a se proteja securitatea publică sau securitatea națională ori pentru a se proteja persoana vizată sau drepturile și libertățile altor persoane.
  Operatorul ar trebui să evalueze pe baza examinării concrete și individuale a fiecărui caz dacă ar trebui aplicată o restricționare parțială sau totală a dreptului de acces. [AM 25] |
| --- | --- |

(33)

Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a adopta măsuri legislative în vederea amânării,
  sau
  restricționării parțiale sau totale a informării persoanelor vizate sau a accesului la datele lor cu caracter personal în măsura în care o astfel de restricționare parțială sau totală constituie o măsură necesară și proporțională într-o societate democratică, ținând seama
  de drepturile fundamentale și
  de interesele legitime ale persoanei vizate, pentru a se evita obstrucționarea cercetărilor, a anchetelor sau a procedurilor oficiale sau judiciare, pentru a nu se afecta măsurile de prevenire, identificare, investigare sau urmărire penală a infracțiunilor sau executarea pedepselor, pentru a se proteja securitatea publică sau securitatea națională ori pentru a se proteja persoana vizată sau drepturile și libertățile altor persoane.
  Operatorul ar trebui să evalueze pe baza examinării concrete și individuale a fiecărui caz dacă ar trebui aplicată o restricționare parțială sau totală a dreptului de acces. [AM 25]

| (34) | Orice refuz sau restricționare a accesului ar trebui prezentat în scris persoanei vizate, precizându-se motivele de fapt și de drept pe care se bazează decizia. |
| --- | --- |

(34)

Orice refuz sau restricționare a accesului ar trebui prezentat în scris persoanei vizate, precizându-se motivele de fapt și de drept pe care se bazează decizia.

| (34a) | Orice restrângere a drepturilor persoanelor vizate trebuie să fie în conformitate cu Carta, după cum a fost clarificat în jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene a Drepturilor Omului și, îndeosebi, să respecte esența drepturilor și libertăților. [AM 26] |
| --- | --- |

(34a)

Orice restrângere a drepturilor persoanelor vizate trebuie să fie în conformitate cu Carta, după cum a fost clarificat în jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene și a Curții Europene a Drepturilor Omului și, îndeosebi, să respecte esența drepturilor și libertăților. [AM 26]

| (35) | În cazul în care statele membre au adoptat măsuri legislative care limitează total sau parțial dreptul de acces, persoana vizată ar trebui să aibă dreptul de a solicita autorității naționale de supraveghere competente să verifice legalitatea prelucrării datelor. Persoana vizată trebuie să fie informată cu privire la acest drept. Atunci când dreptul de acces este exercitat de către autoritatea de supraveghere în numele persoanei vizate, autoritatea de supraveghere ar trebui cel puțin să informeze persoana vizată că toate verificările necesare au avut loc și să îi comunice dacă prelucrarea respectivă este legală sau nu.
  Autoritatea de supraveghere ar trebui, de asemenea, să informeze persoana vizată în legătură cu dreptul de a introduce o cale de atac în instanță. [AM 27] |
| --- | --- |

(35)

În cazul în care statele membre au adoptat măsuri legislative care limitează total sau parțial dreptul de acces, persoana vizată ar trebui să aibă dreptul de a solicita autorității naționale de supraveghere competente să verifice legalitatea prelucrării datelor. Persoana vizată trebuie să fie informată cu privire la acest drept. Atunci când dreptul de acces este exercitat de către autoritatea de supraveghere în numele persoanei vizate, autoritatea de supraveghere ar trebui cel puțin să informeze persoana vizată că toate verificările necesare au avut loc și să îi comunice dacă prelucrarea respectivă este legală sau nu.
  Autoritatea de supraveghere ar trebui, de asemenea, să informeze persoana vizată în legătură cu dreptul de a introduce o cale de atac în instanță. [AM 27]

| (36) | Orice persoană ar trebui să aibă dreptul de a obține rectificarea datelor cu caracter personal inexacte
  sau procesate ilegal
  care o privesc și dreptul de eliminare a datelor în cazul în care prelucrarea datelor respective nu este în conformitate cu principiile de bază

  dispozițiile
  prevăzute în prezenta directivă.
  Rectificarea, completarea sau ștergerea ar trebui să fie comunicate destinatarilor divulgării datelor și părților terțe de la care provin datele inexacte. Operatorii ar trebui, de asemenea, să nu comunice mai departe aceste date.
  În cazul în care datele cu caracter personal sunt prelucrate în cadrul unei anchete și a unor proceduri judiciare, rectificarea, dreptul la informare, dreptul de acces, dreptul de ștergere și de restricționare a prelucrării pot fi exercitate în conformitate cu normele naționale privind procedurile judiciare. [AM 28] |
| --- | --- |

(36)

Orice persoană ar trebui să aibă dreptul de a obține rectificarea datelor cu caracter personal inexacte
  sau procesate ilegal
  care o privesc și dreptul de eliminare a datelor în cazul în care prelucrarea datelor respective nu este în conformitate cu principiile de bază

  dispozițiile
  prevăzute în prezenta directivă.
  Rectificarea, completarea sau ștergerea ar trebui să fie comunicate destinatarilor divulgării datelor și părților terțe de la care provin datele inexacte. Operatorii ar trebui, de asemenea, să nu comunice mai departe aceste date.
  În cazul în care datele cu caracter personal sunt prelucrate în cadrul unei anchete și a unor proceduri judiciare, rectificarea, dreptul la informare, dreptul de acces, dreptul de ștergere și de restricționare a prelucrării pot fi exercitate în conformitate cu normele naționale privind procedurile judiciare. [AM 28]

| (37) | Ar trebui prevăzută responsabilitatea și răspunderea generală a operatorului pentru orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată de către acesta sau în numele său. În special, operatorul ar trebui să asigure
  și să aibă obligația de a demonstra
  conformitatea fiecărei operațiuni de prelucrare cu normele adoptate în conformitate cu prezenta directivă. [AM 29] |
| --- | --- |

(37)

Ar trebui prevăzută responsabilitatea și răspunderea generală a operatorului pentru orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată de către acesta sau în numele său. În special, operatorul ar trebui să asigure
  și să aibă obligația de a demonstra
  conformitatea fiecărei operațiuni de prelucrare cu normele adoptate în conformitate cu prezenta directivă. [AM 29]

| (38) | Protecția drepturilor și libertăților persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal necesită adoptarea de măsuri tehnice și organizatorice corespunzătoare pentru a se asigura îndeplinirea cerințelor din prezenta directivă. Pentru a asigura respectarea dispozițiilor adoptate în conformitate cu prezenta directivă, controlorul ar trebui să adopte politici și să pună în aplicare măsuri adecvate, care respectă, în special, principiile de protecție a datelor începând cu momentul conceperii și protecție implicită a datelor. |
| --- | --- |

(38)

Protecția drepturilor și libertăților persoanelor vizate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal necesită adoptarea de măsuri tehnice și organizatorice corespunzătoare pentru a se asigura îndeplinirea cerințelor din prezenta directivă. Pentru a asigura respectarea dispozițiilor adoptate în conformitate cu prezenta directivă, controlorul ar trebui să adopte politici și să pună în aplicare măsuri adecvate, care respectă, în special, principiile de protecție a datelor începând cu momentul conceperii și protecție implicită a datelor.

| (39) | Protecția drepturilor și a libertăților persoanelor vizate, precum și responsabilitatea și răspunderea operatorilor și a persoanelor împuternicite de către operator necesită o atribuire clară a responsabilităților în temeiul prezentei directive, inclusiv în cazul în care un operator stabilește scopurile, condițiile și mijloacele prelucrării împreună cu alți operatori sau în cazul în care o operațiune de prelucrare este efectuată în numele unui operator.
  Persoana vizată ar trebui să aibă dreptul de a-și exercita drepturile ce decurg din prezenta directivă în raport și în opoziție cu fiecare dintre operatorii comuni. [AM 30] |
| --- | --- |

(39)

Protecția drepturilor și a libertăților persoanelor vizate, precum și responsabilitatea și răspunderea operatorilor și a persoanelor împuternicite de către operator necesită o atribuire clară a responsabilităților în temeiul prezentei directive, inclusiv în cazul în care un operator stabilește scopurile, condițiile și mijloacele prelucrării împreună cu alți operatori sau în cazul în care o operațiune de prelucrare este efectuată în numele unui operator.
  Persoana vizată ar trebui să aibă dreptul de a-și exercita drepturile ce decurg din prezenta directivă în raport și în opoziție cu fiecare dintre operatorii comuni. [AM 30]

| (40) | Activitățile de prelucrare ar trebui să fie înregistrate de către operator sau de către persoana împuternicită de către operator, în scopul de a monitoriza conformitatea cu prezenta directivă. Fiecare operator și fiecare persoană împuternicită de către operator ar trebui să aibă obligația de a coopera cu autoritatea de supraveghere și de a pune la dispoziția acesteia, la cerere, documentația disponibilă, pentru a putea fi utilizată în scopul monitorizării operațiunilor de prelucrare. |
| --- | --- |

(40)

Activitățile de prelucrare ar trebui să fie înregistrate de către operator sau de către persoana împuternicită de către operator, în scopul de a monitoriza conformitatea cu prezenta directivă. Fiecare operator și fiecare persoană împuternicită de către operator ar trebui să aibă obligația de a coopera cu autoritatea de supraveghere și de a pune la dispoziția acesteia, la cerere, documentația disponibilă, pentru a putea fi utilizată în scopul monitorizării operațiunilor de prelucrare.

| (40a) | Orice operațiune de prelucrare de date cu caracter personal se ia în evidență pentru verificarea legalității prelucrării datelor, pentru monitorizare proprie și pentru asigurarea integrității și a securității corespunzătoare a datelor. Această înregistrare ar trebui să fie pusă la dispoziția autorității de supraveghere la cerere în scopul monitorizării conformității cu normele prevăzute în prezenta directivă. [AM 31] |
| --- | --- |

(40a)

Orice operațiune de prelucrare de date cu caracter personal se ia în evidență pentru verificarea legalității prelucrării datelor, pentru monitorizare proprie și pentru asigurarea integrității și a securității corespunzătoare a datelor. Această înregistrare ar trebui să fie pusă la dispoziția autorității de supraveghere la cerere în scopul monitorizării conformității cu normele prevăzute în prezenta directivă. [AM 31]

| (40b) | Operatorul sau persoanele împuternicite de operator ar trebui să realizeze o evaluare a impactului privind protecția datelor în cazurile în care operațiunile de prelucrare pot prezenta, prin natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor, riscuri specifice la adresa drepturilor și libertăților persoanelor vizate, evaluare care ar trebui să includă în special măsurile, garanțiile și mecanismele preconizate în vederea asigurării protecției datelor cu caracter personal și a conformității cu prezenta directivă. Evaluările de impact ar trebui să vizeze sistemele și procesele relevante aferente prelucrării datelor cu caracter personal, nu cazuri individuale. [AM 32] |
| --- | --- |

(40b)

Operatorul sau persoanele împuternicite de operator ar trebui să realizeze o evaluare a impactului privind protecția datelor în cazurile în care operațiunile de prelucrare pot prezenta, prin natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor, riscuri specifice la adresa drepturilor și libertăților persoanelor vizate, evaluare care ar trebui să includă în special măsurile, garanțiile și mecanismele preconizate în vederea asigurării protecției datelor cu caracter personal și a conformității cu prezenta directivă. Evaluările de impact ar trebui să vizeze sistemele și procesele relevante aferente prelucrării datelor cu caracter personal, nu cazuri individuale. [AM 32]

| (41) | Pentru a garanta protecția eficientă a drepturilor și libertăților persoanelor vizate prin intermediul unor acțiuni preventive, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să se consulte cu autoritatea de supraveghere în anumite cazuri înainte de prelucrare.
  În plus, în cazul în care o evaluare de impact asupra protecției datelor relevă că operațiunile de prelucrare pot prezenta riscuri specifice asupra drepturilor și libertăților persoanelor vizate, autoritatea de supraveghere ar trebui să fie în poziția de a preveni, înainte de începerea operațiunilor, o prelucrare riscantă care nu este în conformitate cu prezenta directivă și să facă propuneri pentru a remedia o asemenea situație. Această consultare poate, de asemenea, să aibă loc în timpul elaborării fie a unei măsuri a parlamentului național, fie a unei măsuri întemeiate pe o astfel de măsură legislativă, care definește natura prelucrării și stabilește garanțiile corespunzătoare. [AM 33] |
| --- | --- |

(41)

Pentru a garanta protecția eficientă a drepturilor și libertăților persoanelor vizate prin intermediul unor acțiuni preventive, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să se consulte cu autoritatea de supraveghere în anumite cazuri înainte de prelucrare.
  În plus, în cazul în care o evaluare de impact asupra protecției datelor relevă că operațiunile de prelucrare pot prezenta riscuri specifice asupra drepturilor și libertăților persoanelor vizate, autoritatea de supraveghere ar trebui să fie în poziția de a preveni, înainte de începerea operațiunilor, o prelucrare riscantă care nu este în conformitate cu prezenta directivă și să facă propuneri pentru a remedia o asemenea situație. Această consultare poate, de asemenea, să aibă loc în timpul elaborării fie a unei măsuri a parlamentului național, fie a unei măsuri întemeiate pe o astfel de măsură legislativă, care definește natura prelucrării și stabilește garanțiile corespunzătoare. [AM 33]

| (41a) | În vederea menținerii securității și a prevenirii prelucrărilor care încalcă dispozițiile prezentei directive, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să evalueze riscurile inerente prelucrării și să pună în aplicare măsuri pentru atenuarea acestor riscuri. Măsurile respective ar trebui să asigure un nivel corespunzător de securitate, luând în considerare stadiul actual al tehnologiei și costurile punerii lor în aplicare în raport cu riscurile și natura datelor cu caracter personal a căror protecție trebuie asigurată. La stabilirea standardelor tehnice și a măsurilor organizatorice pentru asigurarea securității procesării, trebuie promovată neutralitatea tehnologică. [AM 34] |
| --- | --- |

(41a)

În vederea menținerii securității și a prevenirii prelucrărilor care încalcă dispozițiile prezentei directive, operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să evalueze riscurile inerente prelucrării și să pună în aplicare măsuri pentru atenuarea acestor riscuri. Măsurile respective ar trebui să asigure un nivel corespunzător de securitate, luând în considerare stadiul actual al tehnologiei și costurile punerii lor în aplicare în raport cu riscurile și natura datelor cu caracter personal a căror protecție trebuie asigurată. La stabilirea standardelor tehnice și a măsurilor organizatorice pentru asigurarea securității procesării, trebuie promovată neutralitatea tehnologică. [AM 34]

| (42) | Dacă nu este soluționată la timp și într-un mod adecvat, o încălcare a securității datelor cu caracter personal poate produce efecte negative

  cauza persoanei fizice în cauză pierderi economice substanțiale și daune sociale
  , inclusiv asupra reputației persoanei fizice vizate

  fraudarea identității
  . Prin urmare, de îndată ce un operator află că a avut loc o astfel de încălcare, aceasta ar trebui să notifice respectiva încălcare autorității naționale competente. Persoanele fizice ale căror date cu caracter personal sau a căror viață privată ar putea fi afectate negativ de încălcare ar trebui să fie înștiințate fără întârziere, pentru a putea să ia măsurile de precauție necesare. Ar trebui să se considere că o încălcare afectează în mod negativ datele cu caracter personal sau viața privată a unei persoane vizate în cazul în care aceasta ar putea avea drept rezultat, de exemplu, furtul sau fraudarea identității, vătămarea corporală, umilirea gravă sau afectarea reputației în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal.
  Notificarea ar trebui să includă informații privind măsurile luate de către furnizor pentru a soluționa încălcarea securității, precum și recomandări pentru abonatul sau individul afectat. Notificarea persoanei vizate ar trebui făcută în cel mai scurt timp posibil și în cooperare strânsă cu autoritatea de supraveghere și cu respectarea îndrumărilor acesteia. [AM 35] |
| --- | --- |

(42)

Dacă nu este soluționată la timp și într-un mod adecvat, o încălcare a securității datelor cu caracter personal poate produce efecte negative

  cauza persoanei fizice în cauză pierderi economice substanțiale și daune sociale
  , inclusiv asupra reputației persoanei fizice vizate

  fraudarea identității
  . Prin urmare, de îndată ce un operator află că a avut loc o astfel de încălcare, aceasta ar trebui să notifice respectiva încălcare autorității naționale competente. Persoanele fizice ale căror date cu caracter personal sau a căror viață privată ar putea fi afectate negativ de încălcare ar trebui să fie înștiințate fără întârziere, pentru a putea să ia măsurile de precauție necesare. Ar trebui să se considere că o încălcare afectează în mod negativ datele cu caracter personal sau viața privată a unei persoane vizate în cazul în care aceasta ar putea avea drept rezultat, de exemplu, furtul sau fraudarea identității, vătămarea corporală, umilirea gravă sau afectarea reputației în legătură cu prelucrarea datelor cu caracter personal.
  Notificarea ar trebui să includă informații privind măsurile luate de către furnizor pentru a soluționa încălcarea securității, precum și recomandări pentru abonatul sau individul afectat. Notificarea persoanei vizate ar trebui făcută în cel mai scurt timp posibil și în cooperare strânsă cu autoritatea de supraveghere și cu respectarea îndrumărilor acesteia. [AM 35]

| (43) | La stabilirea de norme detaliate privind formatul și procedurile aplicabile notificării referitoare la încălcările securității datelor cu caracter personal, ar trebui să se acorde atenția cuvenită circumstanțelor în care a avut loc încălcarea, stabilindu-se inclusiv dacă protecția datelor cu caracter personal a fost sau nu a fost asigurată prin măsuri tehnice de protecție corespunzătoare, care să limiteze efectiv probabilitatea utilizării incorecte. În plus, astfel de norme și proceduri ar trebui să țină cont de interesele legitime ale autorităților competente în cazurile în care divulgarea timpurie ar putea îngreuna în mod inutil investigarea circumstanțelor în care a avut loc o încălcare. |
| --- | --- |

(43)

La stabilirea de norme detaliate privind formatul și procedurile aplicabile notificării referitoare la încălcările securității datelor cu caracter personal, ar trebui să se acorde atenția cuvenită circumstanțelor în care a avut loc încălcarea, stabilindu-se inclusiv dacă protecția datelor cu caracter personal a fost sau nu a fost asigurată prin măsuri tehnice de protecție corespunzătoare, care să limiteze efectiv probabilitatea utilizării incorecte. În plus, astfel de norme și proceduri ar trebui să țină cont de interesele legitime ale autorităților competente în cazurile în care divulgarea timpurie ar putea îngreuna în mod inutil investigarea circumstanțelor în care a avut loc o încălcare.

| (44) | Operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să desemneze o persoană care să ajute operatorul sau persoana împuternicită de către operator să monitorizeze
  și să demonstreze
  respectarea dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive. Un responsabil cu protecția datelor poate fi numit în comun de mai multe entități ale autorității competente.

  În cazul în care
  mai multe
  autorități competente acționează sub supravegherea unei autorități centrale, cel puțin această autoritate centrală ar trebui să desemneze un astfel de responsabil cu protecția datelor.
  Responsabilii cu protecția datelor trebuie să fie în măsură să își îndeplinească îndatoririle și sarcinile în mod independent și eficient
  , îndeosebi prin stabilirea unor norme prin care să se evite conflictul de interese cu alte sarcini efectuate de responsabilii cu protecția datelor
  . [AM 36] |
| --- | --- |

(44)

Operatorul sau persoana împuternicită de către operator ar trebui să desemneze o persoană care să ajute operatorul sau persoana împuternicită de către operator să monitorizeze
  și să demonstreze
  respectarea dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive. Un responsabil cu protecția datelor poate fi numit în comun de mai multe entități ale autorității competente.

  În cazul în care
  mai multe
  autorități competente acționează sub supravegherea unei autorități centrale, cel puțin această autoritate centrală ar trebui să desemneze un astfel de responsabil cu protecția datelor.
  Responsabilii cu protecția datelor trebuie să fie în măsură să își îndeplinească îndatoririle și sarcinile în mod independent și eficient
  , îndeosebi prin stabilirea unor norme prin care să se evite conflictul de interese cu alte sarcini efectuate de responsabilii cu protecția datelor
  . [AM 36]

| (45) | Statele membre ar trebui să asigure că transferul către o țară terță nu are loc decât în cazul în care acesta

  acest transfer specific
  este necesar pentru prevenirea, investigarea, identificarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau pentru executarea pedepselor, iar autoritatea de control din țara terță sau dintr-o organizație internațională competentă este o autoritate
  publică
  competentă în sensul prezentei directive. Un transfer poate avea loc în cazul în care Comisia decide că țara terță sau organizația internațională în cauză asigură un nivel adecvat de protecție sau că oferă garanții corespunzătoare sau în cazul în care au fost oferite garanții corespunzătoare
  prin intermediul unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic
  .
  Datele transferate către autoritățile publice competente din țările terțe nu ar trebui să fie prelucrate ulterior în alte scopuri decât cele pentru care au fost transferate. [AM 37] |
| --- | --- |

(45)

Statele membre ar trebui să asigure că transferul către o țară terță nu are loc decât în cazul în care acesta

  acest transfer specific
  este necesar pentru prevenirea, investigarea, identificarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau pentru executarea pedepselor, iar autoritatea de control din țara terță sau dintr-o organizație internațională competentă este o autoritate
  publică
  competentă în sensul prezentei directive. Un transfer poate avea loc în cazul în care Comisia decide că țara terță sau organizația internațională în cauză asigură un nivel adecvat de protecție sau că oferă garanții corespunzătoare sau în cazul în care au fost oferite garanții corespunzătoare
  prin intermediul unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic
  .
  Datele transferate către autoritățile publice competente din țările terțe nu ar trebui să fie prelucrate ulterior în alte scopuri decât cele pentru care au fost transferate. [AM 37]

| (45a) | Transferurile ulterioare de la autoritățile competente în țările terțe sau organizațiile internaționale către care s-au mai transferat date cu caracter personal ar trebui să fie permise doar în situația în care transferul ulterior este necesar pentru același scop specific precum în cazul transferului inițial și dacă al doilea destinatar este tot o autoritate publică competentă. Nu ar trebui să fie permise transferuri ulterioare în scopuri generale de aplicare a legii. Autoritatea competentă care a realizat transferul inițial ar trebui să fi autorizat transferul ulterior. [AM 38] |
| --- | --- |

(45a)

Transferurile ulterioare de la autoritățile competente în țările terțe sau organizațiile internaționale către care s-au mai transferat date cu caracter personal ar trebui să fie permise doar în situația în care transferul ulterior este necesar pentru același scop specific precum în cazul transferului inițial și dacă al doilea destinatar este tot o autoritate publică competentă. Nu ar trebui să fie permise transferuri ulterioare în scopuri generale de aplicare a legii. Autoritatea competentă care a realizat transferul inițial ar trebui să fi autorizat transferul ulterior. [AM 38]

| (46) | Comisia poate decide, cu efect în întreaga Uniune, că anumite țări terțe sau un teritoriu ori un sector de prelucrare dintr-o țară terță sau o organizație internațională oferă un nivel adecvat de protecție a datelor, furnizând astfel securitate juridică și uniformitate în Uniune în ceea ce privește țările terțe sau organizațiile internaționale care sunt considerate a furniza un astfel de nivel de protecție. În aceste cazuri, transferurile de date cu caracter personal către țările respective pot avea loc fără a fi necesar să se obțină o autorizație suplimentară. |
| --- | --- |

(46)

Comisia poate decide, cu efect în întreaga Uniune, că anumite țări terțe sau un teritoriu ori un sector de prelucrare dintr-o țară terță sau o organizație internațională oferă un nivel adecvat de protecție a datelor, furnizând astfel securitate juridică și uniformitate în Uniune în ceea ce privește țările terțe sau organizațiile internaționale care sunt considerate a furniza un astfel de nivel de protecție. În aceste cazuri, transferurile de date cu caracter personal către țările respective pot avea loc fără a fi necesar să se obțină o autorizație suplimentară.

| (47) | În conformitate cu valorile fundamentale pe care se întemeiază Uniunea, în special protecția drepturilor omului, Comisia ar trebui să ia în considerare modul în care aceasta respectă statul de drept, accesul la justiție, precum și normele și standardele internaționale în materie de drepturi ale omului. |
| --- | --- |

(47)

În conformitate cu valorile fundamentale pe care se întemeiază Uniunea, în special protecția drepturilor omului, Comisia ar trebui să ia în considerare modul în care aceasta respectă statul de drept, accesul la justiție, precum și normele și standardele internaționale în materie de drepturi ale omului.

| (48) | Comisia ar trebui, de asemenea, să poată recunoaște că o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare a datelor dintr-o țară terță ori o organizație internațională nu oferă un nivel corespunzător de protecție a datelor. În acest caz, transferul de date cu caracter personal către țări terțe ar trebui interzis, cu excepția cazurilor în care acesta se bazează pe un acord internațional, garanții corespunzătoare sau o derogare. Ar trebui să se prevadă proceduri de consultare între Comisie și astfel de țări terțe sau organizații internaționale. Cu toate acestea, o astfel de decizie a Comisiei nu trebuie să aducă atingere posibilității de a efectua transferuri pe baza unor garanții adecvate
  prin intermediul unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic
  sau a unei derogări prevăzute în prezenta directivă. [AM 39] |
| --- | --- |

(48)

Comisia ar trebui, de asemenea, să poată recunoaște că o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare a datelor dintr-o țară terță ori o organizație internațională nu oferă un nivel corespunzător de protecție a datelor. În acest caz, transferul de date cu caracter personal către țări terțe ar trebui interzis, cu excepția cazurilor în care acesta se bazează pe un acord internațional, garanții corespunzătoare sau o derogare. Ar trebui să se prevadă proceduri de consultare între Comisie și astfel de țări terțe sau organizații internaționale. Cu toate acestea, o astfel de decizie a Comisiei nu trebuie să aducă atingere posibilității de a efectua transferuri pe baza unor garanții adecvate
  prin intermediul unui instrument obligatoriu din punct de vedere juridic
  sau a unei derogări prevăzute în prezenta directivă. [AM 39]

| (49) | Transferurile care nu se bazează pe o decizie privind caracterul adecvat al nivelului de protecție ar trebui să fie permise numai în cazul în care au fost prezentate garanții corespunzătoare într-un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic, care asigură protecția datelor cu caracter personal în cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator a evaluat toate condițiile legate de operațiunea de transfer de date sau de setul de operațiuni de transfer de date și, pe baza acestei evaluări, consideră că există garanții adecvate în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal. În cazul în care nu există motive pentru autorizarea transferului, ar trebui să se permită derogări, dacă este necesar, în vederea protejării intereselor vitale ale persoanei în cauză sau ale unei alte persoane, sau în vederea protejării intereselor legitime ale persoanei vizate, în cazul în care legislația statului membru care transferă datele cu caracter personal prevede acest lucru, sau în cazul în care acestea sunt indispensabile pentru prevenirea unei amenințări imediate și grave la adresa siguranței publice a unui stat membru sau a unei țări terțe, sau în cazuri specifice, în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor sau, în anumite cazuri, pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță. [AM 40] |
| --- | --- |

(49)

Transferurile care nu se bazează pe o decizie privind caracterul adecvat al nivelului de protecție ar trebui să fie permise numai în cazul în care au fost prezentate garanții corespunzătoare într-un instrument obligatoriu din punct de vedere juridic, care asigură protecția datelor cu caracter personal în cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de către operator a evaluat toate condițiile legate de operațiunea de transfer de date sau de setul de operațiuni de transfer de date și, pe baza acestei evaluări, consideră că există garanții adecvate în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal. În cazul în care nu există motive pentru autorizarea transferului, ar trebui să se permită derogări, dacă este necesar, în vederea protejării intereselor vitale ale persoanei în cauză sau ale unei alte persoane, sau în vederea protejării intereselor legitime ale persoanei vizate, în cazul în care legislația statului membru care transferă datele cu caracter personal prevede acest lucru, sau în cazul în care acestea sunt indispensabile pentru prevenirea unei amenințări imediate și grave la adresa siguranței publice a unui stat membru sau a unei țări terțe, sau în cazuri specifice, în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor sau, în anumite cazuri, pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță. [AM 40]

| (49a) | În cazul în care nu există motive pentru autorizarea transferului, ar trebui să se permită derogări, dacă este necesar, în vederea protejării intereselor vitale ale persoanei în cauză sau ale unei alte persoane, sau în vederea protejării intereselor legitime ale persoanei vizate, în cazul în care legislația statului membru care transferă datele cu caracter personal prevede acest lucru, sau în cazul în care acestea sunt indispensabile pentru prevenirea unei amenințări imediate și grave la adresa siguranței publice a unui stat membru sau a unei țări terțe, sau în cazuri specifice, în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor sau, în anumite cazuri, pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță. Aceste derogări ar trebui interpretate restrictiv și nu ar trebui să permită transferul frecvent, masiv și structural de date cu caracter personal și nu ar trebui să permită transferul en gros de date care ar trebui să se limiteze la datele strict necesare. În plus, decizia de transfer ar trebui luată de o persoană autorizată în mod corespunzător și acest transfer trebuie documentat și pus la dispoziția autorității de supraveghere la cerere pentru a monitoriza legalitatea transferului. [AM 41] |
| --- | --- |

(49a)

În cazul în care nu există motive pentru autorizarea transferului, ar trebui să se permită derogări, dacă este necesar, în vederea protejării intereselor vitale ale persoanei în cauză sau ale unei alte persoane, sau în vederea protejării intereselor legitime ale persoanei vizate, în cazul în care legislația statului membru care transferă datele cu caracter personal prevede acest lucru, sau în cazul în care acestea sunt indispensabile pentru prevenirea unei amenințări imediate și grave la adresa siguranței publice a unui stat membru sau a unei țări terțe, sau în cazuri specifice, în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor sau, în anumite cazuri, pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță. Aceste derogări ar trebui interpretate restrictiv și nu ar trebui să permită transferul frecvent, masiv și structural de date cu caracter personal și nu ar trebui să permită transferul en gros de date care ar trebui să se limiteze la datele strict necesare. În plus, decizia de transfer ar trebui luată de o persoană autorizată în mod corespunzător și acest transfer trebuie documentat și pus la dispoziția autorității de supraveghere la cerere pentru a monitoriza legalitatea transferului. [AM 41]

| (50) | Fluxul transfrontalier de date cu caracter personal poate expune unui risc sporit capacitatea persoanelor fizice de a-și exercita drepturile în materie de protecție a datelor, pentru a-și asigura protecția împotriva utilizării sau a divulgării ilegale a acestor date. În același timp, autoritățile de supraveghere pot constata că se află în imposibilitatea de a trata plângeri sau de a efectua investigații referitoare la activitățile desfășurate în afara frontierelor lor. Eforturile lor de a conlucra în context transfrontalier pot fi, de asemenea, îngreunate de insuficiența competențelor de prevenire sau remediere ori de caracterul eterogen al regimurilor juridice. Prin urmare, este necesar să se promoveze o cooperare mai strânsă între autoritățile de supraveghere a protecției datelor pentru a putea face schimb de informații cu omologii lor străini. |
| --- | --- |

(50)

Fluxul transfrontalier de date cu caracter personal poate expune unui risc sporit capacitatea persoanelor fizice de a-și exercita drepturile în materie de protecție a datelor, pentru a-și asigura protecția împotriva utilizării sau a divulgării ilegale a acestor date. În același timp, autoritățile de supraveghere pot constata că se află în imposibilitatea de a trata plângeri sau de a efectua investigații referitoare la activitățile desfășurate în afara frontierelor lor. Eforturile lor de a conlucra în context transfrontalier pot fi, de asemenea, îngreunate de insuficiența competențelor de prevenire sau remediere ori de caracterul eterogen al regimurilor juridice. Prin urmare, este necesar să se promoveze o cooperare mai strânsă între autoritățile de supraveghere a protecției datelor pentru a putea face schimb de informații cu omologii lor străini.

| (51) | Instituirea în statele membre a unor autorități de supraveghere care să își exercite atribuțiile în deplină independență este un element esențial al protecției persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Autoritățile de supraveghere ar trebui să monitorizeze aplicarea dispozițiilor prevăzute de prezenta directivă și să contribuie la aplicarea consecventă a acesteia în întreaga Uniune, în scopul asigurării protecției persoanele fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal. În acest sens, autoritățile de supraveghere ar trebui să coopereze între ele și cu Comisia. [AM 42] |
| --- | --- |

(51)

Instituirea în statele membre a unor autorități de supraveghere care să își exercite atribuțiile în deplină independență este un element esențial al protecției persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Autoritățile de supraveghere ar trebui să monitorizeze aplicarea dispozițiilor prevăzute de prezenta directivă și să contribuie la aplicarea consecventă a acesteia în întreaga Uniune, în scopul asigurării protecției persoanele fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor lor cu caracter personal. În acest sens, autoritățile de supraveghere ar trebui să coopereze între ele și cu Comisia. [AM 42]

| (52) | Statele membre pot încredința unei autorități de supraveghere deja existente din statele membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. .../2014, responsabilitatea pentru sarcinile care urmează să fie îndeplinite de către autoritățile naționale de supraveghere care urmează a fi înființate în temeiul prezentei directive. |
| --- | --- |

(52)

Statele membre pot încredința unei autorități de supraveghere deja existente din statele membre, în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. .../2014, responsabilitatea pentru sarcinile care urmează să fie îndeplinite de către autoritățile naționale de supraveghere care urmează a fi înființate în temeiul prezentei directive.

| (53) | Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a institui mai multe autorități de supraveghere, pentru a reflecta structura lor constituțională, organizatorică și administrativă. Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să beneficieze de resurse financiare și umane adecvate, de localuri și de infrastructura necesară
  , inclusiv capacități, experiență și aptitudini tehnice
  , pentru îndeplinirea cu eficacitate a sarcinilor lor, inclusiv a celor legate de asistența reciprocă și cooperarea cu alte autorități de supraveghere în întreaga Uniune. [AM 43] |
| --- | --- |

(53)

Statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a institui mai multe autorități de supraveghere, pentru a reflecta structura lor constituțională, organizatorică și administrativă. Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să beneficieze de resurse financiare și umane adecvate, de localuri și de infrastructura necesară
  , inclusiv capacități, experiență și aptitudini tehnice
  , pentru îndeplinirea cu eficacitate a sarcinilor lor, inclusiv a celor legate de asistența reciprocă și cooperarea cu alte autorități de supraveghere în întreaga Uniune. [AM 43]

| (54) | Condițiile generale pentru membrii autorității de supraveghere ar trebui stabilite prin lege în fiecare stat membru și ar trebui, în special, să prevadă condiția ca acești membri să fie numiți de parlamentul sau de guvernul statului membru
  , cu consultarea parlamentului,
  și să includă dispoziții privind calificarea personală și funcția membrilor respectivi. [AM 44] |
| --- | --- |

(54)

Condițiile generale pentru membrii autorității de supraveghere ar trebui stabilite prin lege în fiecare stat membru și ar trebui, în special, să prevadă condiția ca acești membri să fie numiți de parlamentul sau de guvernul statului membru
  , cu consultarea parlamentului,
  și să includă dispoziții privind calificarea personală și funcția membrilor respectivi. [AM 44]

| (55) | Cu toate că prezenta directivă se aplică, de asemenea, activităților instanțelor naționale, prelucrarea datelor cu caracter personal nu ar trebui să fie de competența autorităților de supraveghere atunci când instanțele își exercită atribuțiile judiciare, în scopul asigurării independenței judecătorilor în îndeplinirea sarcinilor lor judiciare. Cu toate acestea, derogarea ar trebui să se limiteze la activități pur judiciare în cadrul acțiunilor în instanță și să nu se aplice altor activități în care judecătorii ar putea fi implicați, în conformitate cu legislația națională. |
| --- | --- |

(55)

Cu toate că prezenta directivă se aplică, de asemenea, activităților instanțelor naționale, prelucrarea datelor cu caracter personal nu ar trebui să fie de competența autorităților de supraveghere atunci când instanțele își exercită atribuțiile judiciare, în scopul asigurării independenței judecătorilor în îndeplinirea sarcinilor lor judiciare. Cu toate acestea, derogarea ar trebui să se limiteze la activități pur judiciare în cadrul acțiunilor în instanță și să nu se aplice altor activități în care judecătorii ar putea fi implicați, în conformitate cu legislația națională.

| (56) | Pentru a se asigura consecvența monitorizării și a aplicării prezentei directive în întreaga Uniune, autoritățile de supraveghere ar trebui să aibă aceleași atribuții și competențe efective în fiecare stat membru, inclusiv competențe
  efective
  de investigare,
  prerogative de accesare a datelor cu caracter personal și toate informațiile necesare pentru îndeplinirea fiecărei funcții de supraveghere, prerogative care să permită accesul la oricare din sediile operatorului de date sau al persoanei împuternicite de operatorul de date, inclusiv la echipamentele de procesare a datelor,
  și de intervenție obligatorie conform legii, de decizie și sancționare, în special în cazul plângerilor înaintate de persoane fizice, precum și de acționare în justiție. [AM 45] |
| --- | --- |

(56)

Pentru a se asigura consecvența monitorizării și a aplicării prezentei directive în întreaga Uniune, autoritățile de supraveghere ar trebui să aibă aceleași atribuții și competențe efective în fiecare stat membru, inclusiv competențe
  efective
  de investigare,
  prerogative de accesare a datelor cu caracter personal și toate informațiile necesare pentru îndeplinirea fiecărei funcții de supraveghere, prerogative care să permită accesul la oricare din sediile operatorului de date sau al persoanei împuternicite de operatorul de date, inclusiv la echipamentele de procesare a datelor,
  și de intervenție obligatorie conform legii, de decizie și sancționare, în special în cazul plângerilor înaintate de persoane fizice, precum și de acționare în justiție. [AM 45]

| (57) | Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să răspundă plângerilor depuse de orice persoană vizată și ar trebui să investigheze cazul. Investigația în urma unei plângeri ar trebui să fie efectuată doar dacă se dovedește necesară în respectivul caz și trebuie să poată face obiectul căilor de atac judiciare. Autoritatea de supraveghere ar trebui să informeze persoana vizată cu privire la evoluția și soluționarea plângerii într-un termen rezonabil. În eventualitatea în care cazul necesită o investigare suplimentară sau coordonarea cu o altă autoritate de supraveghere, ar trebui să se furnizeze informații intermediare persoanei vizate. |
| --- | --- |

(57)

Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să răspundă plângerilor depuse de orice persoană vizată și ar trebui să investigheze cazul. Investigația în urma unei plângeri ar trebui să fie efectuată doar dacă se dovedește necesară în respectivul caz și trebuie să poată face obiectul căilor de atac judiciare. Autoritatea de supraveghere ar trebui să informeze persoana vizată cu privire la evoluția și soluționarea plângerii într-un termen rezonabil. În eventualitatea în care cazul necesită o investigare suplimentară sau coordonarea cu o altă autoritate de supraveghere, ar trebui să se furnizeze informații intermediare persoanei vizate.

| (58) | Autoritățile de supraveghere ar trebui să își acorde reciproc asistență în îndeplinirea atribuțiilor care le revin, pentru a se asigura coerența aplicării și a asigurării aplicării dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive.
  Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să fie disponibilă pentru a participa la operațiuni comune. Autoritatea de supraveghere căreia i s-a adresat solicitarea ar trebui să aibă obligația de a răspunde cererii într-un anumit termen. [AM 46] |
| --- | --- |

(58)

Autoritățile de supraveghere ar trebui să își acorde reciproc asistență în îndeplinirea atribuțiilor care le revin, pentru a se asigura coerența aplicării și a asigurării aplicării dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive.
  Fiecare autoritate de supraveghere ar trebui să fie disponibilă pentru a participa la operațiuni comune. Autoritatea de supraveghere căreia i s-a adresat solicitarea ar trebui să aibă obligația de a răspunde cererii într-un anumit termen. [AM 46]

| (59) | Comitetul european pentru protecția datelor, instituit prin Regulamentul (UE) .../2012

  2014
  , ar trebui să contribuie la aplicarea coerentă a prezentei directive în întreaga Uniune, inclusiv prin oferirea de consultanță Comisiei și

  instituțiilor Uniunii
  prin promovarea cooperării autorităților de supraveghere în întreaga Uniune
  și să dea un aviz Comisiei cu prilejul elaborării actelor delegate și de punere în aplicare bazate pe prezenta directivă
  . [AM 47] |
| --- | --- |

(59)

Comitetul european pentru protecția datelor, instituit prin Regulamentul (UE) .../2012

  2014
  , ar trebui să contribuie la aplicarea coerentă a prezentei directive în întreaga Uniune, inclusiv prin oferirea de consultanță Comisiei și

  instituțiilor Uniunii
  prin promovarea cooperării autorităților de supraveghere în întreaga Uniune
  și să dea un aviz Comisiei cu prilejul elaborării actelor delegate și de punere în aplicare bazate pe prezenta directivă
  . [AM 47]

| (60) | Orice persoană vizată ar trebui să aibă dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere în orice stat membru și dreptul la exercitarea unei căi de atac, în cazul în care consideră că drepturile pe care i le conferă prezenta directivă sunt încălcate sau în cazul în care autoritatea de supraveghere nu reacționează la o plângere sau nu acționează atunci când o astfel de acțiune este necesară pentru asigurarea protecției drepturilor persoanei vizate. |
| --- | --- |

(60)

Orice persoană vizată ar trebui să aibă dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere în orice stat membru și dreptul la exercitarea unei căi de atac, în cazul în care consideră că drepturile pe care i le conferă prezenta directivă sunt încălcate sau în cazul în care autoritatea de supraveghere nu reacționează la o plângere sau nu acționează atunci când o astfel de acțiune este necesară pentru asigurarea protecției drepturilor persoanei vizate.

| (61) | Orice organism, organizație sau asociație care are drept obiectiv asigurarea protecției drepturilor și a intereselor persoanelor vizate în ceea ce privește protecția datelor acestora și este

  acționează în interes public,
  constituit(ă) în conformitate cu legislația unui stat membru ar trebui să aibă dreptul să depună o plângere, să își exercite dreptul la o cale de atac în numele persoanelor vizate, dacă au primit mandat corespunzător din partea acestora, sau să depună, independent de plângerea înaintată de o persoană vizată, o plângere în nume propriu în cazul în care consideră că a avut loc o încălcare a securității datelor cu caracter personal. [AM 48] |
| --- | --- |

(61)

Orice organism, organizație sau asociație care are drept obiectiv asigurarea protecției drepturilor și a intereselor persoanelor vizate în ceea ce privește protecția datelor acestora și este

  acționează în interes public,
  constituit(ă) în conformitate cu legislația unui stat membru ar trebui să aibă dreptul să depună o plângere, să își exercite dreptul la o cale de atac în numele persoanelor vizate, dacă au primit mandat corespunzător din partea acestora, sau să depună, independent de plângerea înaintată de o persoană vizată, o plângere în nume propriu în cazul în care consideră că a avut loc o încălcare a securității datelor cu caracter personal. [AM 48]

| (62) | Orice persoană fizică sau juridică ar trebui să aibă dreptul la exercitarea unei căi de atac împotriva deciziilor unei autorități de supraveghere care o privesc. Acțiunile inițiate împotriva unei autorități de supraveghere ar trebui să fie înaintate instanțelor statului membru în care se află autoritatea de supraveghere. |
| --- | --- |

(62)

Orice persoană fizică sau juridică ar trebui să aibă dreptul la exercitarea unei căi de atac împotriva deciziilor unei autorități de supraveghere care o privesc. Acțiunile inițiate împotriva unei autorități de supraveghere ar trebui să fie înaintate instanțelor statului membru în care se află autoritatea de supraveghere.

| (63) | Statele membre ar trebui să se asigure că acțiunile în justiție, pentru a fi eficiente, permit adoptarea rapidă de măsuri în scopul remedierii sau al prevenirii încălcării prezentei directive. |
| --- | --- |

(63)

Statele membre ar trebui să se asigure că acțiunile în justiție, pentru a fi eficiente, permit adoptarea rapidă de măsuri în scopul remedierii sau al prevenirii încălcării prezentei directive.

| (64) | Orice daună
  , inclusiv daunele nepecuniare,
  pe care o persoană o poate suferi ca urmare a unei prelucrări ilegale ar trebui să fie despăgubită de operator sau de persoana împuternicită de către operator, care pot fi exonerați de răspundere dacă dovedesc că nu sunt răspunzători pentru prejudiciu, în special în cazul în care aceștia dovedesc că s-a produs din culpa persoanei vizate sau este rezultatul unui caz de forță majoră. [AM 49] |
| --- | --- |

(64)

Orice daună
  , inclusiv daunele nepecuniare,
  pe care o persoană o poate suferi ca urmare a unei prelucrări ilegale ar trebui să fie despăgubită de operator sau de persoana împuternicită de către operator, care pot fi exonerați de răspundere dacă dovedesc că nu sunt răspunzători pentru prejudiciu, în special în cazul în care aceștia dovedesc că s-a produs din culpa persoanei vizate sau este rezultatul unui caz de forță majoră. [AM 49]

| (65) | Ar trebui impuse sancțiuni oricărei persoane fizice sau juridice, de drept privat sau public, care nu respectă prezenta directivă. Statele membre ar trebui să se asigure că sancțiunile sunt eficace, proporționale și cu efect de descurajare și ar trebui să adopte toate măsurile pentru punerea în aplicare a sancțiunilor. |
| --- | --- |

(65)

Ar trebui impuse sancțiuni oricărei persoane fizice sau juridice, de drept privat sau public, care nu respectă prezenta directivă. Statele membre ar trebui să se asigure că sancțiunile sunt eficace, proporționale și cu efect de descurajare și ar trebui să adopte toate măsurile pentru punerea în aplicare a sancțiunilor.

| (65a) | Transmiterea de date cu caracter personal către alte autorități sau entități private din cadrul Uniunii este interzisă, exceptând situația în care transmiterea este în conformitate cu legea și destinatarul își are sediul într-un stat membru și nu există interese legitime specifice ale persoanei vizate care să împiedice transmiterea, precum și dacă transmiterea este necesară într-un caz specific pentru operatorul care transmite datele, fie pentru îndeplinirea unei sarcini care îi revine prin lege, fie pentru prevenirea unui pericol imediat și grav la adresa siguranței publice sau prevenirea unei încălcări grave a drepturilor unor persoane fizice. Operatorul trebuie să informeze destinatarul de scopul prelucrării și autoritatea de supraveghere în legătură cu transmiterea. Destinatarul ar trebui, de asemenea, să fie informat în legătură cu restricțiile privind prelucrarea și să asigure respectarea acestora. [AM 50] |
| --- | --- |

(65a)

Transmiterea de date cu caracter personal către alte autorități sau entități private din cadrul Uniunii este interzisă, exceptând situația în care transmiterea este în conformitate cu legea și destinatarul își are sediul într-un stat membru și nu există interese legitime specifice ale persoanei vizate care să împiedice transmiterea, precum și dacă transmiterea este necesară într-un caz specific pentru operatorul care transmite datele, fie pentru îndeplinirea unei sarcini care îi revine prin lege, fie pentru prevenirea unui pericol imediat și grav la adresa siguranței publice sau prevenirea unei încălcări grave a drepturilor unor persoane fizice. Operatorul trebuie să informeze destinatarul de scopul prelucrării și autoritatea de supraveghere în legătură cu transmiterea. Destinatarul ar trebui, de asemenea, să fie informat în legătură cu restricțiile privind prelucrarea și să asigure respectarea acestora. [AM 50]

| (66) | Pentru a se realiza obiectivele prezentei directive, și anume protejarea drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice și, în special, dreptul acestora la protecția datelor cu caracter personal, și pentru a se garanta liberul schimb de date cu caracter personal de către autoritățile competente pe teritoriul Uniunii, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei. Ar trebui adoptate în special acte delegate în ceea ce privește notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării

  care să precizeze mai exact criteriile și condițiile pentru operațiunile de reprocesare care necesită o evaluare de impact în privința protecției datelor; criteriile și cerințele pentru încălcarea
  securității datelor
  și referitoare la un nivel adecvat de protecție permis de o țară terță ori de un teritoriu sau sector de procesare din acea țară terță, ori de o organizație internațională.
  Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , în special cu Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor
  . Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. [AM 51] |
| --- | --- |

(66)

Pentru a se realiza obiectivele prezentei directive, și anume protejarea drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice și, în special, dreptul acestora la protecția datelor cu caracter personal, și pentru a se garanta liberul schimb de date cu caracter personal de către autoritățile competente pe teritoriul Uniunii, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei. Ar trebui adoptate în special acte delegate în ceea ce privește notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării

  care să precizeze mai exact criteriile și condițiile pentru operațiunile de reprocesare care necesită o evaluare de impact în privința protecției datelor; criteriile și cerințele pentru încălcarea
  securității datelor
  și referitoare la un nivel adecvat de protecție permis de o țară terță ori de un teritoriu sau sector de procesare din acea țară terță, ori de o organizație internațională.
  Este deosebit de important ca, pe durata activităților pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți
  , în special cu Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor
  . Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și către Consiliu. [AM 51]

| (67) | Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentei directive în ceea ce privește documentația deținută de operatori și de persoanele împuternicite de către operatori, securitatea prelucrării, în special în ceea ce privește standardele de criptare, notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării securității datelor cu caracter personal și nivelul adecvat de protecție oferit de o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare în țara terță respectivă sau de o organizație internațională, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și a principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie
   (6). [AM 52] |
| --- | --- |

(67)

Pentru a se asigura condiții uniforme de punere în aplicare a prezentei directive în ceea ce privește documentația deținută de operatori și de persoanele împuternicite de către operatori, securitatea prelucrării, în special în ceea ce privește standardele de criptare, notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării securității datelor cu caracter personal și nivelul adecvat de protecție oferit de o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare în țara terță respectivă sau de o organizație internațională, ar trebui să i se confere Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și a principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie
   (6). [AM 52]

| (68) | Procedura de examinare ar trebui să fie utilizată pentru adoptarea de măsuri în ceea ce privește documentația deținută de operatori și de persoane împuternicite de către operatori, securitatea prelucrării,
  și
  notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării securității datelor cu caracter personal și nivelul adecvat de protecție oferit de o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare în țara terță respectivă sau de o organizație internațională, ținând seama de faptul că actele respective au un caracter general. [AM 53] |
| --- | --- |

(68)

Procedura de examinare ar trebui să fie utilizată pentru adoptarea de măsuri în ceea ce privește documentația deținută de operatori și de persoane împuternicite de către operatori, securitatea prelucrării,
  și
  notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării securității datelor cu caracter personal și nivelul adecvat de protecție oferit de o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare în țara terță respectivă sau de o organizație internațională, ținând seama de faptul că actele respective au un caracter general. [AM 53]

| (69) | Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile atunci când acest lucru se impune din motive imperative de urgență, în cazuri justificate în mod corespunzător referitoare la o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din țara terță respectivă sau o organizație internațională care nu asigură un nivel de protecție adecvat.
  [AM 54] |
| --- | --- |

(69)

Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile atunci când acest lucru se impune din motive imperative de urgență, în cazuri justificate în mod corespunzător referitoare la o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din țara terță respectivă sau o organizație internațională care nu asigură un nivel de protecție adecvat.
  [AM 54]

| (70) | Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume protejarea drepturilor și a libertăților fundamentale ale persoanelor fizice, în special dreptul acestora la protecția datelor
  lor
  cu caracter personal și asigurarea liberului schimb de date cu caracter personal de către autoritățile competente în cadrul Uniunii, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare

  , dar
  , din cauza dimensiunilor sau a efectelor acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv

  obiectivelor în cauză
  .
  Statele membre pot prevedea standarde mai înalte decât cele stabilite în prezenta directivă. [AM 55] |
| --- | --- |

(70)

Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume protejarea drepturilor și a libertăților fundamentale ale persoanelor fizice, în special dreptul acestora la protecția datelor
  lor
  cu caracter personal și asigurarea liberului schimb de date cu caracter personal de către autoritățile competente în cadrul Uniunii, nu pot fi realizate în mod satisfăcător de către statele membre și, prin urmare

  , dar
  , din cauza dimensiunilor sau a efectelor acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri, în conformitate cu principiul subsidiarității, astfel cum se prevede la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în respectivul articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea acestui obiectiv

  obiectivelor în cauză
  .
  Statele membre pot prevedea standarde mai înalte decât cele stabilite în prezenta directivă. [AM 55]

| (71) | Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului ar trebui abrogată prin prezenta directivă. |
| --- | --- |

(71)

Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului ar trebui abrogată prin prezenta directivă.

| (72) | Dispoziții specifice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor în actele Uniunii adoptate înainte de data adoptării prezentei directive, care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal între statele membre și accesul autorităților desemnate de statele membre la sistemele informatizate instituite în temeiul tratatelor, ar trebui să rămână neschimbate.
  Cum articolul 8 din Cartă și articolul 16 din TFUE precizează că dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal trebuie asigurat în mod consecvent și uniform în întreaga Uniune, în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive
  . Comisia ar trebui să evalueze situația în ceea ce privește relația dintre prezenta directivă și actele adoptate înainte de data adoptării prezentei directive care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal între statele membre și accesul autorităților desemnate de statele membre la sistemele informatizate instituite în conformitate cu tratatele, pentru a evalua necesitatea alinierii acestor dispoziții specifice cu prezenta directivă

  și ar trebui să prezinte propuneri adecvate în vederea asigurării unor norme de drept consecvente și uniforme legate de prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente sau de accesul autorităților desemnate ale statelor membre la sistemele de informare înființate în temeiul tratatelor, precum și de prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi infracțiunilor de natură penală sau al executării pedepselor de natură penală care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive
  . [AM 56] |
| --- | --- |

(72)

Dispoziții specifice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor în actele Uniunii adoptate înainte de data adoptării prezentei directive, care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal între statele membre și accesul autorităților desemnate de statele membre la sistemele informatizate instituite în temeiul tratatelor, ar trebui să rămână neschimbate.
  Cum articolul 8 din Cartă și articolul 16 din TFUE precizează că dreptul fundamental la protecția datelor cu caracter personal trebuie asigurat în mod consecvent și uniform în întreaga Uniune, în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive
  . Comisia ar trebui să evalueze situația în ceea ce privește relația dintre prezenta directivă și actele adoptate înainte de data adoptării prezentei directive care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal între statele membre și accesul autorităților desemnate de statele membre la sistemele informatizate instituite în conformitate cu tratatele, pentru a evalua necesitatea alinierii acestor dispoziții specifice cu prezenta directivă

  și ar trebui să prezinte propuneri adecvate în vederea asigurării unor norme de drept consecvente și uniforme legate de prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente sau de accesul autorităților desemnate ale statelor membre la sistemele de informare înființate în temeiul tratatelor, precum și de prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organismele, oficiile și agențiile Uniunii în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi infracțiunilor de natură penală sau al executării pedepselor de natură penală care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive
  . [AM 56]

| (73) | În vederea asigurării unei protecții globale și coerente a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, ar trebui modificate acordurile internaționale încheiate
  de Uniune sau
  de statele membre înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive în vederea armonizării cu prezenta directivă. [AM 57] |
| --- | --- |

(73)

În vederea asigurării unei protecții globale și coerente a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, ar trebui modificate acordurile internaționale încheiate
  de Uniune sau
  de statele membre înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive în vederea armonizării cu prezenta directivă. [AM 57]

| (74) | Prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere normelor privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, astfel cum se prevede în Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7). |
| --- | --- |

(74)

Prezenta directivă se aplică fără a aduce atingere normelor privind combaterea abuzului sexual, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile, astfel cum se prevede în Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului (7).

| (75) | În conformitate cu articolul 6a din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei în ceea ce privește spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Regatul Unit și Irlanda nu sunt obligate să aplice normele stabilite în prezenta directivă întrucât Regatul Unit și Irlanda nu sunt obligate să aplice normele care reglementează formele de cooperare judiciară în materie penală sau de cooperare polițienească, care necesită respectarea dispozițiilor stabilite pe baza articolului 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(75)

În conformitate cu articolul 6a din Protocolul nr. 21 privind poziția Regatului Unit și a Irlandei în ceea ce privește spațiul de libertate, securitate și justiție, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Regatul Unit și Irlanda nu sunt obligate să aplice normele stabilite în prezenta directivă întrucât Regatul Unit și Irlanda nu sunt obligate să aplice normele care reglementează formele de cooperare judiciară în materie penală sau de cooperare polițienească, care necesită respectarea dispozițiilor stabilite pe baza articolului 16 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (76) | În conformitate cu articolele 2 și 2a din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu este obligată de prezenta directivă și nici nu face obiectul aplicării acesteia. Având în vedere faptul că prezenta directivă reprezintă o completare a acquis-ului Schengen, în temeiul titlului V partea a treia din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca, în conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat, decide, în termen de șase luni de la adoptarea prezentei directive, dacă o va transpune în legislația sa națională.
  [AM 58] |
| --- | --- |

(76)

În conformitate cu articolele 2 și 2a din Protocolul nr. 22 privind poziția Danemarcei, anexat la Tratatul privind Uniunea Europeană și la Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca nu este obligată de prezenta directivă și nici nu face obiectul aplicării acesteia. Având în vedere faptul că prezenta directivă reprezintă o completare a acquis-ului Schengen, în temeiul titlului V partea a treia din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Danemarca, în conformitate cu articolul 4 din protocolul menționat, decide, în termen de șase luni de la adoptarea prezentei directive, dacă o va transpune în legislația sa națională.
  [AM 58]

| (77) | În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta directivă constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în conformitate cu acordul încheiat de Consiliul Uniunii Europene și de Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8). |
| --- | --- |

(77)

În ceea ce privește Islanda și Norvegia, prezenta directivă constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în conformitate cu acordul încheiat de Consiliul Uniunii Europene și de Republica Islanda și Regatul Norvegiei privind asocierea acestor două state la implementarea, aplicarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (8).

| (78) | În ceea ce privește Elveția, prezenta directivă constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în conformitate cu Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (9). |
| --- | --- |

(78)

În ceea ce privește Elveția, prezenta directivă constituie o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, în conformitate cu Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (9).

| (79) | În ceea ce privește Liechtenstein, prezenta directivă reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, astfel cum se prevede în Protocolul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10). |
| --- | --- |

(79)

În ceea ce privește Liechtenstein, prezenta directivă reprezintă o dezvoltare a dispozițiilor acquis-ului Schengen, astfel cum se prevede în Protocolul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană, Confederația Elvețiană și Principatul Liechtenstein privind aderarea Principatului Liechtenstein la Acordul dintre Uniunea Europeană, Comunitatea Europeană și Confederația Elvețiană privind asocierea Confederației Elvețiene la punerea în aplicare, respectarea și dezvoltarea acquis-ului Schengen (10).

| (80) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Cartă, astfel cum sunt consacrate în tratat, în special dreptul la respectarea vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil. Limitările aduse acestor drepturi sunt în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) din cartă întrucât sunt necesare pentru atingerea obiectivelor de interes general recunoscute de Uniune sau pentru a proteja drepturile și libertățile celorlalți. |
| --- | --- |

(80)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Cartă, astfel cum sunt consacrate în tratat, în special dreptul la respectarea vieții private și de familie, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, dreptul la o cale de atac eficientă și la un proces echitabil. Limitările aduse acestor drepturi sunt în conformitate cu articolul 52 alineatul (1) din cartă întrucât sunt necesare pentru atingerea obiectivelor de interes general recunoscute de Uniune sau pentru a proteja drepturile și libertățile celorlalți.

| (81) | În conformitate cu declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (11), statele membre s-au angajat să atașeze la notificarea măsurilor de transpunere, în cazuri justificate, unul sau mai multe documente care explică relația dintre elementele unei directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește această directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată. |
| --- | --- |

(81)

În conformitate cu declarația politică comună din 28 septembrie 2011 a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative (11), statele membre s-au angajat să atașeze la notificarea măsurilor de transpunere, în cazuri justificate, unul sau mai multe documente care explică relația dintre elementele unei directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește această directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată.

| (82) | Prezenta directivă nu ar trebui să împiedice statele membre să pună în aplicare exercitarea drepturilor persoanelor vizate cu privire la informare, acces, rectificare, ștergere și limitarea prelucrării datelor lor cu caracter personal în cadrul procedurilor penale, precum și eventualele limitări ale acestor drepturi în normele naționale privind procedura penală, |
| --- | --- |

(82)

Prezenta directivă nu ar trebui să împiedice statele membre să pună în aplicare exercitarea drepturilor persoanelor vizate cu privire la informare, acces, rectificare, ștergere și limitarea prelucrării datelor lor cu caracter personal în cadrul procedurilor penale, precum și eventualele limitări ale acestor drepturi în normele naționale privind procedura penală,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect și obiective

(1)   Prezenta directivă stabilește normele referitoare la protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, identificării, investigării sau, urmăririi penale a infracțiunilor
  și
  executării pedepselor
  , precum și normele aferente liberei circulații a unor astfel de date cu caracter personal
  .

(2)   În conformitate cu prezenta directivă, statele membre:

| (a) | protejează drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor fizice, în special dreptul acestora la protecția datelor cu caracter personal
  și a vieții private ale acestora
  ; precum și |
| --- | --- |

(a)

protejează drepturile și libertățile fundamentale ale persoanelor fizice, în special dreptul acestora la protecția datelor cu caracter personal
  și a vieții private ale acestora
  ; precum și

| (b) | se asigură că schimbul de date cu caracter personal de către autoritățile competente în cadrul Uniunii nu este limitat sau interzis din motive legate de protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(b)

se asigură că schimbul de date cu caracter personal de către autoritățile competente în cadrul Uniunii nu este limitat sau interzis din motive legate de protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal.

(2a)
     
  Prezenta directivă nu împiedică statele membre să ofere garanții mai mari decât cele stabilite în prezenta directivă. [AM 59]

Articolul 2

Domeniu de aplicare

(1)   Prezenta directivă se aplică prelucrării datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopurile prevăzute la articolul 1 alineatul (1).

(2)   Prezenta directivă se aplică prelucrării datelor cu caracter personal, realizate integral sau parțial prin mijloace automatizate, precum și prelucrării prin alte mijloace decât cele automatizate a datelor cu caracter personal care fac parte dintr-un sistem de evidență a datelor sau care urmează să facă parte dintr-un sistem de evidență a datelor.

(3)   Prezenta directivă nu se aplică prelucrării datelor cu caracter personal:

| (a) | în cadrul unei activități care nu intră în sfera dreptului Uniunii, în ceea ce privește, mai ales, securitatea națională; |
| --- | --- |

(a)

în cadrul unei activități care nu intră în sfera dreptului Uniunii, în ceea ce privește, mai ales, securitatea națională;

| (b) | de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii.
  [AM 60] |
| --- | --- |

(b)

de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii.
  [AM 60]

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei directive:

| 1. | „persoană vizată” înseamnă o persoană fizică identificată sau o persoană fizică ce poate fi identificată, în mod direct sau indirect, prin mijloace care pot fi utilizate, cu o probabilitate rezonabilă, de operator sau de orice altă persoană fizică sau juridică, în special prin referire la un număr de identificare, la date de localizare, la identificatori online sau la unul sau mai mulți factori specifici identității fizice, fiziologice, genetice, psihice, economice, culturale sau sociale a persoanei respective; |
| --- | --- |

1.

„persoană vizată” înseamnă o persoană fizică identificată sau o persoană fizică ce poate fi identificată, în mod direct sau indirect, prin mijloace care pot fi utilizate, cu o probabilitate rezonabilă, de operator sau de orice altă persoană fizică sau juridică, în special prin referire la un număr de identificare, la date de localizare, la identificatori online sau la unul sau mai mulți factori specifici identității fizice, fiziologice, genetice, psihice, economice, culturale sau sociale a persoanei respective;

| 2. | „date cu caracter personal” înseamnă orice informație privind

  referitoare la o persoană fizică identificată sau identificabilă (
  o persoană vizată);
  o persoană identificabilă este o persoană care poate fi identificată, direct sau indirect, în special prin referire la un element de identificare, cum ar fi un nume, un număr de identificare, date de localizare, un identificator unic, sau la unul sau mai multe elemente specifice, proprii identității sale fizice, fiziologice, genetice, psihice, economice, culturale, sociale sau de gen; |
| --- | --- |

2.

„date cu caracter personal” înseamnă orice informație privind

  referitoare la o persoană fizică identificată sau identificabilă (
  o persoană vizată);
  o persoană identificabilă este o persoană care poate fi identificată, direct sau indirect, în special prin referire la un element de identificare, cum ar fi un nume, un număr de identificare, date de localizare, un identificator unic, sau la unul sau mai multe elemente specifice, proprii identității sale fizice, fiziologice, genetice, psihice, economice, culturale, sociale sau de gen;

| 2a. | „date protejate printr-un pseudonim” înseamnă date cu caracter personal care nu pot fi atribuite unei persoane vizate fără a se utiliza informații suplimentare, în măsura în care aceste informații suplimentare sunt stocate separat și fac obiectul unor măsuri de natură tehnică și organizatorică destinate să garanteze că nu va avea loc o astfel de atribuire; |
| --- | --- |

2a.

„date protejate printr-un pseudonim” înseamnă date cu caracter personal care nu pot fi atribuite unei persoane vizate fără a se utiliza informații suplimentare, în măsura în care aceste informații suplimentare sunt stocate separat și fac obiectul unor măsuri de natură tehnică și organizatorică destinate să garanteze că nu va avea loc o astfel de atribuire;

| 3. | „prelucrare” înseamnă orice operațiune sau set de operațiuni efectuate asupra datelor cu caracter personal sau seturilor de date cu caracter personal, cu sau fără utilizarea de mijloace automatizate, cum ar fi culegerea, înregistrarea, organizarea, structurarea, stocarea, adaptarea sau modificarea, extragerea, consultarea, utilizarea, dezvăluirea prin transmitere, diseminarea sau punerea la dispoziție în orice alt mod, alinierea sau combinarea, restricționarea, ștergerea sau distrugerea; |
| --- | --- |

3.

„prelucrare” înseamnă orice operațiune sau set de operațiuni efectuate asupra datelor cu caracter personal sau seturilor de date cu caracter personal, cu sau fără utilizarea de mijloace automatizate, cum ar fi culegerea, înregistrarea, organizarea, structurarea, stocarea, adaptarea sau modificarea, extragerea, consultarea, utilizarea, dezvăluirea prin transmitere, diseminarea sau punerea la dispoziție în orice alt mod, alinierea sau combinarea, restricționarea, ștergerea sau distrugerea;

| 3a. | „crearea de profiluri” înseamnă orice formă de prelucrare automatizată a datelor cu caracter personal prin care se urmărește evaluarea anumitor aspecte personale legate de o persoană fizică sau efectuarea de analize sau previziuni în legătură, în special, cu performanțele persoanei fizice respective la locul de muncă, situația sa economică, locul în care se află, starea sa de sănătate, preferințele personale, încrederea de care se bucură sau comportamentul acesteia; |
| --- | --- |

3a.

„crearea de profiluri” înseamnă orice formă de prelucrare automatizată a datelor cu caracter personal prin care se urmărește evaluarea anumitor aspecte personale legate de o persoană fizică sau efectuarea de analize sau previziuni în legătură, în special, cu performanțele persoanei fizice respective la locul de muncă, situația sa economică, locul în care se află, starea sa de sănătate, preferințele personale, încrederea de care se bucură sau comportamentul acesteia;

| 4. | „restricționarea prelucrării” înseamnă marcarea datelor cu caracter personal stocate, cu scopul de a limita prelucrarea viitoare a acestora; |
| --- | --- |

4.

„restricționarea prelucrării” înseamnă marcarea datelor cu caracter personal stocate, cu scopul de a limita prelucrarea viitoare a acestora;

| 5. | „sistem de evidență a datelor” înseamnă orice set structurat de date cu caracter personal accesibile conform unor criterii specifice, fie ele centralizate, descentralizate sau repartizate după criterii funcționale sau geografice; |
| --- | --- |

5.

„sistem de evidență a datelor” înseamnă orice set structurat de date cu caracter personal accesibile conform unor criterii specifice, fie ele centralizate, descentralizate sau repartizate după criterii funcționale sau geografice;

| 6. | „operator” înseamnă autoritatea publică competentă care, singură sau împreună cu alte autorități, stabilește scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal; atunci când scopurile, condițiile și mijloacele prelucrării sunt stabilite prin dreptul Uniunii sau prin legislația unui stat membru, operatorul sau criteriile specifice pentru desemnarea acestuia pot fi stabilite prin dreptul Uniunii sau prin legislația unui stat membru; |
| --- | --- |

6.

„operator” înseamnă autoritatea publică competentă care, singură sau împreună cu alte autorități, stabilește scopurile, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal; atunci când scopurile, condițiile și mijloacele prelucrării sunt stabilite prin dreptul Uniunii sau prin legislația unui stat membru, operatorul sau criteriile specifice pentru desemnarea acestuia pot fi stabilite prin dreptul Uniunii sau prin legislația unui stat membru;

| 7. | „persoana împuternicită de către operator” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism care prelucrează datele cu caracter personal în numele operatorului; |
| --- | --- |

7.

„persoana împuternicită de către operator” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism care prelucrează datele cu caracter personal în numele operatorului;

| 8. | „destinatar” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism căruia îi sunt transmise datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

8.

„destinatar” înseamnă persoana fizică sau juridică, autoritatea publică, agenția sau orice alt organism căruia îi sunt transmise datele cu caracter personal;

| 9. | „încălcarea securității datelor cu caracter personal” înseamnă o încălcare a securității care duce,

  distrugerea
  în mod accidental sau ilegal, la distrugerea, pierderea, modificarea, divulgarea neautorizată sau accesul neautorizat la datele cu caracter personal transmise, stocate sau prelucrate în alt mod; |
| --- | --- |

9.

„încălcarea securității datelor cu caracter personal” înseamnă o încălcare a securității care duce,

  distrugerea
  în mod accidental sau ilegal, la distrugerea, pierderea, modificarea, divulgarea neautorizată sau accesul neautorizat la datele cu caracter personal transmise, stocate sau prelucrate în alt mod;

| 10. | „date genetice” înseamnă toate datele, indiferent de tipul acestora, referitoare la caracteristicile unei persoane, care sunt moștenite sau dobândite într-un stadiu precoce de dezvoltare prenatală; |
| --- | --- |

10.

„date genetice” înseamnă toate datele, indiferent de tipul acestora, referitoare la caracteristicile unei persoane, care sunt moștenite sau dobândite într-un stadiu precoce de dezvoltare prenatală;

| 11. | „date biometrice” înseamnă orice date
  cu caracter personal
  referitoare la caracteristicile fizice, fiziologice sau comportamentale ale unei persoane, care permit identificarea unică a acesteia, cum ar fi imaginile faciale sau datele dactiloscopice; |
| --- | --- |

11.

„date biometrice” înseamnă orice date
  cu caracter personal
  referitoare la caracteristicile fizice, fiziologice sau comportamentale ale unei persoane, care permit identificarea unică a acesteia, cum ar fi imaginile faciale sau datele dactiloscopice;

| 12. | „date privind sănătatea” înseamnă orice informații

  date cu caracter personal
  legate de sănătatea fizică sau mentală a unei persoane sau de acordarea de servicii medicale persoanei respective; |
| --- | --- |

12.

„date privind sănătatea” înseamnă orice informații

  date cu caracter personal
  legate de sănătatea fizică sau mentală a unei persoane sau de acordarea de servicii medicale persoanei respective;

| 13. | „minor” înseamnă orice persoană cu vârsta sub 18 ani; |
| --- | --- |

13.

„minor” înseamnă orice persoană cu vârsta sub 18 ani;

| 14. | „autorități competente” înseamnă orice autoritate publică abilitată în vederea prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor; |
| --- | --- |

14.

„autorități competente” înseamnă orice autoritate publică abilitată în vederea prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor;

| 15. | „autoritate de supraveghere” înseamnă o autoritate publică instituită de un stat membru în conformitate cu articolul 39. [AM 61] |
| --- | --- |

15.

„autoritate de supraveghere” înseamnă o autoritate publică instituită de un stat membru în conformitate cu articolul 39. [AM 61]

CAPITOLUL II

PRINCIPII

Articolul 4

Principii legate de prelucrarea datelor cu caracter personal

Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora datele cu caracter personal trebuie:

| (a) | prelucrate în mod corect și în conformitate cu dispozițiile legale
  , în mod corect, transparent și verificabil față de persoana vizată
  ; |
| --- | --- |

(a)

prelucrate în mod corect și în conformitate cu dispozițiile legale
  , în mod corect, transparent și verificabil față de persoana vizată
  ;

| (b) | colectate în scopuri determinate, explicite și legitime și nu trebuie prelucrate ulterior într-un mod incompatibil cu aceste scopuri; |
| --- | --- |

(b)

colectate în scopuri determinate, explicite și legitime și nu trebuie prelucrate ulterior într-un mod incompatibil cu aceste scopuri;

| (c) | să fie adecvate, relevante și neexcesive

  limitate la minimul necesar
  în ceea ce privește scopurile în care sunt prelucrate;
  aceste date sunt prelucrate dacă și în măsura în care scopurile nu au putut fi îndeplinite prin prelucrarea unor informații care nu implică date cu caracter personal; |
| --- | --- |

(c)

să fie adecvate, relevante și neexcesive

  limitate la minimul necesar
  în ceea ce privește scopurile în care sunt prelucrate;
  aceste date sunt prelucrate dacă și în măsura în care scopurile nu au putut fi îndeplinite prin prelucrarea unor informații care nu implică date cu caracter personal;

| (d) | să fie exacte și, dacă este necesar, actualizate; trebuie să se ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că datele cu caracter personal care sunt inexacte, având în vedere scopurile pentru care sunt prelucrate, sunt șterse sau rectificate fără întârziere; |
| --- | --- |

(d)

să fie exacte și, dacă este necesar, actualizate; trebuie să se ia toate măsurile necesare pentru a se asigura că datele cu caracter personal care sunt inexacte, având în vedere scopurile pentru care sunt prelucrate, sunt șterse sau rectificate fără întârziere;

| (e) | să fie păstrate într-o formă care permite identificarea persoanelor vizate pe o perioadă care nu depășește perioada necesară îndeplinirii scopurilor pentru care sunt prelucrate datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

(e)

să fie păstrate într-o formă care permite identificarea persoanelor vizate pe o perioadă care nu depășește perioada necesară îndeplinirii scopurilor pentru care sunt prelucrate datele cu caracter personal;

| (f) | prelucrate sub responsabilitatea și răspunderea operatorului, care asigură
  și demonstrează
  respectarea dispozițiilor adoptate în conformitate cu prezenta directivă; |
| --- | --- |

(f)

prelucrate sub responsabilitatea și răspunderea operatorului, care asigură
  și demonstrează
  respectarea dispozițiilor adoptate în conformitate cu prezenta directivă;

| (fa) | prelucrate în așa fel încât să se permită în mod eficient persoanei vizate să își exercite drepturile menționate la articolele 10-17; |
| --- | --- |

(fa)

prelucrate în așa fel încât să se permită în mod eficient persoanei vizate să își exercite drepturile menționate la articolele 10-17;

| (fb) | să fie procesate astfel încât să fie protejate împotriva prelucrării neautorizate sau ilegale și împotriva pierderii, a distrugerii sau a deteriorării accidentale, prin luarea de măsuri tehnice sau organizatorice corespunzătoare; |
| --- | --- |

(fb)

să fie procesate astfel încât să fie protejate împotriva prelucrării neautorizate sau ilegale și împotriva pierderii, a distrugerii sau a deteriorării accidentale, prin luarea de măsuri tehnice sau organizatorice corespunzătoare;

| (fc) | să fie prelucrate doar de personalul autorizat corespunzător al autorităților competente care au nevoie de acesta pentru îndeplinirea sarcinilor respective. [AM 62] |
| --- | --- |

(fc)

să fie prelucrate doar de personalul autorizat corespunzător al autorităților competente care au nevoie de acesta pentru îndeplinirea sarcinilor respective. [AM 62]

Articolul 4a

Acces la datele procesate inițial pentru alte scopuri decât cele menționate la articolul 1 alineatul (1)

(1)
     
  Statele membre adoptă măsuri pentru ca autoritățile competente să poată avea acces la datele cu caracter personal prelucrate inițial în alte scopuri decât cele menționate la articolul 1 alineatul (1) numai dacă sunt autorizate în mod specific în conformitate cu legislația Uniunii sau a statelor membre care trebuie să îndeplinească criteriile prevăzute la articolul 7 alineatul (1a) și să specifice că:

| (a) | accesul este permis doar personalului autorizat în acest sens al autorităților competente în exercitarea sarcinilor lor atunci când, într-un caz specific, există motive rezonabile pentru a crede că prelucrarea datelor cu caracter personal va contribui în mod substanțial la prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea infracțiunilor sau la executarea pedepselor de natură penală; |
| --- | --- |

(a)

accesul este permis doar personalului autorizat în acest sens al autorităților competente în exercitarea sarcinilor lor atunci când, într-un caz specific, există motive rezonabile pentru a crede că prelucrarea datelor cu caracter personal va contribui în mod substanțial la prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea infracțiunilor sau la executarea pedepselor de natură penală;

| (b) | cererea de acordare a accesului trebuie făcută în scris și să menționeze temeiul juridic al cererii; |
| --- | --- |

(b)

cererea de acordare a accesului trebuie făcută în scris și să menționeze temeiul juridic al cererii;

| (c) | cererea scrisă trebuie să fie documentată; și |
| --- | --- |

(c)

cererea scrisă trebuie să fie documentată; și

| (d) | sunt implementate garanții adecvate pentru a asigura protecția drepturilor și libertăților fundamentale în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Aceste garanții nu aduc atingere condițiilor specifice de accesare a datelor cu caracter personal și sunt complementare acestora, ca, de exemplu, autorizarea judecătorească în conformitate cu legislația statelor membre. |
| --- | --- |

(d)

sunt implementate garanții adecvate pentru a asigura protecția drepturilor și libertăților fundamentale în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. Aceste garanții nu aduc atingere condițiilor specifice de accesare a datelor cu caracter personal și sunt complementare acestora, ca, de exemplu, autorizarea judecătorească în conformitate cu legislația statelor membre.

(2)
     
  Datele cu caracter personal deținute de persoane private sau de alte autorități publice sunt accesate numai în scopul de a investiga sau urmări infracțiuni penale, în conformitate cu cerințele de necesitate și proporționalitate urmând a fi definite de dreptul Uniunii sau a statului membru, în deplină conformitate cu articolul 7a. [AM 63]

Articolul 4b

Limite temporale pentru stocare și reexaminare

(1)
     
  Statele membre iau măsuri vizând ștergerea de către autoritățile competente a datelor prelucrate în conformitate cu prezenta directivă în cazul în care acestea nu mai sunt necesare pentru scopurile în care au fost prelucrate.

(2)
     
  Statele membre dau dispoziții pentru ca autoritățile competente să instaleze mecanisme care să asigure stabilirea de unor termene, în conformitate cu articolul 4, pentru ștergerea datelor cu caracter personal și pentru o reexaminare periodică a necesității stocării datelor, inclusiv prin fixarea unor perioade de stocare diferite pentru diferite categorii de date cu caracter personal. Se adoptă măsuri procedurale pentru a asigura respectarea acestor termene și intervale pentru reexaminarea periodică. [AM 64]

Articolul 5

Distincția între diferitele

  Diferite
  categorii de persoane vizate

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora, în măsura posibilului, operatorul face distincție clară între

  iau măsuri pentru ca, în scopurile prevăzute la articolul 1 alineatul (1), autoritățile competente să poată prelucra
  datele cu caracter personal ale diferitelor categorii de persoane vizate, precum

  ale diferitelor categorii de persoane vizate prezentate mai jos, iar operatorul face o distincție clară între acestea
  :

| (a) | persoane în privința cărora există motive serioase

  rezonabile
  să se creadă că au săvârșit sau că urmează să săvârșească o infracțiune; |
| --- | --- |

(a)

persoane în privința cărora există motive serioase

  rezonabile
  să se creadă că au săvârșit sau că urmează să săvârșească o infracțiune;

| (b) | persoane condamnate pentru comiterea unei infracțiuni

  o infracțiune
  ; |
| --- | --- |

(b)

persoane condamnate pentru comiterea unei infracțiuni

  o infracțiune
  ;

| (c) | victime ale unei infracțiuni sau persoane în privința cărora, în baza anumitor fapte, există motive să se creadă că persoanele respective ar putea fi victimele unei infracțiuni;
  și |
| --- | --- |

(c)

victime ale unei infracțiuni sau persoane în privința cărora, în baza anumitor fapte, există motive să se creadă că persoanele respective ar putea fi victimele unei infracțiuni;
  și

| (d) | părți terțe la infracțiune, ca de exemplu persoane care ar putea fi chemate să depună mărturie în cadrul anchetelor legate de infracțiuni sau în cadrul procedurilor penale ulterioare sau persoane care pot oferi informații cu privire la infracțiuni sau persoane care sunt în legătură sau asociate cu persoanele menționate la literele (a) și (b).și |
| --- | --- |

(d)

părți terțe la infracțiune, ca de exemplu persoane care ar putea fi chemate să depună mărturie în cadrul anchetelor legate de infracțiuni sau în cadrul procedurilor penale ulterioare sau persoane care pot oferi informații cu privire la infracțiuni sau persoane care sunt în legătură sau asociate cu persoanele menționate la literele (a) și (b).și

| (e) | persoane care nu se încadrează în niciuna dintre categoriile menționate mai sus. |
| --- | --- |

(e)

persoane care nu se încadrează în niciuna dintre categoriile menționate mai sus.

(2)
     
  Datele cu caracter personal privind alte persoane vizate decât cele menționate la alineatul (1) pot fi prelucrate doar:

| (a) | în măsura în care acest lucru este necesar pentru investigarea sau urmărirea penală a unei infracțiuni specifice în vederea evaluării relevanței datelor referitor la una dintre categoriile indicate la alineatul (1); sau |
| --- | --- |

(a)

în măsura în care acest lucru este necesar pentru investigarea sau urmărirea penală a unei infracțiuni specifice în vederea evaluării relevanței datelor referitor la una dintre categoriile indicate la alineatul (1); sau

| (b) | în cazurile în care prelucrarea este indispensabilă în scopuri specifice de prevenire sau în scopuri de analiză a infracțiunilor, dacă și în măsura în care acest scop este legitim, bine definit și specific, iar prelucrarea este strict limitată la evaluarea relevanței datelor pentru una dintre categoriile indicate la alineatul (1). Aceasta se revizuiește cel puțin o dată la șase luni. Orice utilizare ulterioară este interzisă. |
| --- | --- |

(b)

în cazurile în care prelucrarea este indispensabilă în scopuri specifice de prevenire sau în scopuri de analiză a infracțiunilor, dacă și în măsura în care acest scop este legitim, bine definit și specific, iar prelucrarea este strict limitată la evaluarea relevanței datelor pentru una dintre categoriile indicate la alineatul (1). Aceasta se revizuiește cel puțin o dată la șase luni. Orice utilizare ulterioară este interzisă.

(3)
     
  Statele membre prevăd măsuri pentru aplicarea de limitări și garanții suplimentare, în conformitate cu dispozițiile legale ale statelor membre, în ceea ce privește prelucrarea ulterioară a datelor cu caracter personal referitoare la persoanele vizate menționate la alineatul (1) literele (c) și (d). [AM 65]

Articolul 6

Grade diferite de precizie și de fiabilitate a datelor cu caracter personal

(1)   Statele membre
  prevăd măsuri care să asigure acuratețea și fiabilitatea datelor

  se asigură că, pe cât posibil, se face distincție între diferitele categorii de date cu caracter personal care fac obiectul prelucrării în funcție de gradul de precizie și de fiabilitate.

(2)   Statele membre se asigură că, pe cât posibil, se face distincție între datele cu caracter personal bazate pe fapte și datele cu caracter personal bazate pe evaluări personale
  , în conformitate cu gradul lor de exactitate și fiabilitate
  .

(2a)
     
  Statele membre se asigură că nu se transmit sau se pun la dispoziție date cu caracter personal care sunt inexacte, incomplete sau nu mai sunt actuale. În acest scop, autoritățile competente evaluează calitatea datelor cu caracter personal înainte de a fi transferate sau puse la dispoziție. În măsura în care acest lucru este posibil, la fiecare transfer de date, se adaugă informațiile disponibile care permit statului membru destinatar să evalueze gradul de exactitate, de exhaustivitate, de actualitate și de fiabilitate a datelor. În absența unei solicitări din partea unei autorități competente, datele cu caracter personal nu sunt transferate, în special datele deținute inițial de entități private.

(2b)
     
  În cazul în care se constată transferul unor date inexacte sau transferul unor date în mod ilegal, acest lucru trebuie comunicat de îndată destinatarului. Destinatarul are obligația de a corecta sau șterge datele imediat în temeiul alineatului (1) și al articolului 15, respectiv al articolului 16. [AM 66]

Articolul 7

Legalitatea prelucrării

(1)
     Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora prelucrarea datelor cu caracter personal este conformă dispozițiilor legale doar în cazul în care și în măsura în care prelucrarea
  se bazează pe dreptul Uniunii sau al statelor membre pentru scopurile stabilite la articolul 1 alienatul (1) și
  este necesară:

| (a) | pentru executarea unei sarcini de către o autoritate competentă, conform legislației, în scopurile prevăzute la articolul 1 alineatul (1); sau |
| --- | --- |

(a)

pentru executarea unei sarcini de către o autoritate competentă, conform legislației, în scopurile prevăzute la articolul 1 alineatul (1); sau

| (b) | pentru respectarea unei obligații legale care revine operatorului; sau |
| --- | --- |

(b)

pentru respectarea unei obligații legale care revine operatorului; sau

| (c) | pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane; sau |
| --- | --- |

(c)

pentru a proteja interesele vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane; sau

| (d) | pentru prevenirea unei amenințări imediate și grave la adresa siguranței publice. |
| --- | --- |

(d)

pentru prevenirea unei amenințări imediate și grave la adresa siguranței publice.

(1a)
     
  Legislația Uniunii sau a statelor membre care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul domeniului de aplicare al prezentei directive conține dispoziții explicite și detaliate care specifică cel puțin:

| (a) | scopurile prelucrării; |
| --- | --- |

(a)

scopurile prelucrării;

| (b) | datele cu caracter personal de procesat; |
| --- | --- |

(b)

datele cu caracter personal de procesat;

| (c) | scopurile specifice și mijloacele de prelucrare; |
| --- | --- |

(c)

scopurile specifice și mijloacele de prelucrare;

| (d) | numirea operatorului sau criterii specifice pentru numirea acestuia; |
| --- | --- |

(d)

numirea operatorului sau criterii specifice pentru numirea acestuia;

| (e) | categorii de personal autorizat în acest scop al autorităților competente pentru prelucrarea datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(e)

categorii de personal autorizat în acest scop al autorităților competente pentru prelucrarea datelor cu caracter personal;

| (f) | procedura de urmat pentru procesul de prelucrare; |
| --- | --- |

(f)

procedura de urmat pentru procesul de prelucrare;

| (g) | utilizarea posibilă a datelor cu caracter personal obținute; |
| --- | --- |

(g)

utilizarea posibilă a datelor cu caracter personal obținute;

| (h) | limitări ale domeniului de aplicare al oricăror prerogative conferite autorităților competente în raport cu activitățile de prelucrare; [AM 67] |
| --- | --- |

(h)

limitări ale domeniului de aplicare al oricăror prerogative conferite autorităților competente în raport cu activitățile de prelucrare; [AM 67]

Articolul 7a

Prelucrarea ulterioară în scopuri incompatibile

(1)
     
  Statele membre prevăd dispoziții conform cărora datele cu caracter personal nu pot fi prelucrate ulterior în alt scop stabilit la articolul 1 alineatul (1) și care nu este compatibil cu scopurile în care datele au fost colectate inițial decât dacă și în măsura în care:

| (a) | prelucrarea este strict necesară și proporțională într-o societate democratică și impusă de dreptul Uniunii sau al statelor membre pentru un scop legitim, bine definit și specific; |
| --- | --- |

(a)

prelucrarea este strict necesară și proporțională într-o societate democratică și impusă de dreptul Uniunii sau al statelor membre pentru un scop legitim, bine definit și specific;

| (b) | prelucrarea este strict limitată la o perioadă care nu depășește timpul necesar pentru operațiunea specifică de prelucrare a datelor; |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea este strict limitată la o perioadă care nu depășește timpul necesar pentru operațiunea specifică de prelucrare a datelor;

| (c) | orice altă utilizare ulterioară în alte scopuri este interzisă. |
| --- | --- |

(c)

orice altă utilizare ulterioară în alte scopuri este interzisă.

Înainte de orice prelucrare, statul membru consultă autoritatea națională de supraveghere competentă și efectuează o evaluare a impactului asupra protecției datelor.

(2)
     
  În plus față de cerințele prevăzute la articolul 7 alineatul (1a), legislația Uniunii sau a statelor membre care autorizează prelucrarea ulterioară, menționată la alineatul (1), cuprinde dispoziții explicite și detaliate cel puțin cu privire la:

| (a) | scopurile și mijloacele specifice ale respectivei prelucrări; |
| --- | --- |

(a)

scopurile și mijloacele specifice ale respectivei prelucrări;

| (b) | faptul că accesul este permis doar pentru personalul autorizat în acest sens al autorităților competente în exercitarea sarcinilor lor atunci când, într-un caz specific, există motive rezonabile pentru a crede că prelucrarea datelor cu caracter personal va contribui în mod substanțial la prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau la executarea pedepselor de natură penală; precum și |
| --- | --- |

(b)

faptul că accesul este permis doar pentru personalul autorizat în acest sens al autorităților competente în exercitarea sarcinilor lor atunci când, într-un caz specific, există motive rezonabile pentru a crede că prelucrarea datelor cu caracter personal va contribui în mod substanțial la prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau la executarea pedepselor de natură penală; precum și

| (c) | stabilirea unor garanții adecvate, cu scopul de a asigura protecția drepturilor și libertăților fundamentale în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(c)

stabilirea unor garanții adecvate, cu scopul de a asigura protecția drepturilor și libertăților fundamentale în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal.

Statele membre pot solicita ca accesul la datele cu caracter personal să facă obiectul unor condiții suplimentare, cum ar fi autorizarea judiciară, în conformitate cu legislația lor națională.

(3)
     
  Statele membre, pot, de asemenea, permite prelucrarea ulterioară a datelor personale în scopuri istorice, statistice sau științifice, cu condiția instituirii unor garanții adecvate, cum ar fi anonimizarea datelor. [AM 68]

Articolul 8

Prelucrarea categoriilor speciale de date cu caracter personal

(1)   Statele membre interzic prelucrarea datelor cu caracter personal care dezvăluie rasa sau originea etnică, opiniile politice, religia sau convingerile
  filozofice
  ,
  orientarea sexuală sau identitatea de gen
  , apartenența la un

  și activitățile de
  sindicat, a

  precum și prelucrarea
  datelor genetice sau

  biometrice și
  a datelor privind sănătatea sau viața sexuală.

(2)   Alineatul (1) nu se aplică atunci când:

| (a) | prelucrarea este permisă printr-o lege care oferă garanții adecvate

  este strict necesară și proporționată pentru îndeplinirea unei sarcini efectuate de autoritățile competente, în scopurile menționate la articolul 1 alineatul (1), pe baza dreptului Uniunii sau al statelor membre, care prevede măsuri specifice și corespunzătoare pentru protejarea intereselor legitime ale persoanei vizate, inclusiv o autorizare specifică din partea unei autorități judiciare, dacă legislația națională impune acest lucru
  ; sau |
| --- | --- |

(a)

prelucrarea este permisă printr-o lege care oferă garanții adecvate

  este strict necesară și proporționată pentru îndeplinirea unei sarcini efectuate de autoritățile competente, în scopurile menționate la articolul 1 alineatul (1), pe baza dreptului Uniunii sau al statelor membre, care prevede măsuri specifice și corespunzătoare pentru protejarea intereselor legitime ale persoanei vizate, inclusiv o autorizare specifică din partea unei autorități judiciare, dacă legislația națională impune acest lucru
  ; sau

| (b) | prelucrarea este necesară pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane; sau |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea este necesară pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane; sau

| (c) | prelucrarea se referă la date care sunt făcute publice în mod manifest de persoana vizată
  , cu condiția ca acestea să fie relevante și de strictă necesitate pentru scopul urmărit în cazul respectiv
  . [AM 69] |
| --- | --- |

(c)

prelucrarea se referă la date care sunt făcute publice în mod manifest de persoana vizată
  , cu condiția ca acestea să fie relevante și de strictă necesitate pentru scopul urmărit în cazul respectiv
  . [AM 69]

Articolul 8a

Prelucrarea datelor genetice în scopul unei anchete penale sau al unei proceduri judiciare

(1)
     
  Statele membre garantează că datele genetice nu pot fi utilizate decât pentru stabilirea unei legături genetice în contextul elementelor de probă, prevenind o amenințare la adresa siguranței publice sau comiterea unei infracțiuni specifice. Datele genetice nu pot fi utilizate pentru a determina alte caracteristici ce pot fi legate genetic.

(2)
     
  Statele membre prevăd dispoziții conform cărora datele sau informațiile genetice rezultate în urma analizei lor nu pot fi păstrate decât atât timp cât este necesar pentru scopurile în care datele sunt prelucrate și atunci când persoana în cauză a fost condamnată pentru infracțiuni grave împotriva vieții, integrității sau securității persoanelor, cu condiția unor perioade de stocare stricte ce urmează a fi determinate de legislația statelor membre.

(3)
     
  Statele membre garantează că datele sau informațiile genetice rezultate în urma analizei lor nu sunt stocate pentru perioade mai lungi decât atunci când datele genetice nu pot fi atribuite unei persoane, în special în cazul în care acestea sunt găsite la locul infracțiunii. [AM 70]

Articolul 9

Măsuri bazate pe crearea de profiluri și pe prelucrarea automată

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora sunt interzise măsurile care au efect juridic negativ pentru persoana vizată sau care afectează în mod semnificativ persoana vizată și care se bazează exclusiv

  parțial sau total
  pe prelucrarea automată a datelor cu caracter personal care au ca scop evaluarea anumitor aspecte personale privind persoana vizată, cu excepția cazului în care acest lucru este permis de un act legislativ care prevede, de asemenea, măsuri de protejare a intereselor legitime ale persoanei vizate.

(2)   Prelucrarea automată a datelor cu caracter personal, menite să evalueze anumite aspecte personale privind persoana vizată nu se bazează exclusiv pe categoriile speciale de date cu caracter personal prevăzute la articolul 8.

(2a)
     
  Prelucrarea automată a datelor cu caracter personal, menite să individualizeze o persoană vizată în lipsa unei suspiciuni inițiale potrivit căreia persoana vizată este posibil să fi comis sau să comită o infracțiune este permisă de lege doar în cazul și în măsura în care acest lucru este strict necesar pentru investigarea unei infracțiuni grave sau pentru prevenirea unui pericol iminent și clar, stabilit pe indicații factuale, la adresa siguranței publice, existenței statului sau vieții unor persoane.

(2b)
     
  În toate cazurile, se interzice crearea de profiluri care are drept efect (cu sau fără intenție) discriminarea împotriva persoanelor fizice pe baza originii rasiale sau etnice, a opiniilor politice, a religiei sau a convingerilor, a apartenenței sindicale sau a orientării sexuale ori de gen, sau care are drept rezultat (cu sau fără intenție) măsuri ce au astfel de efecte. [AM 71]

Articolul 9a

Principii generale referitoare la drepturile persoanei vizate

(1)
     
  Statele membre se asigură că baza protecției datelor este clară, cu drepturi neambigui pentru persoana vizată care sunt respectate de către operator. Dispozițiile prezentei directive au scopul de a întări, clarifica, garanta și, după caz, codifica aceste drepturi.

(2)
     
  Statele membre iau măsurile necesare pentru ca aceste drepturi să includă, între altele, oferirea unor informații clare și ușor de înțeles cu privire la procesarea datelor personale ale persoanei vizate, dreptul de acces, rectificare și ștergere a datelor respective, dreptul de a depune o reclamație la autoritatea competentă de protecție a datelor și de a introduce acțiuni în justiție, precum și dreptul la compensări și despăgubiri în urma unei operațiuni de prelucrare care nu respectă legea. Aceste drepturi se exercită în general gratuit. Operatorul răspunde solicitărilor persoanei vizate într-un termen rezonabil. [AM 72]

CAPITOLUL III

DREPTURILE PERSOANEI VIZATE

Articolul 10

Modalități de exercitare a drepturilor persoanei vizate

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul ia toate măsurile rezonabile pentru a aplica

  aplică
  politici
  concise,
  transparente
  , clare
  și ușor accesibile în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și exercitarea drepturilor persoanelor vizate.

(2)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul pune la dispoziția persoanei vizate orice informație și orice comunicare referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal, într-o formă inteligibilă, folosind un limbaj simplu și clar
  , în special atunci când informațiile respective sunt adresate în mod specific unui copil
  .

(3)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul ia toate măsurile rezonabile pentru stabilirea procedurilor

  stabilește procedurile
  de furnizare a informațiilor prevăzute la articolul 11 și de exercitare a drepturilor persoanelor vizate prevăzute la articolele 12 – 17.
  În cazul în care datele cu caracter personal fac obiectul unei prelucrări automatizate, operatorul prevede modalitățile de introducere a cererilor pe cale electronică.

(4)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul informează persoana vizată cu privire la modul în care a dat curs cererii, fără întârzieri nejustificate

  , și în orice caz în termen de o lună de la primirea cererii
  .
  Informațiile sunt furnizate în scris. Atunci când persoana vizată efectuează cererea în format electronic, informațiile sunt furnizate în același format.

(5)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora informațiile și orice acțiune întreprinsă de către operator în urma unei cereri prevăzute la alineatele (3) și (4) nu se taxează. În cazul în care cererile sunt ofensatoare

  în mod vădit excesive
  , în special din cauza caracterului lor repetitiv sau al mărimii ori volumului cererii, operatorul poate percepe o taxă
  rezonabilă, ținând cont de costurile administrative,
  pentru furnizarea informațiilor sau pentru luarea măsurilor solicitate sau operatorul poate să nu întreprindă acțiunea cerută. În acest caz, sarcina probei în ceea ce privește caracterul vădit
  excesiv
  al cererii revine operatorului.

(5a)
     
  Statele membre pot prevedea posibilitatea persoanei vizate de a-și exercita acest drept în mod direct împotriva operatorului sau prin intermediul autorității naționale de supraveghere competente. În cazul în care autoritatea de supraveghere a acționat la cererea persoanei vizate, autoritatea de supraveghere informează persoana vizată cu privire la verificările efectuate. [AM 73]

Articolul 11

Informații pentru persoana vizată

(1)   În cazul în care se colectează date cu caracter personal referitoare la o persoană vizată, statele membre se asigură că operatorul ia toate măsurile necesare pentru a furniza

  furnizează
  persoanei vizate cel puțin următoarele informații:

| (a) | identitatea și datele de contact ale operatorului și ale responsabilului cu protecția datelor; |
| --- | --- |

(a)

identitatea și datele de contact ale operatorului și ale responsabilului cu protecția datelor;

| (b) | temeiul juridic și
  scopurile în care sunt prelucrate datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

(b)

temeiul juridic și
  scopurile în care sunt prelucrate datele cu caracter personal;

| (c) | perioada de stocare a datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(c)

perioada de stocare a datelor cu caracter personal;

| (d) | existența dreptului de a solicita operatorului accesul și rectificarea, ștergerea sau limitarea prelucrării datelor cu caracter personal referitoare la persoana vizată; |
| --- | --- |

(d)

existența dreptului de a solicita operatorului accesul și rectificarea, ștergerea sau limitarea prelucrării datelor cu caracter personal referitoare la persoana vizată;

| (e) | dreptul de a depune o plângere la autoritatea de supraveghere prevăzută la articolul 39 și datele de contact ale acestei autorități; |
| --- | --- |

(e)

dreptul de a depune o plângere la autoritatea de supraveghere prevăzută la articolul 39 și datele de contact ale acestei autorități;

| (f) | destinatarii sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal, inclusiv în țări terțe sau organizații internaționale
  și entitatea autorizată să acceseze datele în temeiul legilor țării terțe respective sau al normelor unei organizații internaționale, existența sau inexistența unei decizii din partea Comisiei privind caracterul adecvat al protecției sau, în cazul transferurilor menționate la articolele 35 și 36, modalitățile de a obține o copie a garanțiilor corespunzătoare utilizate pentru transfer
  ; |
| --- | --- |

(f)

destinatarii sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal, inclusiv în țări terțe sau organizații internaționale
  și entitatea autorizată să acceseze datele în temeiul legilor țării terțe respective sau al normelor unei organizații internaționale, existența sau inexistența unei decizii din partea Comisiei privind caracterul adecvat al protecției sau, în cazul transferurilor menționate la articolele 35 și 36, modalitățile de a obține o copie a garanțiilor corespunzătoare utilizate pentru transfer
  ;

| (fa) | în cazul în care operatorul procesează date cu caracter personal astfel cum este descris la articolul 9 alineatul (1), informațiile cu privire la existența prelucrării pentru o măsură de tipul celor menționate la articolul 9 alineatul (1) și efectele preconizate ale unei astfel de prelucrări asupra persoanei vizate, precum și informații cu privire la logica folosită în stabilirea profilelor și dreptul de a obține o evaluare umană; |
| --- | --- |

(fa)

în cazul în care operatorul procesează date cu caracter personal astfel cum este descris la articolul 9 alineatul (1), informațiile cu privire la existența prelucrării pentru o măsură de tipul celor menționate la articolul 9 alineatul (1) și efectele preconizate ale unei astfel de prelucrări asupra persoanei vizate, precum și informații cu privire la logica folosită în stabilirea profilelor și dreptul de a obține o evaluare umană;

| (fb) | informații cu privire la măsurile de securitate luate pentru a proteja datele cu caracter personal; |
| --- | --- |

(fb)

informații cu privire la măsurile de securitate luate pentru a proteja datele cu caracter personal;

| (g) | orice alte informații suplimentare, în măsura în care astfel de informații suplimentare sunt necesare pentru garantarea prelucrării echitabile în ceea ce privește persoana vizată, având în vedere circumstanțele specifice în care sunt prelucrate datele cu caracter personal. |
| --- | --- |

(g)

orice alte informații suplimentare, în măsura în care astfel de informații suplimentare sunt necesare pentru garantarea prelucrării echitabile în ceea ce privește persoana vizată, având în vedere circumstanțele specifice în care sunt prelucrate datele cu caracter personal.

(2)   În cazul în care datele cu caracter personal sunt colectate de la persoana vizată, operatorul transmite persoanei vizate, în plus față de informațiile menționate la alineatul (1), informații cu privire la caracterul obligatoriu sau opțional al furnizării datelor cu caracter personal, precum și la eventualele consecințe ale refuzului de a furniza aceste date.

(3)   Operatorul furnizează informațiile prevăzute la alineatul (1):

| (a) | în momentul obținerii datelor cu caracter personal de la persoana vizată; sau |
| --- | --- |

(a)

în momentul obținerii datelor cu caracter personal de la persoana vizată; sau

| (b) | în cazul în care datele cu caracter personal nu sunt colectate de la persoana vizată, în momentul în care sunt înregistrate sau într-o perioadă de timp rezonabilă după colectare, având în vedere circumstanțele specifice ale prelucrării datelor. |
| --- | --- |

(b)

în cazul în care datele cu caracter personal nu sunt colectate de la persoana vizată, în momentul în care sunt înregistrate sau într-o perioadă de timp rezonabilă după colectare, având în vedere circumstanțele specifice ale prelucrării datelor.

(4)   Statele membre pot adopta măsuri legislative de amânare,
  sau
  restricționare sau omitere a dispoziției privind informațiile pentru persoana vizată
  , într-un caz concret,
  în măsura în care și atât timp cât o astfel de restricționare parțială sau totală constituie o măsură necesară și proporțională într-o societate democratică, ținând seama de
  drepturile fundamentale și de
  interesele legitime ale persoanei vizate:

| (a) | pentru evitarea obstrucționării cercetărilor, anchetelor sau procedurilor oficiale sau juridice; |
| --- | --- |

(a)

pentru evitarea obstrucționării cercetărilor, anchetelor sau procedurilor oficiale sau juridice;

| (b) | pentru a nu prejudicia prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau executarea pedepselor; |
| --- | --- |

(b)

pentru a nu prejudicia prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau executarea pedepselor;

| (c) | pentru protejarea siguranței publice; |
| --- | --- |

(c)

pentru protejarea siguranței publice;

| (d) | pentru protejarea securității naționale; |
| --- | --- |

(d)

pentru protejarea securității naționale;

| (e) | pentru protejarea drepturilor și libertăților celorlalți. |
| --- | --- |

(e)

pentru protejarea drepturilor și libertăților celorlalți.

(5)   
  Statele membre prevăd dispoziții conform cărora operatorul evaluează, în fiecare caz specific, prin intermediul unei examinări concrete și individuale, aplicabilitatea unei restricționări parțiale sau totale în cazul unuia dintre motivele menționate la alineatul (4).
  Statele membre pot, de asemenea, stabili
  prin lege
  categoriile de prelucrare a datelor care se pot încadra, integral sau parțial, la excepțiile de la alineatul (4)
  literele (a), (b), (c) și (d)
  . [AM 74]

Articolul 12

Dreptul de acces al persoanei vizate

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora persoana vizată are dreptul de a obține de la operator confirmarea cu privire la prelucrarea datelor sale cu caracter personal. În cazul în care aceste date cu caracter personal sunt prelucrate, operatorul furnizează următoarele informații
  , dacă nu au fost deja furnizate
  :

| (-a) | comunicarea datelor cu caracter personal care fac obiectul prelucrării și a oricărei informații disponibile cu privire la originea datelor și, după caz, informații inteligibile referitoare la logica utilizată în orice prelucrare automată; |
| --- | --- |

(-a)

comunicarea datelor cu caracter personal care fac obiectul prelucrării și a oricărei informații disponibile cu privire la originea datelor și, după caz, informații inteligibile referitoare la logica utilizată în orice prelucrare automată;

| (-aa) | semnificația și consecințele avute în vedere ale acestei prelucrări, cel puțin în cazul măsurilor menționate la articolul 9; |
| --- | --- |

(-aa)

semnificația și consecințele avute în vedere ale acestei prelucrări, cel puțin în cazul măsurilor menționate la articolul 9;

| (a) | scopurile prelucrării
  , precum și temeiurile juridice ale prelucrării
  ; |
| --- | --- |

(a)

scopurile prelucrării
  , precum și temeiurile juridice ale prelucrării
  ;

| (b) | categoriile de date cu caracter personal vizate; |
| --- | --- |

(b)

categoriile de date cu caracter personal vizate;

| (c) | destinatarii sau categoriile de destinatari cărora le-au fost dezvăluite datele cu caracter personal, în special destinatarii din țări terțe; |
| --- | --- |

(c)

destinatarii sau categoriile de destinatari cărora le-au fost dezvăluite datele cu caracter personal, în special destinatarii din țări terțe;

| (d) | perioada de stocare a datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(d)

perioada de stocare a datelor cu caracter personal;

| (e) | existența dreptului de a solicita de la operator rectificarea, ștergerea sau restricționarea prelucrării datelor cu caracter personal referitoare la persoana vizată; |
| --- | --- |

(e)

existența dreptului de a solicita de la operator rectificarea, ștergerea sau restricționarea prelucrării datelor cu caracter personal referitoare la persoana vizată;

| (f) | dreptul de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere și datele de contact ale autorității de supraveghere. |
| --- | --- |

(f)

dreptul de a depune o plângere în fața autorității de supraveghere și datele de contact ale autorității de supraveghere.

| (g) | comunicarea datelor cu caracter personal care fac obiectul prelucrării și a oricărei informații disponibile cu privire la originea datelor. |
| --- | --- |

(g)

comunicarea datelor cu caracter personal care fac obiectul prelucrării și a oricărei informații disponibile cu privire la originea datelor.

(2)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora persoana vizată are dreptul de a obține de la operator o copie a datelor cu caracter personal care fac obiectul prelucrării.
  În cazul în care persoana vizată introduce o cerere în format electronic, informațiile sunt furnizate în format electronic, cu excepția cazului în care persoana vizată solicită un alt format. [AM 75]

Articolul 13

Limitarea dreptului de acces

(1)   Statele membre pot adopta măsuri legislative care limitează, integral sau parțial,
  în funcție de cazul concret,
  dreptul de acces al persoanei vizate în măsura
  și pentru perioada
  în care o astfel de limitare, parțială sau totală, constituie o măsură
  strict
  necesară și proporțională într-o societate democratică, ținându-se seama de
  drepturile fundamentale și
  interesele legitime ale persoanei în cauză:

| (a) | pentru evitarea obstrucționării cercetărilor, anchetelor sau procedurilor oficiale sau juridice; |
| --- | --- |

(a)

pentru evitarea obstrucționării cercetărilor, anchetelor sau procedurilor oficiale sau juridice;

| (b) | pentru a nu prejudicia prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau executarea pedepselor; |
| --- | --- |

(b)

pentru a nu prejudicia prevenirea, identificarea, investigarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau executarea pedepselor;

| (c) | pentru protejarea siguranței publice; |
| --- | --- |

(c)

pentru protejarea siguranței publice;

| (d) | pentru protejarea securității naționale; |
| --- | --- |

(d)

pentru protejarea securității naționale;

| (e) | pentru protejarea drepturilor și libertăților celorlalți. |
| --- | --- |

(e)

pentru protejarea drepturilor și libertăților celorlalți.

(2)   
  Statele membre prevăd dispoziții conform cărora operatorul evaluează, în fiecare caz specific, prin intermediul unei examinări concrete și individuale, aplicabilitatea unei restricționări parțiale sau totale în cazul unuia dintre motivele menționate la alineatul (1).
  Statele membre pot
  , de asemenea,
  stabili prin lege categoriile de prelucrare a datelor care se pot încadra, integral sau parțial, la excepțiile de la alineatul (1)
  literele (a)-(d)
  .

(3)   În cazurile prevăzute la alineatele (1) și (2), statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul informează în scris persoana vizată
  , fără întârzieri nejustificate,
  cu privire la refuzarea sau limitarea accesului, cu privire la motivele
  argumentate ale
  refuzului și cu privire la posibilitățile de a depune o plângere la autoritatea de supraveghere și de a introduce o cale de atac în justiție. Informațiile cu privire la motivele de fapt și de drept care stau la baza deciziei pot fi omise în cazul în care furnizarea acestor informații ar contraveni unuia dintre obiectivele de la alineatul (1).

(4)   Statele membre se asigură că operatorul justifică
  evaluarea menționată la alineatul (2), precum și
  motivele pentru omiterea

  restricționarea
  comunicării motivelor de fapt sau de drept care stau la baza deciziei.
  Aceste informații se pun la dispoziția autorităților naționale de supraveghere. [AM 76]

Articolul 14

Modalitățile de exercitare a dreptului de acces

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora persoana vizată are dreptul de a solicita
  , în orice moment, și
  în special în cazurile menționate la articolul 13

  articolele 12 și 13
  , verificarea legalității prelucrării datelor de către autoritatea de supraveghere.

(2)   Statul membru

  Statele membre
  prevede dispoziții potrivit cărora operatorul informează persoana vizată cu privire la dreptul de a solicita intervenția autorității de supraveghere în temeiul alineatului (1).

(3)   Atunci când este exercitat dreptul menționat la alineatul (1), autoritatea de supraveghere informează persoana vizată, cel puțin că au fost realizate toate verificările necesare de către autoritatea de supraveghere, precum și cu privire la rezultatul legalității prelucrării respective.
  Autoritatea de supraveghere informează, de asemenea, persoana vizată în legătură cu dreptul acesteia de a introduce o cale de atac.

(3a)
     
  Statele membre pot prevedea posibilitatea persoanei vizate de a-și exercita acest drept în mod direct împotriva operatorului sau prin intermediul autorității naționale de supraveghere competente.

(3b)
     
  Statele membre se asigură că operatorul dispune de un termen rezonabil pentru a răspunde solicitărilor persoanelor vizate cu privire la exercitarea drepturilor lor de acces. [AM 77]

Articolul 15

Dreptul la rectificare
  și completare

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora persoana vizată are dreptul de a obține de la operator rectificarea
  sau completarea
  datelor cu caracter personal inexacte
  sau incomplete
  care o privesc. Persoana vizată are dreptul de a obține completarea datelor cu caracter personal care sunt incomplete,, în special prin furnizarea unei declarații corective
  sau completive
  suplimentare.

(2)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul informează în scris persoana vizată
  , oferind o justificare corespunzătoare,
  cu privire la orice refuz de rectificare
  sau completare
  , cu privire la motivele refuzului și cu privire la posibilitățile de a depune o plângere la autoritatea de supraveghere și de a introduce o cale de atac în justiție.

(2a)
     
  Statele membre prevăd ca operatorul să comunice orice rectificare efectuată fiecărui destinatar căruia i-au fost dezvăluite datele, cu excepția cazului în care o astfel de acțiune se dovedește a fi imposibilă sau presupune un efort disproporțional.

(2b)
     
  Statele membre prevăd obligația operatorului de a comunica rectificarea datelor personale inexacte părții terțe de la care provin datele inexacte.

(2c)
     
  Statele membre prevăd posibilitatea persoanei vizate de a-și exercita acest drept și prin intermediul autorității naționale de supraveghere competente. [AM 78]

Articolul 16

Dreptul de a șterge

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora persoana vizată are dreptul de a obține din partea operatorului ștergerea datelor cu caracter personal referitoare la aceasta, în cazul în care prelucrarea nu este în conformitate cu dispozițiile adoptate în temeiul articolului 4 literele (a) – (e) și al articolelor 7 și 8

  articolelor 4, 6, 7 și 8
  din prezenta directivă.

(2)   Operatorul efectuează ștergerea fără întârziere.
  Operatorul ar trebui, de asemenea, să nu comunice mai departe aceste date.

(3)   În loc de ștergere, operatorul marchează datele

  limitează prelucrarea datelor
  cu caracter personal în cazul în care:

| (a) | persoana vizată contestă exactitatea acestor date, pentru o perioadă care să îi permită operatorului să verifice exactitatea datelor; |
| --- | --- |

(a)

persoana vizată contestă exactitatea acestor date, pentru o perioadă care să îi permită operatorului să verifice exactitatea datelor;

| (b) | datele cu caracter personal trebuie să fie păstrate ca dovadă
  sau pentru protecția intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane. |
| --- | --- |

(b)

datele cu caracter personal trebuie să fie păstrate ca dovadă
  sau pentru protecția intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale altei persoane.

| (c) | persoana vizată se opune ștergerii și solicită în schimb restricționarea utilizării acestora. |
| --- | --- |

(c)

persoana vizată se opune ștergerii și solicită în schimb restricționarea utilizării acestora.

(3a)
     
  În cazul în care prelucrarea datelor cu caracter personal este limitată în conformitate cu alineatul (3), operatorul informează în acest sens persoana vizată înainte de ridicarea restricțiilor de prelucrare.

(4)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul informează în scris persoana vizată
  , oferind o justificare corespunzătoare,
  cu privire la orice refuz de ștergere sau de
  restricționare
  a prelucrării, cu privire la motivele refuzului și cu privire la posibilitățile de a depune o plângere la autoritatea de supraveghere și de a introduce o cale de atac în justiție.

(4a)
     
  Statele membre prevăd ca operatorul să informeze destinatarii cărora le-au fost trimise aceste date cu privire la orice ștergere sau restricționare realizată în temeiul alineatului (1), cu excepția cazului în care acest lucru se dovedește a fi imposibil sau implică un efort disproporționat. Operatorul informează persoana vizată cu privire la acești terți.

(4b)
     
  Statele membre pot prevedea posibilitatea persoanei vizate de a-și exercita acest drept în mod direct împotriva operatorului sau prin intermediul autorității naționale de supraveghere competente. [AM 79]

Articolul 17

Drepturile persoanelor vizate în cadrul investigațiilor și procedurilor penale

Statele membre pot prevedea dispoziții potrivit cărora drepturile la informare, acces, rectificare, ștergere și la restricționarea prelucrării menționate la articolele 11 – 16 sunt exercitate în conformitate cu normele naționale privind procedurile judiciare în cazul în care datele cu caracter personal sunt conținute într-o hotărâre sau înregistrare judecătorească prelucrată în cursul unor investigații și al unor proceduri penale.

CAPITOLUL IV

OPERATORUL ȘI PERSOANA ÎMPUTERNICITĂ DE CĂTRE OPERATOR

SECȚIUNEA 1

OBLIGAȚII GENERALE

Articolul 18

Responsabilitatea operatorului

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul adoptă norme interne și pune în aplicare măsuri adecvate pentru a se asigura și
  a fi capabil să demonstreze, într-un mod transparent, pentru fiecare operațiune de prelucrare,
  că prelucrarea datelor cu caracter personal este realizată în conformitate cu dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive
  , atât când se hotărăsc mijloacele de prelucrare, cât și în momentul prelucrării în sine.

(2)   Măsurile menționate la alineatul (1) cuprind în special:

| (a) | păstrarea documentației menționate la articolul 23; |
| --- | --- |

(a)

păstrarea documentației menționate la articolul 23;

| (aa) | efectuarea unei evaluări a impactului privind protecția datelor, în conformitate cu articolul 25a; |
| --- | --- |

(aa)

efectuarea unei evaluări a impactului privind protecția datelor, în conformitate cu articolul 25a;

| (b) | respectarea cerințelor privind consultarea prealabilă, în temeiul articolului 26; |
| --- | --- |

(b)

respectarea cerințelor privind consultarea prealabilă, în temeiul articolului 26;

| (c) | punerea în aplicare a cerințelor privind securitatea datelor prevăzute la articolul 27; |
| --- | --- |

(c)

punerea în aplicare a cerințelor privind securitatea datelor prevăzute la articolul 27;

| (d) | desemnarea unui responsabil cu protecția datelor, în temeiul articolului 30; |
| --- | --- |

(d)

desemnarea unui responsabil cu protecția datelor, în temeiul articolului 30;

| (da) | după caz, conceperea și punerea în aplicare a unor garanții specifice cu privire la procesarea datelor cu caracter personal referitoare la copii. |
| --- | --- |

(da)

după caz, conceperea și punerea în aplicare a unor garanții specifice cu privire la procesarea datelor cu caracter personal referitoare la copii.

(3)   Operatorul pune în aplicare mecanisme pentru a asigura verificarea
  adecvării și
  eficacității măsurilor menționate la alineatele (1) și (2) ale prezentului articol. Dacă se dovedește a fi proporțională, această verificare va fi efectuată de auditori interni sau externi independenți. [AM 80]

Articolul 19

Protecția datelor începând cu momentul conceperii și protecția implicită a datelor

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora, având în vedere stadiul actual al tehnicii și costurile de implementare, operatorul pune,
  cunoștințele tehnice actuale, cele mai bune practici internaționale și riscurile reprezentate de prelucrarea datelor, operatorul și persoana împuternicită de acesta, dacă există, atât în momentul stabilirii mijloacelor de prelucrare, cât și pe parcursul prelucrării propriu-zise,
  pun în aplicare măsuri și proceduri tehnice și organizatorice corespunzătoare
  și proporționale
  astfel încât prelucrarea să îndeplinească cerințele prezentului regulament și să asigure protecția drepturilor persoanei vizate, îndeosebi în ceea ce privește principiile menționate la articolul 4.
  Protecția datelor încă din momentul conceperii ține seama în mod deosebit de managementul întregului ciclu de viață al datelor cu caracter personal, de la colectare la prelucrare și la eliminare, axându-se în mod sistematic pe garanții procedurale cuprinzătoare cu privire la acuratețea, confidențialitatea, integritatea, securitatea fizică și eliminarea datelor cu caracter personal. În cazul în care operatorul a realizat o evaluare a impactului asupra protecției datelor în temeiul articolului 25a, se ține cont de rezultatele acesteia în elaborarea măsurilor și procedurilor.

(2)   Operatorul pune în aplicare mecanisme care garantează

  garantează
  că, în mod implicit, sunt prelucrate numai acele date cu caracter personal care sunt necesare pentru scopurile prelucrării

  fiecare scop specific al prelucrării și că aceste date colectate sau păstrate nu depășesc pragul minim necesar pentru îndeplinirea acestor scopuri, atât în ceea ce privește volumul datelor, cât și perioada de stocare a acestora
  .
  În special, aceste mecanisme asigură că, implicit, datele cu caracter personal nu sunt accesibile unui număr nelimitat de persoane și că persoanele vizate pot să controleze gradul de difuzare a datelor lor cu caracter personal
  . [AM 81]

Articolul 20

Operatorii asociați

(1)
     Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora, în cazul în care un operator stabilește scopul, condițiile și mijloacele de prelucrare a datelor cu caracter personal împreună cu alții, operatorii asociați trebuie să stabilească responsabilitățile care revin fiecăruia pentru respectarea dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, în special în ceea ce privește procedurile și mecanismele pentru exercitarea drepturilor persoanelor vizate, prin intermediul unui acord
  scris, cu caracter obligatoriu,
  între aceștia.

(2)
     
  cu excepția cazului în care persoana vizată a fost informată cu privire operatorii asociați responsabili, conform alineatului (1), persoana vizată își poate exercita drepturile în temeiul prezentei directive în ceea ce privește și împotriva oricărui operator asociat. [AM 82]

Articolul 21

Persoana împuternicită de către operator

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora, atunci când o operațiune de prelucrare este realizată în numele unui operator, operatorul trebuie să aleagă

  alege
  o persoană împuternicită care să ofere garanții suficiente pentru punerea în aplicare a măsurilor tehnice și organizatorice adecvate și a procedurilor, astfel încât prelucrarea să îndeplinească cerințele prevăzute în dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive și să asigure protecția drepturilor persoanei vizate
  , în special în ceea ce privește măsurile de securitate tehnică și de organizare privind prelucrarea care urmează să fie efectuată, și să vegheze la respectarea acestor măsuri
  .

(2)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora realizarea prelucrării de către o persoană împuternicită

  prin intermediul unei persoane împuternicite
  de către operator trebuie să fie reglementată printr-un
  contract sau
  act juridic care obligă persoana împuternicită de către operator în raport cu operatorul și care prevede, în special, că persoana împuternicită de către operator acționează numai la instrucțiunile operatorului; în special, în cazul în care transferul datelor cu caracter personal utilizate este interzis.

| (a) | acționează numai la instrucțiunile operatorului; |
| --- | --- |

(a)

acționează numai la instrucțiunile operatorului;

| (b) | angajează doar persoane care au fost de acord să li se impună obligația de confidențialitate sau respectă o obligație legală de confidențialitate; |
| --- | --- |

(b)

angajează doar persoane care au fost de acord să li se impună obligația de confidențialitate sau respectă o obligație legală de confidențialitate;

| (c) | adoptă toate măsurile necesare în conformitate cu articolul 27; |
| --- | --- |

(c)

adoptă toate măsurile necesare în conformitate cu articolul 27;

| (d) | angajează o altă persoană împuternicită de către operator doar cu permisiunea operatorului și, prin urmare, îl informează din timp pe operator cu privire la intenția de a angaja o altă persoană împuternicită de către operator, astfel încât acesta să aibă posibilitatea de a obiecta; |
| --- | --- |

(d)

angajează o altă persoană împuternicită de către operator doar cu permisiunea operatorului și, prin urmare, îl informează din timp pe operator cu privire la intenția de a angaja o altă persoană împuternicită de către operator, astfel încât acesta să aibă posibilitatea de a obiecta;

| (e) | în măsura în care acest lucru este posibil, având în vedere caracterul prelucrării, adoptă, în acord cu operatorul, condițiile tehnice și organizatorice necesare pentru ca operatorul să își îndeplinească obligația de a răspunde cererilor privind exercitarea, de către persoana vizată, a drepturilor prevăzute în capitolul III; |
| --- | --- |

(e)

în măsura în care acest lucru este posibil, având în vedere caracterul prelucrării, adoptă, în acord cu operatorul, condițiile tehnice și organizatorice necesare pentru ca operatorul să își îndeplinească obligația de a răspunde cererilor privind exercitarea, de către persoana vizată, a drepturilor prevăzute în capitolul III;

| (f) | ajută operatorul să asigure respectarea obligațiilor prevăzute la articolele 25a-29; |
| --- | --- |

(f)

ajută operatorul să asigure respectarea obligațiilor prevăzute la articolele 25a-29;

| (g) | transmite operatorului toate rezultatele după terminarea procesului de prelucrare, nu prelucrează în niciun alt mod datele cu caracter personal și șterge copiile existente, dacă legislația Uniunii sau a statelor membre nu impune stocarea lor; |
| --- | --- |

(g)

transmite operatorului toate rezultatele după terminarea procesului de prelucrare, nu prelucrează în niciun alt mod datele cu caracter personal și șterge copiile existente, dacă legislația Uniunii sau a statelor membre nu impune stocarea lor;

| (h) | pune la dispoziția operatorului și a autorității de supraveghere toate informațiile necesare pentru a se controla respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul articol; |
| --- | --- |

(h)

pune la dispoziția operatorului și a autorității de supraveghere toate informațiile necesare pentru a se controla respectarea obligațiilor prevăzute în prezentul articol;

| (i) | ține cont de principiile protecției datelor începând cu momentul conceperii și protecției implicite a datelor. |
| --- | --- |

(i)

ține cont de principiile protecției datelor începând cu momentul conceperii și protecției implicite a datelor.

(2a)
     
  Operatorul și persoana împuternicită de către operator păstrează o dovadă scrisă a instrucțiunilor prezentate de operator și a obligației care îi revine persoanei împuternicite de către operator menționate la alineatul (2).

(3)   În cazul în care o persoană împuternicită de către operator prelucrează date cu caracter personal într-un alt mod decât cel prevăzut în instrucțiunile date de operator, persoana împuternicită de către operator este considerată operator pentru prelucrarea respectivă și face obiectul dispozițiilor privind operatorii asociați prevăzute la articolul 20. [AM 83]

Articolul 22

Desfășurarea activității de prelucrare sub autoritatea operatorului și a persoanei împuternicite de către operator

(1)
     Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora orice persoană acționând sub autoritatea operatorului sau a persoanei împuternicite, care are acces la date cu caracter personal, nu le poate prelucra decât pe baza instrucțiunilor operatorului sau dacă acest lucru este impus de legislația Uniunii sau a unui stat membru.

(1a)
     
  Atunci când persoana împuternicită de către operator este sau devine partea determinantă în ceea ce privește scopurile, mijloacele sau metodele de prelucrare a datelor sau nu acționează exclusiv pe baza instrucțiunilor operatorului, aceasta este considerată operator asociat, în conformitate cu articolul 20. [AM 84]

Articolul 23

Documentația

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora fiecare operator și persoană împuternicită de către operator păstrează documentația referitoare la toate sistemele și procedurile de prelucrare aflate în responsabilitatea lor.

(2)   Această documentație cuprinde cel puțin următoarele informații:

| (a) | numele și datele de contact ale operatorului, sau ale oricărui operator asociat sau persoane împuternicite de către operator; |
| --- | --- |

(a)

numele și datele de contact ale operatorului, sau ale oricărui operator asociat sau persoane împuternicite de către operator;

| (aa) | un acord cu caracter obligatoriu, în cazul în care există operatori comuni; o listă a persoanelor împuternicite de către operator și a activităților desfășurate de către acestea; |
| --- | --- |

(aa)

un acord cu caracter obligatoriu, în cazul în care există operatori comuni; o listă a persoanelor împuternicite de către operator și a activităților desfășurate de către acestea;

| (b) | scopurile prelucrării; |
| --- | --- |

(b)

scopurile prelucrării;

| (ba) | indicarea secțiunilor din cadrul organizației operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator responsabile cu prelucrarea datelor cu caracter personal într-un scop anumit; |
| --- | --- |

(ba)

indicarea secțiunilor din cadrul organizației operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator responsabile cu prelucrarea datelor cu caracter personal într-un scop anumit;

| (bb) | o descriere a categoriei sau categoriilor de persoane vizate și a datelor sau categoriilor de date referitoare la acestea; |
| --- | --- |

(bb)

o descriere a categoriei sau categoriilor de persoane vizate și a datelor sau categoriilor de date referitoare la acestea;

| (c) | destinatarii sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(c)

destinatarii sau categoriile de destinatari ai datelor cu caracter personal;

| (ca) | după caz, informații cu privire la existența creării de profiluri, a unor măsuri bazate pe crearea de profiluri și cu privire la mecanisme de a contesta crearea de profiluri; |
| --- | --- |

(ca)

după caz, informații cu privire la existența creării de profiluri, a unor măsuri bazate pe crearea de profiluri și cu privire la mecanisme de a contesta crearea de profiluri;

| (cb) | informații inteligibile despre logica care stă la baza oricărei operațiuni de prelucrare automatizată; |
| --- | --- |

(cb)

informații inteligibile despre logica care stă la baza oricărei operațiuni de prelucrare automatizată;

| (d) | transferurile de date către o țară terță sau către o organizație internațională, inclusiv identificarea țării terțe sau a organizației internaționale respective
  și temeiurile juridice în baza cărora datele sunt transferate
  ;
  se prezintă o explicație substanțială atunci când un transfer are la bază articolul 35 sau articolul 36 din prezenta directivă; |
| --- | --- |

(d)

transferurile de date către o țară terță sau către o organizație internațională, inclusiv identificarea țării terțe sau a organizației internaționale respective
  și temeiurile juridice în baza cărora datele sunt transferate
  ;
  se prezintă o explicație substanțială atunci când un transfer are la bază articolul 35 sau articolul 36 din prezenta directivă;

| (da) | termenele pentru ștergerea diferitelor categorii de date; |
| --- | --- |

(da)

termenele pentru ștergerea diferitelor categorii de date;

| (db) | rezultatele verificărilor măsurilor menționate la articolul 18 alineatul (1); |
| --- | --- |

(db)

rezultatele verificărilor măsurilor menționate la articolul 18 alineatul (1);

| (dc) | indicarea temeiului juridic al operațiunii de prelucrare pentru care sunt destinate datele. |
| --- | --- |

(dc)

indicarea temeiului juridic al operațiunii de prelucrare pentru care sunt destinate datele.

(3)   Operatorul și persoana împuternicită de către operator pun
  toată
  documentația la dispoziția autorității de supraveghere, la cererea acesteia. [AM 85]

Articolul 24

Păstrarea înregistrărilor

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora se înregistrează următoarele operațiuni de prelucrare: colectare, modificare, consultare, divulgare, combinare sau ștergere. Înregistrările consultărilor sau ale divulgărilor indică, în special, scopul, data și momentul acestor operațiuni și, în măsura în care este posibil, identificarea persoanei ale cărei date cu caracter personal au fost consultate sau divulgate
  și identitatea destinatarilor acestor date
  .

(2)   Înregistrările sunt utilizate exclusiv în scopul verificării legalității prelucrării datelor, al monitorizării proprii și al asigurării integrității și securității datelor,
  sau în scopul realizării de audituri, fie de către responsabilul cu protecția datelor, fie de autoritatea responsabilă cu protecția datelor
  .

(2a)
     
  Operatorul și persoana împuternicită de către operator pun registrele la dispoziția autorității de supraveghere, la cererea acesteia. [AM 86]

Articolul 25

Cooperarea cu autoritatea de supraveghere

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul și persoana împuternicită de operator cooperează cu autoritatea de supraveghere, la cererea acesteia, în îndeplinirea îndatoririlor sale, în special prin furnizarea tuturor informațiilor necesare autorității de supraveghere pentru a-și îndeplini sarcinile

  menționate la articolul 46 alineatul (2) litera (a) și prin asigurarea accesului, așa cum este prevăzut la articolul 46 alineatul (2) litera (b)
  .

(2)   În urma exercitării de către autoritatea de supraveghere a competențelor sale prevăzute la articolul 46
  alineatul (1)
  literele (a) și (b), operatorul și persoana împuternicită de către operator răspund autorității de supraveghere într-un termen rezonabil care urmează să fie specificat de autoritatea de supraveghere. Răspunsul include o descriere a măsurilor adoptate și a rezultatelor obținute în urma observațiilor autorității de supraveghere. [AM 87]

Articolul 25a

Evaluarea impactului privind protecția datelor

(1)
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care operațiunile de prelucrare prezintă riscuri specifice asupra drepturilor și libertăților persoanelor vizate prin natura, domeniul de aplicare sau finalitatea lor, operatorul sau persoana împuternicită de către operator care acționează în numele acestuia efectuează o evaluare a impactului operațiunilor de prelucrare, avute în vedere sau actuale, în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, înainte de a efectua noi operațiuni de prelucrare sau cât mai curând posibil în cazul operațiunilor existente de prelucrare.

(2)
     
  În special următoarele operațiuni de prelucrare pot prezenta astfel de riscuri specifice precum cele menționate la alineatul (1):

| (a) | prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul unor sisteme de evidență de mari dimensiuni în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor și al executării pedepselor; |
| --- | --- |

(a)

prelucrarea datelor cu caracter personal în cadrul unor sisteme de evidență de mari dimensiuni în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor și al executării pedepselor;

| (b) | prelucrarea unor categorii speciale de date cu caracter personal, menționată la articolul 8, a datelor cu caracter personal referitoare la copii și a datelor biometrice în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor și al executării pedepselor. |
| --- | --- |

(b)

prelucrarea unor categorii speciale de date cu caracter personal, menționată la articolul 8, a datelor cu caracter personal referitoare la copii și a datelor biometrice în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor și al executării pedepselor.

| (c) | evaluarea aspectelor personale privind o persoană fizică sau în scopul analizării sau prezicerii în special a comportamentului persoanei fizice, care se bazează pe prelucrarea automată și poate avea drept consecință măsuri care produc efecte juridice cu privire la persoana respectivă sau care o afectează în mod semnificativ pe aceasta; |
| --- | --- |

(c)

evaluarea aspectelor personale privind o persoană fizică sau în scopul analizării sau prezicerii în special a comportamentului persoanei fizice, care se bazează pe prelucrarea automată și poate avea drept consecință măsuri care produc efecte juridice cu privire la persoana respectivă sau care o afectează în mod semnificativ pe aceasta;

| (d) | monitorizarea zonelor accesibile publicului, mai ales în cazul utilizării dispozitivelor optoelectronice (supravegherea video); sau |
| --- | --- |

(d)

monitorizarea zonelor accesibile publicului, mai ales în cazul utilizării dispozitivelor optoelectronice (supravegherea video); sau

| (e) | alte operațiuni de prelucrare pentru care este necesară consultarea autorității de supraveghere în conformitate cu articolul 26 alineatul (1). |
| --- | --- |

(e)

alte operațiuni de prelucrare pentru care este necesară consultarea autorității de supraveghere în conformitate cu articolul 26 alineatul (1).

(3)
     
  Evaluarea conține cel puțin:

| (a) | o descriere sistematică a operațiunilor de prelucrare avute în vedere; |
| --- | --- |

(a)

o descriere sistematică a operațiunilor de prelucrare avute în vedere;

| (b) | o evaluare a necesității și proporționalității operațiunilor de prelucrare în raport cu scopurile; |
| --- | --- |

(b)

o evaluare a necesității și proporționalității operațiunilor de prelucrare în raport cu scopurile;

| (c) | o evaluare a riscurilor din perspectiva drepturilor și libertăților persoanelor vizate și a măsurilor avute în vedere pentru a aborda aceste riscuri și pentru a minimiza volumul de date cu caracter personal prelucrat; |
| --- | --- |

(c)

o evaluare a riscurilor din perspectiva drepturilor și libertăților persoanelor vizate și a măsurilor avute în vedere pentru a aborda aceste riscuri și pentru a minimiza volumul de date cu caracter personal prelucrat;

| (d) | garanțiile, măsurile de securitate și mecanismele menite să asigure protecția datelor cu caracter personal și să demonstreze conformitatea cu dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive, luând în considerare drepturile și interesele legitime ale persoanelor vizate și ale celorlalte persoane interesate; |
| --- | --- |

(d)

garanțiile, măsurile de securitate și mecanismele menite să asigure protecția datelor cu caracter personal și să demonstreze conformitatea cu dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive, luând în considerare drepturile și interesele legitime ale persoanelor vizate și ale celorlalte persoane interesate;

| (e) | o indicație generală a termenelor-limită pentru ștergerea diferitelor categorii de date; |
| --- | --- |

(e)

o indicație generală a termenelor-limită pentru ștergerea diferitelor categorii de date;

| (f) | dacă este cazul, o listă a transferurilor de date avute în vedere către o țară terță sau o organizație internațională, inclusiv identificarea țării terțe sau a organizației internaționale respective și, în cazul transferurilor prevăzute la articolul 36 alineatul (2), documentația care dovedește existența unor garanții corespunzătoare; |
| --- | --- |

(f)

dacă este cazul, o listă a transferurilor de date avute în vedere către o țară terță sau o organizație internațională, inclusiv identificarea țării terțe sau a organizației internaționale respective și, în cazul transferurilor prevăzute la articolul 36 alineatul (2), documentația care dovedește existența unor garanții corespunzătoare;

(4)
     
  În cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de acesta a desemnat un responsabil cu protecția datelor, acesta participă la procedurile de evaluare a impactului.

(5)
     
  Statele membre prevăd că operatorul consultă publicul cu privire la prelucrarea pe care intenționează să o efectueze, fără a aduce atingere protecției interesului public sau securității operațiunilor de prelucrare.

(6)
     
  Fără a aduce atingere protecției interesului public sau securității operațiunilor de prelucrare, evaluarea este ușor accesibilă publicului.

(7)
     
  Comisia este împuternicită să adopte, după solicitarea unui aviz din partea Comitetului european pentru protecția datelor, acte delegate în conformitate cu articolul 56 în scopul de a indica mai detaliat criteriile și condițiile pentru prelucrarea operațiunilor care pot prezenta riscurile specifice menționate la alineatele (1) și (2) și cerințele privind evaluarea menționate la alineatul (3), inclusiv condițiile privind scalabilitatea, verificarea și posibilitatea auditării. [AM 88]

Articolul 26

Consultarea prealabilă a autorității de supraveghere

(1)   Statele membre se asigură că operatorul sau persoana împuternicită consultă autoritatea de supraveghere înainte de prelucrarea datelor cu caracter personal care fac parte dintr-un sistem nou de evidență a datelor care urmează a fi creat

  pentru a asigura conformitatea prelucrării prevăzute cu dispozițiile adoptate în conformitate cu prezenta directivă și în special pentru a atenua riscurile la care sunt expuse persoanele vizate
  , în cazul în care:

| (a) | urmează a fi prelucrate categorii speciale de date, menționate la articolul 8

  o evaluare a impactului privind protecția datelor, astfel cum se prevede la articolul 25a, indică faptul că operațiunile de prelucrare pot prezenta, prin însăși natura, domeniul de aplicare și/sau scopurile lor, un grad înalt de riscuri specifice; sau
  ; |
| --- | --- |

(a)

urmează a fi prelucrate categorii speciale de date, menționate la articolul 8

  o evaluare a impactului privind protecția datelor, astfel cum se prevede la articolul 25a, indică faptul că operațiunile de prelucrare pot prezenta, prin însăși natura, domeniul de aplicare și/sau scopurile lor, un grad înalt de riscuri specifice; sau
  ;

| (b) | tipul prelucrării, în special prin utilizarea de tehnologii, mecanisme sau proceduri noi prezintă riscuri specifice pentru drepturile și libertățile fundamentale, în special pentru protecția datelor cu caracter personal ale persoanelor vizate

  autoritatea de supraveghere consideră că este necesar să se efectueze o consultare prealabilă cu privire la operațiunile de prelucrare specificate care pot prezenta riscuri specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate prin însăși natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor.
  . |
| --- | --- |

(b)

tipul prelucrării, în special prin utilizarea de tehnologii, mecanisme sau proceduri noi prezintă riscuri specifice pentru drepturile și libertățile fundamentale, în special pentru protecția datelor cu caracter personal ale persoanelor vizate

  autoritatea de supraveghere consideră că este necesar să se efectueze o consultare prealabilă cu privire la operațiunile de prelucrare specificate care pot prezenta riscuri specifice pentru drepturile și libertățile persoanelor vizate prin însăși natura, domeniul de aplicare sau scopurile lor.
  .

(1a)
     
  Atunci când hotărăște, conform atribuțiilor sale că prelucrarea prevăzută nu este conformă cu dispozițiile adoptate în conformitate cu prezenta directivă, în special în cazul în care riscurile nu sunt suficient identificate sau atenuate, autoritatea de supraveghere interzice prelucrarea prevăzută și prezintă propuneri adecvate pentru remedierea acestor aspecte neconforme.

(2)   Statele membre pot prevedea

  prevăd
  dispoziții potrivit cărora autoritatea de supraveghere
  , după consultarea Comitetului european pentru protecția datelor,
  stabilește o listă a operațiunilor de prelucrare care fac obiectul consultării prealabile, în conformitate cu alineatul (1)
  litera (b)
  .

(2a)
     
  Statele membre prevăd dispoziții conform cărora operatorul sau persoana împuternicită de către operator furnizează autorității de supraveghere evaluarea impactului privind protecția datelor în temeiul articolului 25a și, la cerere, orice altă informație care permite autorității de supraveghere să facă o evaluare a conformității prelucrării și în special a riscurilor în privința protecției datelor cu caracter personal ale persoanei vizate și a garanțiilor aferente.

(2b)
     
  Atunci când consideră că prelucrarea prevăzută nu este conformă cu dispozițiile adoptate în conformitate cu prezenta directivă sau că riscurile nu sunt suficient identificate sau atenuate, autoritatea de supraveghere prezintă propuneri adecvate pentru remedierea acestor aspecte neconforme.

(2c)
     
  Statele membre pot consulta autoritatea de supraveghere în cadrul procesului de pregătire a unei măsuri legislative care urmează să fie adoptată de parlamentul național sau a unei măsuri bazate pe o astfel de măsură legislativă, care să definească natura prelucrării, pentru a asigura conformitatea prelucrării prevăzute cu prezenta directivă și în special pentru a atenua riscurile la care sunt expuse persoanele vizate. [AM 89]

SECȚIUNEA 2

SECURITATEA DATELOR

Articolul 27

Securitatea prelucrării

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul și persoana împuternicită de către operator pun în aplicare măsuri
  și proceduri
  tehnice și organizatorice adecvate pentru a asigura un nivel de securitate corespunzător riscurilor pe care le presupune prelucrarea și naturii datelor care trebuie protejate, având în vedere stadiul actual al tehnologiei și costurile punerii lor în aplicare.

(2)   În ceea ce privește prelucrarea automată a datelor, fiecare stat membru prevede dispoziții potrivit cărora operatorul sau persoana împuternicită de către operator, în urma unei evaluări a riscurilor, pune în aplicare măsuri menite:

| (a) | să împiedice accesul persoanelor neautorizate la echipamentele de prelucrare a datelor utilizate pentru prelucrarea datelor cu caracter personal (controlul accesului la echipamente); |
| --- | --- |

(a)

să împiedice accesul persoanelor neautorizate la echipamentele de prelucrare a datelor utilizate pentru prelucrarea datelor cu caracter personal (controlul accesului la echipamente);

| (b) | să împiedice orice citire, copiere, modificare sau eliminare neautorizată a suporturilor de date (controlul suporturilor de date); |
| --- | --- |

(b)

să împiedice orice citire, copiere, modificare sau eliminare neautorizată a suporturilor de date (controlul suporturilor de date);

| (c) | să împiedice introducerea neautorizată de date și inspectarea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal stocate (controlul stocării); |
| --- | --- |

(c)

să împiedice introducerea neautorizată de date și inspectarea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal stocate (controlul stocării);

| (d) | să împiedice utilizarea sistemelor de prelucrare automată a datelor de către persoane neautorizate cu ajutorul echipamentelor de comunicare a datelor (controlul utilizatorului); |
| --- | --- |

(d)

să împiedice utilizarea sistemelor de prelucrare automată a datelor de către persoane neautorizate cu ajutorul echipamentelor de comunicare a datelor (controlul utilizatorului);

| (e) | să asigure faptul că persoanele autorizate să utilizeze un sistem de prelucrare automată a datelor au acces numai la datele pentru care au autorizare (controlul accesului la date); |
| --- | --- |

(e)

să asigure faptul că persoanele autorizate să utilizeze un sistem de prelucrare automată a datelor au acces numai la datele pentru care au autorizare (controlul accesului la date);

| (f) | să asigure că este posibilă verificarea și identificarea organismelor cărora le-au fost transmise sau puse la dispoziție sau s-ar putea să le fie transmise sau puse la dispoziție date cu caracter personal utilizându-se echipamente de comunicare a datelor (controlul comunicării); |
| --- | --- |

(f)

să asigure că este posibilă verificarea și identificarea organismelor cărora le-au fost transmise sau puse la dispoziție sau s-ar putea să le fie transmise sau puse la dispoziție date cu caracter personal utilizându-se echipamente de comunicare a datelor (controlul comunicării);

| (g) | să asigure că este posibil ulterior să se verifice și să se identifice datele cu caracter personal introduse în sistemele de prelucrare automată a datelor, momentul introducerii acestora și entitatea care le-a introdus (controlul introducerii datelor); |
| --- | --- |

(g)

să asigure că este posibil ulterior să se verifice și să se identifice datele cu caracter personal introduse în sistemele de prelucrare automată a datelor, momentul introducerii acestora și entitatea care le-a introdus (controlul introducerii datelor);

| (h) | să împiedice citirea, copierea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal în timpul transferurilor de date cu caracter personal sau în timpul transportării suporturilor de date (controlul transportării); |
| --- | --- |

(h)

să împiedice citirea, copierea, modificarea sau ștergerea neautorizată a datelor cu caracter personal în timpul transferurilor de date cu caracter personal sau în timpul transportării suporturilor de date (controlul transportării);

| (i) | să asigure posibilitatea recuperării sistemelor instalate în cazul unei întreruperi (recuperarea); |
| --- | --- |

(i)

să asigure posibilitatea recuperării sistemelor instalate în cazul unei întreruperi (recuperarea);

| (j) | să asigure funcționarea sistemului, raportarea defecțiunilor de funcționare (fiabilitate) și imposibilitatea coruperii datelor cu caracter personal stocate, din cauza funcționării defectuoase a sistemului (integritate); |
| --- | --- |

(j)

să asigure funcționarea sistemului, raportarea defecțiunilor de funcționare (fiabilitate) și imposibilitatea coruperii datelor cu caracter personal stocate, din cauza funcționării defectuoase a sistemului (integritate);

| (ja) | să se asigure că în cazul prelucrării datelor sensibile cu caracter personal, în conformitate cu articolul 8, sunt aplicate măsuri de securitate suplimentare, pentru a garanta conștientizarea diferitelor situații care presupun riscuri și capacitatea de a adopta măsuri preventive, corective și de atenuare în timp aproape real pentru a răspunde vulnerabilităților și incidentelor detectate care ar putea constitui riscuri pentru securitatea datelor; |
| --- | --- |

(ja)

să se asigure că în cazul prelucrării datelor sensibile cu caracter personal, în conformitate cu articolul 8, sunt aplicate măsuri de securitate suplimentare, pentru a garanta conștientizarea diferitelor situații care presupun riscuri și capacitatea de a adopta măsuri preventive, corective și de atenuare în timp aproape real pentru a răspunde vulnerabilităților și incidentelor detectate care ar putea constitui riscuri pentru securitatea datelor;

(2a)
     
  Statele membre prevăd că persoanele împuternicite de către operator pot fi numite numai în cazul în care acestea garantează respectarea măsurilor tehnice și organizaționale necesare în temeiul alineatului (1) și respectarea instrucțiunilor în temeiul articolului 21 alineatul (2) litera (a). Autoritatea competentă monitorizează în acest sens persoana împuternicită de către operator.

(3)   Comisia poate adopta, după caz, acte de punere în aplicare pentru specificarea cerințelor prevăzute la alineatele (1) și (2) în diverse situații, în special a standardelor de codificare. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 57 alineatul (2). [AM 90]

Articolul 28

Notificarea autorității de supraveghere în cazul încălcării securității datelor cu caracter personal

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora, în cazul în care are loc o încălcare a securității datelor cu caracter personal, operatorul notifică acest lucru autorității de supraveghere fără întârzieri nejustificate și, în cazul în care este posibil, în termen de cel mult 24 de ore de la data la care a luat cunoștință de aceasta. Operatorul transmite autorității de supraveghere, la cerere, o explicație motivată în cazurile în care notificarea nu este efectuată în termen de 24 de ore

  în cazurile în care apar întârzieri
  .

(2)   Persoana împuternicită de operator alertează și informează operatorul imediat

  fără întârzieri nejustificate
  după ce ia cunoștință de

  s-a stabilit
  o încălcare a securității datelor cu caracter personal.

(3)   Notificarea menționată la alineatul (1) trebuie, cel puțin:

| (a) | să descrie caracterul încălcării securității datelor cu caracter personal, inclusiv categoriile și numărul persoanelor vizate în cauză, precum și categoriile și numărul de înregistrări de date în cauză; |
| --- | --- |

(a)

să descrie caracterul încălcării securității datelor cu caracter personal, inclusiv categoriile și numărul persoanelor vizate în cauză, precum și categoriile și numărul de înregistrări de date în cauză;

| (b) | să comunice identitatea și datele de contact ale responsabilului cu protecția datelor menționat la articolul 30 sau alt punct de contact unde pot fi obținute mai multe informații; |
| --- | --- |

(b)

să comunice identitatea și datele de contact ale responsabilului cu protecția datelor menționat la articolul 30 sau alt punct de contact unde pot fi obținute mai multe informații;

| (c) | să recomande măsuri de atenuare a eventualelor efecte negative ale încălcării securității datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(c)

să recomande măsuri de atenuare a eventualelor efecte negative ale încălcării securității datelor cu caracter personal;

| (d) | să descrie consecințele posibile ale încălcării securității datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(d)

să descrie consecințele posibile ale încălcării securității datelor cu caracter personal;

| (e) | să descrie măsurile propuse sau adoptate de operator pentru a remedia problema încălcării securității datelor cu caracter personal
  și pentru a limita efectele acesteia
  . |
| --- | --- |

(e)

să descrie măsurile propuse sau adoptate de operator pentru a remedia problema încălcării securității datelor cu caracter personal
  și pentru a limita efectele acesteia
  .

Dacă nu se pot furniza informațiile fără întârziere, operatorul poate efectua notificarea într-o fază ulterioară.

(4)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul păstrează documente referitoare la toate cazurile de încălcare a securității datelor cu caracter personal, care cuprind o descriere a situației în care a avut loc încălcarea, a efectelor acesteia și a măsurilor de remediere întreprinse. Această documentație trebuie să
  fie suficientă pentru a permite
  autorității de supraveghere să verifice conformitatea cu prezentul articol. Documentele respective includ numai informațiile necesare în acest scop.

(4a)
     
  Autoritatea de supraveghere ține un registru public al tipurilor de încălcare notificate.

(5)   Comisia este împuternicită să adopte,
  după solicitarea unui aviz din partea Comitetului european pentru protecția datelor,
  acte delegate în conformitate cu articolul 56 în scopul detalierii criteriilor și cerințelor necesare pentru stabilirea încălcării menționate la alineatele (1) și (2) și pentru circumstanțele speciale în care un operator și o persoană împuternicită de către operator au obligația de a notifica încălcarea securității datelor cu caracter personal.

(6)   Comisia poate stabili formatul standard al notificării adresate autorității de supraveghere, procedurile aplicabile în cazul obligației de notificare și forma și modalitățile de întocmire a documentelor menționate la alineatul (4), inclusiv termenele pentru ștergerea informațiilor conținute în acestea. Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 57 alineatul (2). [AM 91]

Articolul 29

Informarea persoanei vizate cu privire la încălcarea securității datelor cu caracter personal

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora, atunci când încălcarea securității datelor cu caracter personal afectează protecția datelor cu caracter personal, a vieții private a persoanei vizate,
  a drepturilor sau a intereselor sale legitime,
  operatorul, după notificarea prevăzută la articolul 28, informează persoana vizată, fără întârzieri nejustificate, cu privire la încălcarea securității datelor cu caracter personal.

(2)   Informarea persoanei vizate prevăzută la alineatul (1)
  este cuprinzătoare și folosește un limbaj clar și simplu. Aceasta
  cuprinde o descriere a caracterului încălcării securității datelor cu caracter personal și conține cel puțin informațiile și recomandările prevăzute la articolul 28 alineatul (3) literele (b), (c)
  și (d) și informații despre drepturile persoanei vizate, inclusiv căile de atac.

(3)   Informarea persoanei vizate cu privire la încălcarea securității datelor cu caracter personal ale acesteia nu este necesară în cazul în care operatorul demonstrează într-un mod satisfăcător autorității de supraveghere că a pus în aplicare măsuri tehnologice adecvate de protecție și că respectivele măsuri au fost aplicate în cazul datelor afectate de încălcarea securității datelor cu caracter personal. Astfel de măsuri tehnologice de protecție asigură faptul că datele devin neinteligibile persoanelor care nu sunt autorizate să le acceseze.

(3a)
     
  Fără a aduce atingere obligației operatorului de a notifica persoana vizată cu privire la încălcarea securității datelor cu caracter personal, în cazul în care operatorul nu a informat deja persoana vizată cu privire la încălcarea securității datelor sale cu caracter personal, în urma analizării posibilelor efecte negative ale încălcării, autoritatea de supraveghere poate solicita ca operatorul să facă acest lucru.

(4)   Informarea persoanei vizate poate fi întârziată,
  sau
  restricționată sau omisă din motivele menționate la articolul 11 alineatul (4). [AM 92]

SECȚIUNEA 3

RESPONSABILUL CU PROTECȚIA DATELOR

Articolul 30

Desemnarea responsabilului cu protecția datelor

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul sau persoana împuternicită de către operator desemnează un responsabil cu protecția datelor.

(2)   Responsabilul cu protecția datelor este desemnat pe baza calităților profesionale și, în special, a cunoștințelor de specialitate în domeniul legislației și practicilor privind protecția datelor, precum și pe baza capacității de a îndeplini sarcinile prevăzute la articolul 32.
  Nivelul necesar al cunoștințelor de specialitate se stabilește în special în funcție de prelucrarea efectuată asupra datelor și de gradul de protecție impus pentru datele cu caracter personal prelucrate de către operator sau de persoana împuternicită de către operator.

(2a)
     
  Statele membre prevăd că operatorul sau persoana împuternicită de către operator se asigură că orice alte îndatoriri profesionale ale responsabilului cu protecția datelor sunt compatibile cu sarcinile și atribuțiile persoanei care are calitatea de responsabil cu protecția datelor și că nu generează un conflict de interese.

(2b)
     
  Responsabilul cu protecția datelor este numit pentru o perioadă de cel puțin patru ani. Mandatul responsabilului cu protecția datelor poate fi reînnoit. Pe durata mandatului, responsabilul cu protecția datelor poate fi demis doar dacă acesta nu mai îndeplinește condițiile cerute pentru exercitarea atribuțiilor sale.

(2c)
     
  Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora persoana vizată are dreptul de a contacta responsabilul cu protecția datelor cu privire la toate aspectele legate de prelucrarea datelor cu caracter personal ale acesteia.

(3)   Responsabilul cu protecția datelor poate fi desemnat pentru mai multe entități, ținându-se seama de structura organizatorică a autorității competente.

(3a)
     
  Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul sau persoana împuternicită de către operator comunică autorității de supraveghere și publicului identitatea și datele de contact ale responsabilului cu protecția datelor. [AM 93]

Articolul 31

Funcția responsabilului cu protecția datelor

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul sau persoana împuternicită de către operator se asigură că responsabilul cu protecția datelor este implicat în mod corespunzător și în timp util în toate aspectele legate de protecția datelor cu caracter personal.

(2)   Operatorul sau persoana împuternicită de către operator se asigură că responsabilul cu protecția datelor are la dispoziție mijloacele pentru îndeplinirea cu eficacitate și în mod independent a funcțiilor și sarcinilor menționate la articolul 32 și că nu primește instrucțiuni în ceea ce privește exercitarea funcției sale.

(2a)
     
  Operatorul sau persoana împuternicită de către operator sprijină responsabilul cu protecția datelor în exercitarea atribuțiilor sale și furnizează toate mijloacele, inclusiv personal, sediu, echipament, formare profesională continuă precum și orice altă resursă necesară îndeplinirii atribuțiilor și sarcinilor menționate la articolul 32 și menținerii cunoștințelor profesionale ale acestuia. [AM 94]

Articolul 32

Sarcinile responsabilului cu protecția datelor

Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul sau persoana împuternicită de către operator încredințează responsabilului cu protecția datelor cel puțin următoarele sarcini:

| (a) | sensibilizarea,
  informarea și consilierea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator cu privire la obligațiile care îi revin în conformitate cu dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive
  , în special în ceea ce privește măsurile și procedurile tehnice și organizatorice,
  și păstrarea documentelor referitoare la această activitate și la răspunsurile primite; |
| --- | --- |

(a)

sensibilizarea,
  informarea și consilierea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator cu privire la obligațiile care îi revin în conformitate cu dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive
  , în special în ceea ce privește măsurile și procedurile tehnice și organizatorice,
  și păstrarea documentelor referitoare la această activitate și la răspunsurile primite;

| (b) | monitorizarea aplicării politicilor în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, inclusiv alocarea responsabilităților, formarea personalului implicat în operațiunile de prelucrare și auditurile aferente; |
| --- | --- |

(b)

monitorizarea aplicării politicilor în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal, inclusiv alocarea responsabilităților, formarea personalului implicat în operațiunile de prelucrare și auditurile aferente;

| (c) | monitorizarea punerii în aplicare și aplicarea dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, în special cu privire la cerințele legate de protecția datelor începând cu momentul conceperii, de protecția implicită a datelor, securitatea datelor și de informarea persoanelor vizate, precum și de solicitările acestora în exercitarea drepturilor lor prevăzute de dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive; |
| --- | --- |

(c)

monitorizarea punerii în aplicare și aplicarea dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, în special cu privire la cerințele legate de protecția datelor începând cu momentul conceperii, de protecția implicită a datelor, securitatea datelor și de informarea persoanelor vizate, precum și de solicitările acestora în exercitarea drepturilor lor prevăzute de dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive;

| (d) | asigurarea păstrării documentației, prevăzute la articolul 23; |
| --- | --- |

(d)

asigurarea păstrării documentației, prevăzute la articolul 23;

| (e) | monitorizarea documentației, a notificării și a comunicării cazurilor de încălcare a securității datelor cu caracter personal, în temeiul articolelor 28 și 29; |
| --- | --- |

(e)

monitorizarea documentației, a notificării și a comunicării cazurilor de încălcare a securității datelor cu caracter personal, în temeiul articolelor 28 și 29;

| (f) | monitorizarea
  aplicării evaluării impactului de către operator sau de persoana împuternicită și a
  cererii de consultare prealabilă adresată autorității de supraveghere, în cazul în care este necesar, în conformitate cu articolul 26
  alineatul (1)
  ; |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea
  aplicării evaluării impactului de către operator sau de persoana împuternicită și a
  cererii de consultare prealabilă adresată autorității de supraveghere, în cazul în care este necesar, în conformitate cu articolul 26
  alineatul (1)
  ;

| (g) | monitorizarea răspunsului la solicitările autorității de supraveghere și, în limitele ariei de competență a responsabilului cu protecția datelor, cooperarea cu autoritatea de supraveghere, la cererea acesteia sau din proprie inițiativă; |
| --- | --- |

(g)

monitorizarea răspunsului la solicitările autorității de supraveghere și, în limitele ariei de competență a responsabilului cu protecția datelor, cooperarea cu autoritatea de supraveghere, la cererea acesteia sau din proprie inițiativă;

| (h) | asumarea rolului de punct de contact pentru autoritatea de supraveghere privind aspectele legate de prelucrare și, dacă este cazul, de consultare a autorității de supraveghere, din propria inițiativă a responsabilului cu protecția datelor. [AM 95] |
| --- | --- |

(h)

asumarea rolului de punct de contact pentru autoritatea de supraveghere privind aspectele legate de prelucrare și, dacă este cazul, de consultare a autorității de supraveghere, din propria inițiativă a responsabilului cu protecția datelor. [AM 95]

CAPITOLUL V

TRANSFERUL DATELOR CU CARACTER PERSONAL CĂTRE ȚĂRI TERȚE SAU ORGANIZAȚII INTERNAȚIONALE

Articolul 33

Principii generale pentru transferurile de date cu caracter personal

Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora orice transfer de date cu caracter personal de către autoritățile competente, care sunt prelucrate sau care sunt destinate prelucrării după transferul către o țară terță sau către o organizație internațională, inclusiv, ulterior, transferul în continuare către o altă țară terță sau organizație internațională, poate avea loc numai dacă:

| (a) | transferul
  specific
  este necesar pentru prevenirea, investigarea, identificarea sau urmărirea penală a infracțiunilor ori pentru executarea pedepselor;
  precum și |
| --- | --- |

(a)

transferul
  specific
  este necesar pentru prevenirea, investigarea, identificarea sau urmărirea penală a infracțiunilor ori pentru executarea pedepselor;
  precum și

| (aa) | datele sunt transferate unui operator într-o țară terță sau unei organizații internaționale competente în sensul articolului 1 alineatul (1); precum și |
| --- | --- |

(aa)

datele sunt transferate unui operator într-o țară terță sau unei organizații internaționale competente în sensul articolului 1 alineatul (1); precum și

| (ab) | condițiile prevăzute în prezentul capitol sunt respectate de operator sau de persoana împuternicită de către operator, inclusiv pentru transferurile ulterioare de date cu caracter personal din țara terță sau de la organizația internațională într-o altă țară terță sau la o altă organizație internațională; precum și |
| --- | --- |

(ab)

condițiile prevăzute în prezentul capitol sunt respectate de operator sau de persoana împuternicită de către operator, inclusiv pentru transferurile ulterioare de date cu caracter personal din țara terță sau de la organizația internațională într-o altă țară terță sau la o altă organizație internațională; precum și

| (b) | condițiile prevăzute în prezentul capitol

  celelalte condiții adoptate în conformitate cu prezenta directivă
  sunt respectate de operator și de persoana împuternicită de către operator; |
| --- | --- |

(b)

condițiile prevăzute în prezentul capitol

  celelalte condiții adoptate în conformitate cu prezenta directivă
  sunt respectate de operator și de persoana împuternicită de către operator;

| (ba) | nivelul de protecție a datelor cu caracter personal garantat în Uniune prin prezenta directivă nu este subminat. precum și |
| --- | --- |

(ba)

nivelul de protecție a datelor cu caracter personal garantat în Uniune prin prezenta directivă nu este subminat. precum și

| (bb) | dacă Comisia a decis, în conformitate cu condițiile și procedura menționate la articolul 34, că țara terță sau organizația internațională respectivă asigură un nivel adecvat de protecție; sau |
| --- | --- |

(bb)

dacă Comisia a decis, în conformitate cu condițiile și procedura menționate la articolul 34, că țara terță sau organizația internațională respectivă asigură un nivel adecvat de protecție; sau

| (bc) | dacă s-au prezentat garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal printr-un instrument cu caracter juridic obligatoriu, așa cum este prevăzut la articolul 35. |
| --- | --- |

(bc)

dacă s-au prezentat garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal printr-un instrument cu caracter juridic obligatoriu, așa cum este prevăzut la articolul 35.

Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora transferurile ulterioare menționate la primul paragraf al prezentului articol pot avea loc numai dacă, pe lângă condițiile prevăzute la paragraful respectiv, se îndeplinesc și următoarele condiții:

| (a) | transferul ulterior este necesar pentru realizarea aceluiași scop specific ca transferul inițial; precum și |
| --- | --- |

(a)

transferul ulterior este necesar pentru realizarea aceluiași scop specific ca transferul inițial; precum și

| (b) | autoritatea competentă care a realizat transferul inițial autorizează transferul ulterior. [AM 96] |
| --- | --- |

(b)

autoritatea competentă care a realizat transferul inițial autorizează transferul ulterior. [AM 96]

Articolul 34

Transferuri în baza unei decizii privind caracterul adecvat al nivelului de protecție

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora un transfer de date cu caracter personal către o țară terță sau către o organizație internațională poate avea loc în cazul în care Comisia a decis, în conformitate cu articolul 41 din Regulamentul (CE) ..../2012 sau în conformitate cu alineatul (3) din prezentul articol, că țara terță sau un teritoriu sau un sector de prelucrare din acea țară terță sau organizația internațională respectivă asigură un nivel adecvat de protecție. Transferurile realizate în aceste condiții nu necesită alte autorizări suplimentare

  speciale
  .

(2)   În cazul în care nu există nici decizie adoptată în conformitate cu articolul 41 din Regulamentul (CE) ..../2012, Comisia evaluează caracterul adecvat al nivelului de protecție, luând

  Atunci când evaluează caracterul adecvat al nivelului de protecție, Comisia ia
  în considerare următoarele elemente:

| (a) | statul de drept, legislația relevantă în vigoare, atât generală, cât și sectorială, inclusiv cea referitoare la securitatea publică, la apărare, la securitatea națională și la dreptul penal, măsurile

  precum și implementarea acestei legislații și a măsurilor
  de securitate respectate în țara respectivă sau de respectiva organizație internațională,
  Precedentele din jurisprudență,
  precum și drepturile efective și opozabile, inclusiv căile de atac administrative și judiciare efective ale persoanelor vizate, în special în cazul persoanelor vizate care au reședința în Uniune și ale căror date cu caracter personal sunt transferate; |
| --- | --- |

(a)

statul de drept, legislația relevantă în vigoare, atât generală, cât și sectorială, inclusiv cea referitoare la securitatea publică, la apărare, la securitatea națională și la dreptul penal, măsurile

  precum și implementarea acestei legislații și a măsurilor
  de securitate respectate în țara respectivă sau de respectiva organizație internațională,
  Precedentele din jurisprudență,
  precum și drepturile efective și opozabile, inclusiv căile de atac administrative și judiciare efective ale persoanelor vizate, în special în cazul persoanelor vizate care au reședința în Uniune și ale căror date cu caracter personal sunt transferate;

| (b) | existența și funcționarea efectivă a uneia sau a mai multor autorități de supraveghere independente în țara terță sau în cadrul organizației internaționale în cauză, care are responsabilitatea de a asigura respectarea normelor în materie de protecție a datelor
  , inclusiv suficiente competențe de sancționare,
  de a asista și de a consilia persoana vizată în ceea ce privește exercitarea drepturilor sale și de a coopera cu autoritățile de supraveghere din statele membre și din Uniune precum și |
| --- | --- |

(b)

existența și funcționarea efectivă a uneia sau a mai multor autorități de supraveghere independente în țara terță sau în cadrul organizației internaționale în cauză, care are responsabilitatea de a asigura respectarea normelor în materie de protecție a datelor
  , inclusiv suficiente competențe de sancționare,
  de a asista și de a consilia persoana vizată în ceea ce privește exercitarea drepturilor sale și de a coopera cu autoritățile de supraveghere din statele membre și din Uniune precum și

| (c) | angajamentele internaționale la care a aderat țara terță sau organizația internațională în cauză,
  în special orice convenții sau instrumente obligatorii din punct de vedere juridic, în ceea ce privește protecția datelor personale
  . |
| --- | --- |

(c)

angajamentele internaționale la care a aderat țara terță sau organizația internațională în cauză,
  în special orice convenții sau instrumente obligatorii din punct de vedere juridic, în ceea ce privește protecția datelor personale
  .

(3)   Comisia poate

  este împuternicită să adopte, după solicitarea unui aviz din partea Comitetului european pentru protecția datelor, acte delegate în conformitate cu articolul 56 pentru a
  decide, în limitele prezentei directive, că o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din acea țară terță sau o organizație internațională asigură un nivel de protecție adecvat în sensul alineatului (2). Actele de punere în aplicare respective sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 57 alineatul (2).

(4)   Actul de punere aplicare

  delegat
  menționează aplicarea geografică și sectorială, și, după caz, identifică autoritatea de supraveghere menționată la alineatul (2) litera (b).

(4a)
     
  Comisia monitorizează în mod continuu evoluțiile care ar putea afecta îndeplinirea obiectivelor menționate la alineatul (2) în țările terțe și organizațiile internaționale în legătură cu care a fost adoptat un act delegat în conformitate cu alineatul (3).

(5)   Comisia poate

  este împuternicită să adopte, după solicitarea unui aviz din partea Comitetului european pentru protecția datelor, acte delegate în conformitate cu articolul 56 pentru a
  decide, în limitele prezentei directive, că o țară terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din acea țară terță, sau o organizație internațională nu asigură un nivel de protecție adecvat în sensul alineatului (2), în special în cazurile în care legislația relevantă, atât cea generală, cât și cea sectorială, în vigoare în țara terță sau în organizația internațională, nu garantează drepturi efective și opozabile, inclusiv căi de atac administrative și judiciare efective pentru persoanele vizate, în special pentru acele persoanele vizate care își au reședința în Uniune și ale căror date cu caracter personal sunt transferate. Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 57 alineatul (2), sau, în cazuri de extremă urgență pentru persoanele fizice în ceea ce privește dreptul la protecția datelor cu caracter personal, în conformitate cu procedura menționată la articolul 57 alineatul (3).

(6)   Statele membre asigură că, atunci când Comisia ia o decizie în temeiul alineatului (5), potrivit căreia transferurile de date cu caracter personal către țara terță, un teritoriu sau un sector de prelucrare din acea țară terță sau către organizația internațională în cauză sunt interzise, decizia respectivă nu aduce atingere transferurilor efectuate în temeiul articolului 35 alineatul (1) sau în conformitate cu articolul 36. La momentul oportun, Comisia efectuează consultări cu țara terță sau organizația internațională în vederea remedierii situației apărute în urma deciziei luate în conformitate cu alineatul (5) al prezentului articol.

(7)   Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene o listă a țărilor terțe, a teritoriilor și sectoarelor de prelucrare din țările terțe și a organizațiilor internaționale în cazul cărora a decis că nivelul de protecție adecvat este asigurat sau nu este asigurat.

(8)   Comisia monitorizează aplicarea actelor de punere în aplicare

  actelor delegate
  la care se face referire la alineatele (3) și (5). [AM 97]

Articolul 35

Transferurile în baza unor garanții adecvate

(1)   În cazul în care Comisia nu a luat o decizie în temeiul articolului 34, statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora un transfer de date cu caracter personal către un destinatar dintr-o țară terță sau o organizație internațională poate avea loc în condițiile în care:

  sau a decis că o țară terță sau un teritoriu ori un sector de prelucrare din respectiva țară terță sau o organizație internațională nu oferă un nivel adecvat de protecție în conformitate cu articolul 34 alineatul (5), operatorul sau persoana împuternicită de către operator poate să nu transfere date cu caracter personal într-o țară terță sau unei organizații internaționale care transferă date la nivel internațional numai dacă operatorul sau persoana împuternicită de către operator a oferit garanții adecvate în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal printr-un instrument cu forță juridică obligatorie.

| (a) | s-au prezentat garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal printr-un instrument cu forță juridică obligatorie sau |
| --- | --- |

(a)

s-au prezentat garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal printr-un instrument cu forță juridică obligatorie sau

| (b) | operatorul sau persoana împuternicită de către operator a evaluat toate circumstanțele aferente transferului de date cu caracter personal și a concluzionat că există garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal. |
| --- | --- |

(b)

operatorul sau persoana împuternicită de către operator a evaluat toate circumstanțele aferente transferului de date cu caracter personal și a concluzionat că există garanții corespunzătoare în ceea ce privește protecția datelor cu caracter personal.

(2)   Decizia privind transferurile în temeiul alineatului (1) litera (b) trebuie să fie luată de personalul autorizat în acest sens. Aceste transferuri trebuie să fie documentate, iar documentele trebuie să fie puse la dispoziția autorității de supraveghere, la cerere.

  autorizate de către autoritatea de supraveghere înainte de transfer. [AM 98]

Articolul 36

Derogări

(1)
     
  Transferul de date cu caracter personal către țara terță vizată, respectiv către o țară terță sau către organizația internațională în cauză, nu are loc în cazul în care Comisia, în conformitate cu articolul 34 alineatul (5), decide că nu există un nivel adecvat de protecție și în cazul în care interesele legitime ale persoanei vizate în prevenirea unui astfel de transfer primează în fața interesului public privind transferul de date respectiv.

(2)
     Prin derogare de la articolele 34 și 35, statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora un transfer de date cu caracter personal către o țară terță sau o organizație internațională poate avea loc numai în condițiile în care:

| (a) | transferul este necesar pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane sau |
| --- | --- |

(a)

transferul este necesar pentru protejarea intereselor vitale ale persoanei vizate sau ale unei alte persoane sau

| (b) | transferul este necesar pentru protejarea intereselor legitime ale persoanei vizate, în cazul în care legea statului membru care transferă datele cu caracter personal prevede acest lucru sau |
| --- | --- |

(b)

transferul este necesar pentru protejarea intereselor legitime ale persoanei vizate, în cazul în care legea statului membru care transferă datele cu caracter personal prevede acest lucru sau

| (c) | transferul datelor este esențial pentru prevenirea unei amenințări imediate și grave la adresa siguranței publice a unui stat membru sau a unei țări terțe sau |
| --- | --- |

(c)

transferul datelor este esențial pentru prevenirea unei amenințări imediate și grave la adresa siguranței publice a unui stat membru sau a unei țări terțe sau

| (d) | transferul este necesar, în cazuri individuale, în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale sau |
| --- | --- |

(d)

transferul este necesar, în cazuri individuale, în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării sancțiunilor penale sau

| (e) | transferul este necesar, în cazuri individuale, pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță legat de prevenirea, investigarea, identificarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau de executarea unei anumite sancțiuni penale. |
| --- | --- |

(e)

transferul este necesar, în cazuri individuale, pentru constatarea, exercitarea sau apărarea unui drept în instanță legat de prevenirea, investigarea, identificarea sau urmărirea penală a infracțiunilor sau de executarea unei anumite sancțiuni penale.

(2a)
     
  Prelucrarea efectuată în baza alineatului (2) trebuie să aibă un temei juridic în legislația Uniunii sau a statului membru care se aplică operatorului; legislația respectivă trebuie să respecte obiectivul de interes public sau nevoia de a proteja drepturile și libertățile celorlalți, esența dreptului la protecția datelor cu caracter personal și să fie proporțională cu obiectivul legitim urmărit.

(2b)
     
  Toate transferurile de date personale decise pe baza unor derogări trebuie justificate corespunzător și se limitează la ceea ce este strict necesar, iar frecventele transferuri masive de date nu sunt permise.

(2c)
     
  Decizia privind transferurile în temeiul alineatului (2) trebuie să fie luată de personalul autorizat în acest sens. Aceste transferuri trebuie să fie documentate iar documentația trebuie pusă la dispoziția autorității de supraveghere la cerere, incluzând data și ora transferului, informații cu privire la autoritatea destinatară, justificarea transferului și datele transferate. [AM 99]

Articolul 37

Condiții specifice pentru transferul datelor cu caracter personal

Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora operatorul informează destinatarul cu privire la orice restricție privind prelucrarea datelor cu caracter personal și ia toate măsurile rezonabile pentru a asigura respectarea acestor restricții.
  Operatorul informează, de asemenea, destinatarul datelor cu caracter personal cu privire la orice actualizare, rectificare sau ștergere a datelor, iar destinatarul efectuează, de asemenea, notificarea corespunzătoare în cazul în care datele au fost transferate ulterior. [AM 100]

Articolul 38

Cooperarea internațională în domeniul protecției datelor cu caracter personal

(1)   În ceea ce privește țările terțe și organizațiile internaționale, Comisia și statele membre iau măsurile corespunzătoare pentru:

| (a) | elaborarea de mecanisme eficiente de cooperare internațională pentru a facilita asigurarea

  asigura aplicarea
  legislației privind protecția datelor cu caracter personal; [AM 101] |
| --- | --- |

(a)

elaborarea de mecanisme eficiente de cooperare internațională pentru a facilita asigurarea

  asigura aplicarea
  legislației privind protecția datelor cu caracter personal; [AM 101]

| (b) | acordarea de asistență internațională reciprocă în asigurarea aplicării legislației din domeniul protecției datelor cu caracter personal, inclusiv prin notificare, transferul reclamațiilor, asistență în anchete și schimb de informații, sub rezerva unor garanții adecvate pentru protecția datelor cu caracter personal și a altor drepturi și libertăți fundamentale; |
| --- | --- |

(b)

acordarea de asistență internațională reciprocă în asigurarea aplicării legislației din domeniul protecției datelor cu caracter personal, inclusiv prin notificare, transferul reclamațiilor, asistență în anchete și schimb de informații, sub rezerva unor garanții adecvate pentru protecția datelor cu caracter personal și a altor drepturi și libertăți fundamentale;

| (c) | implicarea părților interesate relevante în discuțiile și activitățile care au ca scop lărgirea cooperării internaționale în vederea asigurarea aplicării legislației din domeniul protecției datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(c)

implicarea părților interesate relevante în discuțiile și activitățile care au ca scop lărgirea cooperării internaționale în vederea asigurarea aplicării legislației din domeniul protecției datelor cu caracter personal;

| (d) | promovarea schimbului și a documentației cu privire la legislația și practicile în materie de protecție a datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(d)

promovarea schimbului și a documentației cu privire la legislația și practicile în materie de protecție a datelor cu caracter personal;

| (da) | clarificarea și consultarea privind conflictele jurisdicționale cu țările terțe. [AM 102] |
| --- | --- |

(da)

clarificarea și consultarea privind conflictele jurisdicționale cu țările terțe. [AM 102]

(2)   În sensul alineatului (1), Comisia ia măsurile necesare pentru a consolida relațiile cu țările terțe sau cu organizațiile internaționale, în special cu autoritățile lor de supraveghere, în cazul în care Comisia a decis că acestea asigură un nivel adecvat de protecție în sensul articolului 34 alineatul (3).

Articolul 38a

Raportul Comisiei

Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului, la intervale regulate, un raport privind aplicarea articolelor 33-38. Primul raport este transmis în termen de cel mult patru ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive. În acest sens, Comisia poate solicita informații de la statele membre și de la autoritățile de supraveghere, care furnizează aceste informații fără întârzieri nejustificate. Raportul se publică. [AM 103]

CAPITOLUL VI

AUTORITĂȚI DE SUPRAVEGHERE INDEPENDENTE

SECȚIUNEA 1

STATUT INDEPENDENT

Articolul 39

Autoritatea de supraveghere

(1)   Fiecare stat membru prevede dispoziții potrivit cărora una sau mai multe autorități publice sunt responsabile de monitorizarea aplicării dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive și de contribuția la aplicarea uniformă a acesteia în întreaga Uniune, în vederea protejării drepturilor și libertăților fundamentale ale persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal ale acestora și în vederea facilitării liberei circulații a datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii. În acest sens, autoritățile de supraveghere cooperează între ele și cu Comisia.

(2)   Statele membre pot prevedea că autoritatea de supraveghere instituită în statele membre în temeiul Regulamentului (UE) ..../2012 își asumă responsabilitatea pentru sarcinile autorității de supraveghere care urmează să fie instituită în temeiul alineatului (1) din prezentul articol.

(3)   În cazul în care un stat membru instituie mai multe autorități de supraveghere, statul membru respectiv desemnează autoritatea de supraveghere care funcționează ca punct unic de contact pentru participarea efectivă a autorităților respective la Comitetul european pentru protecția datelor.

Articolul 40

Independență

(1)   Statele membre se asigură că autoritatea de supraveghere beneficiază de independență deplină în exercitarea îndatoririlor și competențelor care îi sunt încredințate,

  fără a se aduce atingere înțelegerilor de cooperare, în temeiul capitolului VII din prezenta directivă
  . [AM 104]

(2)   Fiecare stat membru prevede dispoziții potrivit cărora, în îndeplinirea îndatoririlor, membrii autorității de supraveghere nu solicită și nici nu acceptă niciun fel de instrucțiuni
  și își mențin independența completă și imparțialitatea
  . [AM 105]

(3)   Membrii autorității de supraveghere nu întreprind acțiuni incompatibile cu îndatoririle lor și, pe durata mandatului, nu desfășoară activități incompatibile, remunerate sau nu.

(4)   După încheierea mandatului, membrii autorității de supraveghere trebuie să dea dovadă de integritate și discreție în ceea ce privește acceptarea unor funcții sau beneficii.

(5)   Fiecare stat membru se asigură că autoritatea de supraveghere beneficiază de resurse umane, tehnice și financiare adecvate, de sediul și infrastructura necesare pentru buna executare a sarcinilor și a competențelor sale, inclusiv a celor care urmează să fie efectuate în contextul asistenței reciproce, al cooperării și al participării active la Comitetul european pentru protecția datelor.

| (6) | Fiecare stat membru se asigură că autoritatea de supraveghere dispune de personal propriu, care este numit de șeful autorității de supraveghere și care răspunde în fața acestuia. |
| --- | --- |

(6)

Fiecare stat membru se asigură că autoritatea de supraveghere dispune de personal propriu, care este numit de șeful autorității de supraveghere și care răspunde în fața acestuia.

(7)   Statele membre se asigură că autoritatea de supraveghere face obiectul unui control financiar care nu aduce atingere independenței sale. Statele membre se asigură că autoritatea de supraveghere dispune de bugete anuale distincte. Bugetele se fac publice.

Articolul 41

Condiții generale aplicabile membrilor autorității de supraveghere

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora membrii autorității de supraveghere trebuie numiți fie de parlament, fie de guvernul statului membru în cauză.

(2)   Membrii se aleg din rândul persoanelor care fac dovada independenței dincolo de orice îndoială, precum și a experienței și a competențelor necesare pentru îndeplinirea îndatoririlor lor.

(3)   Funcțiile unui membru încetează în cazul expirării mandatului, în cazul demisiei sau al destituirii conform dispozițiilor alineatului (5).

(4)   Un membru poate fi demis sau poate fi decăzut din dreptul la pensie sau la alte beneficii echivalente de către instanța națională competentă, în cazul în care membrul respectiv nu mai îndeplinește condițiile necesare pentru executarea funcțiilor sau este vinovat de comiterea unei abateri disciplinare grave.

(5)   În cazul expirării mandatului sau al demisiei membrului, acesta continuă să își exercite îndatoririle până la numirea unui nou membru.

Articolul 42

Norme privind instituirea autorității de supraveghere

Fiecare stat membru prevede, pe cale legislativă, următoarele:

| (a) | instituirea și statutul autorității de supraveghere în conformitate cu articolele 39 și 40; |
| --- | --- |

(a)

instituirea și statutul autorității de supraveghere în conformitate cu articolele 39 și 40;

| (b) | calificările, experiența și competențele necesare pentru exercitarea funcției de membru al autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

calificările, experiența și competențele necesare pentru exercitarea funcției de membru al autorității de supraveghere;

| (c) | normele și procedurile pentru numirea membrilor autorității de supraveghere, precum și normele privind acțiunile sau ocupațiile incompatibile cu funcțiile membrilor; |
| --- | --- |

(c)

normele și procedurile pentru numirea membrilor autorității de supraveghere, precum și normele privind acțiunile sau ocupațiile incompatibile cu funcțiile membrilor;

| (d) | durata mandatului membrilor autorității de supraveghere, care nu poate fi sub patru ani, cu excepția primului mandat după intrarea în vigoare a prezentei directive, care poate fi pe o perioadă mai scurtă; |
| --- | --- |

(d)

durata mandatului membrilor autorității de supraveghere, care nu poate fi sub patru ani, cu excepția primului mandat după intrarea în vigoare a prezentei directive, care poate fi pe o perioadă mai scurtă;

| (e) | posibilitatea de reînnoire a mandatului membrilor autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(e)

posibilitatea de reînnoire a mandatului membrilor autorității de supraveghere;

| (f) | regulile și condițiile comune care reglementează îndatoririle membrilor și ale personalului autorității de supraveghere; |
| --- | --- |

(f)

regulile și condițiile comune care reglementează îndatoririle membrilor și ale personalului autorității de supraveghere;

| (g) | normele și procedurile privind încetarea funcțiilor asumate de membrii autorității de supraveghere, inclusiv în cazul în care nu mai îndeplinesc condițiile necesare pentru exercitarea atribuțiilor lor sau în cazul în care sunt vinovați de comiterea unei abateri disciplinare grave. |
| --- | --- |

(g)

normele și procedurile privind încetarea funcțiilor asumate de membrii autorității de supraveghere, inclusiv în cazul în care nu mai îndeplinesc condițiile necesare pentru exercitarea atribuțiilor lor sau în cazul în care sunt vinovați de comiterea unei abateri disciplinare grave.

Articolul 43

Secretul profesional

Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora membrii și personalul autorității de supraveghere au obligația, atât în cursul mandatului, cât și după încetarea acestuia
  și în conformitate cu legislația și practica națională
  de a respecta secretul profesional în ceea ce privește informațiile confidențiale de care au luat cunoștință în timpul exercitării sarcinilor lor oficiale
  , precum și de a-și îndeplini îndatoririle în mod independent și transparent, în conformitate cu prezenta directivă
  . [AM 106]

SECȚIUNEA 2

ATRIBUȚII ȘI FUNCȚII

Articolul 44

Competență

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora fiecare autoritate de supraveghere
  are competența de a-și îndeplini îndatoririle și de a exercita,
  pe teritoriul statului membru de care aparține, funcțiile cu care este investită în conformitate cu prezenta directivă. [AM 107]

(2)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora autoritatea de supraveghere nu are competența de a supraveghea operațiunile de prelucrare ale instanțelor atunci când acestea acționează în exercițiul funcției lor jurisdicționale.

Articolul 45

Atribuții

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora autoritatea de supraveghere:

| (a) | monitorizează și asigură aplicarea dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, precum și a măsurilor de punere în aplicare aferente acesteia; |
| --- | --- |

(a)

monitorizează și asigură aplicarea dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, precum și a măsurilor de punere în aplicare aferente acesteia;

| (b) | primește reclamațiile depuse de orice persoană vizată sau de o asociație care reprezintă persoana vizată respectivă și este împuternicită în mod corespunzător de aceasta, în conformitate cu articolul 50, investighează chestiunea, în măsura în care este adecvat, și informează, într-un termen rezonabil, persoana vizată sau asociația cu privire la evoluția și rezultatul reclamației, în special dacă este necesară efectuarea unei cercetări mai detaliate sau coordonarea cu o altă autoritate de supraveghere; |
| --- | --- |

(b)

primește reclamațiile depuse de orice persoană vizată sau de o asociație care reprezintă persoana vizată respectivă și este împuternicită în mod corespunzător de aceasta, în conformitate cu articolul 50, investighează chestiunea, în măsura în care este adecvat, și informează, într-un termen rezonabil, persoana vizată sau asociația cu privire la evoluția și rezultatul reclamației, în special dacă este necesară efectuarea unei cercetări mai detaliate sau coordonarea cu o altă autoritate de supraveghere;

| (c) | verifică legalitatea prelucrării datelor în conformitate cu articolul 14 și informează persoana vizată, într-un termen rezonabil, cu privire la rezultatul verificării sau la motivele pentru care nu a avut loc verificarea; |
| --- | --- |

(c)

verifică legalitatea prelucrării datelor în conformitate cu articolul 14 și informează persoana vizată, într-un termen rezonabil, cu privire la rezultatul verificării sau la motivele pentru care nu a avut loc verificarea;

| (d) | oferă asistență reciprocă altor autorități de supraveghere și asigură consecvența aplicării și a asigurării aplicării dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive; |
| --- | --- |

(d)

oferă asistență reciprocă altor autorități de supraveghere și asigură consecvența aplicării și a asigurării aplicării dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive;

| (e) | desfășoară anchete,
  inspecții și audituri
  fie din proprie inițiativă, fie pe baza unei reclamații sau la cererea altei autorități de supraveghere și informează într-un termen rezonabil persoana vizată cu privire la rezultatul anchetelor, în cazul în care persoana vizată a depus o reclamație; |
| --- | --- |

(e)

desfășoară anchete,
  inspecții și audituri
  fie din proprie inițiativă, fie pe baza unei reclamații sau la cererea altei autorități de supraveghere și informează într-un termen rezonabil persoana vizată cu privire la rezultatul anchetelor, în cazul în care persoana vizată a depus o reclamație;

| (f) | monitorizează evoluțiile relevante, în măsura în care acestea au impact asupra protecției datelor cu caracter personal, în special evoluția tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor; |
| --- | --- |

(f)

monitorizează evoluțiile relevante, în măsura în care acestea au impact asupra protecției datelor cu caracter personal, în special evoluția tehnologiilor informațiilor și comunicațiilor;

| (g) | este consultată de instituțiile și organele statului membru cu privire la măsurile legislative și administrative referitoare la protecția drepturilor și libertăților persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal; |
| --- | --- |

(g)

este consultată de instituțiile și organele statului membru cu privire la măsurile legislative și administrative referitoare la protecția drepturilor și libertăților persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal;

| (h) | este consultată cu privire la operațiunile de prelucrare prevăzute la articolul 26; |
| --- | --- |

(h)

este consultată cu privire la operațiunile de prelucrare prevăzute la articolul 26;

| (i) | participă la activitățile Comitetului european pentru protecția datelor. |
| --- | --- |

(i)

participă la activitățile Comitetului european pentru protecția datelor.

(2)   Fiecare autoritate de supraveghere promovează acțiuni de sensibilizare a publicului cu privire la riscurile, normele, garanțiile și drepturile în materie de prelucrare a datelor cu caracter personal. Se acordă atenție specială activităților care se adresează în mod special minorilor.

(3)   La cerere, autoritatea de supraveghere oferă consiliere oricărei persoane vizate cu privire la exercitarea drepturilor de care beneficiază, în conformitate cu dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive și, dacă este cazul, cooperează cu autoritățile de supraveghere din alte state membre în acest scop.

(4)   Pentru reclamațiile prevăzute la alineatul (1) litera (b), autoritatea de supraveghere pune la dispoziție un formular de depunere a reclamației, care poate fi completat prin mijloace electronice, fără a exclude alte mijloace de comunicare.

(5)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora îndeplinirea funcțiilor autorității de supraveghere este gratuită pentru persoana vizată.

(6)   În cazul în care cererile sunt abuzive

  în mod vădit excesive
  , în special din cauza caracterului repetitiv al acestora, autoritatea de supraveghere poate percepe o taxă sau poate să nu dea curs cererii persoanei vizate

  rezonabilă
  .
  Cuantumul acestei taxe nu depășește costurile luării măsurii solicitate.
  Sarcina probei cu privire la caracterul abuziv

  vădit excesiv
  al cererii revine autorității de supraveghere. [AM 108]

Articolul 46

Competențe

(1)
     Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora fiecare autoritate de supraveghere trebuie investită, în special, cu următoarele competențe

  poate
  :

| (a) | competențe de investigare, cum ar fi competențe privind accesul la datele care fac obiectul operațiilor de prelucrare și competențe privind colectarea tuturor informațiilor necesare pentru îndeplinirea îndatoririlor sale de supraveghere;

  să notifice operatorul sau persoana împuternicită de către operator cu privire la presupusa încălcare a dispozițiilor care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal și, după caz, să dispună remedierea încălcării de către operator sau persoana împuternicită de către operator, în mod specific, pentru îmbunătățirea protecției de care beneficiază persoana vizată; |
| --- | --- |

(a)

competențe de investigare, cum ar fi competențe privind accesul la datele care fac obiectul operațiilor de prelucrare și competențe privind colectarea tuturor informațiilor necesare pentru îndeplinirea îndatoririlor sale de supraveghere;

  să notifice operatorul sau persoana împuternicită de către operator cu privire la presupusa încălcare a dispozițiilor care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal și, după caz, să dispună remedierea încălcării de către operator sau persoana împuternicită de către operator, în mod specific, pentru îmbunătățirea protecției de care beneficiază persoana vizată;

| (b) | competențe efective de intervenție, cum ar fi competențe de a emite avize înainte ca operațiunile de prelucrare să fie efectuate și de a asigura publicarea corespunzătoare a acestor avize, de a ordona restricționarea, ștergerea sau distrugerea datelor, de a impune o interdicție temporară sau definitivă de prelucrare, de a adresa operatorului un avertisment sau o mustrare sau de a sesiza parlamentele naționale sau alte instituții politice;

  să impună operatorului să respecte cerințele persoanei vizate de a-și exercita drepturile în conformitate cu prezenta directivă, inclusiv cu cele prevăzute la articolele 12-17, atunci când aceste cerințe au fost refuzate ca o încălcare a dispozițiilor respective; |
| --- | --- |

(b)

competențe efective de intervenție, cum ar fi competențe de a emite avize înainte ca operațiunile de prelucrare să fie efectuate și de a asigura publicarea corespunzătoare a acestor avize, de a ordona restricționarea, ștergerea sau distrugerea datelor, de a impune o interdicție temporară sau definitivă de prelucrare, de a adresa operatorului un avertisment sau o mustrare sau de a sesiza parlamentele naționale sau alte instituții politice;

  să impună operatorului să respecte cerințele persoanei vizate de a-și exercita drepturile în conformitate cu prezenta directivă, inclusiv cu cele prevăzute la articolele 12-17, atunci când aceste cerințe au fost refuzate ca o încălcare a dispozițiilor respective;

| (c) | competența de a acționa în justiție în cazul în care dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive au fost încălcate sau de a aduce aceste încălcări în atenția autorităților judiciare.

  să impună operatorului sau persoanei împuternicite de operator să furnizeze informații în conformitate cu articolul 10 alineatele (1) și (2) și articolele 11, 28 și 29; |
| --- | --- |

(c)

competența de a acționa în justiție în cazul în care dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive au fost încălcate sau de a aduce aceste încălcări în atenția autorităților judiciare.

  să impună operatorului sau persoanei împuternicite de operator să furnizeze informații în conformitate cu articolul 10 alineatele (1) și (2) și articolele 11, 28 și 29;

| (d) | să asigure respectarea avizelor privind consultările prealabile prevăzute la articolul 26; |
| --- | --- |

(d)

să asigure respectarea avizelor privind consultările prealabile prevăzute la articolul 26;

| (e) | să adreseze un avertisment sau o mustrare operatorului sau persoanei împuternicite de către operator; |
| --- | --- |

(e)

să adreseze un avertisment sau o mustrare operatorului sau persoanei împuternicite de către operator;

| (f) | să dispună rectificarea, ștergerea sau distrugerea tuturor datelor atunci când acestea au fost prelucrate cu încălcarea dispozițiilor prezentei directive, precum și notificarea acestor acțiuni terților cărora le-au fost dezvăluite aceste date; |
| --- | --- |

(f)

să dispună rectificarea, ștergerea sau distrugerea tuturor datelor atunci când acestea au fost prelucrate cu încălcarea dispozițiilor prezentei directive, precum și notificarea acestor acțiuni terților cărora le-au fost dezvăluite aceste date;

| (g) | să impună interdicția temporară sau definitivă privind prelucrarea; |
| --- | --- |

(g)

să impună interdicția temporară sau definitivă privind prelucrarea;

| (h) | să suspende fluxurile de date către un destinatar într-o țară terță sau către o organizație internațională; |
| --- | --- |

(h)

să suspende fluxurile de date către un destinatar într-o țară terță sau către o organizație internațională;

| (i) | să informeze parlamentele naționale, guvernul sau alte instituții publice și publicul în acest sens. |
| --- | --- |

(i)

să informeze parlamentele naționale, guvernul sau alte instituții publice și publicul în acest sens.

(2)
     
  Fiecare autoritate de supraveghere are competențe de investigare pentru a obține din partea operatorului sau a persoanei împuternicite de către operator:

| (a) | accesul la toate datele cu caracter personal și la toate informațiile necesare pentru executarea atribuțiilor sale de supraveghere; |
| --- | --- |

(a)

accesul la toate datele cu caracter personal și la toate informațiile necesare pentru executarea atribuțiilor sale de supraveghere;

| (b) | accesul la oricare din localurile sale, inclusiv la eventualele echipamente și mijloace de prelucrare a datelor, în conformitate cu legislația națională, în cazul în care există motive întemeiate de a presupune că se efectuează o activitate care contravine prezentei directive, fără a aduce atingere unei autorizări judiciare, dacă legislația națională impune acest lucru. |
| --- | --- |

(b)

accesul la oricare din localurile sale, inclusiv la eventualele echipamente și mijloace de prelucrare a datelor, în conformitate cu legislația națională, în cazul în care există motive întemeiate de a presupune că se efectuează o activitate care contravine prezentei directive, fără a aduce atingere unei autorizări judiciare, dacă legislația națională impune acest lucru.

(3)
     
  Fără a aduce atingere articolului 43, statele membre prevăd dispoziții conform cărora nu se introduc cerințe suplimentare de confidențialitate la cererea autorităților de supraveghere.

(4)
     
  Statele membre pot prevedea dispoziții potrivit cărora pentru obținerea accesului la informații clasificate la un nivel similar cu UE CONFIDENȚIAL sau superior acestuia este nevoie de controale de securitate suplimentare conforme cu dreptul intern. În cazul în care legislația statului membru în care se află autoritatea de supraveghere respectivă nu impune niciun control suplimentar de securitate, acest lucru trebuie să fie recunoscut de toate celelalte state membre.

(5)
     
  Fiecare autoritate de supraveghere are competența de a sesiza autoritățile judecătorești, în cazul încălcării dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, și de a participa la proceduri judiciare și de a sesiza o instanță competentă, în conformitate cu articolul 53 alineatul (2).

(6)
     
  Toate autoritățile de supraveghere au competența de a impune sancțiuni în cazul unor infracțiuni de natură administrativă. [AM 109]

Articolul 46a

Raportarea încălcărilor

(1)
     
  Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora autoritățile de supraveghere iau în considerare orientările emise de Comitetul european pentru protecția datelor în temeiul articolului 66 alineatul (4b) din Regulamentul (UE) .../2014 și instituie mecanisme eficiente de încurajare a raportărilor confidențiale privind încălcările prezentei directive.

(2)
     
  Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora autoritățile competente instituie mecanisme eficiente de încurajare a raportărilor confidențiale privind încălcările prezentei directive. [AM 110]

Articolul 47

Raport de activitate

Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora fiecare autoritate de supraveghere trebuie să întocmească un raport anual cu privire la activitățile sale
  cel puțin din doi în doi ani
  . Acest raport este pus la dispoziția
  publicului, a parlamentului respectiv, a
  Comisiei și a Comitetului european pentru protecția datelor.
  Raportul include informații cu privire la măsura în care autoritățile competente din jurisdicția lor au accesat datele deținute de entități private pentru a ancheta sau pentru a urmări penal infracțiuni
  . [AM 111]

CAPITOLUL VII

COOPERARE

Articolul 48

Asistență reciprocă

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora autoritățile de supraveghere își furnizează asistență reciprocă pentru a transpune și a pune în aplicare dispozițiile prezentei directive în mod coerent și instituie măsuri de cooperare eficace între ele. Asistența reciprocă se referă, în special, la cereri de informații și măsuri de control, cum ar fi cereri în vederea efectuării de consultări prealabile, inspecții și anchete.

(2)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora autoritatea de supraveghere ia toate măsurile corespunzătoare necesare pentru a răspunde solicitării formulate de o altă autoritate de supraveghere.
  Aceste măsuri pot include, în special, transmiterea de informații relevante sau măsuri de punere în aplicare care să impună imediat încetarea sau interzicerea operațiilor de prelucrare care contravin prezentei directive și nu mai târziu de o lună de la primirea solicitării.

(2a)
     
  Solicitarea de asistență cuprinde toate informațiile necesare, inclusiv scopul solicitării și motivele care stau la baza acesteia. Informațiile schimbate sunt utilizate numai în scopul pentru care au fost solicitate.

(2b)
     
  O autoritate de supraveghere căreia i se adresează o solicitare de asistență nu poate refuza să îi dea curs, cu excepția cazului în care:

| (a) | nu are competența de a trata solicitarea sau |
| --- | --- |

(a)

nu are competența de a trata solicitarea sau

| (b) | tratarea solicitării ar fi incompatibilă cu dispozițiile adoptate în conformitate cu prezenta directivă. |
| --- | --- |

(b)

tratarea solicitării ar fi incompatibilă cu dispozițiile adoptate în conformitate cu prezenta directivă.

(3)   Autoritatea de supraveghere căreia i s-a adresat solicitarea informează autoritatea de supraveghere care a transmis solicitarea cu privire la rezultate sau, după caz, la progresele înregistrate ori măsurile întreprinse pentru a da curs solicitării respective.

(3a)
     
  Autoritățile de supraveghere furnizează informațiile solicitate de către alte autorități de supraveghere prin mijloace electronice și în cel mai scurt timp, utilizând un formular standard.

(3b)
     
  Pentru acțiunile întreprinse în urma unei solicitări de asistență reciprocă nu se percepe nicio taxă. [AM 112]

Articolul 48a

Operații comune

(1)
     
  Statele membre se asigură că, pentru intensificarea cooperării și a asistenței reciproce, autoritățile de supraveghere pot utiliza măsuri comune de punere în aplicare sau alte operațiuni comune, în cadrul cărora membri denumiți sau personal aparținând autorităților de supraveghere din alte state membre participă la operațiuni desfășurate pe teritoriul unui stat membru.

(2)
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care persoanele vizate într-un alt stat membru sau alte state membre sunt susceptibile să fie afectate de operațiunile de prelucrare, autoritatea de supraveghere competentă poate fi invitată să participe la operațiunile comune. Autoritatea de supraveghere competentă poate invita autoritățile de supraveghere din fiecare dintre aceste state membre să ia parte la operațiunea respectivă și, atunci când este invitată, răspunde fără întârziere la solicitarea unei autorități de supraveghere care dorește să participe la operațiuni.

(3)
     
  Statele membre definesc aspectele practice ale acțiunilor specifice de cooperare. [AM 113]

Articolul 49

Sarcinile Comitetului european pentru protecția datelor

(1)   Comitetul european pentru protecția datelor instituit prin Regulamentul (UE) ..../2012 exercită următoarele sarcini în ceea ce privește prelucrarea care intră sub incidența prezentei directive:

| (a) | să ofere Comisiei

  instituțiilor Uniunii
  consiliere cu privire la orice aspect legat de protecția datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, inclusiv cu privire la orice propunere de modificare a prezentei directive; |
| --- | --- |

(a)

să ofere Comisiei

  instituțiilor Uniunii
  consiliere cu privire la orice aspect legat de protecția datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii, inclusiv cu privire la orice propunere de modificare a prezentei directive;

| (b) | să analizeze, la cererea Comisiei, a
  Parlamentului European sau a Consiliului,
  din proprie inițiativă sau la inițiativa unuia dintre membrii săi, orice chestiune referitoare la punerea în aplicare a dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive și să emită orientări, recomandări și bune practici adresate autorităților de supraveghere pentru a încuraja aplicarea uniformă a dispozițiilor respective,
  inclusiv utilizarea competențelor de punere în aplicare
  ; |
| --- | --- |

(b)

să analizeze, la cererea Comisiei, a
  Parlamentului European sau a Consiliului,
  din proprie inițiativă sau la inițiativa unuia dintre membrii săi, orice chestiune referitoare la punerea în aplicare a dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive și să emită orientări, recomandări și bune practici adresate autorităților de supraveghere pentru a încuraja aplicarea uniformă a dispozițiilor respective,
  inclusiv utilizarea competențelor de punere în aplicare
  ;

| (c) | să revizuiască aplicarea practică a orientărilor, recomandărilor și bunelor practici menționate la litera (b) și să raporteze periodic Comisiei cu privire la acestea; |
| --- | --- |

(c)

să revizuiască aplicarea practică a orientărilor, recomandărilor și bunelor practici menționate la litera (b) și să raporteze periodic Comisiei cu privire la acestea;

| (d) | să comunice Comisiei un aviz privind nivelul de protecție în țările terțe sau organizațiile internaționale; |
| --- | --- |

(d)

să comunice Comisiei un aviz privind nivelul de protecție în țările terțe sau organizațiile internaționale;

| (e) | să promoveze cooperarea și schimbul eficient bilateral și multilateral de informații și practici între autoritățile de supraveghere,
  inclusiv coordonarea operațiilor comune și a altor activități comune, atunci când decide astfel, la solicitarea unei sau a mai multor autorități de supraveghere
  ; |
| --- | --- |

(e)

să promoveze cooperarea și schimbul eficient bilateral și multilateral de informații și practici între autoritățile de supraveghere,
  inclusiv coordonarea operațiilor comune și a altor activități comune, atunci când decide astfel, la solicitarea unei sau a mai multor autorități de supraveghere
  ;

| (f) | să promoveze programe comune de formare și să faciliteze schimburile de personal între autoritățile de supraveghere, precum și, după caz, cu autoritățile de supraveghere ale țărilor terțe sau organizațiilor internaționale; |
| --- | --- |

(f)

să promoveze programe comune de formare și să faciliteze schimburile de personal între autoritățile de supraveghere, precum și, după caz, cu autoritățile de supraveghere ale țărilor terțe sau organizațiilor internaționale;

| (g) | să promoveze schimbul de cunoștințe și de documente cu autoritățile de supraveghere a protecției datelor la nivel mondial, inclusiv privind legislația și practicile în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

(g)

să promoveze schimbul de cunoștințe și de documente cu autoritățile de supraveghere a protecției datelor la nivel mondial, inclusiv privind legislația și practicile în materie de protecție a datelor;

| (ga) | să prezinte Comisiei avizul său în pregătirea actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în conformitate cu prezenta directivă. |
| --- | --- |

(ga)

să prezinte Comisiei avizul său în pregătirea actelor delegate și de punere în aplicare adoptate în conformitate cu prezenta directivă.

(2)   În situațiile în care
  Parlamentul European, Consiliul sau
  Comisia consultă Comitetul european pentru protecția datelor, aceasta poate stabili un termen în care Comitetul european pentru protecția datelor trebuie să comunice avizul său, ținând cont de caracterul urgent al chestiunii.

(3)   Comitetul european pentru protecția datelor își transmite avizele, orientările, recomandările și bunele practici Comisiei și comitetului menționat la articolul 57 alineatul (1) și le publică.

(4)   Comisia informează Comitetul european pentru protecția datelor cu privire la măsurile pe care le-a luat în urma avizelor, orientărilor, recomandărilor și bunelor practici emise de Comitetul european pentru protecția datelor. [AM 114]

CAPITOLUL VIII

CĂI DE ATAC, RĂSPUNDERE ȘI SANCȚIUNI

Articolul 50

Dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere

(1)   Fără a aduce atingere oricăror alte căi de atac administrative sau judiciare, statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora orice persoană vizată are dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere în orice stat membru, în cazul în care consideră că prelucrarea datelor sale cu caracter personal nu respectă dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive.

(2)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora orice organism, organizație sau asociație a cărei activitate urmărește protecția drepturilor și intereselor persoanelor vizate cu privire la protecția datelor cu caracter personal ale acestora

  care își desfășoară activitatea în interesul public
  și care a fost constituită în mod adecvat, în conformitate cu legislația unui stat membru, are dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere din orice stat membru în numele uneia sau mai multor persoane vizate, în cazul în care consideră că drepturile de care persoanele vizate beneficiază în temeiul prezentei directive au fost încălcate ca urmare a prelucrării datelor cu caracter personal. Organizația sau asociația trebuie să fie mandatată în mod corespunzător de către persoana (persoanele) vizată(e).
  [AM 115]

(3)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora, independent de o plângere depusă de o persoană vizată, orice organism, organizație sau asociație menționată la alineatul (2) are dreptul de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere din orice stat membru, în cazul în care consideră că a avut loc o încălcare a securității datelor cu caracter personal.

Articolul 51

Dreptul la o cale de atac judiciară împotriva unei autorități de supraveghere

(1)   Statele membre prevăd dreptul pentru
  toate persoanele fizice sau juridice
  la o cale de atac judiciară împotriva deciziilor unei autorități de supraveghere care le privesc.

(2)   
  Statele membre se asigură că
  orice persoană vizată are dreptul de a exercita o cale de atac judiciară care să oblige autoritatea de supraveghere să dea curs unei plângeri, în absența unei decizii necesare pentru protejarea drepturilor sale sau în cazul în care autoritatea de supraveghere nu informează persoana vizată în termen de trei luni cu privire la progresele sau la soluționarea plângerii în temeiul articolului 45 alineatul (1) litera (b).

(3)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora acțiunile introduse împotriva unei autorități de supraveghere sunt înaintate instanțelor din statul membru în care este stabilită autoritatea de supraveghere.

(3a)
     
  Statele membre se asigură că vor fi puse în aplicare hotărârile definitive ale instanțelor menționate în prezentul articol. [AM 116]

Articolul 52

Dreptul la o cale de atac judiciară împotriva unui operator sau unei persoane împuternicite de operator

(1)
     Fără a aduce atingere vreunei căi de atac administrative disponibile, inclusiv dreptului de a depune o plângere la o autoritate de supraveghere, statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora orice persoană fizică are dreptul la exercitarea unei căi de atac judiciare, în cazul în care consideră că drepturile de care beneficiază conform dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive au fost încălcate ca urmare a prelucrării datelor sale cu caracter personal efectuate încălcând dispozițiile respective.

(1a)
     
  Statele membre se asigură că vor fi puse în aplicare hotărârile definitive ale instanțelor menționate în prezentul articol. [AM 117]

Articolul 53

Norme comune aplicabile acțiunilor în instanță

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora orice organism, organizație sau asociație menționată la articolul 50 alineatul (2) are dreptul de a exercita drepturile menționate la articolele 51 și 52 în numele uneia sau mai multor

  54, atunci când sunt mandatate de una sau mai multe
  persoane vizate. [AM 118]

(2)   
  Statele membre se asigură că
  fiecare autoritate de supraveghere are dreptul a participa la proceduri judiciare și de a sesiza o instanță, în scopul de a asigura aplicarea dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive sau de a asigura coerența protecției datelor cu caracter personal în cadrul Uniunii. [AM 119]

(3)   Statele membre se asigură că acțiunile în justiție disponibile în dreptul intern permit adoptarea rapidă de măsuri, inclusiv măsuri provizorii, menite să ducă la încetarea oricărei încălcări presupuse și să prevină orice altă atingere adusă intereselor respective.

Articolul 54

Răspundere și dreptul la despăgubiri

(1)   Statele membre prevăd dispoziții potrivit cărora orice persoană care a suferit prejudicii,
  inclusiv prejudicii nepecuniare
  , ca urmare a unei operațiuni ilegale de prelucrare sau a unei acțiuni incompatibile cu dispozițiile adoptate în temeiul prezentei directive are dreptul
  de a cere
  despăgubiri de la operator sau de la persoana împuternicită de operator pentru prejudiciul suferit. [AM 120]

(2)   În cazul în care la prelucrare au participat mai muți operatori sau persoane împuternicite de operator, fiecare operator sau persoană împuternicită de acesta sunt responsabile în mod solidar pentru întreaga valoare a prejudiciului.

(3)   Operatorul sau persoana împuternicită de operator poate fi total sau parțial exonerată de această răspundere, în cazul în care operatorul sau persoana împuternicită de acesta dovedește că nu este responsabilă pentru fapta care a provocat prejudiciul.

Articolul 55

Sancțiuni

Statele membre definesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că acestea sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive.

Capitolul VIIIa

Transmiterea datelor cu caracter personal către alte părți

Articolul 55a

Transmiterea de date cu caracter personal către alte autorități sau entități private din Uniune

(1)
     
  Statele membre se asigură că operatorul nu transmite sau de a da instrucțiuni persoanei împuternicite să transmită date cu caracter personal unei persoane fizice sau juridice care nu face obiectul dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, cu excepția cazurilor în care:

| (a) | transmiterea respectă dreptul Uniunii sau al statului membru; precum și |
| --- | --- |

(a)

transmiterea respectă dreptul Uniunii sau al statului membru; precum și

| (b) | destinatarul are domiciliul într-un stat membru al Uniunii Europene; precum și |
| --- | --- |

(b)

destinatarul are domiciliul într-un stat membru al Uniunii Europene; precum și

| (c) | niciun interes specific legitim al persoanei vizate nu împiedică transmiterea; precum și |
| --- | --- |

(c)

niciun interes specific legitim al persoanei vizate nu împiedică transmiterea; precum și

| (d) | transmiterea este necesară într-o situație specifică în care operatorul transmite date cu caracter personal pentru:










  (i) | îndeplinirea unei sarcini în mod legal atribuite acestuia; sau |
| --- | --- | --- |

(d)

transmiterea este necesară într-o situație specifică în care operatorul transmite date cu caracter personal pentru:

(i)

îndeplinirea unei sarcini în mod legal atribuite acestuia; sau

| (ii) | prevenirea unui pericol imediat și grav la adresa siguranței publice; sau |
| --- | --- |

(ii)

prevenirea unui pericol imediat și grav la adresa siguranței publice; sau

| (iii) | prevenirea unei vătămări grave a drepturilor persoanelor. |
| --- | --- |

(iii)

prevenirea unei vătămări grave a drepturilor persoanelor.

(2)
     
  Operatorul informează destinatarul cu privire la scopul pentru care datele cu caracter personal pot fi prelucrate în mod exclusiv.

(3)
     
  Comisia informează autoritatea de supraveghere cu privire la aceste transmiteri.

(4)
     
  Operatorul de date informează destinatarul cu privire la restricțiile asupra prelucrării datelor și se asigură că aceste restricții sunt respectate. [AM 121]

CAPITOLUL IX

ACTE DELEGATE ȘI ACTE DE PUNERE ÎN APLICARE

Articolul 56

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute de prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe

  Competența de a adopta acte delegate,
  menționată la
  articolul 25a alineatul (7),
  articolul 28 alineatul (5),
  articolul 34 alineatul (3) și articolul 34 alineatul (5)
  este conferită Comisiei pe perioadă nedeterminată, începând de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

(3)   Delegarea de competențe prevăzută la
  articolul 25a alineatul (7),
  articolul 28 alineatul (5)
  , articolul 34 alineatul (3) și articolul 34 alineatul (5)
  poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de
  a revoca
  pune capăt delegării de competențe specificată în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară menționată în decizie. Aceasta nu aduce atingere validității actelor delegate aflate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul
  articolului 25a alineatul (7),
  articolului 28 alineatul (5),
  articolului 34 alineatul (3) și al articolului 34 alineatul (5)
  intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de 2 luni

  șase luni
  de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecțiuni. Termenul respectiv se prelungește cu
  șase luni
  la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 122]

Articolul 56a

Termenul pentru adoptarea actelor delegate

Comisia adoptă actele delegate în conformitate cu articolul 25a alineatul (7) și articolul 28 alineatul (5) [șase luni înainte de data menționată la articolul 62 alineatul (1)]. Comisia poate prelungi cu șase luni termenul menționat la prezentul paragraf. [AM 123]

Articolul 57

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 coroborat cu articolul 5 din același regulament. [AM 124]

CAPITOLUL X

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 58

Abrogări

(1)   Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului se abrogă.

(2)   Trimiterile la decizia-cadru abrogată menționată la alineatul (1) se interpretează ca trimiteri la prezenta directivă.

Articolul 59

Relația cu actele Uniunii adoptate anterior în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești

Dispozițiile specifice referitoare la protecția datelor cu caracter personal cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor din actele Uniunii adoptate înainte de data adoptării prezentei directive, care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal între statele membre și accesul autorităților desemnate de statele membre la sistemele de informații instituite în temeiul tratatelor și care intră în domeniul de aplicare a prezentei directive nu sunt afectate.

Articolul 60

Relația cu acordurile internaționale încheiate anterior în domeniul cooperării judiciare în materie penală și al cooperării polițienești

Acordurile internaționale încheiate de către statele membre înainte de intrarea în vigoare a prezentei directive sunt modificate, dacă este necesar, în termen de cinci ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

Articolul 61

Evaluare

(1)   Comisia
  , în urma solicitării unui aviz din partea Comitetului european pentru protecția datelor,
  evaluează
  aplicarea și implementarea prezentei directive. Ea coordonează, în strânsă cooperarea cu statele membre și efectuează vizite anunțate sau neanunțate. Parlamentul European și Consiliul sunt informate pe durata întregului proces și au acces la documentele relevante.

(2)   În termen de trei

  doi
  ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia revizuiește alte acte adoptate de Uniunea Europeană care reglementează prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente în scopul prevenirii, investigării, identificării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor, în special a actelor adoptate de Uniune menționate la articolul 59, pentru a evalua necesitatea de a le alinia la prezenta directivă și prezintă, după caz, propunerile necesare de modificare a acestor acte pentru a asigura o abordare uniformă privind protecția datelor cu caracter personal

  și prezintă propuneri adecvate pentru a asigura dispoziții legale coerente și omogene referitoare la prelucrarea datelor cu caracter personal de către autoritățile competente, în scopul prevenirii, identificării, investigării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau al executării pedepselor,
  care intră în domeniul de aplicare al prezentei directive.

(2a)
     
  Comisia prezintă în termen de doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive propuneri adecvate de revizuire a cadrului juridic aplicabil prelucrării de date cu caracter personal de către instituțiile, organismele, birourile și agențiile Uniunii, în scopul prevenirii, anchetării sau urmăririi penale a infracțiunilor sau a executării pedepselor, pentru a asigura dispoziții legale coerente și omogene referitoare la dreptul fundamental de protecție a datelor cu caracter personal în Uniune.

(3)   Comisia transmite Parlamentului European și Consiliului, la intervale regulate, rapoarte privind evaluarea și revizuirea prezentei directive în temeiul alineatului (1). Primele rapoarte sunt transmise în termen de cel mult patru ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive. Ulterior, următoarele rapoarte sunt transmise o dată la patru ani. Comisia transmite, dacă este necesar, propuneri corespunzătoare în vederea modificării prezentei directive, precum și a alinierii altor instrumente juridice. Raportul se publică. [AM 125]

Articolul 62

Punerea în aplicare

(1)   Statele membre adoptă și publică, până la ... (*1), actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre notifică de îndată Comisiei textele acestor dispoziții.

Statele membre aplică aceste dispoziții începând cu ... (*1).

Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 63

Intrarea în vigoare și aplicarea

Prezenta directivă intră în vigoare în prima zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 64

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 192, 30.6.2012, p. 7.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 12 martie 2014.

2

(3)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

3

(4)  Decizia-cadru 2008/977/JAI a Consiliului din 27 noiembrie 2008 privind protecția datelor cu caracter personal prelucrate în cadrul cooperării polițienești și judiciare în materie penală (JO L 350, 30.12.2008, p. 60).

4

(5)  
  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

5

Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

(6)  
  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie
  (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

6

Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

(7)  Directiva 2011/93/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 13 decembrie 2011 privind combaterea abuzului sexual asupra copiilor, a exploatării sexuale a copiilor și a pornografiei infantile și de înlocuire a Deciziei-cadru 2004/68/JAI a Consiliului (JO L 335, 17.12.2011, p. 1).

7

(8)  JO L 176, 10.7.1999, p. 36.

8

(9)  JO L 53, 27.2.2008, p. 52.

9

(10)  JO L 160, 18.6.2011, p. 21.

10

(11)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

11

(*1)  Doi ani de la intrarea în vigoare a prezentei directive.

*1

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/546 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/546

---

P7_TA(2014)0220

Punerea în aplicare a cerului unic european ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a cerului unic european (reformare) (COM(2013)0410 – C7-0171/2013 – 2013/0186(COD))

(Procedura legislativă ordinară – reformare)

(2017/C 378/60)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0410), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0410),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0171/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0171/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Reprezentanților a Maltei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Reprezentanților a Maltei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 28 noiembrie 2001 privind utilizarea mai structurată a tehnicii de reformare a actelor legislative (2),

| — | având în vedere scrisoarea din 28 noiembrie 2013 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea din 28 noiembrie 2013 a Comisiei pentru afaceri juridice, adresată Comisiei pentru transport și turism în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 87 și 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0095/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0095/2014),

| A. | întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora, |
| --- | --- |

A.

întrucât grupul de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei consideră că propunerea în cauză nu conține nicio modificare de fond în afara celor care au fost identificate ca atare în propunere și întrucât, în ceea ce privește codificarea dispozițiilor neschimbate din actele precedente cu respectivele modificări, propunerea se limitează la o simplă codificare a actelor existente, fără modificări de fond ale acestora,

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare, modificată pentru a ține seama de recomandările grupului de lucru consultativ al serviciilor juridice ale Parlamentului European, Consiliului și Comisiei;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

(2)  JO C 77, 28.3.2002, p. 1.

---

P7_TC1-COD(2013)0186

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind punerea în aplicare a cerului unic european (reformare)

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Regulamentul (CE) nr. 549/2004 din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic European (regulament-cadru) (3), Regulamentul (CE) nr. 550/2004 din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic European (regulament privind prestarea de servicii) (4), Regulamentul (CE) nr. 551/2004 din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic European (regulament privind spațiul aerian) (5) și Regulamentul (CE) nr. 552/2004 din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (6) au fost modificate substanțial. Întrucât urmează să fie făcute modificări suplimentare, ar trebui, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea lor. |
| --- | --- |

(1)

Regulamentul (CE) nr. 549/2004 din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic European (regulament-cadru) (3), Regulamentul (CE) nr. 550/2004 din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic European (regulament privind prestarea de servicii) (4), Regulamentul (CE) nr. 551/2004 din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic European (regulament privind spațiul aerian) (5) și Regulamentul (CE) nr. 552/2004 din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (6) au fost modificate substanțial. Întrucât urmează să fie făcute modificări suplimentare, ar trebui, din motive de claritate, să se procedeze la reformarea lor.

| (2) | Punerea în aplicare a politicii comune în domeniul transporturilor necesită un sistem eficient de transport aerian care să permită funcționarea constantă și în condiții de siguranță a serviciilor de transport aerian, facilitând astfel libera circulație a mărfurilor, persoanelor și serviciilor.
  [AM 1] |
| --- | --- |

(2)

Punerea în aplicare a politicii comune în domeniul transporturilor necesită un sistem eficient de transport aerian care să permită funcționarea constantă și în condiții de siguranță a serviciilor de transport aerian, facilitând astfel libera circulație a mărfurilor, persoanelor și serviciilor.
  [AM 1]

| (3) | Prin adoptarea de către Parlamentul European și de către Consiliu a primului pachet din legislația privind cerul unic european, respectiv Regulamentul (CE) nr. 549/2004, Regulamentul (CE) nr. 550/2004, Regulamentul (CE) nr. 551/2004 și Regulamentul (CE) nr. 552/2004, s-a stabilit o bază legală solidă pentru un sistem de management al traficului aerian (ATM) uniform, interoperabil și sigur. Prin adoptarea celui de al doilea pachet, respectiv Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, inițiativa privind cerul unic european a fost consolidată și mai mult, prin introducerea conceptelor de sistem de îmbunătățire a performanțelor și de administrator de rețea în vederea îmbunătățirii în continuare a performanței sistemului european de management al traficului aerian. |
| --- | --- |

(3)

Prin adoptarea de către Parlamentul European și de către Consiliu a primului pachet din legislația privind cerul unic european, respectiv Regulamentul (CE) nr. 549/2004, Regulamentul (CE) nr. 550/2004, Regulamentul (CE) nr. 551/2004 și Regulamentul (CE) nr. 552/2004, s-a stabilit o bază legală solidă pentru un sistem de management al traficului aerian (ATM) uniform, interoperabil și sigur. Prin adoptarea celui de al doilea pachet, respectiv Regulamentul (CE) nr. 1070/2009, inițiativa privind cerul unic european a fost consolidată și mai mult, prin introducerea conceptelor de sistem de îmbunătățire a performanțelor și de administrator de rețea în vederea îmbunătățirii în continuare a performanței sistemului european de management al traficului aerian.

| (4) | În articolul 1 din Convenția de la Chicago din 1944 privind aviația civilă, statele contractante recunosc că „fiecare stat deține suveranitatea totală și exclusivă asupra spațiului aerian aflat deasupra teritoriului său”. În contextul acestei suveranități, statele membre ale Uniunii, sub rezerva convențiilor internaționale în vigoare, își exercită competențele de autoritate publică în controlarea traficului aerian. |
| --- | --- |

(4)

În articolul 1 din Convenția de la Chicago din 1944 privind aviația civilă, statele contractante recunosc că „fiecare stat deține suveranitatea totală și exclusivă asupra spațiului aerian aflat deasupra teritoriului său”. În contextul acestei suveranități, statele membre ale Uniunii, sub rezerva convențiilor internaționale în vigoare, își exercită competențele de autoritate publică în controlarea traficului aerian.

| (5) | Punerea în aplicare a politicii comune în domeniul transporturilor necesită un sistem eficient de transport aerian care să permită operarea în condiții de siguranță, în mod regulat și durabil a serviciilor de transport aerian, optimizând capacitățile și facilitând libera circulație a mărfurilor, a persoanelor și a serviciilor. |
| --- | --- |

(5)

Punerea în aplicare a politicii comune în domeniul transporturilor necesită un sistem eficient de transport aerian care să permită operarea în condiții de siguranță, în mod regulat și durabil a serviciilor de transport aerian, optimizând capacitățile și facilitând libera circulație a mărfurilor, a persoanelor și a serviciilor.

| (5a) | Pentru a evita ca creșterea așteptată a traficului aerian să accentueze sau să genereze congestionarea spațiului aerian european, cu toate costurile pe care acest lucru îl implică din punctul de vedere al economiei, al mediului și al siguranței, ar trebui să se pună capăt fragmentării acestui spațiu aerian și, de asemenea, să se pună în aplicare prezentul regulament, cât mai repede posibil. [AM 2] |
| --- | --- |

(5a)

Pentru a evita ca creșterea așteptată a traficului aerian să accentueze sau să genereze congestionarea spațiului aerian european, cu toate costurile pe care acest lucru îl implică din punctul de vedere al economiei, al mediului și al siguranței, ar trebui să se pună capăt fragmentării acestui spațiu aerian și, de asemenea, să se pună în aplicare prezentul regulament, cât mai repede posibil. [AM 2]

| (5b) | Punerea în aplicare a cerului unic european ar trebui să aibă un rol pozitiv în ceea ce privește creșterea economică, ocuparea forței de muncă și competitivitatea în Europa, în special prin stimularea cererii de locuri de muncă înalt calificate. [AM 3] |
| --- | --- |

(5b)

Punerea în aplicare a cerului unic european ar trebui să aibă un rol pozitiv în ceea ce privește creșterea economică, ocuparea forței de muncă și competitivitatea în Europa, în special prin stimularea cererii de locuri de muncă înalt calificate. [AM 3]

| (6) | Încercarea de a realiza simultan atât obiectivul de a spori standardele de siguranță a traficului aerian, cât și pe cel de a îmbunătăți performanța generală a ATM și ANS pentru traficul aerian general în Europa necesită luarea în calcul a factorului uman. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare în
  plus față de
  introducerea principiilor „culturii echității”
  , ar trebui incluși în sistemul de performanță al cerului unic european indicatori de performanță relevanți
  . [AM 4] |
| --- | --- |

(6)

Încercarea de a realiza simultan atât obiectivul de a spori standardele de siguranță a traficului aerian, cât și pe cel de a îmbunătăți performanța generală a ATM și ANS pentru traficul aerian general în Europa necesită luarea în calcul a factorului uman. Prin urmare, statele membre ar trebui să ia în considerare în
  plus față de
  introducerea principiilor „culturii echității”
  , ar trebui incluși în sistemul de performanță al cerului unic european indicatori de performanță relevanți
  . [AM 4]

| (7) | Statele membre au adoptat o declarație de ansamblu referitoare la problemele militare legate de cerul unic european (7). Conform declarației, statele membre ar trebui, în special, să intensifice cooperarea civil-militară și, dacă este cazul și în măsura în care statele membre interesate consideră necesar acest lucru, să promoveze cooperarea dintre forțele lor armate cu privire la toate aspectele privind gestionarea traficului aerian
  în vederea facilitării utilizării flexibile a spațiului aerian
  . [AM 5] |
| --- | --- |

(7)

Statele membre au adoptat o declarație de ansamblu referitoare la problemele militare legate de cerul unic european (7). Conform declarației, statele membre ar trebui, în special, să intensifice cooperarea civil-militară și, dacă este cazul și în măsura în care statele membre interesate consideră necesar acest lucru, să promoveze cooperarea dintre forțele lor armate cu privire la toate aspectele privind gestionarea traficului aerian
  în vederea facilitării utilizării flexibile a spațiului aerian
  . [AM 5]

| (8) | Deciziile privind conținutul, aria de cuprindere sau desfășurarea operațiunilor militare și pregătirea militară nu sunt de competența Uniunii în temeiul articolului 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene . |
| --- | --- |

(8)

Deciziile privind conținutul, aria de cuprindere sau desfășurarea operațiunilor militare și pregătirea militară nu sunt de competența Uniunii în temeiul articolului 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene .

| (9) | Statele membre și-au restructurat, în proporții diferite, prestatorii naționali de servicii de navigație aeriană prin creșterea nivelului de autonomie și libertate a acestora de a furniza servicii. Este necesar să se asigure că există o piață comună care funcționează bine pentru acele servicii ce pot fi prestate în condiții de piață și că sunt îndeplinite cerințele minime de interes public pentru acele servicii care sunt considerate a fi monopoluri naturale în condițiile tehnologice actuale. |
| --- | --- |

(9)

Statele membre și-au restructurat, în proporții diferite, prestatorii naționali de servicii de navigație aeriană prin creșterea nivelului de autonomie și libertate a acestora de a furniza servicii. Este necesar să se asigure că există o piață comună care funcționează bine pentru acele servicii ce pot fi prestate în condiții de piață și că sunt îndeplinite cerințele minime de interes public pentru acele servicii care sunt considerate a fi monopoluri naturale în condițiile tehnologice actuale.

| (10) | Pentru a asigura supravegherea coerentă, și corespunzătoare
  și independentă
  a furnizării de servicii în Europa, ar trebui să se garanteze autorităților naționale de supervizare suficientă independență și

  aviație
  suficiente resurse
  financiare și umane
  . Această independență nu ar trebui să împiedice autoritățile respective să își îndeplinească îndatoririle într-un cadru administrativ. [AM 6] |
| --- | --- |

(10)

Pentru a asigura supravegherea coerentă, și corespunzătoare
  și independentă
  a furnizării de servicii în Europa, ar trebui să se garanteze autorităților naționale de supervizare suficientă independență și

  aviație
  suficiente resurse
  financiare și umane
  . Această independență nu ar trebui să împiedice autoritățile respective să își îndeplinească îndatoririle într-un cadru administrativ. [AM 6]

| (11) | Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  au un rol-cheie în punerea în aplicare a cerului unic european și, . Prin urmare, Comisia
  și Agenția Europeană pentru Aviație (EEA)
  ar trebui să înlesnească colaborarea dintre acestea, pentru a permite schimbul de bune practici și a dezvolta o abordare comună, inclusiv prin intensificarea cooperării la nivel regional
  , furnizându-le o platformă pentru aceste schimburi
  . Această cooperare ar trebui să aibă un caracter regulat. [AM 7] |
| --- | --- |

(11)

Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  au un rol-cheie în punerea în aplicare a cerului unic european și, . Prin urmare, Comisia
  și Agenția Europeană pentru Aviație (EEA)
  ar trebui să înlesnească colaborarea dintre acestea, pentru a permite schimbul de bune practici și a dezvolta o abordare comună, inclusiv prin intensificarea cooperării la nivel regional
  , furnizându-le o platformă pentru aceste schimburi
  . Această cooperare ar trebui să aibă un caracter regulat. [AM 7]

| (12) | În vederea punerii în aplicare a cerului unic european,
  partenerii sociali ar trebui să fie mai bine informați și consultați cu privire la toate măsurile care au implicații sociale importante. La nivelul Uniunii, ar trebui consultat, de asemenea, Comitetul de dialog sectorial, instituit prin Decizia 98/500/CE a Comisiei (8). [AM 8] |
| --- | --- |

(12)

În vederea punerii în aplicare a cerului unic european,
  partenerii sociali ar trebui să fie mai bine informați și consultați cu privire la toate măsurile care au implicații sociale importante. La nivelul Uniunii, ar trebui consultat, de asemenea, Comitetul de dialog sectorial, instituit prin Decizia 98/500/CE a Comisiei (8). [AM 8]

| (13) | Prestarea de servicii de comunicare, navigație și supraveghere, precum și de servicii de informații meteorologice și , aeronautice, ar trebui

  și de configurare a spațiului aerian
  ,
  împreună cu servicii de formatare și de livrare de date către traficul aerian general, ar putea fi
  organizată în condiții de piață, luându-se în considerare caracteristicile speciale ale acestor servicii și păstrând

  asigurând
  un nivel înalt de siguranță
  și reducând impactul asupra climei
  . [AM 9] |
| --- | --- |

(13)

Prestarea de servicii de comunicare, navigație și supraveghere, precum și de servicii de informații meteorologice și , aeronautice, ar trebui

  și de configurare a spațiului aerian
  ,
  împreună cu servicii de formatare și de livrare de date către traficul aerian general, ar putea fi
  organizată în condiții de piață, luându-se în considerare caracteristicile speciale ale acestor servicii și păstrând

  asigurând
  un nivel înalt de siguranță
  și reducând impactul asupra climei
  . [AM 9]

| (14) | Nu ar trebui să existe nici o discriminare între utilizatorii spațiului aerian cu privire la prestarea de servicii echivalente de navigație aeriană. |
| --- | --- |

(14)

Nu ar trebui să existe nici o discriminare între utilizatorii spațiului aerian cu privire la prestarea de servicii echivalente de navigație aeriană.

| (15) | Conceptul proiectelor comune, menite să sprijine utilizatorii spațiului aerian și/sau furnizorii

  furnizorii
  de servicii de navigație aeriană în efortul de a îmbunătăți infrastructura colectivă de navigație aeriană, furnizarea de servicii de navigație aeriană și utilizarea spațiului aerian, în special al celor care ar putea fi necesare pentru punerea în aplicare a Planului general pentru ATM aprobat prin Decizia 2009/320/CE a Consiliului (9), în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului, nu ar trebui să aducă atingere proiectelor anterioare cu obiective similare derulate de către unul sau mai multe state membre. Dispozițiile privind finanțarea derulării proiectelor comune ar trebui să nu aducă atingere modalității de stabilire a acestor proiecte comune. Comisia poate propune ca finanțarea, cum ar fi finanțarea din partea Rețelei Transeuropene

  Mecanismului pentru interconectarea Europei, a strategiei Orizont 2020
  sau din partea Băncii Europene de Investiții, să poată fi utilizată pentru susținerea proiectelor comune, în special pentru accelerarea derulării programului SESAR, în cadrul financiar multianual. Fără a aduce atingere accesului la finanțarea respectivă, statele membre ar trebui să fie libere să decidă modul în care vor fi folosite veniturile generate din scoaterea la licitație a cotelor pentru aviație în cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisie și să hotărască în acest context dacă o parte a acestor venituri ar putea fi folosite pentru finanțarea proiectelor comune la nivelul blocurilor de spațiu aerian funcțional.
  Dacă este cazul, proiectele comune ar trebui să aibă ca scop generarea unui set de capacități de bază interoperabile care să existe în toate statele membre. [AM 10] |
| --- | --- |

(15)

Conceptul proiectelor comune, menite să sprijine utilizatorii spațiului aerian și/sau furnizorii

  furnizorii
  de servicii de navigație aeriană în efortul de a îmbunătăți infrastructura colectivă de navigație aeriană, furnizarea de servicii de navigație aeriană și utilizarea spațiului aerian, în special al celor care ar putea fi necesare pentru punerea în aplicare a Planului general pentru ATM aprobat prin Decizia 2009/320/CE a Consiliului (9), în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului, nu ar trebui să aducă atingere proiectelor anterioare cu obiective similare derulate de către unul sau mai multe state membre. Dispozițiile privind finanțarea derulării proiectelor comune ar trebui să nu aducă atingere modalității de stabilire a acestor proiecte comune. Comisia poate propune ca finanțarea, cum ar fi finanțarea din partea Rețelei Transeuropene

  Mecanismului pentru interconectarea Europei, a strategiei Orizont 2020
  sau din partea Băncii Europene de Investiții, să poată fi utilizată pentru susținerea proiectelor comune, în special pentru accelerarea derulării programului SESAR, în cadrul financiar multianual. Fără a aduce atingere accesului la finanțarea respectivă, statele membre ar trebui să fie libere să decidă modul în care vor fi folosite veniturile generate din scoaterea la licitație a cotelor pentru aviație în cadrul sistemului de comercializare a cotelor de emisie și să hotărască în acest context dacă o parte a acestor venituri ar putea fi folosite pentru finanțarea proiectelor comune la nivelul blocurilor de spațiu aerian funcțional.
  Dacă este cazul, proiectele comune ar trebui să aibă ca scop generarea unui set de capacități de bază interoperabile care să existe în toate statele membre. [AM 10]

| (15a) | Dacă nu sunt implementate mecanisme specifice, proiectele de investiții de la bordul aeronavelor sau de la sol privind Planul general pentru ATM pot fi desfășurate în mod necoordonat, ceea ce ar putea întârzia implementarea efectivă a tehnologiilor SESAR. [AM 11] |
| --- | --- |

(15a)

Dacă nu sunt implementate mecanisme specifice, proiectele de investiții de la bordul aeronavelor sau de la sol privind Planul general pentru ATM pot fi desfășurate în mod necoordonat, ceea ce ar putea întârzia implementarea efectivă a tehnologiilor SESAR. [AM 11]

| (16) | Conceptul de entitate de tipul administratorului de rețea joacă un rol central în îmbunătățirea performanței managementului traficului aerian la nivel de rețea, prin centralizarea furnizării anumitor servicii care sunt furnizate cel mai bine la nivel de rețea. Pentru a facilita soluționarea unei crize aviatice, administratorul de rețea ar trebui să asigure coordonarea unei astfel de crize

  măsurilor care trebuie adoptate pentru a preveni o astfel de criză și pentru a reacționa în fața acesteia. În acest context, Comisia ar trebui să aibă responsabilitatea de a se asigura că nu intervine niciun conflict de interese între furnizarea de servicii centralizate și rolul organismului de evaluare a performanțelor. [AM 12] |
| --- | --- |

(16)

Conceptul de entitate de tipul administratorului de rețea joacă un rol central în îmbunătățirea performanței managementului traficului aerian la nivel de rețea, prin centralizarea furnizării anumitor servicii care sunt furnizate cel mai bine la nivel de rețea. Pentru a facilita soluționarea unei crize aviatice, administratorul de rețea ar trebui să asigure coordonarea unei astfel de crize

  măsurilor care trebuie adoptate pentru a preveni o astfel de criză și pentru a reacționa în fața acesteia. În acest context, Comisia ar trebui să aibă responsabilitatea de a se asigura că nu intervine niciun conflict de interese între furnizarea de servicii centralizate și rolul organismului de evaluare a performanțelor. [AM 12]

| (17) | Fiind convinsă că o utilizare sigură și eficientă a spațiului aerian poate fi atinsă numai printr-o cooperare strânsă între utilizatorii spațiului aerian din domeniul civil și militar, în principal pe baza conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian și a unei coordonări civil-militare efective, conform celor stabilite de OACI, Comisia dorește să accentueze importanța sporirii acestei cooperări între utilizatorii civili și militari ai spațiului aerian
  în vederea facilitării unei utilizări flexibile a spațiului aerian
  . [AM 13] |
| --- | --- |

(17)

Fiind convinsă că o utilizare sigură și eficientă a spațiului aerian poate fi atinsă numai printr-o cooperare strânsă între utilizatorii spațiului aerian din domeniul civil și militar, în principal pe baza conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian și a unei coordonări civil-militare efective, conform celor stabilite de OACI, Comisia dorește să accentueze importanța sporirii acestei cooperări între utilizatorii civili și militari ai spațiului aerian
  în vederea facilitării unei utilizări flexibile a spațiului aerian
  . [AM 13]

| (18) | Acuratețea informațiilor privind statutul spațiului aerian și cazurile specifice de trafic aerian, precum și distribuirea la timp a acestor informații către controlorii civili și militari are un impact direct asupra siguranței și eficienței operațiunilor
  și ar trebui să le îmbunătățească previzibilitatea
  . Accesul la timp la informații actualizate privind spațiul aerian este esențial pentru toate părțile care doresc să beneficieze de structurile spațiului aerian puse la dispoziție atunci când completează sau modifică planurile lor de zbor. [AM 14] |
| --- | --- |

(18)

Acuratețea informațiilor privind statutul spațiului aerian și cazurile specifice de trafic aerian, precum și distribuirea la timp a acestor informații către controlorii civili și militari are un impact direct asupra siguranței și eficienței operațiunilor
  și ar trebui să le îmbunătățească previzibilitatea
  . Accesul la timp la informații actualizate privind spațiul aerian este esențial pentru toate părțile care doresc să beneficieze de structurile spațiului aerian puse la dispoziție atunci când completează sau modifică planurile lor de zbor. [AM 14]

| (19) | Furnizarea de informații aeronautice moderne, complete, de înaltă calitate și prompte are un impact important asupra siguranței, facilitând accesul la spațiul aerian al Uniunii și libertatea de circulație în cadrul acestuia. Ținând cont de Planul general pentru ATM, Uniunea ar trebui să ia inițiativa de a moderniza acest sector în cooperare cu administratorul de rețea și să se asigure că utilizatorii pot accesa datele respective printr-un punct unic de acces public, care să furnizeze informații integrate moderne, ușor de utilizat și validate. |
| --- | --- |

(19)

Furnizarea de informații aeronautice moderne, complete, de înaltă calitate și prompte are un impact important asupra siguranței, facilitând accesul la spațiul aerian al Uniunii și libertatea de circulație în cadrul acestuia. Ținând cont de Planul general pentru ATM, Uniunea ar trebui să ia inițiativa de a moderniza acest sector în cooperare cu administratorul de rețea și să se asigure că utilizatorii pot accesa datele respective printr-un punct unic de acces public, care să furnizeze informații integrate moderne, ușor de utilizat și validate.

| (20) | Pentru a ține seama de modificările introduse în Regulamentele (CE) nr. 1108/2009 și (CE) nr. 1070/2009, este necesar ca, în conformitate cu articolul 65a din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației (10), să se alinieze conținutul prezentului regulament la cel al Regulamentului (CE) nr. 216/2008. |
| --- | --- |

(20)

Pentru a ține seama de modificările introduse în Regulamentele (CE) nr. 1108/2009 și (CE) nr. 1070/2009, este necesar ca, în conformitate cu articolul 65a din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației (10), să se alinieze conținutul prezentului regulament la cel al Regulamentului (CE) nr. 216/2008.

| (21) | Mai mult, detaliile tehnice ale Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și (CE) nr. 552/2004, aprobate în 2004 și 2009, ar trebui actualizate și ar trebui făcute corecturi de ordin tehnic pentru a ține cont de progresele realizate. |
| --- | --- |

(21)

Mai mult, detaliile tehnice ale Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și (CE) nr. 552/2004, aprobate în 2004 și 2009, ar trebui actualizate și ar trebui făcute corecturi de ordin tehnic pentru a ține cont de progresele realizate.

| (22) | Zona geografică din regiunea OACI NAT acoperită de prezentul regulament ar trebui modificată pentru a ține seama de regimurile de prestări de servicii existente și viitoare și de necesitatea de a asigura coerența aplicării normelor în cazul furnizorilor de servicii de navigație aeriană și al utilizatorilor spațiului aerian care operează în acea zonă.
  [AM 15] |
| --- | --- |

(22)

Zona geografică din regiunea OACI NAT acoperită de prezentul regulament ar trebui modificată pentru a ține seama de regimurile de prestări de servicii existente și viitoare și de necesitatea de a asigura coerența aplicării normelor în cazul furnizorilor de servicii de navigație aeriană și al utilizatorilor spațiului aerian care operează în acea zonă.
  [AM 15]

| (23) | În conformitate cu rolurile sale de organizație operațională și cu reforma continuă a Eurocontrol, funcția administratorului de rețea trebuie dezvoltată și mai mult în direcția unui parteneriat lansat de sector. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu rolurile sale de organizație operațională și cu reforma continuă a Eurocontrol, funcția administratorului de rețea trebuie dezvoltată și mai mult în direcția unui parteneriat lansat de sector.

| (24) | Conceptul blocurilor funcționale de spațiu aerian instituite pentru a îmbunătăți cooperarea dintre prestatorii

  furnizorii
  de servicii de navigație aeriană, reprezintă un important instrument de îmbunătățire a performanței sistemului ATM european. Pentru a consolida și mai mult

  completa
  acest instrument, blocurile

  furnizorii de servicii de navigație aeriană ar trebui să poată încheia în mod liber parteneriate industriale bazate pe performanță care se pot suprapune cu blocurile
  funcționale de spațiu aerian ar trebui să se concentreze mai mult pe performanță, pe baza parteneriatelor industriale, iar industriei ar trebui să i se acorde mai multă libertate de a le modifica pentru a atinge și, acolo unde este posibil, chiar pentru a depăși, obiectivele de performanță

  instituite
  . [AM 16] |
| --- | --- |

(24)

Conceptul blocurilor funcționale de spațiu aerian instituite pentru a îmbunătăți cooperarea dintre prestatorii

  furnizorii
  de servicii de navigație aeriană, reprezintă un important instrument de îmbunătățire a performanței sistemului ATM european. Pentru a consolida și mai mult

  completa
  acest instrument, blocurile

  furnizorii de servicii de navigație aeriană ar trebui să poată încheia în mod liber parteneriate industriale bazate pe performanță care se pot suprapune cu blocurile
  funcționale de spațiu aerian ar trebui să se concentreze mai mult pe performanță, pe baza parteneriatelor industriale, iar industriei ar trebui să i se acorde mai multă libertate de a le modifica pentru a atinge și, acolo unde este posibil, chiar pentru a depăși, obiectivele de performanță

  instituite
  . [AM 16]

| (25) | Blocurile funcționale de spațiu aerian ar trebui să opereze într-un mod flexibil, reunind prestatori de servicii din întreaga Europă care să își valorifice reciproc competențele. Această flexibilitate ar trebui să permită identificarea de sinergii între furnizori, indiferent de situarea geografică sau de naționalitatea acestora, precum și apariția unor formate variabile de prestări de servicii în încercarea de a îmbunătăți performanța. |
| --- | --- |

(25)

Blocurile funcționale de spațiu aerian ar trebui să opereze într-un mod flexibil, reunind prestatori de servicii din întreaga Europă care să își valorifice reciproc competențele. Această flexibilitate ar trebui să permită identificarea de sinergii între furnizori, indiferent de situarea geografică sau de naționalitatea acestora, precum și apariția unor formate variabile de prestări de servicii în încercarea de a îmbunătăți performanța.

| (26) | Pentru a spori orientarea către client a prestatorilor

  furnizorilor
  de servicii de navigație aeriană și posibilitatea utilizatorilor spațiului aerian de a influența deciziile care îi afectează, consultarea și participarea părților interesate la luarea celor mai importante decizii operaționale de către furnizorii de servicii de navigație aeriană ar trebui să fie mai eficace. [AM 17] |
| --- | --- |

(26)

Pentru a spori orientarea către client a prestatorilor

  furnizorilor
  de servicii de navigație aeriană și posibilitatea utilizatorilor spațiului aerian de a influența deciziile care îi afectează, consultarea și participarea părților interesate la luarea celor mai importante decizii operaționale de către furnizorii de servicii de navigație aeriană ar trebui să fie mai eficace. [AM 17]

| (27) | Sistemul de îmbunătățire a performanței reprezintă un instrument esențial pentru reglementarea economică a ATM, iar calitatea și independența deciziilor sale ar trebui menținute și, acolo unde este posibil, îmbunătățite. |
| --- | --- |

(27)

Sistemul de îmbunătățire a performanței reprezintă un instrument esențial pentru reglementarea economică a ATM, iar calitatea și independența deciziilor sale ar trebui menținute și, acolo unde este posibil, îmbunătățite.

| (28) | Pentru a lua în considerare evoluțiile de ordin tehnic sau operațional, în special prin modificarea anexelor sau prin suplimentarea dispozițiilor referitoare la administrarea rețelei și la , sistemul de îmbunătățire a performanței,
  selectarea entității responsabile pentru punerea în aplicare a Planului general pentru ATM (coordonatorul implementării) și definirea responsabilităților acesteia
  Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Conținutul și scopul fiecărei delegări sunt stabilite în detaliu în articolele relevante. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 18] |
| --- | --- |

(28)

Pentru a lua în considerare evoluțiile de ordin tehnic sau operațional, în special prin modificarea anexelor sau prin suplimentarea dispozițiilor referitoare la administrarea rețelei și la , sistemul de îmbunătățire a performanței,
  selectarea entității responsabile pentru punerea în aplicare a Planului general pentru ATM (coordonatorul implementării) și definirea responsabilităților acesteia
  Comisiei ar trebui să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Conținutul și scopul fiecărei delegări sunt stabilite în detaliu în articolele relevante. Este deosebit de important ca, în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să desfășoare consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și elaborează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, la timp și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. [AM 18]

| (29) | Atunci când adaugă funcții pe lista serviciilor de administrare a rețelei, Comisia ar trebui să întreprindă o consultare adecvată a părților interesate din industrie
  și a partenerilor sociali
  . [AM 19] |
| --- | --- |

(29)

Atunci când adaugă funcții pe lista serviciilor de administrare a rețelei, Comisia ar trebui să întreprindă o consultare adecvată a părților interesate din industrie
  și a partenerilor sociali
  . [AM 19]

| (30) | Pentru a asigura condiții uniforme de implementare a prezentului regulament, în special în ceea ce privește exercitarea competențelor de către autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  , furnizarea de servicii de asistență exclusive de către un furnizor de servicii sau grupări de prestatori

  furnizori
  de servicii, măsurile corective necesare pentru asigurarea respectării obiectivelor de performanță de la nivelul Uniunii și a obiectivelor de performanță conexe de la nivel local, examinarea respectării legislației referitoare la schema de tarifare, guvernanța și adoptarea de proiecte comune pentru funcțiile aferente rețelei, blocurile funcționale de spațiu aerian, modalitățile de participare a părților interesate la cele mai importante decizii ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană, accesul la date și protecția lor, informațiile aeronautice electronice și dezvoltarea tehnologică și interoperabilitatea managementului traficului aerian, este necesar să se confere Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (11). [AM 20] |
| --- | --- |

(30)

Pentru a asigura condiții uniforme de implementare a prezentului regulament, în special în ceea ce privește exercitarea competențelor de către autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  , furnizarea de servicii de asistență exclusive de către un furnizor de servicii sau grupări de prestatori

  furnizori
  de servicii, măsurile corective necesare pentru asigurarea respectării obiectivelor de performanță de la nivelul Uniunii și a obiectivelor de performanță conexe de la nivel local, examinarea respectării legislației referitoare la schema de tarifare, guvernanța și adoptarea de proiecte comune pentru funcțiile aferente rețelei, blocurile funcționale de spațiu aerian, modalitățile de participare a părților interesate la cele mai importante decizii ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană, accesul la date și protecția lor, informațiile aeronautice electronice și dezvoltarea tehnologică și interoperabilitatea managementului traficului aerian, este necesar să se confere Comisiei competențe de executare. Aceste competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (11). [AM 20]

| (31) | În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011, pentru actele de punere în aplicare adoptate în temeiul regulamentului respectiv, este necesar să se utilizeze procedura de examinare în scopul adoptării actelor de punere în aplicare cu caracter general. |
| --- | --- |

(31)

În conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011, pentru actele de punere în aplicare adoptate în temeiul regulamentului respectiv, este necesar să se utilizeze procedura de examinare în scopul adoptării actelor de punere în aplicare cu caracter general.

| (32) | Este necesar să se utilizeze procedura de consultare în scopul adoptării actelor de punere în aplicare cu caracter individual. |
| --- | --- |

(32)

Este necesar să se utilizeze procedura de consultare în scopul adoptării actelor de punere în aplicare cu caracter individual.

| (33) | Sancțiunile prevăzute în legătură cu încălcarea prezentului regulament trebuie să fie eficiente, proporționale și descurajante, fără să diminueze siguranța. |
| --- | --- |

(33)

Sancțiunile prevăzute în legătură cu încălcarea prezentului regulament trebuie să fie eficiente, proporționale și descurajante, fără să diminueze siguranța.

| (34) | Dacă este relevant,
  achiziționarea de servicii de asistență trebuie

  ar trebui
  să aibă loc, după caz, în conformitate cu Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (12) și cu Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (13). De asemenea, trebuie să se țină seama de orientările stabilite în comunicarea interpretativă a Comisiei privind legislația comunitară aplicabilă atribuirilor de contracte care nu fac obiectul sau care nu fac decât parțial obiectul dispozițiilor directivelor privind achizițiile publice (14), după caz. [AM 21] |
| --- | --- |

(34)

Dacă este relevant,
  achiziționarea de servicii de asistență trebuie

  ar trebui
  să aibă loc, după caz, în conformitate cu Directiva 2004/18/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 privind coordonarea procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții publice de lucrări, de bunuri și de servicii (12) și cu Directiva 2004/17/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 31 martie 2004 de coordonare a procedurilor de atribuire a contractelor de achiziții în sectoarele apei, energiei, transporturilor și serviciilor poștale (13). De asemenea, trebuie să se țină seama de orientările stabilite în comunicarea interpretativă a Comisiei privind legislația comunitară aplicabilă atribuirilor de contracte care nu fac obiectul sau care nu fac decât parțial obiectul dispozițiilor directivelor privind achizițiile publice (14), după caz. [AM 21]

| (35) | Declarația ministerială privind aeroportul Gibraltar, adoptată la Cordoba la 18 septembrie 2006 („declarația ministerială”) în cursul primei reuniuni ministeriale a Forumului de dialog privind Gibraltarul, va înlocui declarația comună privind aeroportul Gibraltar făcută

  Regatul Spaniei și Regatul Unit au convenit
  la Londra, la 2 decembrie 1987, iar deplina conformitate cu declarația respectivă va fi asimilată conformității cu declarația din 1987

  prin intermediul unei declarații comune a miniștrilor de afaceri externe ai ambelor state, un regim pentru o mai bună cooperare în ceea ce privește utilizarea aeroportului Gibraltar
  .
  Acest regim nu a fost pus în aplicare până în prezent
  . [AM 22] |
| --- | --- |

(35)

Declarația ministerială privind aeroportul Gibraltar, adoptată la Cordoba la 18 septembrie 2006 („declarația ministerială”) în cursul primei reuniuni ministeriale a Forumului de dialog privind Gibraltarul, va înlocui declarația comună privind aeroportul Gibraltar făcută

  Regatul Spaniei și Regatul Unit au convenit
  la Londra, la 2 decembrie 1987, iar deplina conformitate cu declarația respectivă va fi asimilată conformității cu declarația din 1987

  prin intermediul unei declarații comune a miniștrilor de afaceri externe ai ambelor state, un regim pentru o mai bună cooperare în ceea ce privește utilizarea aeroportului Gibraltar
  .
  Acest regim nu a fost pus în aplicare până în prezent
  . [AM 22]

| (36) | Prezentul regulament se aplică pe deplin aeroportului Gibraltar în contextul și în temeiul declarației ministeriale. Fără a aduce atingere declarației ministeriale, aplicarea prezentului regulament aeroportului din Gibraltar, precum și toate măsurile care decurg din aplicarea acestuia respectă pe deplin declarația respectivă și toate aranjamentele conținute în aceasta.
  [AM 23] |
| --- | --- |

(36)

Prezentul regulament se aplică pe deplin aeroportului Gibraltar în contextul și în temeiul declarației ministeriale. Fără a aduce atingere declarației ministeriale, aplicarea prezentului regulament aeroportului din Gibraltar, precum și toate măsurile care decurg din aplicarea acestuia respectă pe deplin declarația respectivă și toate aranjamentele conținute în aceasta.
  [AM 23]

| (37) | Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume punerea în aplicare a cerului unic european, nu poate fi atins într-o măsură suficientă de către statele membre din cauza anvergurii acestei acțiuni la nivel transnațional și, prin urmare, poate fi mai bine atins la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut de articolul 5 din tratat. Conform principiului proporționalității prevăzut în acest articol, prezentul regulament nu dispune mai mult decât este necesar pentru atingerea acestui obiectiv. |
| --- | --- |

(37)

Întrucât obiectivul prezentului regulament, și anume punerea în aplicare a cerului unic european, nu poate fi atins într-o măsură suficientă de către statele membre din cauza anvergurii acestei acțiuni la nivel transnațional și, prin urmare, poate fi mai bine atins la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut de articolul 5 din tratat. Conform principiului proporționalității prevăzut în acest articol, prezentul regulament nu dispune mai mult decât este necesar pentru atingerea acestui obiectiv.

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

(1)   Prezentul regulament stabilește regulile pentru crearea și funcționarea adecvată a cerului unic european, cu scopul de a asigura normele actuale de siguranță a traficului aerian, contribuția la dezvoltarea durabilă a sistemului de transport aerian
  , cum ar fi reducerea impactului asupra climei,
  și îmbunătățirea performanțelor generale ale managementului traficului aerian (ATM) și ale serviciilor de navigație aeriană (ANS) pentru traficul aerian general din Europa, prin conformarea cu cerințele tuturor utilizatorilor spațiului aerian. Cerul unic european cuprinde o rețea paneuropeană coerentă de rute
  paneuropeană și
  ,
  pe baza unor acorduri specifice cu țările învecinate, incluzând țări terțe
  , un spațiu aerian operațional integrat, sisteme de

  o
  gestionare a rețelei și de

  un
  management al traficului aerian bazate exclusiv pe siguranță, eficiență și interoperabilitate, în folosul utilizatorilor spațiului aerian. [AM 24]

(2)   Aplicarea prezentului regulament nu aduce atingere suveranității statelor membre asupra spațiului lor aerian și cerințelor statelor membre referitoare la ordinea publică, siguranța publică și obiectivele din domeniul apărării, prevăzute la articolul 35. Prezentul regulament nu privește operațiunile militare și instruirea militară.

(3)   Aplicarea prezentului regulament nu aduce atingere drepturilor și îndatoririlor statelor membre prevăzute în Convenția de la Chicago din 1944 privind aviația civilă internațională („Convenția de la Chicago”). În acest context, prezentul regulament, își propune să sprijine, în domeniile reglementate de acesta, statele membre în îndeplinirea obligațiilor care decurg din Convenția de la Chicago, prin crearea unei baze comune de interpretare și aplicare unitară a dispozițiilor acestei convenții, precum și prin asigurarea unei bune reprezentări a acestor dispoziții în prezentul regulament, precum și în normele elaborate pentru punerea în aplicare a acestuia.

(4)   Prezentul regulament se aplică spațiului aerian din regiunile ICAO

  OACI
  EUR,
  și
  AFI și NAT în care statele membre sunt responsabile cu furnizarea de servicii de trafic aerian în conformitate cu prezentul regulament . De asemenea, statele membre pot să aplice prezentul regulament la spațiul aerian de care sunt responsabile din alte regiuni ICAO, cu condiția să informeze Comisia și celelalte state membre cu privire la aceasta. [AM 25]

(5)   Aplicarea prezentului regulament în cazul aeroportului Gibraltar nu aduce atingere pozițiilor juridice ale Regatului Spaniei și, respectiv, Regatului Unit al Marii Britanii și Irlandei de Nord cu privire la diferendul lor referitor

  în controversa referitoare
  la suveranitatea asupra teritoriului pe care este situat aeroportul. [AM 26]

(5a)
     
  Aplicarea prezentului regulament în cazul aeroportului din Gibraltar este suspendată până la începerea aplicării regimului prevăzut în declarația comună a miniștrilor afacerilor externe ai Regatului Spaniei și Regatului Unit din 2 decembrie 1987. Guvernele Regatului Spaniei și Regatului Unit informează Consiliul cu privire la data de la care se va aplica regimul respectiv. [AM 27]

Articolul 2

Definiții

În sensul prezentului regulament, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „serviciu de control al traficului aerian (ATC)” înseamnă un serviciu furnizat în scopul:






  (a) | de a împiedica coliziunile;






  — | dintre aeronave și |
| --- | --- | --- | --- |

1.

„serviciu de control al traficului aerian (ATC)” înseamnă un serviciu furnizat în scopul:

(a)

de a împiedica coliziunile;

—

dintre aeronave și

| — | în zona de manevră, între aeronave și obstacole; și |
| --- | --- |

—

în zona de manevră, între aeronave și obstacole; și

| (b) | de a accelera și menține un flux ordonat al traficului aerian; |
| --- | --- |

(b)

de a accelera și menține un flux ordonat al traficului aerian;

| 2. | „serviciu de control al aerodromului” înseamnă un serviciu ATC pentru traficul pe aerodrom; |
| --- | --- |

2.

„serviciu de control al aerodromului” înseamnă un serviciu ATC pentru traficul pe aerodrom;

| 3. | „serviciu de informații aeronautice” înseamnă un serviciu stabilit în zona de acoperire definită, responsabil de furnizarea informațiilor aeronautice și a datelor necesare pentru siguranța, regularitatea și eficiența navigației aeriene; |
| --- | --- |

3.

„serviciu de informații aeronautice” înseamnă un serviciu stabilit în zona de acoperire definită, responsabil de furnizarea informațiilor aeronautice și a datelor necesare pentru siguranța, regularitatea și eficiența navigației aeriene;

| 4. | „servicii de navigație aeriană” înseamnă servicii de trafic aerian, servicii de comunicație, navigație și supraveghere, servicii meteorologice pentru navigația aeriană și servicii de informații aeronautice; |
| --- | --- |

4.

„servicii de navigație aeriană” înseamnă servicii de trafic aerian, servicii de comunicație, navigație și supraveghere, servicii meteorologice pentru navigația aeriană și servicii de informații aeronautice;

| 5. | „furnizor de servicii de navigație aeriană” înseamnă o entitate de drept public sau privat care prestează servicii de navigație pentru traficul aerian general; |
| --- | --- |

5.

„furnizor de servicii de navigație aeriană” înseamnă o entitate de drept public sau privat care prestează servicii de navigație pentru traficul aerian general;

| 6. | „bloc de spațiu aerian” înseamnă un spațiu aerian cu dimensiuni stabilite în spațiu și timp, în interiorul căruia sunt prestate servicii de navigație aeriană; |
| --- | --- |

6.

„bloc de spațiu aerian” înseamnă un spațiu aerian cu dimensiuni stabilite în spațiu și timp, în interiorul căruia sunt prestate servicii de navigație aeriană;

| 7. | „managementul spațiului aerian” înseamnă un serviciu de planificare cu obiectivul primar de a utiliza la maxim

  maximum
  spațiul aerian disponibil prin repartizarea dinamică a timpului și, uneori, prin distribuirea spațiului aerian între diferitele categorii de utilizatori ai spațiului aerian pe baza cerințelor pe termen scurt
  și o funcție strategică asociată cu configurarea spațiului aerian
  ; [AM 28] |
| --- | --- |

7.

„managementul spațiului aerian” înseamnă un serviciu de planificare cu obiectivul primar de a utiliza la maxim

  maximum
  spațiul aerian disponibil prin repartizarea dinamică a timpului și, uneori, prin distribuirea spațiului aerian între diferitele categorii de utilizatori ai spațiului aerian pe baza cerințelor pe termen scurt
  și o funcție strategică asociată cu configurarea spațiului aerian
  ; [AM 28]

| 8. | „utilizatori ai spațiului aerian” înseamnă operatori de aeronave exploatate în traficul aerian general; |
| --- | --- |

8.

„utilizatori ai spațiului aerian” înseamnă operatori de aeronave exploatate în traficul aerian general;

| 9. | „gestionarea fluxului de trafic aerian” înseamnă un serviciu stabilit în vederea promovării unui flux de trafic aerian sigur, ordonat și rapid, asigurând utilizarea la maxim a capacității ATC și compatibilitatea dintre volumul traficului și capacitățile declarate de către furnizorii serviciilor de trafic aerian corespunzători; |
| --- | --- |

9.

„gestionarea fluxului de trafic aerian” înseamnă un serviciu stabilit în vederea promovării unui flux de trafic aerian sigur, ordonat și rapid, asigurând utilizarea la maxim a capacității ATC și compatibilitatea dintre volumul traficului și capacitățile declarate de către furnizorii serviciilor de trafic aerian corespunzători;

| 10. | „managementul traficului aerian (ATM)” înseamnă ansamblul serviciilor de la bordul aeronavelor și de la sol (servicii de trafic aerian, managementul spațiului aerian și managementul fluxurilor de trafic aerian) necesare pentru a asigura mișcarea sigură și eficientă a aeronavelor în toate fazele lor de operare; |
| --- | --- |

10.

„managementul traficului aerian (ATM)” înseamnă ansamblul serviciilor de la bordul aeronavelor și de la sol (servicii de trafic aerian, managementul spațiului aerian și managementul fluxurilor de trafic aerian) necesare pentru a asigura mișcarea sigură și eficientă a aeronavelor în toate fazele lor de operare;

| 11. | „servicii de trafic aerian” înseamnă diferitele servicii de informare cu privire la zbor, servicii de alertare, servicii de consultanță în domeniul traficului aerian și servicii ATC (servicii de control zonal, de abordare și aerodrom); |
| --- | --- |

11.

„servicii de trafic aerian” înseamnă diferitele servicii de informare cu privire la zbor, servicii de alertare, servicii de consultanță în domeniul traficului aerian și servicii ATC (servicii de control zonal, de abordare și aerodrom);

| 12. | „serviciu de control zonal” înseamnă un serviciu ATC pentru zborurile controlate într-un bloc de spațiu aerian

  într-o zonă de control
  ; [AM 29] |
| --- | --- |

12.

„serviciu de control zonal” înseamnă un serviciu ATC pentru zborurile controlate într-un bloc de spațiu aerian

  într-o zonă de control
  ; [AM 29]

| 13. | „serviciu de control de abordare” înseamnă un serviciu ATC pentru zborurile controlate care decolează sau aterizează; |
| --- | --- |

13.

„serviciu de control de abordare” înseamnă un serviciu ATC pentru zborurile controlate care decolează sau aterizează;

| 14. | „Planul general pentru ATM” înseamnă planul aprobat prin Decizia 2009/320/CE a Consiliului (15), în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (16); |
| --- | --- |

14.

„Planul general pentru ATM” înseamnă planul aprobat prin Decizia 2009/320/CE a Consiliului (15), în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (16);

| 15. | „criză aviatică” înseamnă circumstanțele în care capacitatea spațiului aerian este redusă în mod anormal ca urmare a unor condiții meteorologice extrem de nefavorabile sau a indisponibilității unor mari părți ale spațiului aerian din motive naturale
  , medicale, de securitate, militare
  sau politice; [AM 30] |
| --- | --- |

15.

„criză aviatică” înseamnă circumstanțele în care capacitatea spațiului aerian este redusă în mod anormal ca urmare a unor condiții meteorologice extrem de nefavorabile sau a indisponibilității unor mari părți ale spațiului aerian din motive naturale
  , medicale, de securitate, militare
  sau politice; [AM 30]

| 16. | „pachet de servicii” înseamnă două sau mai multe servicii de navigație aeriană

  furnizate de aceeași entitate
  ; [AM 31] |
| --- | --- |

16.

„pachet de servicii” înseamnă două sau mai multe servicii de navigație aeriană

  furnizate de aceeași entitate
  ; [AM 31]

| 17. | „certificat” înseamnă un document emis de
  Agenția Europeană pentru Aviație (EAA) sau de
  o autoritate națională de supervizare

  aviație
  în orice formă, în conformitate cu dreptul intern

  relevant
  , care atestă că un furnizor de servicii de navigație aeriană îndeplinește cerințele privind furnizarea unui anumit serviciu

  desfășurarea unei anumite activități
  ; [AM 32] |
| --- | --- |

17.

„certificat” înseamnă un document emis de
  Agenția Europeană pentru Aviație (EAA) sau de
  o autoritate națională de supervizare

  aviație
  în orice formă, în conformitate cu dreptul intern

  relevant
  , care atestă că un furnizor de servicii de navigație aeriană îndeplinește cerințele privind furnizarea unui anumit serviciu

  desfășurarea unei anumite activități
  ; [AM 32]

| 18. | „servicii de comunicare” înseamnă servicii aeronautice fixe și mobile care permit comunicarea sol-sol, aer-sol și aer-aer, în scopuri legate de ATC; |
| --- | --- |

18.

„servicii de comunicare” înseamnă servicii aeronautice fixe și mobile care permit comunicarea sol-sol, aer-sol și aer-aer, în scopuri legate de ATC;

| 18a. | „rețeaua europeană de management al traficului aerian” (EATMN) înseamnă o rețea paneuropeană de sisteme și componente, precum și foile de parcurs privind modificările operaționale și tehnologice esențiale descrise în Planul general pentru ATM, permițând furnizarea unor servicii de navigație aeriană pe deplin interoperaționale, incluzând interfațele de la frontierele cu țările terțe, în vederea îndeplinirii obiectivelor de performanță stabilite de prezentul regulament; [AM 33] |
| --- | --- |

18a.

„rețeaua europeană de management al traficului aerian” (EATMN) înseamnă o rețea paneuropeană de sisteme și componente, precum și foile de parcurs privind modificările operaționale și tehnologice esențiale descrise în Planul general pentru ATM, permițând furnizarea unor servicii de navigație aeriană pe deplin interoperaționale, incluzând interfațele de la frontierele cu țările terțe, în vederea îndeplinirii obiectivelor de performanță stabilite de prezentul regulament; [AM 33]

| 19. | „componente” înseamnă mijloacele fixe, cum ar fi aparatura, precum și mijloacele necorporale, cum ar fi programele software, de care depinde interoperabilitatea rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN); [AM 34] |
| --- | --- |

19.

„componente” înseamnă mijloacele fixe, cum ar fi aparatura, precum și mijloacele necorporale, cum ar fi programele software, de care depinde interoperabilitatea rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN); [AM 34]

| 19a. | „coordonator al implementării” înseamnă un grup de părți operaționale selectat de Comisie prin intermediul unei cereri de propuneri, responsabil pentru managementul guvernanței punerii în aplicare a Planului general pentru ATM; [AM 35] |
| --- | --- |

19a.

„coordonator al implementării” înseamnă un grup de părți operaționale selectat de Comisie prin intermediul unei cereri de propuneri, responsabil pentru managementul guvernanței punerii în aplicare a Planului general pentru ATM; [AM 35]

| 20. | „declarație” înseamnă, în scopul ATM/ANS, orice declarație scrisă:






  — | privind conformitatea sau adecvarea pentru utilizare a sistemelor și componentelor, emisă de o organizație implicată în proiectarea, fabricarea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS; |
| --- | --- | --- |

20.

„declarație” înseamnă, în scopul ATM/ANS, orice declarație scrisă:

—

privind conformitatea sau adecvarea pentru utilizare a sistemelor și componentelor, emisă de o organizație implicată în proiectarea, fabricarea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS;

| — | privind respectarea cerințelor aplicabile unui serviciu sau sistem care urmează să intre în funcțiune, emisă de un furnizor de servicii; |
| --- | --- |

—

privind respectarea cerințelor aplicabile unui serviciu sau sistem care urmează să intre în funcțiune, emisă de un furnizor de servicii;

| — | privind capacitatea și mijloacele de îndeplinire a responsabilităților aferente anumitor servicii de informare a zborurilor |
| --- | --- |

—

privind capacitatea și mijloacele de îndeplinire a responsabilităților aferente anumitor servicii de informare a zborurilor

| 21. | „utilizarea flexibilă a spațiului aerian” înseamnă un concept de management al spațiului aerian aplicat în zona Conferinței Europene a Aviației Civile în baza „Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace” (Manualul de management al spațiului aerian pentru aplicarea conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian) publicat de Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (Eurocontrol) (17); |
| --- | --- |

21.

„utilizarea flexibilă a spațiului aerian” înseamnă un concept de management al spațiului aerian aplicat în zona Conferinței Europene a Aviației Civile în baza „Airspace Management Handbook for the application of the Concept of the Flexible Use of Airspace” (Manualul de management al spațiului aerian pentru aplicarea conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian) publicat de Organizația Europeană pentru Siguranța Navigației Aeriene (Eurocontrol) (17);

| 22. | „serviciu de informare a zborurilor” înseamnă un serviciu furnizat în scopul furnizării de consiliere și informații utile pentru siguranța și eficiența zborurilor; |
| --- | --- |

22.

„serviciu de informare a zborurilor” înseamnă un serviciu furnizat în scopul furnizării de consiliere și informații utile pentru siguranța și eficiența zborurilor;

| 23. | „serviciu de alarmare” înseamnă un serviciu furnizat pentru notificarea organizațiilor corespunzătoare cu privire la aeronavele care necesită asistență de căutare și salvare și pentru sprijinirea respectivelor organizații conform dispozițiilor; |
| --- | --- |

23.

„serviciu de alarmare” înseamnă un serviciu furnizat pentru notificarea organizațiilor corespunzătoare cu privire la aeronavele care necesită asistență de căutare și salvare și pentru sprijinirea respectivelor organizații conform dispozițiilor;

| 24. | „bloc funcțional de spațiu aerian” înseamnă un bloc de spațiu aerian care se bazează pe cerințe operaționale și care este stabilit indiferent de frontierele de stat, în care furnizarea de servicii de navigație aeriană și funcțiile conexe sunt bazate pe performanță și optimizate cu scopul de a consolida, în fiecare bloc funcțional de spațiu aerian,

  prin
  cooperarea
  consolidată
  dintre furnizorii de servicii de navigație aeriană și, după caz, furnizorul integrat; [AM 36] |
| --- | --- |

24.

„bloc funcțional de spațiu aerian” înseamnă un bloc de spațiu aerian care se bazează pe cerințe operaționale și care este stabilit indiferent de frontierele de stat, în care furnizarea de servicii de navigație aeriană și funcțiile conexe sunt bazate pe performanță și optimizate cu scopul de a consolida, în fiecare bloc funcțional de spațiu aerian,

  prin
  cooperarea
  consolidată
  dintre furnizorii de servicii de navigație aeriană și, după caz, furnizorul integrat; [AM 36]

| 25. | „trafic aerian general” înseamnă toate deplasările aeronavelor civile, precum și toate deplasările aeronavelor de stat (inclusiv ale aeronavelor militare, vamale și de poliție) atunci când aceste deplasări sunt realizate în conformitate cu procedurile Organizaţiei Aviaţiei Civile Internaţionale (OACI), instituită prin Convenția de la Chicago din 1944 privind aviația civilă internațională; |
| --- | --- |

25.

„trafic aerian general” înseamnă toate deplasările aeronavelor civile, precum și toate deplasările aeronavelor de stat (inclusiv ale aeronavelor militare, vamale și de poliție) atunci când aceste deplasări sunt realizate în conformitate cu procedurile Organizaţiei Aviaţiei Civile Internaţionale (OACI), instituită prin Convenția de la Chicago din 1944 privind aviația civilă internațională;

| 25a. | „factor uman” înseamnă condițiile sociale, culturale și de personal din sectorul ATM; [AM 37] |
| --- | --- |

25a.

„factor uman” înseamnă condițiile sociale, culturale și de personal din sectorul ATM; [AM 37]

| 26. | „interoperabilitate” înseamnă o serie de proprietăți funcționale, tehnice și operaționale necesare sistemelor și componentelor EATMN și procedurilor pentru operarea acestuia, pentru a permite funcționarea sigură, continuă și eficace a EATMN. Interoperabilitatea se realizează asigurând conformitatea sistemelor și componentelor cu cerințele esențiale; |
| --- | --- |

26.

„interoperabilitate” înseamnă o serie de proprietăți funcționale, tehnice și operaționale necesare sistemelor și componentelor EATMN și procedurilor pentru operarea acestuia, pentru a permite funcționarea sigură, continuă și eficace a EATMN. Interoperabilitatea se realizează asigurând conformitatea sistemelor și componentelor cu cerințele esențiale;

| 27. | „servicii meteorologice” înseamnă acele infrastructuri și servicii care furnizează aeronavelor prognoze, buletine și observații meteorologice, precum și orice alte informații și date meteorologice furnizate de state pentru a fi utilizate în navigația aeriană; |
| --- | --- |

27.

„servicii meteorologice” înseamnă acele infrastructuri și servicii care furnizează aeronavelor prognoze, buletine și observații meteorologice, precum și orice alte informații și date meteorologice furnizate de state pentru a fi utilizate în navigația aeriană;

| 28. | „servicii de navigație” înseamnă acele infrastructuri și servicii care furnizează aeronavelor informații referitoare la poziționare și sincronizare; |
| --- | --- |

28.

„servicii de navigație” înseamnă acele infrastructuri și servicii care furnizează aeronavelor informații referitoare la poziționare și sincronizare;

| 29. | „date operaționale” înseamnă informații care privesc toate etapele de zbor și sunt necesare pentru luarea deciziilor operaționale de către furnizorii de servicii de navigație, utilizatorii spațiului aerian, operatorii de aeroporturi și alți factori implicați; |
| --- | --- |

29.

„date operaționale” înseamnă informații care privesc toate etapele de zbor și sunt necesare pentru luarea deciziilor operaționale de către furnizorii de servicii de navigație, utilizatorii spațiului aerian, operatorii de aeroporturi și alți factori implicați;

| 30. | „punere în funcțiune” înseamnă prima utilizare operațională după instalarea inițială sau îmbunătățirea unui sistem; |
| --- | --- |

30.

„punere în funcțiune” înseamnă prima utilizare operațională după instalarea inițială sau îmbunătățirea unui sistem;

| 31. | „rețea de rute” înseamnă o rețea de rute specificate pentru canalizarea fluxului traficului aerian general, necesară pentru prestarea
  cât mai eficientă
  de servicii ATC; [AM 38] |
| --- | --- |

31.

„rețea de rute” înseamnă o rețea de rute specificate pentru canalizarea fluxului traficului aerian general, necesară pentru prestarea
  cât mai eficientă
  de servicii ATC; [AM 38]

| 32. | „servicii de supraveghere” înseamnă acele infrastructuri și servicii utilizate pentru a determina pozițiile fiecărei aeronave pentru separarea în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

32.

„servicii de supraveghere” înseamnă acele infrastructuri și servicii utilizate pentru a determina pozițiile fiecărei aeronave pentru separarea în condiții de siguranță;

| 33. | „sistem” înseamnă totalul componentelor aeriene și
  /sau
  de sol, precum și
  /sau
  echipamentul spațial, care oferă suport serviciilor de navigație aeriană pentru toate etapele de zbor; [AM 39] |
| --- | --- |

33.

„sistem” înseamnă totalul componentelor aeriene și
  /sau
  de sol, precum și
  /sau
  echipamentul spațial, care oferă suport serviciilor de navigație aeriană pentru toate etapele de zbor; [AM 39]

| 34. | „îmbunătățire” înseamnă orice transformare de natură să modifice caracteristicile operaționale ale unui sistem; |
| --- | --- |

34.

„îmbunătățire” înseamnă orice transformare de natură să modifice caracteristicile operaționale ale unui sistem;

| 35. | „servicii transfrontaliere” înseamnă orice situație în care serviciile de navigație aeriană sunt furnizate într-un stat membru de un furnizor de servicii certificat într-un alt stat membru.; |
| --- | --- |

35.

„servicii transfrontaliere” înseamnă orice situație în care serviciile de navigație aeriană sunt furnizate într-un stat membru de un furnizor de servicii certificat într-un alt stat membru.;

| 36. | „autoritate națională de supervizare

  aviație
  ” înseamnă organismul sau organismele naționale cărora

  un organism național căruia
  un stat membru le-a

  i-a
  delegat sarcinile
  prevăzute
  de supervizare în conformitate cu prezentul regulament, precum și autoritățile naționale competente cărora le-au fost delegate sarcinile prevăzute la articolul 8b din

  și de
  Regulamentul (CE) nr. 216/2008
  și acreditat de EEA
  ; [AM 40] |
| --- | --- |

36.

„autoritate națională de supervizare

  aviație
  ” înseamnă organismul sau organismele naționale cărora

  un organism național căruia
  un stat membru le-a

  i-a
  delegat sarcinile
  prevăzute
  de supervizare în conformitate cu prezentul regulament, precum și autoritățile naționale competente cărora le-au fost delegate sarcinile prevăzute la articolul 8b din

  și de
  Regulamentul (CE) nr. 216/2008
  și acreditat de EEA
  ; [AM 40]

| 37. | „servicii de asistență” înseamnă servicii de

  CNS (comunicație,
  navigație aeriană altele decât serviciile de trafic aerian

  și supraveghere)
  ,
  MET (informații meteorologice) și AIS (informații aeronautice),
  precum și alte servicii și activități, care sunt asociate, și vin în sprijinul, furnizării de servicii de navigație aeriană; [AM 41] |
| --- | --- |

37.

„servicii de asistență” înseamnă servicii de

  CNS (comunicație,
  navigație aeriană altele decât serviciile de trafic aerian

  și supraveghere)
  ,
  MET (informații meteorologice) și AIS (informații aeronautice),
  precum și alte servicii și activități, care sunt asociate, și vin în sprijinul, furnizării de servicii de navigație aeriană; [AM 41]

| 38. | „obiective de performanță locale” înseamnă obiective de performanță stabilite de statele membre la nivel local, și anume la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, la nivel național, la nivelul zonelor de tarifare sau la nivelul aeroporturilor; |
| --- | --- |

38.

„obiective de performanță locale” înseamnă obiective de performanță stabilite de statele membre la nivel local, și anume la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian, la nivel național, la nivelul zonelor de tarifare sau la nivelul aeroporturilor;

| 38a. | „parteneriat industrial” înseamnă acorduri de cooperare, în cadrul unui contract încheiat cu scopul de a îmbunătăți managementul traficului aerian între diverși furnizori de servicii de navigație aeriană, inclusiv administratorii de rețea, utilizatorii de spațiu aerian, aeroporturi sau alți actori economici de acest tip; [AM 42] |
| --- | --- |

38a.

„parteneriat industrial” înseamnă acorduri de cooperare, în cadrul unui contract încheiat cu scopul de a îmbunătăți managementul traficului aerian între diverși furnizori de servicii de navigație aeriană, inclusiv administratorii de rețea, utilizatorii de spațiu aerian, aeroporturi sau alți actori economici de acest tip; [AM 42]

| 38b. | „spațiu aerian integrat operațional” înseamnă spațiul aerian controlat, cu dimensiuni definite, cuprinzând spațiul aerian european și, în urma unor acorduri adecvate, cel al țărilor terțe învecinate, în cadrul căruia se utilizează o structură de alocare și de repartizare a timpului dinamică, resurse de îmbunătățire a performanțelor controlorilor, servicii de navigație aeriană pe deplin interoperabile și soluții combinate în vederea unei utilizări optime, previzibile și sigure a spațiului aerian pentru crearea cerului unic european; [AM 43] |
| --- | --- |

38b.

„spațiu aerian integrat operațional” înseamnă spațiul aerian controlat, cu dimensiuni definite, cuprinzând spațiul aerian european și, în urma unor acorduri adecvate, cel al țărilor terțe învecinate, în cadrul căruia se utilizează o structură de alocare și de repartizare a timpului dinamică, resurse de îmbunătățire a performanțelor controlorilor, servicii de navigație aeriană pe deplin interoperabile și soluții combinate în vederea unei utilizări optime, previzibile și sigure a spațiului aerian pentru crearea cerului unic european; [AM 43]

| 38c. | „planuri locale de performanță” înseamnă planuri stabilite de una sau mai multe autorități naționale de aviație la nivel local, adică la nivel de bloc funcțional de spațiu aerian, la nivel regional sau național; [AM 44] |
| --- | --- |

38c.

„planuri locale de performanță” înseamnă planuri stabilite de una sau mai multe autorități naționale de aviație la nivel local, adică la nivel de bloc funcțional de spațiu aerian, la nivel regional sau național; [AM 44]

| 38d. | „entitate calificată” înseamnă un organism căruia îi pot fi conferite anumite atribuții de certificare sau de supraveghere de către agenție sau de către o autoritate națională de aviație, sub controlul și responsabilitatea acesteia. [AM 45] |
| --- | --- |

38d.

„entitate calificată” înseamnă un organism căruia îi pot fi conferite anumite atribuții de certificare sau de supraveghere de către agenție sau de către o autoritate națională de aviație, sub controlul și responsabilitatea acesteia. [AM 45]

CAPITOLUL II

AUTORITĂȚI NAȚIONALE

Articolul 3

Autoritățile naționale de supervizare

  aviație [AM 46]

(1)   Statele membre numesc sau stabilesc, în comun sau separat, unul sau mai multe organisme

  un organism
  în calitate de autoritate națională de supervizare

  aviație
  care să își asume atribuțiile primite în temeiul prezentului regulament
  și al Regulamentului (CE) nr. 216/2008
  . [AM 47]

(2)   Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  sunt distincte din punct de vedere juridic și independente în special din punct de vedere organizațional, ierarhic și decizional,
  dispunând de o alocare bugetară anuală separată,
  față de orice furnizori de servicii de navigație aeriană sau față de orice

  întreprindere, organizație,
  entitate publică sau privată interesată de

  sau personal care intră în sfera activității autorității, astfel cum prevede prezentul regulament și articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, sau care are un interes în
  activitățile unor astfel de furnizori

  entități
  . [AM 48]

(3)   Fără a aduce atingere alineatului (2), autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  pot fi cuplate, din punct de vedere organizațional, cu alte organisme de reglementare și/sau autorități responsabile cu siguranța. [AM 49]

(4)   Autoritățile naționale de supervizare care nu sunt distincte, din punct de vedere juridic, de orice furnizor de servicii de navigație aeriană sau de orice entitate publică sau privată interesată de activitățile unor astfel de furnizori, conform articolului 2,

  aviație asigură respectarea dispozițiilor prevăzute
  la
  prezentul articol la
  data intrării în vigoare a prezentului regulament, trebuie să îndeplinească această cerință până

  sau
  cel târziu la 1 ianuarie 2020

  2017
  . [AM 50]

(5)   Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  își exercită competențele în mod imparțial, independent și transparent. În mod concret, ele trebuie organizate, dotate cu angajați, gestionate și finanțate astfel încât să aibă posibilitatea de a-și exercita competențele în acest mod. [AM 51]

(6)   Personalul autorităților naționale de supervizare

  aviație
  : [AM 52]

| (a) | este recrutat în conformitate cu norme
  și criterii
  clare și transparente care îi garantează independența și, în ceea ce privește persoanele responsabile cu luarea de decizii strategice, acestea sunt numite de guvernul național sau de consiliul de miniștri sau de o altă autoritate publică care nu controlează sau nu beneficiază direct de furnizorii de servicii de navigație aeriană; [AM 53] |
| --- | --- |

(a)

este recrutat în conformitate cu norme
  și criterii
  clare și transparente care îi garantează independența și, în ceea ce privește persoanele responsabile cu luarea de decizii strategice, acestea sunt numite de guvernul național sau de consiliul de miniștri sau de o altă autoritate publică care nu controlează sau nu beneficiază direct de furnizorii de servicii de navigație aeriană; [AM 53]

| (b) | este selectat în urma unei proceduri transparente, pe baza competențelor specifice, inclusiv a competențelor adecvate și a experienței relevante, printre altele, în domeniul auditului și al serviciilor și sistemelor de navigație aeriană; [AM 54] |
| --- | --- |

(b)

este selectat în urma unei proceduri transparente, pe baza competențelor specifice, inclusiv a competențelor adecvate și a experienței relevante, printre altele, în domeniul auditului și al serviciilor și sistemelor de navigație aeriană; [AM 54]

| (ba) | nu este detașat din cadrul furnizorilor de servicii de navigație aeriană (ANSP) sau din întreprinderi aflate sub controlul ANSP; [AM 55] |
| --- | --- |

(ba)

nu este detașat din cadrul furnizorilor de servicii de navigație aeriană (ANSP) sau din întreprinderi aflate sub controlul ANSP; [AM 55]

| (c) | acționează independent, în special față de orice interese legate de furnizorii de servicii de navigație aeriană și nu caută să obțină sau nu acceptă instrucțiuni din partea niciunui guvern sau niciunei entități publice sau private atunci când îndeplinește funcțiile autorității naționale de supervizare

  aviație, fără a aduce atingere cooperării strânse cu alte autorități naționale relevante
  ; [AM 56] |
| --- | --- |

(c)

acționează independent, în special față de orice interese legate de furnizorii de servicii de navigație aeriană și nu caută să obțină sau nu acceptă instrucțiuni din partea niciunui guvern sau niciunei entități publice sau private atunci când îndeplinește funcțiile autorității naționale de supervizare

  aviație, fără a aduce atingere cooperării strânse cu alte autorități naționale relevante
  ; [AM 56]

| (d) | în ceea ce privește persoanele responsabile cu luarea deciziilor strategice, acestea fac o declarație anuală de angajament și o declarație de interese indicând orice interes direct sau indirect care ar putea fi considerat ca aducând prejudicii independenței lor și care ar putea influența exercitarea funcțiilor lor; și |
| --- | --- |

(d)

în ceea ce privește persoanele responsabile cu luarea deciziilor strategice, acestea fac o declarație anuală de angajament și o declarație de interese indicând orice interes direct sau indirect care ar putea fi considerat ca aducând prejudicii independenței lor și care ar putea influența exercitarea funcțiilor lor; și

| (e) | în ceea ce privește persoanele
  care au fost
  responsabile cu luarea deciziilor strategice, cu auditul sau cu alte funcții direct legate de supervizarea obiectivelor de

  obiectivele de supervizare sau de
  performanță ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană
  pentru mai mult de șase luni
  , acestea nu dețin nicio poziție profesională sau responsabilitate în cadrul niciunuia dintre furnizorii de servicii de navigație aeriană după încheierea mandatului lor în cadrul autorității naționale de supervizare

  aviație
  , timp de cel puțin un an.
  : [AM 57]









  (i) | cel puțin 12 luni pentru personalul cu funcții de conducere; [AM 58] |
| --- | --- | --- |

(e)

în ceea ce privește persoanele
  care au fost
  responsabile cu luarea deciziilor strategice, cu auditul sau cu alte funcții direct legate de supervizarea obiectivelor de

  obiectivele de supervizare sau de
  performanță ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană
  pentru mai mult de șase luni
  , acestea nu dețin nicio poziție profesională sau responsabilitate în cadrul niciunuia dintre furnizorii de servicii de navigație aeriană după încheierea mandatului lor în cadrul autorității naționale de supervizare

  aviație
  , timp de cel puțin un an.
  : [AM 57]

(i)

cel puțin 12 luni pentru personalul cu funcții de conducere; [AM 58]

| (ii) | cel puțin șase luni pentru personalul fără funcții de conducere; [AM 59] |
| --- | --- |

(ii)

cel puțin șase luni pentru personalul fără funcții de conducere; [AM 59]

| (ea) | membrii conducerii de nivel superior a autorității sunt numiți pentru un mandat fix de trei până la șapte ani, care poate fi reînnoit o dată, și pot fi destituiți pe parcursul mandatului lor numai dacă nu mai îndeplinesc condițiile prevăzute de prezentul articol sau s-au făcut vinovați de abuz în serviciu în temeiul dreptului intern. [AM 60] |
| --- | --- |

(ea)

membrii conducerii de nivel superior a autorității sunt numiți pentru un mandat fix de trei până la șapte ani, care poate fi reînnoit o dată, și pot fi destituiți pe parcursul mandatului lor numai dacă nu mai îndeplinesc condițiile prevăzute de prezentul articol sau s-au făcut vinovați de abuz în serviciu în temeiul dreptului intern. [AM 60]

(7)   Statele membre se asigură că autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  dețin resursele și au capacitățile necesare pentru îndeplinirea sarcinilor care le sunt încredințate în conformitate cu prezentul regulament în mod eficient și cu promptitudine. Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  au autoritate deplină pentru recrutarea și managementul personalului lor, în baza creditelor proprii care provin, printre altele, din tarifele de rută ce urmează să fie stabilite în funcție de sarcinile pe care trebuie să le îndeplinească autoritatea în conformitate cu articolul 4. [AM 61]

(8)   Statele membre notifică Comisiei numele și adresa autorităților naționale de supervizare

  aviație
  , precum și orice modificări aduse acestora, împreună cu măsurile luate pentru a garanta conformitatea cu prezentul articol. [AM 62]

(9)   Comisia stabilește norme detaliate privind modalitățile de recrutare și procedurile de selecție pentru aplicarea alineatului (6) literele (a) și (b). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3).
  și precizează: [AM 63]

| (a) | nivelul de separare solicitat de autoritatea de numire pentru orice întreprindere, organizație, entitate publică sau privată sau personal care intră în sfera activității autorității, astfel cum prevede articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, sau care are un interes în activitățile acestor entități în vederea menținerii unui echilibru între evitarea conflictelor de interese și eficiența administrativă; [AM 64] |
| --- | --- |

(a)

nivelul de separare solicitat de autoritatea de numire pentru orice întreprindere, organizație, entitate publică sau privată sau personal care intră în sfera activității autorității, astfel cum prevede articolul 1 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, sau care are un interes în activitățile acestor entități în vederea menținerii unui echilibru între evitarea conflictelor de interese și eficiența administrativă; [AM 64]

| (b) | calificările tehnice relevante necesare ale personalului implicat în audituri. [AM 65] |
| --- | --- |

(b)

calificările tehnice relevante necesare ale personalului implicat în audituri. [AM 65]

Articolul 4

Sarcinile autorităților naționale de supervizare

  aviație [AM 66]

(1)   Autorităților naționale de supervizare

  aviație

  prevăzute la articolul 3 li se atribuie în special următoarele sarcini: [AM 67]

| (a) | asigurarea supervizării a aplicării prezentului regulament
  și a Regulamentului (CE) nr. 216/2008
  , în special cu privire la funcționarea sigură și eficientă a furnizorilor de servicii de navigație aeriană care oferă servicii legate de spațiul aerian de care este responsabil statul membru care a desemnat sau a înființat autoritatea în cauză. ; [AM 68] |
| --- | --- |

(a)

asigurarea supervizării a aplicării prezentului regulament
  și a Regulamentului (CE) nr. 216/2008
  , în special cu privire la funcționarea sigură și eficientă a furnizorilor de servicii de navigație aeriană care oferă servicii legate de spațiul aerian de care este responsabil statul membru care a desemnat sau a înființat autoritatea în cauză. ; [AM 68]

| (b) | acordarea de certificate furnizorilor de servicii de navigație aeriană în conformitate cu articolul 8b

  îndeplinirea sau delegarea, completă sau parțială, a sarcinilor enumerate la articolele 8b, 8c și 10
  din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și supravegherea aplicării condițiilor în care acestea au fost acordate

  îndeplinirea sarcinii de supraveghere a aplicării prezentului regulament, în special în ceea ce privește funcționarea sigură și eficientă a furnizorilor de servicii de navigație aeriană legate de spațiul aerian care intră în responsabilitatea statelor membre
  ; [AM 69] |
| --- | --- |

(b)

acordarea de certificate furnizorilor de servicii de navigație aeriană în conformitate cu articolul 8b

  îndeplinirea sau delegarea, completă sau parțială, a sarcinilor enumerate la articolele 8b, 8c și 10
  din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și supravegherea aplicării condițiilor în care acestea au fost acordate

  îndeplinirea sarcinii de supraveghere a aplicării prezentului regulament, în special în ceea ce privește funcționarea sigură și eficientă a furnizorilor de servicii de navigație aeriană legate de spațiul aerian care intră în responsabilitatea statelor membre
  ; [AM 69]

| (c) | emiterea de licențe, calificări, mențiuni și certificate pentru controlorii de trafic aerian în conformitate cu articolul 8c din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și supravegherea aplicării condițiilor în care acestea au fost emise;
  [AM 70] |
| --- | --- |

(c)

emiterea de licențe, calificări, mențiuni și certificate pentru controlorii de trafic aerian în conformitate cu articolul 8c din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 și supravegherea aplicării condițiilor în care acestea au fost emise;
  [AM 70]

| (d) | întocmirea planurilor de performanță și monitorizarea punerii lor în aplicare în conformitate cu articolul 11; |
| --- | --- |

(d)

întocmirea planurilor de performanță și monitorizarea punerii lor în aplicare în conformitate cu articolul 11;

| (e) | monitorizarea punerii în aplicare a schemei de tarifare în conformitate cu articolele 12 și 13
  , inclusiv cu dispozițiile privind subvenționarea încrucișată menționată la articolul 13 alineatul (7)
  ; [AM 71] |
| --- | --- |

(e)

monitorizarea punerii în aplicare a schemei de tarifare în conformitate cu articolele 12 și 13
  , inclusiv cu dispozițiile privind subvenționarea încrucișată menționată la articolul 13 alineatul (7)
  ; [AM 71]

| (f) | aprobarea condițiilor de acces la datele operaționale în conformitate cu articolul 22; și |
| --- | --- |

(f)

aprobarea condițiilor de acces la datele operaționale în conformitate cu articolul 22; și

| (g) | supervizarea declarațiilor și punerea în funcțiune a sistemelor; |
| --- | --- |

(g)

supervizarea declarațiilor și punerea în funcțiune a sistemelor;

| (ga) | prezentarea către autoritățile relevante din statul membru, EAA și Comisie de rapoarte anuale cu privire la modul de îndeplinire a sarcinilor lor și la activitățile desfășurate. Aceste rapoarte prezintă măsurile luate și rezultatele obținute în ceea ce privește fiecare sarcină menționată la prezentul articol. [AM 72] |
| --- | --- |

(ga)

prezentarea către autoritățile relevante din statul membru, EAA și Comisie de rapoarte anuale cu privire la modul de îndeplinire a sarcinilor lor și la activitățile desfășurate. Aceste rapoarte prezintă măsurile luate și rezultatele obținute în ceea ce privește fiecare sarcină menționată la prezentul articol. [AM 72]

(2)   Fiecare autoritate națională de supervizare

  aviație
  organizează inspecții și evaluări corespunzătoare pentru a verifica respectarea cerințelor din prezentul regulament. Furnizorul de servicii de navigație aeriană facilitează aceste acțiuni
  , iar statul membru relevant oferă toată asistența necesară pentru a se asigura eficacitatea monitorizării conformității
  . [AM 73]

Articolul 5

Cooperarea dintre autoritățile naționale de supervizare

  aviație [AM 74]

(1)   Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  fac schimb de informații cu privire la activitatea lor și la principiile, practicile și procedurile decizionale, precum și cu privire la punerea în aplicare a legislației Uniunii. Ele cooperează cu scopul de a-și coordona activitatea decizională în întreaga Uniune. Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  fac parte dintr-o rețea care se întrunește la intervale regulate și
  cel puțin o dată pe an și
  în cadrul căreia colaborează. Comisia și Agenţia Uniunii Europene pentru Aviaţie (denumită în continuare „EAA”) sunt membre ale rețelei, coordonează și sprijină activitatea acesteia și îi adresează recomandări, atunci când este cazul. Comisia și EAA facilitează cooperarea activă a autorităților naționale de supervizare

  aviație
  , precum și schimbul și utilizarea reciprocă de personal dintre autoritățile naționale de supervizare, pe baza unui grup de experți ce urmează să fie înființat de EAA în conformitate cu articolul 17 alineatul (2) litera (f) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008

  aviație
  .

Rețeaua respectivă poate, printre altele:

| (a) | să elaboreze și să disemineze metodologii și orientări simplificate privind punerea în aplicare a sarcinilor autorităților enumerate la articolul 4; |
| --- | --- |

(a)

să elaboreze și să disemineze metodologii și orientări simplificate privind punerea în aplicare a sarcinilor autorităților enumerate la articolul 4;

| (b) | să ofere asistență autorităților naționale de aviație individuale privind aspecte normative; |
| --- | --- |

(b)

să ofere asistență autorităților naționale de aviație individuale privind aspecte normative;

| (c) | să furnizeze avize Comisiei și EAA privind elaborarea de norme și certificarea; |
| --- | --- |

(c)

să furnizeze avize Comisiei și EAA privind elaborarea de norme și certificarea;

| (d) | să furnizeze avize, orientări și recomandări menite să faciliteze furnizarea de servicii transfrontaliere; |
| --- | --- |

(d)

să furnizeze avize, orientări și recomandări menite să faciliteze furnizarea de servicii transfrontaliere;

| (e) | să elaboreze soluții comune care să fie implementate la nivelul a două sau mai multe state pentru a se îndeplini obiectivele Planului general pentru ATM sau ale Convenției de la Chicago. [AM 75] |
| --- | --- |

(e)

să elaboreze soluții comune care să fie implementate la nivelul a două sau mai multe state pentru a se îndeplini obiectivele Planului general pentru ATM sau ale Convenției de la Chicago. [AM 75]

Sub rezerva normelor privind protecția datelor prevăzute la articolul 22 din prezentul regulament și în Regulamentul (CE) nr. 45/2001, Comisia sprijină

  furnizează o platformă pentru
  schimbul de informații, menționat în prezentul alineat la primul și al doilea paragraf, între membrii rețelei, eventual cu ajutorul unor instrumente electronice, respectând totodată confidențialitatea secretelor comerciale ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană

  întreprinderilor, organizațiilor sau entităților implicate
  . [AM 76]

(2)   Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  cooperează îndeaproape, inclusiv prin intermediul unor acorduri de lucru, în scopul asistenței reciproce în ceea ce privește sarcinile lor de monitorizare și derularea inspecțiilor și a evaluărilor. [AM 77]

(3)   În ceea ce privește blocurile funcționale de spațiu aerian care se extind asupra spațiului aerian aflat sub responsabilitatea a mai mult de un stat membru, statele membre în cauză încheie un acord privind supervizarea prevăzută în prezentul articol

  la articolul 4
  cu privire la furnizorii de servicii de navigație aeriană care furnizează servicii legate de aceste blocuri. Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  în cauză întocmesc un plan, precizând modalitățile de cooperare menite să contribuie la punerea în practică a acordului respectiv. [AM 78]

(4)   Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  cooperează strâns pentru a asigura supravegherea corespunzătoare a furnizorilor de servicii de navigație aeriană care dețin un certificat valabil de la un stat membru și care furnizează și servicii legate de spațiul aerian aflat sub responsabilitatea altui stat membru. Această cooperare include dispoziții pentru abordarea cazurilor de nerespectare a prezentului regulament și a cerințelor comune aplicabile adoptate în conformitate cu articolul 8b alineatul (1) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. [AM 79]

(5)   În cazul furnizării de servicii de navigație aeriană într-un spațiu aerian aflat în responsabilitatea unui alt stat membru, dispozițiile menționate la alineatele (2)
  , (3)
  și (4) includ un acord privind recunoașterea reciprocă a sarcinilor de supervizare prevăzute la articolul 4 alineatele (1) și (2) și rezultatele

  a rezultatelor
  acestor sarcini. Această recunoaștere reciprocă se aplică și în cazul în care există acorduri de recunoaștere între autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  în ceea ce privește certificarea furnizorilor de servicii. [AM 80]

(6)   În scopul cooperării regionale, autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  pot, de asemenea, încheia acorduri referitoare la împărțirea responsabilităților privind sarcinile de supervizare, în cazul în care acest lucru este permis de legea națională. [AM 81]

Articolul 6

Entități calificate

(1)   
  EEA și
  autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  pot decide să delege integral sau parțial inspecțiile și , evaluările menționate la articolul 4 alineatul (2)

  și alte sarcini prevăzute de prezentul regulament
  unor entități calificate care îndeplinesc cerințele stabilite în anexa I. [AM 82]

(2)   Astfel de delegări acordate de o autoritate națională de supervizare sunt valabile pe teritoriul Uniunii pe o perioadă de trei ani, perioadă ce poate fi prelungită.
  EEA și
  autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  pot însărcina oricare dintre entitățile calificate situate în Uniune cu efectuarea acestor inspecții și evaluări. [AM 83]

(3)   Statele membre

  EEA și autoritățile naționale de aviație
  informează Comisia, EAA și celelalte state membre
  și, după caz, EAA
  cu privire la entitățile calificate cărora le-au delegat sarcini în conformitate cu alineatul (1), indicând domeniul de responsabilitate al fiecărei entități, numărul de identificare al acesteia, precum și orice modificări efectuate în acest sens . Comisia publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene lista entităților calificate, numerele lor de identificare și domeniile lor de competență și actualizează permanent lista. [AM 84]

(4)   Statele membre

  EAA și autoritățile naționale de aviație
  retrag delegarea unei entități calificate care nu mai îndeplinește cerințele stabilite în anexa I. Statul membru informează imediat Comisia, EAA și celelalte state membre cu privire la aceasta. [AM 85]

(5)   Organismele desemnate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament ca organisme notificate în conformitate cu articolul 8 din Regulamentul (CE) nr. 552/2004 sunt considerate a fi entități calificate în sensul prezentului articol.

Articolul 7

Consultarea părților interesate

(1)   Autoritățile naționale de supraveghere

  aviație
  , hotărând în conformitate cu legislația națională, stabilesc mecanisme consultative pentru implicarea corespunzătoare a părților interesate, inclusiv a organelor profesionale de reprezentare a personalului în ceea ce privește exercitarea atribuțiilor lor, în punerea în aplicare a cerului unic european. [AM 86]

(2)   Printre părțile interesate se pot număra:

| — | furnizorii de servicii de navigație aeriană, |
| --- | --- |

—

furnizorii de servicii de navigație aeriană,

| — | operatorii aeroportuari, |
| --- | --- |

—

operatorii aeroportuari,

| — | utilizatorii spațiului aerian sau grupurile relevante de reprezentare a utilizatorilor spațiului aerian, |
| --- | --- |

—

utilizatorii spațiului aerian sau grupurile relevante de reprezentare a utilizatorilor spațiului aerian,

| — | autoritățile militare, |
| --- | --- |

—

autoritățile militare,

| — | industria producătoare, |
| --- | --- |

—

industria producătoare,

| — | organismele profesionale de reprezentare a personalului. |
| --- | --- |

—

organismele profesionale de reprezentare a personalului.

CAPITOLUL III

FURNIZAREA SERVICIILOR

Articolul 8

Certificarea prestatorilor de servicii de navigație aeriană

(1)   Prestarea tuturor serviciilor de navigație aeriană în interiorul Uniunii se face sub rezerva certificării de către autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  sau de către EAA sau al unei declarații adresate acestora în conformitate cu articolul 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. [AM 87]

(2)   Procesul de certificare garantează totodată că solicitanții pot demonstra o capacitate financiară suficientă și că au obținut o asigurare pentru acoperirea răspunderii, în cazul în care acest lucru nu este garantat de statul membru în cauză.

(3)   Certificatele oferă accesul fără discriminare la servicii pentru utilizatorii spațiului aerian, în special cu privire la siguranță. Certificarea face obiectul condițiilor prevăzute în anexa II.

(4)   Emiterea de certificate conferă furnizorilor de servicii de navigație aeriană posibilitatea de a-și oferi serviciile statelor membre

  oricărui stat membru
  , altor furnizori de servicii de navigație aeriană, utilizatorilor spațiului aerian și aeroporturilor din interiorul Uniunii
  și din țările terțe învecinate, după caz, în cadrul unui bloc funcțional de spațiu aerian, conform unui acord reciproc între părțile relevante
  . În ceea ce privește serviciile de asistență, această posibilitate este condiționată de respectarea articolului 10 alineatului (2).
  [AM 88]

Articolul 9

Desemnarea prestatorilor de servicii de trafic aerian

(1)   Statele membre asigură furnizarea de servicii de trafic aerian în exclusivitate în cadrul blocurilor specifice de spațiu aerian cu privire la spațiul aerian de care sunt responsabile. În acest scop, statele membre desemnează un furnizor de servicii de trafic aerian care deține un certificat sau o declarație valabilă în Uniune.

(2)   În ceea ce privește furnizarea de servicii transfrontaliere, statele membre se asigură că respectarea prezentului articol și a articolului 18 alineatul (3) nu este împiedicată de faptul că sistemul lor legislativ național impune furnizorilor de servicii de trafic aerian care furnizează servicii în spațiul aerian de care sunt responsabile statele membre respective să îndeplinească una dintre următoarele condiții:

| (a) | să fie deținuți în mod direct sau majoritar de către statele membre respective sau de către resortisanți ai acestora; |
| --- | --- |

(a)

să fie deținuți în mod direct sau majoritar de către statele membre respective sau de către resortisanți ai acestora;

| (b) | să își aibă sediul principal de desfășurare a activității sau sediul social pe teritoriul statelor membre respective; |
| --- | --- |

(b)

să își aibă sediul principal de desfășurare a activității sau sediul social pe teritoriul statelor membre respective;

| (c) | să utilizeze numai facilitățile din statele membre în cauză. |
| --- | --- |

(c)

să utilizeze numai facilitățile din statele membre în cauză.

(3)   Statele membre definesc drepturile și obligațiile care trebuie îndeplinite de furnizorii de servicii de trafic aerian desemnați. Obligațiile pot include condiții pentru furnizarea la timp a informațiilor pertinente care permit identificarea tuturor mișcărilor aeronavelor în spațiul aerian de care sunt responsabile.

(4)   Statele membre dispun de competențe discreționare în alegerea unui furnizor de servicii de trafic aerian, cu condiția ca acesta din urmă să facă obiectul unei certificări sau declarații în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 216/2008 .

(5)   Cu privire la blocurile funcționale de spațiu aerian, stabilite în conformitate cu articolul 16, care se extind asupra spațiului aerian de care sunt responsabile mai multe state membre, statele membre în cauză desemnează împreună, în conformitate cu alineatul (1) din prezentul articol, unul sau mai mulți furnizori de servicii de trafic aerian, cel puțin cu o lună înainte de stabilirea blocului de spațiu aerian. [AM 89]

(6)   Statele membre informează imediat Comisia și celelalte state membre cu privire la orice decizie luată în cadrul prezentului articol privind desemnarea furnizorilor de servicii de trafic aerian în interiorul blocurilor de spațiu aerian specifice care au legătură cu spațiul aerian aflat sub responsabilitatea lor.

Articolul 10

Prestarea de servicii de asistență

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că, în conformitate cu prezentul articol,
  nu există impedimente legale pentru
  furnizorii de servicii de asistență sunt în măsură

  care să îi împiedice
  să concureze în cadrul Uniunii în condiții de echitate, nediscriminare și transparență, în scopul furnizării acestor servicii.

Cerința stabilită în prezentul articol trebuie respectată până cel târziu la 1 ianuarie 2020.

(2)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că furnizarea

  furnizorii
  de servicii de trafic aerian și furnizarea

  navigație aeriană, atunci când își elaborează planurile lor
  de
  afaceri, solicită oferte de la diferiți furnizori
  de servicii de asistență sunt două activități distincte. Această distincție implică și cerința ca serviciile de trafic aerian și serviciile de asistență să fie furnizate de întreprinderi diferite

  , cu scopul de a alege furnizorul cel mai bun din punct de vedere financiar și calitativ. Organismul de examinare a performanței, prevăzut la articolul 11 alineatul (2) monitorizează respectarea dispozițiilor prezentului alineat atunci când evaluează planurile de performanță
  .

(3)   La alegerea furnizorului

  unui furnizor extern
  de servicii de asistență,
  se respectă dispozițiile Directivei 2004/18/CE. În special, rentabilitatea și eficiența energetică, calitatea globală, interoperabilitatea și siguranța serviciilor, precum și transparența procesului de achiziții reprezintă criterii de selecție obligatorii pentru
  entitatea care achiziționează respectivele servicii trebuie să țină seama, în special, de rentabilitate, de calitatea globală și de siguranța serviciilor.

(4)   Un furnizor de servicii de asistență poate fi ales să furnizeze servicii în spațiul aerian al unui stat membru numai dacă:

| (a) | este certificat în conformitate cu articolul 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008; |
| --- | --- |

(a)

este certificat în conformitate cu articolul 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008;

| (b) | sediul principal unde își desfășoară activitatea se află pe teritoriul unui stat membru; |
| --- | --- |

(b)

sediul principal unde își desfășoară activitatea se află pe teritoriul unui stat membru;

| (c) | statele membre și/sau resortisanți ai statelor membre dețin peste 50 % din furnizorul de servicii și exercită un control efectiv asupra acestuia, în mod direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor întreprinderi intermediare, cu excepția dispozițiilor unui acord cu o țară terță la care Uniunea este parte; și |
| --- | --- |

(c)

statele membre și/sau resortisanți ai statelor membre dețin peste 50 % din furnizorul de servicii și exercită un control efectiv asupra acestuia, în mod direct sau indirect, prin intermediul uneia sau mai multor întreprinderi intermediare, cu excepția dispozițiilor unui acord cu o țară terță la care Uniunea este parte; și

| (d) | furnizorul de servicii îndeplinește cerințele naționale în materie de securitate și apărare. |
| --- | --- |

(d)

furnizorul de servicii îndeplinește cerințele naționale în materie de securitate și apărare.

(5)   Serviciile de asistență din domeniul operațiunilor EATMN pot fi furnizate în mod centralizat de către administratorul de rețea, prin adăugarea respectivelor servicii la serviciile menționate la articolul 17 alineatul (2), în conformitate cu articolul 17 alineatul (3). Aceste servicii pot fi totodată furnizate pe bază exclusivă de către un furnizor de servicii de navigație aeriană sau de grupuri de furnizori de servicii, în special serviciile legate de furnizarea de infrastructuri ATM. Comisia indică modalitățile de selectare a furnizorilor sau a grupurilor de furnizori de servicii, pe baza capacității profesionale și a abilității de a furniza servicii în mod imparțial și rentabil, și întocmește o evaluare globală a costurilor și beneficiilor estimate ale furnizării serviciilor de asistență în mod centralizat. Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3). Comisia desemnează furnizori sau grupări ale acestora în conformitate cu actele de punere în aplicare respective.

(5a)
     
  Comisia stabilește norme detaliate care prevăd modalitățile de selecție a serviciilor vizate de prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3).

(5b)
     
  Comisia efectuează un studiu global privind impactul operațional, economic, social și de siguranță al introducerii de principii de piață pentru furnizarea de servicii de asistență și prezintă studiul respectiv Parlamentului European și Consiliului până la 1 ianuarie 2016. Studiul ia în considerare punerea în aplicare a Planului general pentru ATM și impactul tehnologiilor SESAR asupra sectorului serviciilor de asistență. [AM 90]

Articolul 11

Sistemul de îmbunătățire a performanțelor

(1)   Se instituie un sistem de îmbunătățire a performanțelor serviciilor de navigație aeriană și ale serviciilor de rețea, cu scopul de a îmbunătăți performanțele serviciilor de navigație aeriană și ale serviciilor de rețea în cadrul cerului unic european. Acesta cuprinde:

| (a) | obiective de performanță la nivelul Uniunii și obiective de performanță conexe la nivel local referitoare la domeniile esențiale de performanță, cum ar fi siguranța, mediul, capacitatea și rentabilitatea
  , în conformitate cu obiectivele de nivel înalt din Planul general pentru ATM stabilite pentru o întreagă perioadă de referință
  ; [AM 91] |
| --- | --- |

(a)

obiective de performanță la nivelul Uniunii și obiective de performanță conexe la nivel local referitoare la domeniile esențiale de performanță, cum ar fi siguranța, mediul, capacitatea și rentabilitatea
  , în conformitate cu obiectivele de nivel înalt din Planul general pentru ATM stabilite pentru o întreagă perioadă de referință
  ; [AM 91]

| (b) | planuri la nivel național sau planuri pentru blocurile funcționale de spațiu aerian

  locale de performanță
  , incluzând obiectivele de performanță, care să asigure conformitatea cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii și cu obiectivele de performanță conexe la nivel local;
  precum
  și [AM 92] |
| --- | --- |

(b)

planuri la nivel național sau planuri pentru blocurile funcționale de spațiu aerian

  locale de performanță
  , incluzând obiectivele de performanță, care să asigure conformitatea cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii și cu obiectivele de performanță conexe la nivel local;
  precum
  și [AM 92]

| (c) | evaluarea periodică, monitorizarea și analiza comparativă a serviciilor de navigație aeriană și a serviciilor de rețea. |
| --- | --- |

(c)

evaluarea periodică, monitorizarea și analiza comparativă a serviciilor de navigație aeriană și a serviciilor de rețea.

(2)   Comisia autorizează un organism independent, imparțial și competent să acționeze în calitate de „organism de evaluare a performanțelor”
  (PRB)
  .
  PRB este instituit ca autoritate de reglementare economică europeană sub supravegherea Comisiei, începând de la 1 iulie 2015
  . Rolul organismului de evaluare a performanțelor

  PRB
  este de a sprijini Comisia, în colaborare cu autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  , și de a sprijini
  și monitoriza
  autoritățile naționale de supervizare, la cerere

  aviație
  , în vederea punerii în aplicare a sistemului de îmbunătățire a performanțelor menționat la alineatul (1).
  PRB este funcțional și separat din punct de vedere juridic de orice furnizor de servicii, de la nivel național sau paneuropean.
  Asistența tehnică în beneficiul organismului de evaluare a performanțelor

  PRB
  poate fi acordată de EAA și

  , administratorul de rețea,
  Eurocontrol sau de o altă entitate competentă. [AM 93]

(3)   Planurile naționale sau planurile blocurilor funcționale de spațiu aerian

  locale de performanță
  menționate la alineatul (1) litera (b) sunt elaborate de autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  și adoptate de statul (statele) membru (membre). Aceste planuri includ obiectivele locale obligatorii și un sistem adecvat de stimulente, astfel cum a fost adoptat de statul (statele) membru (membre). Elaborarea planurilor face obiectul colaborării

  consultării cu Comisia, cu PRB,
  cu furnizorii de servicii de navigație aeriană, cu reprezentanții utilizatorilor spațiului aerian, precum și, dacă este cazul, cu operatorii și coordonatorii de aeroporturi. [AM 94]

(4)   Conformitatea planurilor stabilite la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian

  locale de performanță
  și obiectivele locale cu obiectivele de performanță de la nivelul Uniunii și cu obiectivele de la nivel local este evaluată de Comisie în colaborare cu organismul de evaluare a performanțelor

  PRB
  . [AM 95]

În cazul în care Comisia constată că planurile stabilite la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian

  locale de performanță
  sau obiectivele locale nu corespund obiectivelor de la nivelul Uniunii, aceasta poate solicita statelor membre în cauză să ia măsurile corective necesare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 27 alineatul (2). [AM 96]

(5)   Perioada de referință pentru sistemul de îmbunătățire a performanțelor, menționată la alineatul (1), este de cel puțin trei ani și, respectiv, de cel mult cinci ani. În această perioadă, în cazul în care nu sunt îndeplinite obiectivele locale, statele membre în cauză definesc și pun în aplicare măsuri menite să rectifice situația . În cazul în care Comisia consideră că aceste măsuri nu sunt suficiente pentru a rectifica situația, ea poate dispune luarea de către statele membre în cauză a măsurilor corective sau aplicarea sancțiunilor necesare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de consultare menționată la articolul 27 alineatul (2).

(6)   Comisia
  și EAA, împreună cu PRB,
  evaluează periodic realizarea obiectivelor de performanță de la nivelul Uniunii și a obiectivelor de performanță conexe de la nivel local. [AM 97]

(7)   Sistemul de îmbunătățire a performanțelor menționat la alineatul (1) se bazează pe:

| (a) | culegerea, validarea, analiza, evaluarea și difuzarea datelor relevante privind performanțele serviciilor de navigație aeriană și ale serviciilor de rețea, furnizate de toate părțile interesate, inclusiv de furnizorii de servicii de navigație aeriană, de utilizatorii spațiului aerian, de operatorii de aeroporturi,
  de EAA,
  de autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  , de statele membre și de Eurocontrol; [AM 98] |
| --- | --- |

(a)

culegerea, validarea, analiza, evaluarea și difuzarea datelor relevante privind performanțele serviciilor de navigație aeriană și ale serviciilor de rețea, furnizate de toate părțile interesate, inclusiv de furnizorii de servicii de navigație aeriană, de utilizatorii spațiului aerian, de operatorii de aeroporturi,
  de EAA,
  de autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  , de statele membre și de Eurocontrol; [AM 98]

| (b) | selectarea domeniilor-cheie de performanță adecvate, pe baza documentului OACI nr. 9854 „Global Air Traffic Management Operational Concept” (Conceptul operațional global de management al traficului aerian), armonizate cu cele identificate în cadrul de performanță al Planului general pentru ATM, care să includă domeniile siguranței, mediului, capacității și , rentabilității
  și factorului uman
  , adaptate, în cazul în care este necesar, astfel încât să țină seama de nevoile specifice ale cerului unic european și de obiectivele relevante pentru domeniile respective, și definirea unui număr limitat de indicatori-cheie ai performanței pentru măsurarea performanțelor
  . Se acordă o atenție deosebită indicatorilor de performanță privind siguranța
  ; [AM 99] |
| --- | --- |

(b)

selectarea domeniilor-cheie de performanță adecvate, pe baza documentului OACI nr. 9854 „Global Air Traffic Management Operational Concept” (Conceptul operațional global de management al traficului aerian), armonizate cu cele identificate în cadrul de performanță al Planului general pentru ATM, care să includă domeniile siguranței, mediului, capacității și , rentabilității
  și factorului uman
  , adaptate, în cazul în care este necesar, astfel încât să țină seama de nevoile specifice ale cerului unic european și de obiectivele relevante pentru domeniile respective, și definirea unui număr limitat de indicatori-cheie ai performanței pentru măsurarea performanțelor
  . Se acordă o atenție deosebită indicatorilor de performanță privind siguranța
  ; [AM 99]

| (c) | stabilirea și revizuirea unor obiective de performanță la nivelul Uniunii și a unor obiective de performanță conexe la nivel local, care sunt definite ținându-se seama de contribuțiile identificate la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian
  . Sunt stabilite obiective de performanță la nivelul Uniunii pentru a se asigura că fiecare bloc funcțional de spațiu aerian păstrează un nivel de flexibilitate suficient în vederea obținerii celor mai bune rezultate
  ; [AM 100] |
| --- | --- |

(c)

stabilirea și revizuirea unor obiective de performanță la nivelul Uniunii și a unor obiective de performanță conexe la nivel local, care sunt definite ținându-se seama de contribuțiile identificate la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian
  . Sunt stabilite obiective de performanță la nivelul Uniunii pentru a se asigura că fiecare bloc funcțional de spațiu aerian păstrează un nivel de flexibilitate suficient în vederea obținerii celor mai bune rezultate
  ; [AM 100]

| (d) | criteriile pentru instituirea de către autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  a planurilor
  locale
  de performanță naționale sau ale blocului funcțional de spațiu aerian, cuprinzând obiectivele de performanță locale și sistemul de stimulente. Planurile de performanță: [AM 101]







  (i) | se bazează pe planurile de afaceri ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană
  , care ar trebui, la rândul lor, să ia în considerare punerea în aplicare a Planului general pentru ATM
  ; [AM 102] |
| --- | --- | --- |

(d)

criteriile pentru instituirea de către autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  a planurilor
  locale
  de performanță naționale sau ale blocului funcțional de spațiu aerian, cuprinzând obiectivele de performanță locale și sistemul de stimulente. Planurile de performanță: [AM 101]

(i)

se bazează pe planurile de afaceri ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană
  , care ar trebui, la rândul lor, să ia în considerare punerea în aplicare a Planului general pentru ATM
  ; [AM 102]

| (ii) | vizează toate elementele costului aferente bazei de cost naționale sau a blocului funcțional de spațiu aerian; |
| --- | --- |

(ii)

vizează toate elementele costului aferente bazei de cost naționale sau a blocului funcțional de spațiu aerian;

| (iii) | includ obiective de performanță locale obligatorii conforme cu obiectivele de performanță de la nivelul Uniunii; |
| --- | --- |

(iii)

includ obiective de performanță locale obligatorii conforme cu obiectivele de performanță de la nivelul Uniunii;

| (e) | evaluarea obiectivelor de performanță locale pe baza planului național sau al planului de la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian

  local de performanță
  ; [AM 103] |
| --- | --- |

(e)

evaluarea obiectivelor de performanță locale pe baza planului național sau al planului de la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian

  local de performanță
  ; [AM 103]

| (f) | monitorizarea planurilor
  locale
  de performanță naționale sau ale blocului funcțional de spațiu aerian, incluzând mecanisme de alertă adecvate; [AM 104] |
| --- | --- |

(f)

monitorizarea planurilor
  locale
  de performanță naționale sau ale blocului funcțional de spațiu aerian, incluzând mecanisme de alertă adecvate; [AM 104]

| (g) | criterii de impunere a unor sancțiuni
  și mecanisme de compensare
  pentru nerespectarea obiectivelor de performanță de la nivelul Uniunii și a obiectivelor de performanță conexe de la nivel local pe durata perioadei de referință și de susținere a mecanismelor de alertă; [AM 105] |
| --- | --- |

(g)

criterii de impunere a unor sancțiuni
  și mecanisme de compensare
  pentru nerespectarea obiectivelor de performanță de la nivelul Uniunii și a obiectivelor de performanță conexe de la nivel local pe durata perioadei de referință și de susținere a mecanismelor de alertă; [AM 105]

| (h) | principiile generale privind înființarea de către statele membre a sistemului de stimulente; |
| --- | --- |

(h)

principiile generale privind înființarea de către statele membre a sistemului de stimulente;

| (i) | principiile privind aplicarea unui mecanism tranzitoriu necesar pentru adaptarea la funcționarea sistemului de îmbunătățire a performanțelor, a cărei durată nu trebuie să depășească 12 luni de la adoptarea actului delegat menționat în prezentul alineat; |
| --- | --- |

(i)

principiile privind aplicarea unui mecanism tranzitoriu necesar pentru adaptarea la funcționarea sistemului de îmbunătățire a performanțelor, a cărei durată nu trebuie să depășească 12 luni de la adoptarea actului delegat menționat în prezentul alineat;

| (j) | perioadele de referință și intervalele corespunzătoare pentru evaluarea îndeplinirii obiectivelor de performanță și stabilirea de noi obiective; |
| --- | --- |

(j)

perioadele de referință și intervalele corespunzătoare pentru evaluarea îndeplinirii obiectivelor de performanță și stabilirea de noi obiective;

| (k) | calendarele aferente necesare; |
| --- | --- |

(k)

calendarele aferente necesare;

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a
  adopta obiective de performanță la nivelul Uniunii și a
  stabili normele detaliate pentru funcționarea adecvată a sistemului de îmbunătățire a performanțelor conform punctelor enumerate în prezentul alineat. [AM 106]

(8)   Stabilirea sistemului de îmbunătățire a performanțelor ține seama de faptul că serviciile de rută, serviciile de terminal și serviciile de rețea sunt diferite și ar trebui tratate ca atare, având în vedere și scopul măsurării performanțelor, dacă este necesar.

(8a)
     
  Comisia realizează un studiu privind impactul pe care comportamentul actorilor non-ANSP din cadrul sistemului ATM, de exemplu operatorii de aeroporturi, coordonatorii de aeroporturi și operatorii de transport aerian, poate să îl aibă asupra funcționării eficiente a rețelei ATM europene.

Domeniul studiului acoperă, dar nu se limitează la:

| (a) | identificarea actorilor non-ANSP din cadrul sistemului ATM care pot influența performanțele rețelei; |
| --- | --- |

(a)

identificarea actorilor non-ANSP din cadrul sistemului ATM care pot influența performanțele rețelei;

| (b) | efectul pe care comportamentul unor astfel de actori îl are asupra performanțelor ANS în raport cu domeniile-cheie de performanță privind siguranța, mediul și capacitatea; |
| --- | --- |

(b)

efectul pe care comportamentul unor astfel de actori îl are asupra performanțelor ANS în raport cu domeniile-cheie de performanță privind siguranța, mediul și capacitatea;

| (c) | fezabilitatea dezvoltării de indicatori de performanță și de indicatori-cheie de performanță pentru respectivii actori; |
| --- | --- |

(c)

fezabilitatea dezvoltării de indicatori de performanță și de indicatori-cheie de performanță pentru respectivii actori;

| (d) | orice beneficiu adus rețelei ATM europene care poate proveni din punerea în aplicare a unor indicatori de performanță și a unor indicatori-cheie de performanță suplimentari; precum și orice barieră în calea realizării performanței optime. |
| --- | --- |

(d)

orice beneficiu adus rețelei ATM europene care poate proveni din punerea în aplicare a unor indicatori de performanță și a unor indicatori-cheie de performanță suplimentari; precum și orice barieră în calea realizării performanței optime.

Studiul ar trebui să înceapă în maximum 12 luni de la publicarea prezentului regulament și să fie finalizat în maximum 12 luni de la începerea sa; rezultatele sale ar trebui ulterior să fie luate în considerare de către Comisie și de către statele membre în vederea extinderii domeniului de aplicare al sistemului de îmbunătățire a performanțelor pentru a include orice indicator de performanță și orice indicator-cheie de performanță suplimentari pentru perioade de referință viitoare, în conformitate cu dispozițiile din prezentul articol
  . [AM 107]

Articolul 12

Dispoziții generale pentru schema de tarifare

În conformitate cu cerințele de la articolele 13 și 14, schema de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană contribuie la o mai mare transparență a stabilirii, aplicării și colectării tarifelor pentru utilizatorii spațiului aerian și contribuie la rentabilitatea furnizării de servicii de navigație aeriană și la eficiența operațiunilor de zbor, menținându-se, în același timp, un nivel optim de siguranță. Schema este conformă, de asemenea, cu articolul 15 din Convenția de la Chicago din 1944 privind aviația civilă internațională și cu sistemul de tarifare Eurocontrol pentru tarifele de rută.

Articolul 13

Principii pentru schema de tarifare

(1)   Schema de tarifare se bazează pe contabilizarea costurilor serviciilor de navigație aeriană suportate de furnizorii de servicii pentru utilizatorii spațiului aerian. Schema distribuie aceste costuri între categoriile de utilizatori.

(2)   Principiile stabilite la alineatele (3) – (8) se aplică la stabilirea bazei de calcul a tarifelor în funcție de costuri.

(3)   Costul care urmează să fie distribuit între utilizatorii spațiului aerian este costul stabilit al furnizării de servicii de navigație aeriană, inclusiv sumele corespunzătoare pentru dobânzile pentru investițiile de capital și amortizarea activelor, precum și costurile de întreținere, operare, gestionare și administrare, inclusiv costurile suportate de EAA pentru îndeplinirea sarcinilor în calitate de autoritate relevantă . Costurile stabilite sunt costurile stabilite de statul membru la nivel național sau la nivelul blocului funcțional de spațiu aerian, fie la începutul perioadei de referință pentru fiecare an calendaristic al perioadei de referință menționate la articolul 11 alineatul (5), fie pe parcursul perioadei de referință, în urma adaptărilor corespunzătoare efectuate prin aplicarea mecanismelor de alertă prevăzute la articolul 11;

(4)   Costurile care se iau în considerare în acest context sunt cele estimate în raport cu infrastructura și serviciile furnizate și aplicate în conformitate cu Planul regional de navigație aeriană al OACI pentru regiunea europeană. Acestea includ și costurile suportate de autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  și/sau de entitățile calificate, precum și alte costuri suportate de statul membru și furnizorul de servicii în cauză în legătură cu furnizarea de servicii de navigație aeriană. Costurile respective nu includ costurile penalităților impuse de statele membre menționate la articolul 33 și nici

  sau
  costurile măsurilor corective sau ale sancțiunilor menționate la articolul 11 alineatul (5). [AM 108]

(5)   În ceea ce privește blocurile funcționale ale spațiului aerian și în calitate de părți la acordurile-cadru respective, statele membre depun eforturi rezonabile pentru a conveni asupra unor principii comune ale politicii tarifare
  pentru a ajunge la un singur tarif, în conformitate cu planurile lor respective de performanță
  . [AM 109]

(6)   Costul diferitelor servicii de navigație aeriană se identifică separat, conform articolului 21 alineatul (3).

(7)   Nu sunt permise subvențiile încrucișate între serviciile de rută și cele de terminal. Costurile care corespund atât serviciilor de terminal, cât și celor de rută se repartizează în mod proporțional între serviciile de rută și serviciile de terminal pe baza unei metodologii transparente. Subvențiile încrucișate sunt permise numai între diferitele servicii de trafic aerian din una dintre cele două categorii menționate, numai dacă sunt justificate din motive obiective și sub rezerva identificării clare; Nu sunt autorizate subvențiile încrucișate între serviciile de trafic aerian și serviciile de asistență.

(8)   Se asigură transparența bazei de calcul a tarifelor în funcție de costuri. Se adoptă norme de punere în aplicare pentru furnizarea de informații de către furnizorii de servicii care să permită evaluările prognozelor furnizorilor, costurilor reale și încasărilor. Autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  , furnizorii de servicii, utilizatorii spațiului aerian, Comisia și Eurocontrol fac un schimb constant de informații.

(9)   Atunci când stabilesc tarifele în conformitate cu alineatele (3) – (8), statele membre respectă următoarele principii:

| (a) | tarifele pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană se stabilesc în condiții nediscriminatorii La aplicarea de tarife diferiților utilizatori ai spațiului aerian pentru utilizarea aceluiași serviciu, nu se face distincție cu privire la naționalitatea sau categoria utilizatorului; |
| --- | --- |

(a)

tarifele pentru furnizarea de servicii de navigație aeriană se stabilesc în condiții nediscriminatorii La aplicarea de tarife diferiților utilizatori ai spațiului aerian pentru utilizarea aceluiași serviciu, nu se face distincție cu privire la naționalitatea sau categoria utilizatorului;

| (b) | scutirea anumitor utilizatori, în special a operatorilor de aeronave ușoare și de aeronave de stat, poate fi permisă, cu condiția de a nu se transfera costul acestei scutiri asupra altor utilizatori; |
| --- | --- |

(b)

scutirea anumitor utilizatori, în special a operatorilor de aeronave ușoare și de aeronave de stat, poate fi permisă, cu condiția de a nu se transfera costul acestei scutiri asupra altor utilizatori;

| (c) | tarifele se stabilesc pe an calendaristic pe baza costurilor determinate; |
| --- | --- |

(c)

tarifele se stabilesc pe an calendaristic pe baza costurilor determinate;

| (d) | serviciile de navigație aeriană pot aduce suficiente venituri pentru a asigura o rentabilitate rezonabilă a activelor astfel încât să contribuie la finanțarea îmbunătățirii necesare a mijloacelor fixe; |
| --- | --- |

(d)

serviciile de navigație aeriană pot aduce suficiente venituri pentru a asigura o rentabilitate rezonabilă a activelor astfel încât să contribuie la finanțarea îmbunătățirii necesare a mijloacelor fixe;

| (e) | tarifele reflectă costul serviciilor de navigație aeriană și al infrastructurilor puse la dispoziția utilizatorilor spațiului aerian, inclusiv costurile suportate de EAA pentru îndeplinirea sarcinilor în calitate de autoritate competentă, luându-se în considerare capacitățile productive relative ale diferitelor tipuri de aeronavă în cauză; |
| --- | --- |

(e)

tarifele reflectă costul serviciilor de navigație aeriană și al infrastructurilor puse la dispoziția utilizatorilor spațiului aerian, inclusiv costurile suportate de EAA pentru îndeplinirea sarcinilor în calitate de autoritate competentă, luându-se în considerare capacitățile productive relative ale diferitelor tipuri de aeronavă în cauză;

| (f) | tarifele încurajează furnizarea în condiții de siguranță, eficiență, eficacitate și durabilitate a serviciilor de navigație aeriană în vederea realizării unui înalt nivel de siguranță și rentabilitate și a îndeplinirii obiectivelor de performanță și stimulează furnizarea de servicii integrate, reducând impactul aviației asupra mediului. În sensul literei (f)

  prezentei litere
  și în ceea ce privește planurile
  locale
  de performanță naționale sau ale blocurilor funcționale ale spațiului aerian, autoritățile naționale de supervizare pot

  , autoritatea națională de aviație poate
  institui mecanisme, inclusiv măsuri de stimulare constând în avantaje și dezavantaje financiare, prin care să încurajeze furnizorii de servicii de navigație aeriană și/sau utilizatorii spațiului aerian să sprijine îmbunătățirea furnizării de servicii de navigație aeriană precum creșterea capacității, reducerea întârzierilor și dezvoltarea durabilă, menținându-se, în același timp, un nivel optim de siguranță. [AM 110] |
| --- | --- |

(f)

tarifele încurajează furnizarea în condiții de siguranță, eficiență, eficacitate și durabilitate a serviciilor de navigație aeriană în vederea realizării unui înalt nivel de siguranță și rentabilitate și a îndeplinirii obiectivelor de performanță și stimulează furnizarea de servicii integrate, reducând impactul aviației asupra mediului. În sensul literei (f)

  prezentei litere
  și în ceea ce privește planurile
  locale
  de performanță naționale sau ale blocurilor funcționale ale spațiului aerian, autoritățile naționale de supervizare pot

  , autoritatea națională de aviație poate
  institui mecanisme, inclusiv măsuri de stimulare constând în avantaje și dezavantaje financiare, prin care să încurajeze furnizorii de servicii de navigație aeriană și/sau utilizatorii spațiului aerian să sprijine îmbunătățirea furnizării de servicii de navigație aeriană precum creșterea capacității, reducerea întârzierilor și dezvoltarea durabilă, menținându-se, în același timp, un nivel optim de siguranță. [AM 110]

(10)   Comisia adoptă măsurile care definesc detaliile procedurii de urmat pentru aplicarea alineatelor (1) – (9).
  Comisia poate propune mecanisme financiare de îmbunătățire a sincronizării cheltuielilor de capital de la bordul navelor și de la sol conexe implementării de tehnologii SESAR.
  Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3). [AM 111]

Articolul 14

Reexaminarea gradului de respectare a articolelor 12 și 13

(1)   Comisia monitorizează în permanență respectarea principiilor și măsurilor prevăzute la articolele 12 și 13, hotărând în cooperare cu statele membre. Comisia depune toate eforturile pentru instituirea mecanismelor necesare prin care să se beneficieze de expertiza Eurocontrol și face cunoscute rezultatele acestei monitorizări statelor membre, Eurocontrol și reprezentanților utilizatorilor spațiului aerian.

(2)   La cererea unuia sau mai multor state membre sau din proprie inițiativă, Comisia examinează măsurile specifice adoptate de autoritățile naționale în legătură cu aplicarea articolelor 12 și 13, în ceea ce privește determinarea costurilor și a tarifelor . Fără a aduce atingere articolului 32 alineatul (1), Comisia face cunoscute rezultatele acestei investigații statelor membre, Eurocontrol și reprezentanților utilizatorilor spațiului aerian. În termen de două luni de la primirea unei cereri, după audierea statului membru în cauză, Comisia decide dacă articolele 12 și 13 au fost respectate și dacă măsura respectivă poate fi aplicată în continuare. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura prevăzută la articolul 27 alineatul (2) .

Articolul 14a

Punerea în aplicare a Planului general pentru ATM

Punerea în aplicare a Planului general pentru ATM este coordonată de Comisie. Administratorul de rețea, PRB și coordonatorul implementării contribuie la punerea în aplicare a Planului general pentru ATM, în conformitate cu dispozițiile din prezentul regulament. [AM 112]

Articolul 14b

Comisia adoptă măsuri care stabilesc guvernanța punerii în aplicare a Planului general pentru ATM, inclusiv măsuri pentru definirea și selectarea organismului responsabil pentru nivelul de gestiune (coordonatorul implementării). Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3). [AM 113]

Articolul 14c

Coordonatorul implementării recomandă Comisiei termene-limită obligatorii pentru implementare și măsuri corective corespunzătoare privind întârzierea implementării. [AM 114]

Articolul 15

Proiecte comune

(1)   Punerea în aplicare a Planului general pentru ATM, poate fi sprijinită de unele proiecte comune. Aceste proiecte contribuie la realizarea obiectivelor prezentului regulament referitoare la îmbunătățirea performanței sistemului aviatic european în domenii de o importanță determinantă, precum capacitatea, eficiența operațiunilor de zbor, rentabilitatea și, de asemenea, durabilitatea din punct de vedere ecologic în cadrul obiectivelor prioritare referitoare la siguranță. Proiectele comune vizează să pună în aplicare funcționalitățile ATM la timp, într-un mod coordonat și sincronizat, pentru a realiza modificările operaționale esențiale identificate în Planul general pentru ATM
  , inclusiv identificarea celor mai adecvate dimensiuni geografice, arhitecturi de proiect orientate spre performanță și abordări privind furnizarea de servicii care să fie aplicate de coordonatorul implementării
  .
  Dacă este cazul, proiectarea și executarea de proiecte comune au ca scop generarea unui set de capacități de bază interoperabile care să existe în toate statele membre
  . [AM 115]

(2)   Comisia poate adopta măsuri de stabilire a guvernanței proiectelor comune și de identificare a stimulentelor pentru punerea lor în aplicare.
  Organismul care guvernează punerea în aplicare a proiectelor comune este același organism ca cel responsabil pentru punerea în aplicare a liniilor principale ale Planului general pentru ATM.
  Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3). Aceste măsuri . nu afectează

  completează
  mecanismele de punere în practică a proiectelor privind blocuri funcționale de spațiu aerian, astfel cum au fost convenite de părțile la blocurile respective. [AM 116]

(3)   Comisia poate adopta proiecte comune pentru funcțiile aferente rețelei care sunt de o importanță deosebită pentru îmbunătățirea performanței globale a managementului traficului aerian și a serviciilor de navigație aeriană din Europa, identificând funcționalități ATM care au atins o maturitate suficientă pentru a fi puse în aplicare, precum și calendarul și zona geografică acoperită de punerea în aplicare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3) Proiectele comune pot fi considerate eligibile în vederea acordării de finanțare din partea Uniunii în temeiul cadrului financiar multianual. În acest scop, fără a aduce atingere competenței statelor membre de a decide cu privire la utilizarea resurselor financiare proprii, Comisia efectuează o analiză independentă a raportului dintre costuri și profituri și poartă consultări corespunzătoare cu toți factorii implicați competenți, în conformitate cu articolul 28, examinând toate modalitățile adecvate de finanțare a realizării proiectelor. Costurile eligibile ale realizării de proiecte comune se recuperează în conformitate cu principiile transparenței și nediscriminării.

(3a)
     
  Proiectele comune sunt mijlocul prin care îmbunătățirile operative dezvoltate prin proiectul SESAR sunt aplicate într-un mod coordonat și la timp. Ele contribuie astfel în mod decisiv la realizarea obiectivelor de la nivelul Uniunii. [AM 117]

Articolul 16

Blocurile funcționale de spațiu aerian

(1)   Statele membre iau toate măsurile necesare pentru a garanta stabilirea și punerea în aplicare a unor blocuri funcționale de spațiu aerian
  operaționale
  pe baza furnizării integrate de servicii de trafic aerian

  navigație aeriană
  , cu scopul de a atinge capacitatea și eficiența necesare ale rețelei de management al traficului aerian în cadrul cerului unic european, de a menține un nivel înalt de siguranță și de a contribui la performanțele globale ale sistemului de transport aerian și la un impact redus asupra mediului. [AM 118]

(2)   Dacă este posibil, blocurile funcționale de spațiu aerian se stabilesc pe baza parteneriatelor industriale de cooperare dintre prestatorii de servicii de navigație aeriană, în special în ceea ce privește prestarea de servicii de asistență în conformitate cu articolul 10. Parteneriatele industriale pot sprijini unul sau mai multe blocuri funcționale de spațiu aerian, sau o parte a acestora, pentru a maximiza performanța.
  [AM 119]

(3)   Statele membre, precum

  autoritățile naționale de aviație
  și furnizorii de servicii de trafic aerian

  navigație aeriană
  , cooperează cât mai mult posibil între ele pentru a garanta respectarea prezentului articol . După caz, cooperarea poate include și
  autorități naționale de aviație și
  furnizori de servicii de trafic aerian

  navigație aeriană
  din țări terțe participante la blocurile funcționale de spațiu aerian. [AM 120]

(4)   În special, blocurile funcționale de spațiu aerian:

| (a) | sunt susținute printr-un studiu de siguranță; |
| --- | --- |

(a)

sunt susținute printr-un studiu de siguranță;

| (b) | sunt configurate astfel încât să se obțină un maximum de sinergii ca urmare a parteneriatelor industriale, cu scopul de a îndeplini și, dacă este posibil, de a depăși obiectivele de performanță stabilite în conformitate cu articolul 11; [AM 121] |
| --- | --- |

(b)

sunt configurate astfel încât să se obțină un maximum de sinergii ca urmare a parteneriatelor industriale, cu scopul de a îndeplini și, dacă este posibil, de a depăși obiectivele de performanță stabilite în conformitate cu articolul 11; [AM 121]

| (c) | permit utilizarea optimă
  și flexibilă
  a spațiului aerian, ținând seama de fluxurile traficului aerian; [AM 122] |
| --- | --- |

(c)

permit utilizarea optimă
  și flexibilă
  a spațiului aerian, ținând seama de fluxurile traficului aerian; [AM 122]

| (d) | asigură coerența cu rețeaua de rute europene înființată în conformitate cu articolul 17; |
| --- | --- |

(d)

asigură coerența cu rețeaua de rute europene înființată în conformitate cu articolul 17;

| (e) | se justifică prin valoarea adăugată globală, incluzând utilizarea optimă a resurselor tehnice și umane, pe baza analizei cost-beneficiu; |
| --- | --- |

(e)

se justifică prin valoarea adăugată globală, incluzând utilizarea optimă a resurselor tehnice și umane, pe baza analizei cost-beneficiu;

| (f) | după caz, asigură un transfer ușor și flexibil al responsabilității controlului traficului aerian între unitățile serviciilor de trafic aerian; |
| --- | --- |

(f)

după caz, asigură un transfer ușor și flexibil al responsabilității controlului traficului aerian între unitățile serviciilor de trafic aerian;

| (g) | asigură compatibilitatea diferitelor configurații ale spațiului aerian; |
| --- | --- |

(g)

asigură compatibilitatea diferitelor configurații ale spațiului aerian;

| (h) | îndeplinesc condițiile care decurg din acordurile regionale încheiate în cadrul OACI; |
| --- | --- |

(h)

îndeplinesc condițiile care decurg din acordurile regionale încheiate în cadrul OACI;

| (i) | respectă acordurile regionale existente la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în special pe cele care privesc țări terțe europene; |
| --- | --- |

(i)

respectă acordurile regionale existente la data intrării în vigoare a prezentului regulament, în special pe cele care privesc țări terțe europene;

| (ia) | consolidează achizițiile în materie de infrastructură ATM și vizează creșterea interoperabilității echipamentelor existente; [AM 123] |
| --- | --- |

(ia)

consolidează achizițiile în materie de infrastructură ATM și vizează creșterea interoperabilității echipamentelor existente; [AM 123]

| (ib) | facilitează coerența cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii. [AM 124] |
| --- | --- |

(ib)

facilitează coerența cu obiectivele de performanță la nivelul Uniunii. [AM 124]

Cerințele de la alineatul (4) literele (c), (d) și (g) sunt îndeplinite în conformitate cu optimizarea configurației spațiului aerian realizată de administratorul de rețea conform celor specificate la articolul 17.

(5)   Cerințele prevăzute de prezentul articol pot fi îndeplinite prin participarea furnizorilor de servicii de navigație aeriană la unul sau mai multe blocuri funcționale de spațiu aerian.

(6)   Blocul

  Un bloc
  funcțional de spațiu aerian care se extinde în spațiul aerian aflat în responsabilitatea mai multor state membre

  operațional
  se stabilește printr-o desemnare comună de către toate

  între
  statele membre, precum și, după caz, de către țările terțe, care sunt responsabile de orice parte din spațiul aerian inclus în blocul funcțional de spațiu aerian. [AM 126]

Desemnarea comună prin care se stabilește blocul funcțional de spațiu aerian conține dispozițiile necesare referitoare la modul în care blocul poate fi modificat și modul în care un stat membru sau, după caz, o țară terță, se poate retrage din bloc, inclusiv aranjamentele tranzitorii.

(7)   Statele membre informează Comisia în legătură cu stabilirea blocurilor funcționale de spațiu aerian. Înainte de a notifica Comisia privind crearea unui bloc funcțional de spațiu aerian, statul membru sau statele membre în cauză furnizează Comisiei, celorlalte state membre și celorlalte părți interesate informațiile corespunzătoare pentru a le da posibilitatea acestora de a-și prezenta observațiile.

(8)   În cazul în care apar dificultăți între două sau mai multe state membre cu privire la un bloc funcțional transfrontalier de spațiu aerian care privește spațiul aerian aflat sub responsabilitatea lor, statele membre în cauză pot prezenta în comun respectiva problemă Comitetului pentru cerul unic, în vederea obținerii unui aviz. Avizul se adresează statelor membre în cauză. Fără a aduce atingere alineatului (6), statele membre țin seama de acest aviz pentru a găsi o soluție.

(9)   După primirea notificărilor de la statele membre menționate la alineatele (6) și (7), Comisia evaluează în cazul fiecărui bloc funcțional de spațiu aerian îndeplinirea cerințelor stabilite la alineatul (4) și prezintă rezultatele statelor membre, spre examinare . În cazul în care hotărăște că unul sau mai multe blocuri funcționale de spațiu aerian nu îndeplinesc cerințele necesare, Comisia inițiază dialoguri cu statele membre în cauză în vederea obținerii unui consens în ceea ce privește măsurile necesare pentru a rectifica situația.

(10)   Comisia poate adopta măsurile detaliate referitoare la desemnarea comună a furnizorului (furnizorilor) de servicii de trafic aerian menționată la alineatul (6), precizând modalitățile de selecționare a furnizorului (furnizorilor) de servicii de navigație aeriană, perioada desemnării, aranjamentele în materie de supervizare, disponibilitatea serviciilor ce trebuie furnizate și regimurile de răspundere. Actele de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3) .

(11)   Comisia poate adopta măsurile referitoare la informațiile care trebuie furnizate de statul (statele) membru (membre) menționate la alineatul (6). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3).
  Dispozițiile prezentului alineat nu aduc prejudiciu niciunui acord FAB existent la data intrării în vigoare a prezentului regulament, dacă aceste acorduri îndeplinesc și, dacă este posibil, depășesc obiectivele de performanță stabilite în conformitate cu articolul 11. [AM 127]

Articolul 16a

Parteneriate industriale

(1)
     
  Furnizorii de servicii de navigație aeriană pot coopera pentru a stabili parteneriate industriale, în special privind furnizarea de servicii de asistență, în conformitate cu articolul 10. Parteneriatele industriale pot sprijini unul sau mai multe blocuri funcționale de spațiu aerian, sau o parte a acestora, pentru a maximiza performanța.

(2)
     
  Comisia și statele membre depun toate eforturile pentru a se asigura că este eliminată orice barieră din calea parteneriatelor dintre ANSP, ținând seama în special de aspectele legate de răspundere, de modele de tarifare și de obstacolele din domeniul interoperabilității. [AM 128]

Articolul 17

Managementul și configurarea rețelelor

(1)   Serviciile rețelei de management al traficului aerian (ATM) permit utilizarea optimă
  și flexibilă
  a spațiului aerian și asigură faptul că utilizatorii spațiului aerian pot utiliza rutele pe care le preferă, permițând, în același timp, accesul maxim la spațiul aerian și la serviciile de navigație aeriană. Aceste servicii ale rețelei au ca obiectiv sprijinirea inițiativelor la nivel național și la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian și se execută într-un mod care respectă separarea sarcinilor operaționale și de reglementare. [AM 129]

(2)   Pentru a îndeplini obiectivele menționate la alineatul (1) și fără a aduce atingere responsabilităților statelor membre referitoare la rutele naționale și structurile spațiului aerian, Comisia se asigură că următoarele
  funcții și
  servicii
  sunt coordonate de un
  administrator de rețea: [AM 130]

| (a) | configurarea rețelei europene de rute; |
| --- | --- |

(a)

configurarea rețelei europene de rute;

| (b) | coordonarea resurselor limitate în cadrul benzilor de frecvență pentru aviație utilizate de traficul aerian general, în special a frecvențelor radio, precum și coordonarea codurilor pentru transponderele radar; |
| --- | --- |

(b)

coordonarea resurselor limitate în cadrul benzilor de frecvență pentru aviație utilizate de traficul aerian general, în special a frecvențelor radio, precum și coordonarea codurilor pentru transponderele radar;

| (c) | îndeplinirea funcției centrale pentru managementul fluxului de trafic aerian; |
| --- | --- |

(c)

îndeplinirea funcției centrale pentru managementul fluxului de trafic aerian;

| (d) | punerea la dispoziție a unui portal cu informații aeronautice în conformitate cu articolul 23; |
| --- | --- |

(d)

punerea la dispoziție a unui portal cu informații aeronautice în conformitate cu articolul 23;

| (e) | optimizarea configurației spațiului aerian
  , inclusiv a sectoarelor de spațiu aerian și a structurilor de spațiu aerian în zonele de rută și de terminal,
  în colaborare cu furnizorii de servicii de navigație aeriană și a blocurilor funcționale de spațiu aerian menționate la articolul 16; [AM 131] |
| --- | --- |

(e)

optimizarea configurației spațiului aerian
  , inclusiv a sectoarelor de spațiu aerian și a structurilor de spațiu aerian în zonele de rută și de terminal,
  în colaborare cu furnizorii de servicii de navigație aeriană și a blocurilor funcționale de spațiu aerian menționate la articolul 16; [AM 131]

| (f) | îndeplinirea funcției centrale pentru coordonarea în situații de criză aviatică. |
| --- | --- |

(f)

îndeplinirea funcției centrale pentru coordonarea în situații de criză aviatică.

Funcțiile și
  serviciile menționate în prezentul alineat nu implică adoptarea de măsuri obligatorii cu un domeniu de aplicare general sau exercitarea unei puteri politice discreționare. Acestea iau în considerare propuneri prezentate la nivel național și la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian. Acestea se exercită în coordonare cu autoritățile militare în conformitate cu procedurile convenite referitoare la utilizarea flexibilă a spațiului aerian. [AM 132]

În conformitate cu normele de punere în aplicare menționate la alineatul (4), Comisia poate să desemneze Eurocontrol sau un alt organism imparțial și competent cu scopul de a îndeplini sarcinile administratorului de rețea . Aceste sarcini se execută în mod imparțial și rentabil, în numele
  Uniunii, al
  statelor membre și al părților interesate. Acestea sunt supuse unei guvernări

  guvernanțe
  adecvate, care recunoaște responsabilități separate pentru furnizarea de servicii și reglementare, luând în considerare necesitățile întregii rețele ATM și cu implicarea deplină a utilizatorilor spațiului aerian și a furnizorilor de servicii de navigație aeriană. Până la 1 ianuarie 2020

  2016
  , Comisia numește administratorul de rețea în funcția de furnizor de servicii independent, acesta constituindu-se, dacă este posibil, sub forma unui parteneriat industrial. [AM 133]

(3)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pe care să le adăuge la lista serviciilor stabilite la alineatul (2) pentru a o adapta la progresul tehnic și operațional în ceea ce privește furnizarea de servicii în mod centralizat .

(4)   Comisia adoptă norme detaliate referitoare la:

| (a) | coordonarea și armonizarea proceselor și procedurilor de ameliorare a eficienței managementului frecvențelor aeronautice, incluzând elaborarea de principii și criterii; |
| --- | --- |

(a)

coordonarea și armonizarea proceselor și procedurilor de ameliorare a eficienței managementului frecvențelor aeronautice, incluzând elaborarea de principii și criterii;

| (b) | funcția centrală de coordonare a identificării timpurii și soluționarea necesităților de frecvențe în benzile alocate traficului aerian general european pentru a sprijini conceperea și operarea rețelei aviatice europene; |
| --- | --- |

(b)

funcția centrală de coordonare a identificării timpurii și soluționarea necesităților de frecvențe în benzile alocate traficului aerian general european pentru a sprijini conceperea și operarea rețelei aviatice europene;

| (c) | servicii de rețea adiționale astfel cum sunt definite în planul general pentru ATM; |
| --- | --- |

(c)

servicii de rețea adiționale astfel cum sunt definite în planul general pentru ATM;

| (d) | modalitățile de luare a deciziilor în colaborare între statele membre, furnizorii de servicii de navigație aeriană și funcția de management al rețelei pentru sarcinile menționate la alineatul (2); |
| --- | --- |

(d)

modalitățile de luare a deciziilor în colaborare între statele membre, furnizorii de servicii de navigație aeriană și funcția de management al rețelei pentru sarcinile menționate la alineatul (2);

| (e) | dispozițiile detaliate pentru guvernanța administratorului de rețea, care implică toate părțile operaționale în cauză; |
| --- | --- |

(e)

dispozițiile detaliate pentru guvernanța administratorului de rețea, care implică toate părțile operaționale în cauză;

| (f) | un sistem de consultare a părților interesate respective, în cadrul procesului decizional, atât la nivel național, cât și european; și |
| --- | --- |

(f)

un sistem de consultare a părților interesate respective, în cadrul procesului decizional, atât la nivel național, cât și european; și

| (g) | în cadrul spectrului radio alocat traficului aerian general de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor, o împărțire a sarcinilor și responsabilităților între funcția de management al rețelei și managerii naționali de frecvențe, asigurându-se că serviciile de management al frecvențelor la nivel național continuă să asigure acele alocări de frecvențe care nu au nici un impact asupra rețelei. În situațiile care au un impact asupra rețelei, managerii naționali de frecvențe cooperează cu persoanele responsabile de funcția de management al rețelei pentru a optimiza utilizarea frecvențelor. |
| --- | --- |

(g)

în cadrul spectrului radio alocat traficului aerian general de Uniunea Internațională a Telecomunicațiilor, o împărțire a sarcinilor și responsabilităților între funcția de management al rețelei și managerii naționali de frecvențe, asigurându-se că serviciile de management al frecvențelor la nivel național continuă să asigure acele alocări de frecvențe care nu au nici un impact asupra rețelei. În situațiile care au un impact asupra rețelei, managerii naționali de frecvențe cooperează cu persoanele responsabile de funcția de management al rețelei pentru a optimiza utilizarea frecvențelor.

Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3).

(5)   Alte aspecte ale configurării spațiului aerian decât cele menționate la alineatul (2) și la alineatul (4) litera (c) se tratează la nivel național sau la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian. Acest proces de configurare ia în considerare cerințele și complexitatea traficului,
  și
  planurile
  locale
  de performanță naționale sau de la nivelul blocurilor funcționale de spațiu aerian și include consultarea deplină a utilizatorilor corespunzători ai spațiului aerian sau a grupurilor corespunzătoare reprezentând utilizatorii spațiului aerian și a autorităților militare, după caz. [AM 134]

Articolul 18

Relațiile dintre prestatorii de servicii

(1)   Prestatorii de servicii de navigație aeriană pot recurge la serviciile altor prestatori de servicii care sunt certificați sau declarați în Uniune .

(2)   Prestatorii de servicii de navigație aeriană își oficializează relațiile de lucru prin intermediul acordurilor scrise sau al unor aranjamente juridice echivalente, stabilind îndatoririle și funcțiile specifice asumate de fiecare prestator și permițând schimbul de date operaționale între toți prestatorii în ceea ce privește traficul aerian general. Aceste aranjamente se notifică autorității naționale de supraveghere în cauză.

(3)   În cazurile care implică prestarea de servicii de trafic aerian este necesară aprobarea statelor membre respective.

Articolul 19

Relațiile cu părțile interesate

Prestatorii

  Furnizorii
  de servicii de navigație aeriană stabilesc mecanisme consultative în vederea consultării cu grupurile relevante de utilizatori ai spațiului aerian și cu operatorii de aerodrom cu privire la toate aspectele de importanță majoră ale serviciilor prestate
  , cu privire la planurile de investiții strategice, în special aspecte care necesită sincronizarea dintre implementarea echipamentelor de la bordul aeronavelor și de la sol,
  sau cu privire la modificările relevante ale configurațiilor spațiului aerian. Utilizatorii spațiului aerian sunt de asemenea implicați în procesul de aprobare a planurilor de investiții strategice. Comisia adoptă măsuri care descriu în detaliu modalitățile de consultare și de implicare a utilizatorilor spațiului aerian în aprobarea

  elaborarea
  planurilor de investiții
  strategice pentru a se asigura consecvența lor cu Planul general pentru ATM și proiectele comune menționate la articolul 15
  . Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3). [AM 135]

Fără a aduce atingere rolului Comitetului pentru cerul unic, Comisia instituie un grup consultativ de experți privind factorul uman, de care vor aparține partenerii sociali europeni ai ATM și alți experți din cadrul organismelor profesionale de reprezentare a personalului. Rolul acestui grup este de a oferi consultanță Comisiei privind legătura dintre operațiuni și factorul uman din cadrul sectorului ATM. [AM 136]

Articolul 20

Relațiile cu autoritățile militare

În contextul politicii comune în domeniul transporturilor, statele membre iau măsurile necesare pentru a asigura încheierea sau reînnoirea unor acorduri scrise între autoritățile competente civile și militare sau a altor acorduri juridice echivalente cu privire la gestionarea unor blocuri specifice ale spațiului aerian.

Articolul 21

Transparența situației contabile

(1)   Prestatorii

  Furnizorii
  de servicii de navigație aeriană, indiferent de sistemul de proprietate sau de forma lor juridică, întocmesc, prezintă spre auditare și fac publică situația contabilă. Aceasta este conformă cu standardele contabile internaționale adoptate de Uniune . În cazul în care, din cauza statutului juridic al prestatorului de servicii, nu este posibilă conformitatea deplină cu standardele contabile internaționale, prestatorul depune toate eforturile pentru a asigura un nivel cât mai mare de conformitate cu aceste standarde.

Statele membre adoptă toate măsurile necesare pentru a se asigura că ANSP se conformează prezentului articol până la 1 iulie 2017. [AM 137]

(2)   În toate cazurile, prestatorii de servicii de navigație aeriană publică un raport anual și sunt auditați cu regularitate de un auditor independent.

(3)   În cazul în care furnizează un pachet de servicii, furnizorii de servicii de navigație aeriană identifică și prezintă costurile și veniturile care provin din serviciile de navigație aeriană, defalcate în conformitate cu schema de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană menționată la articolul 12 și, dacă este cazul, au conturi consolidate pentru alte servicii, care nu au legătură cu navigația aeriană, la fel cum ar trebui să procedeze dacă serviciile respective ar fi furnizate de întreprinderi separate.

(4)   Statele membre desemnează autoritățile competente care au drept de acces la conturile prestatorilor de servicii care prestează servicii în spațiul aerian de care răspund.

(5)   Statele membre pot aplica dispozițiile tranzitorii din articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 1606/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 19 iulie 2002 privind aplicarea standardelor contabile internaționale

   (18)

  în cazul prestatorilor de servicii de navigație aeriană care fac obiectul acestui regulament.
  [AM 138]

Articolul 22

Accesarea și protecția datelor

(1)   În ceea ce privește traficul aerian general, toți prestatorii de servicii de navigație aeriană, utilizatorii spațiului aerian și aeroporturile fac schimb de date operaționale pertinente, în timp real, pentru a răspunde necesităților operaționale ale acestora. Datele se utilizează numai în scopuri operaționale.

(2)   Accesul la datele operaționale pertinente se acordă autorităților competente, prestatorilor autorizați sau declarați de servicii de navigație aeriană, utilizatorilor spațiului aerian și aeroporturilor, fără discriminare.

(3)   Prestatorii certificați sau declarați de servicii, utilizatorii spațiului aerian și aeroporturile stabilesc condiții standard de acces la datele lor operaționale, altele decât cele menționate la alineatul (1). Autoritățile naționale de supraveghere aprobă aceste condiții standard. Comisia poate prevedea măsuri referitoare la procedurile care trebuie urmate în cazul schimbului de date și tipul de date avut în vedere în legătură cu aceste condiții de acces și aprobarea lor. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3)

CAPITOLUL IV

SPAȚIULUI AERIAN

Articolul 23

Informații aeronautice în formă electronică

(1)   Fără a aduce atingere publicării de către statele membre a informațiilor aeronautice și într-un mod consecvent cu respectiva publicare, Comisia, în cooperare cu administratorul de rețea, asigură disponibilitatea, în formă electronică, a unor informații aeronautice de bună calitate, prezentate într-o manieră armonizată și care respectă cerințele tuturor utilizatorilor interesați în ceea ce privește calitatea datelor și punerea la dispoziție în timp util a acestor informații.

(2)   În sensul alineatului (1), Comisia asigură dezvoltarea unei infrastructuri a Uniunii de informare aeronautică sub forma unui portal electronic de informații integrate cu acces public fără restricții părților interesate. Infrastructura respectivă permite accesarea și furnizarea unor date necesare, cum ar fi, dar fără a se limita la, informare aeronautică, informații privind biroul de raportare al serviciilor de trafic aerian (ARO), informații meteorologice și informații privind managementul fluxului de trafic aerian.

(3)   Comisia adoptă măsurile de stabilire și punere în aplicare a unui portal electronic de informare integrat. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3).

Articolul 24

Dezvoltarea tehnologică și interoperabilitatea managementului traficului aerian

(1)   Comisia adoptă norme detaliate referitoare la promovarea dezvoltării tehnologice și a interoperabilității managementului traficului aerian legată de dezvoltarea și implementarea planului general pentru ATM. Respectivele acte de punere în aplicare sunt adoptate în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 27 alineatul (3).

(2)   În privința normelor menționate la alineatul (1), se aplică articolul 17 alineatul (2) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 216/2008. După caz, Comisia solicită EAA să includă aceste norme în programul de lucru anual menționat la articolul 56 din regulamentul respectiv.

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 25

Adaptarea anexelor

Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 26 pentru a completa sau modifica cerințele aplicabile entităților calificate enumerate în anexa I și condițiile care trebuie să însoțească certificatele ce urmează să fie acordate prestatorilor de servicii de navigație aeriană enumerați în anexa II pentru a ține seama de experiența câștigată de autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  în ceea ce privește aplicarea acestor cerințe și condiții sau de evoluția sistemului de management al traficului aerian din punctul de vedere al interoperabilității și al prestării integrate de servicii de navigație aeriană.

Articolul 26

Exercitarea delegării

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei sub rezerva îndeplinirii condițiilor prevăzute în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (7), articolul 17 alineatul (3) și articolul 25 este conferită Comisiei pentru o perioadă de timp nedeterminată

  de șapte ani
  .

Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de șapte ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade. [AM 139]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 11 alineatul (7), articolul 17 alineatul (3) și articolul 25 poate fi revocată de Parlamentul European sau de Consiliu. Decizia de revocare pune capăt delegării competenței menționate în decizia respectivă. Aceasta intră în vigoare în ziua următoare publicării deciziei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară specificată în decizia respectivă. Ea nu afectează validitatea actelor delegate deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în conformitate cu articolul 11 alineatul (7), articolul 17 alineatul (3) și articolul 25 intră în vigoare dacă nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au adus vreo obiecție în termen de 2 luni de la notificarea actului respectiv Parlamentului European și Consiliului sau dacă, înainte de expirarea perioadei respective, Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia în legătură cu faptul că nu vor aduce nicio obiecție. Perioada respectivă se prelungește cu 2 luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 27

Procedura comitetului

(1)   Comisia este sprijinită de Comitetul pentru cerul unic, denumit în continuare „comitetul” Comitetul este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 .

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011 .

Articolul 28

Consultarea părților interesate de către Comisie

(1)   Comisia instituie un mecanism consultativ la nivelul Uniunii pentru a purta consultări privind aspecte referitoare la punerea în aplicare a regulamentului, după caz . Comitetul de dialog sectorial instituit în temeiul Deciziei 98/500/CE a Comisiei este asociat la consultări.

(2)   Părțile interesate pot include:

| — | furnizorii de servicii de navigație aeriană, |
| --- | --- |

—

furnizorii de servicii de navigație aeriană,

| — | operatorii de aeroporturi, |
| --- | --- |

—

operatorii de aeroporturi,

| — | utilizatorii spațiului aerian sau grupurile relevante de reprezentare a utilizatorilor spațiului aerian, |
| --- | --- |

—

utilizatorii spațiului aerian sau grupurile relevante de reprezentare a utilizatorilor spațiului aerian,

| — | autoritățile militare, |
| --- | --- |

—

autoritățile militare,

| — | industria producătoare; și |
| --- | --- |

—

industria producătoare; și

| — | organismele profesionale de reprezentare a personalului. |
| --- | --- |

—

organismele profesionale de reprezentare a personalului.

Articolul 29

Organismul consultativ sectorial

Fără a aduce atingere rolului comitetului și al Eurocontrol, Comisia înființează un „organism consultativ sectorial” de care să aparțină furnizorii de servicii de navigație aeriană, asociațiile de utilizatori ai spațiului aerian, operatorii de aeroporturi, industria producătoare și organismele profesionale de reprezentare a personalului. Rolul acestui organism este numai de a consilia Comisia cu privire la punerea în aplicare a cerului unic european.

Articolul 30

Relațiile cu țările terțe

Uniunea și membrii săi urmăresc și susțin extinderea cerului unic european către țările care nu sunt membre ale Uniunii Europene. În acest scop, aceștia depun toate eforturile, fie în cadrul acordurilor încheiate cu țările terțe vecine, fie în cadrul desemnărilor comune ale blocurilor funcționale de spațiu aerian sau al acordurilor privind funcțiile rețelei pentru a extinde realizarea obiectivelor prezentului regulament la țările respective.

Articolul 31

Sprijin acordat de organisme externe

Comisia poate solicita sprijin din partea unui organism extern, în vederea îndeplinirii sarcinilor sale prevăzute în prezentul regulament .

Articolul 32

Confidențialitate

(1)   Nici autoritățile naționale de supervizare

  aviație
  , care hotărăsc în conformitate cu dreptul intern, nici Comisia nu divulgă informațiile de natură confidențială, în special informațiile referitoare la furnizorii de servicii de navigație aeriană

  ANSP
  , relațiile de afaceri ale acestora sau componentele costurilor lor. [AM 140]

(2)   Alineatul (1) nu aduce atingere dreptului autorităților naționale de supervizare

  aviație
  sau al Comisiei de a dezvălui informații în cazul în care acest lucru este esențial pentru îndeplinirea îndatoririlor acestora, situație în care dezvăluirea informațiilor este proporțională și are în vedere interesele legitime ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană

  ANSP
  , ale utilizatorilor spațiului aerian, ale aeroporturilor și ale altor părți interesate pertinente cu privire la protejarea secretelor lor de afaceri. [AM 141]

(3)   Informațiile și datele furnizate în conformitate cu sistemul de tarifare menționat la articolul 12 sunt făcute publice.

Articolul 33

Sancțiuni

Statele membre stabilesc norme privind sancțiunile
  și mecanismele de compensare
  aplicabile încălcărilor prezentului regulament săvârșite în special de utilizatorii spațiului aerian și furnizorii de servicii și iau toate măsurile necesare pentru a asigura punerea lor în aplicare. Sancțiunile prevăzute sunt eficiente, proporționale și cu caracter de descurajare. [AM 142]

Articolul 34

Revizuire și metode de evaluare a impactului

(1)   Comisia revizuiește periodic aplicarea prezentului regulament și raportează Parlamentului European și Consiliului la finalul fiecărei perioade de referință menționate la articolul 11 alineatul (5) litera (d). Atunci când acest demers se justifică în acest scop, Comisia poate solicita din partea statelor membre informații pertinente pentru aplicarea prezentului regulament .

(2)   Rapoartele conțin evaluarea rezultatelor obținute prin acțiunile întreprinse în temeiul prezentului regulament, inclusiv informații adecvate referitoare la evoluțiile din acest sector, în special cu privire la aspectele economice, sociale, de mediu, legate de ocuparea forței de muncă și tehnologice, precum și cu privire la calitatea serviciului, din perspectiva obiectivelor inițiale și a cerințelor viitoare.

Articolul 35

Măsuri de salvgardare

Prezentul regulament nu împiedică aplicarea măsurilor de către un stat membru în măsura în care acestea sunt necesare pentru salvgardarea intereselor esențiale ale politicii de securitate sau de apărare. Aceste măsuri sunt în special cele imperative:

| (a) | pentru supravegherea spațiului aerian aflat în responsabilitatea sa, în conformitate cu acordurile OACI privind navigația aeriană regională, inclusiv capacitatea de a detecta, identifica și evalua toate aeronavele care utilizează acest spațiu aerian, în vederea salvgardării siguranței zborurilor și luării de măsuri pentru a asigura cerințele privind securitatea și apărarea; |
| --- | --- |

(a)

pentru supravegherea spațiului aerian aflat în responsabilitatea sa, în conformitate cu acordurile OACI privind navigația aeriană regională, inclusiv capacitatea de a detecta, identifica și evalua toate aeronavele care utilizează acest spațiu aerian, în vederea salvgardării siguranței zborurilor și luării de măsuri pentru a asigura cerințele privind securitatea și apărarea;

| (b) | în cazul unor grave tulburări interne care afectează menținerea legii și ordinii; |
| --- | --- |

(b)

în cazul unor grave tulburări interne care afectează menținerea legii și ordinii;

| (c) | în caz de război sau tensiuni internaționale grave care constituie o amenințare de război; |
| --- | --- |

(c)

în caz de război sau tensiuni internaționale grave care constituie o amenințare de război;

| (d) | pentru îndeplinirea obligațiilor internaționale ale unui stat membru în ceea ce privește menținerea păcii și securității internaționale; |
| --- | --- |

(d)

pentru îndeplinirea obligațiilor internaționale ale unui stat membru în ceea ce privește menținerea păcii și securității internaționale;

| (e) | pentru desfășurarea operațiunilor și instruirii militare, inclusiv posibilitățile necesare pentru manevre. |
| --- | --- |

(e)

pentru desfășurarea operațiunilor și instruirii militare, inclusiv posibilitățile necesare pentru manevre.

Articolul 36

Agenția Uniunii Europene pentru Aviație (EAA)

La punerea în aplicare a prezentului regulament statele membre și Comisia, în conformitate cu rolurile lor respective, astfel cum sunt prevăzute în prezentul regulament, își coordonează acțiunile, după caz, cu cele ale EAA .

Articolul 37

Abrogare

Regulamentele (CE) nr. 549/2004, 550/2004, 551/2004 și 552/2004 se abrogă .

Trimiterile la regulamentele abrogate se interpretează ca trimiteri la prezentul regulament și se citesc în conformitate cu tabelul de corespondență din anexa III.

Articolul 38

Intrarea în vigoare

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la publicarea în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 12 martie 2014.

2

(3)  JO L 96, 31.3.2004, p. 1.

3

(4)  JO L 96, 31.3.2004, p. 10.

4

(5)  JO L 96, 31.3.2004, p. 20.

5

(6)  JO L 96, 31.3.2004, p. 26.

6

(7)  JO L 96, 31.3.2004, p. 9.

7

(8)  JO L 225, 12.8.1998, p. 27.

8

(9)  JO L 95, 9.4.2009, p. 41.

9

(10)  JO L 79, 19.3.2008, p. 1.

10

(11)  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.

11

(12)  JO L 134, 30.4.2004, p. 114.

12

(13)  JO L 134, 30.4.2004, p. 1.

13

(14)  JO C 179, 1.8.2006, p. 2.

14

(15)  JO L 95, 9.4.2009, p. 41.

15

(16)  JO L 64, 2.3.2007, p. 1.

16

(17)  Eurocontrol a fost instituit prin Convenția internațională din 13 decembrie 1960 privind cooperarea pentru siguranța navigației aeriene, modificată prin protocolul din 12 februarie 1981 și revizuită prin protocolul din 27 iunie 1997.

17

(18)  
  JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

18

JO L 243, 11.9.2002, p. 1.

ANEXA I

CERINȚE APLICABILE ENTITĂȚILOR CALIFICATE

| 1. | Entitățile calificate trebuie:






  — | să fie în măsură să prezinte documente care să ateste o vastă experiență în evaluarea entităților de drept public și privat din sectoarele transportului aerian, în special sectorul prestatorilor de servicii de navigație aeriană, precum și în alte sectoare similare din unul sau mai multe domenii la care se referă prezentul regulament; |
| --- | --- | --- |

1.

Entitățile calificate trebuie:

—

să fie în măsură să prezinte documente care să ateste o vastă experiență în evaluarea entităților de drept public și privat din sectoarele transportului aerian, în special sectorul prestatorilor de servicii de navigație aeriană, precum și în alte sectoare similare din unul sau mai multe domenii la care se referă prezentul regulament;

| — | să dispună de norme și regulamente cuprinzătoare pentru inspectarea periodică a entităților susmenționate, publicate și îmbunătățite permanent prin programe de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

—

să dispună de norme și regulamente cuprinzătoare pentru inspectarea periodică a entităților susmenționate, publicate și îmbunătățite permanent prin programe de cercetare și dezvoltare;

| — | să nu fie controlate de prestatorii de servicii de navigație aeriană, de autoritățile de administrare a aeroporturilor sau de alți terți angajați din punct de vedere comercial în prestarea de servicii de navigație aeriană sau în serviciile de transport aerian, |
| --- | --- |

—

să nu fie controlate de prestatorii de servicii de navigație aeriană, de autoritățile de administrare a aeroporturilor sau de alți terți angajați din punct de vedere comercial în prestarea de servicii de navigație aeriană sau în serviciile de transport aerian,

| — | să dispună de un important personal tehnic, managerial, de suport și cercetare la nivelul atribuțiilor pe care urmează a le îndeplini. |
| --- | --- |

—

să dispună de un important personal tehnic, managerial, de suport și cercetare la nivelul atribuțiilor pe care urmează a le îndeplini.

| — | să contracteze o asigurare de răspundere civilă, cu excepția cazului în care responsabilitatea acestuia este asumată de statul membru conform legislației interne sau statul membru însuși este direct responsabil pentru inspecții. |
| --- | --- |

—

să contracteze o asigurare de răspundere civilă, cu excepția cazului în care responsabilitatea acestuia este asumată de statul membru conform legislației interne sau statul membru însuși este direct responsabil pentru inspecții.

Entitatea calificată, directorul acesteia și personalul responsabil cu realizarea controalelor nu pot să fie implicați, nici direct și nici în calitate de reprezentanți autorizați, în proiectarea, fabricarea, comercializarea sau întreținerea componentelor sau sistemelor sau în utilizarea acestora. Aceasta nu exclude posibilitatea unui schimb de informații tehnice între fabricant sau constructor.

Entitatea calificată trebuie să realizeze aceste controale cu cea mai mare integritate profesională posibilă și cu cea mai mare competență tehnică posibilă și nu trebuie să facă obiectul nici unei presiuni sau măsuri de stimulare, în special de natură financiară, care ar putea să îi afecteze hotărârea sau rezultatele inspecțiilor, în special din partea persoanelor sau grupurilor de persoane afectate de rezultatele controalelor.

| 2. | Personalul entității calificate trebuie să posede:






  — | o formare profesională și tehnică adecvată, |
| --- | --- | --- |

2.

Personalul entității calificate trebuie să posede:

—

o formare profesională și tehnică adecvată,

| — | cunoștințe satisfăcătoare cu privire la cerințele inspecțiilor pe care le efectuează și o experiență adecvată acestui tip de operații, |
| --- | --- |

—

cunoștințe satisfăcătoare cu privire la cerințele inspecțiilor pe care le efectuează și o experiență adecvată acestui tip de operații,

| — | capacitatea necesară pentru redactarea declarațiilor, înregistrărilor și rapoartelor care să demonstreze realizarea inspecțiilor. |
| --- | --- |

—

capacitatea necesară pentru redactarea declarațiilor, înregistrărilor și rapoartelor care să demonstreze realizarea inspecțiilor.

| — | imparțialitate garantată . Remunerarea personalului nu trebuie să depindă de numărul de inspecții realizate sau de rezultatele acestor inspecții. |
| --- | --- |

—

imparțialitate garantată . Remunerarea personalului nu trebuie să depindă de numărul de inspecții realizate sau de rezultatele acestor inspecții.

ANEXA II

CONDIȚII AFERENTE CERTIFICATELOR

| 1. | Certificatele specifică:






  (a) | autoritatea națională de supraveghere

  aviație
  care a emis certificatul; [AM 143] |
| --- | --- | --- |

1.

Certificatele specifică:

(a)

autoritatea națională de supraveghere

  aviație
  care a emis certificatul; [AM 143]

| (b) | solicitantul (numele și adresa); |
| --- | --- |

(b)

solicitantul (numele și adresa);

| (c) | serviciile autorizate; |
| --- | --- |

(c)

serviciile autorizate;

| (d) | o declarație privind respectarea de către solicitant a cerințelor comune, conform articolului 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008; |
| --- | --- |

(d)

o declarație privind respectarea de către solicitant a cerințelor comune, conform articolului 8b din Regulamentul (CE) nr. 216/2008;

| (e) | data emiterii și perioada de valabilitate a certificatului. |
| --- | --- |

(e)

data emiterii și perioada de valabilitate a certificatului.

| (2) | Condițiile suplimentare aferente certificatelor pot, după caz, să vizeze:






  (a) | accesul nediscriminatoriu la servicii pentru utilizatorii spațiului aerian și nivelul cerut de performanță al acestor servicii, inclusiv nivelele de siguranță și interoperabilitate; |
| --- | --- | --- |

(2)

Condițiile suplimentare aferente certificatelor pot, după caz, să vizeze:

(a)

accesul nediscriminatoriu la servicii pentru utilizatorii spațiului aerian și nivelul cerut de performanță al acestor servicii, inclusiv nivelele de siguranță și interoperabilitate;

| (b) | specificațiile operaționale pentru fiecare serviciu în parte; |
| --- | --- |

(b)

specificațiile operaționale pentru fiecare serviciu în parte;

| (c) | data până la care serviciile ar trebui prestate; |
| --- | --- |

(c)

data până la care serviciile ar trebui prestate;

| (d) | diferitele echipamente operaționale care urmează a fi utilizate în cadrul diferitelor servicii; |
| --- | --- |

(d)

diferitele echipamente operaționale care urmează a fi utilizate în cadrul diferitelor servicii;

| (e) | delimitarea sau restricționarea operării altor servicii decât cele legate de prestarea de servicii de navigație aeriană; |
| --- | --- |

(e)

delimitarea sau restricționarea operării altor servicii decât cele legate de prestarea de servicii de navigație aeriană;

| (f) | contracte, acorduri sau alte aranjamente între prestatorul de servicii și o parte terță și care privesc serviciul (serviciile); |
| --- | --- |

(f)

contracte, acorduri sau alte aranjamente între prestatorul de servicii și o parte terță și care privesc serviciul (serviciile);

| (g) | prestarea de informații rezonabil necesare pentru verificarea conformității serviciilor cu cerințele comune, inclusiv planuri, date financiare și operaționale și schimbări majore în tipul și cuprinderea serviciilor de navigație aeriană furnizate; |
| --- | --- |

(g)

prestarea de informații rezonabil necesare pentru verificarea conformității serviciilor cu cerințele comune, inclusiv planuri, date financiare și operaționale și schimbări majore în tipul și cuprinderea serviciilor de navigație aeriană furnizate;

| (h) | orice alte condiții juridice care nu sunt specifice serviciilor de navigație aeriană, cum ar fi condițiile legate de suspendarea sau retragerea certificatului. |
| --- | --- |

(h)

orice alte condiții juridice care nu sunt specifice serviciilor de navigație aeriană, cum ar fi condițiile legate de suspendarea sau retragerea certificatului.

ANEXA III

TABEL DE CORESPONDENȚĂ

| Regulamentul (CE) nr. 549/2004 | Regulamentul (CE) nr. 550/2004 | Regulamentul (CE) nr. 551/2004 | Regulamentul (CE) nr. 552/2004 | Prezentul regulament |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Articolul 1 alineatele (1) – (3) | | | | Articolul 1 alineatele (1) – (3) |
| | | Articolul 1 alineatul (3) | | Articolul 1 alineatul (4) |
| Articolul 1 alineatul (4) | | | | Articolul 1 alineatul (5) |
| | Articolul 1 | | | — |
| | | Articolul 1 alineatele (1), (2) și (4) | | — |
| | | | Articolul 1 | — |
| Articolul 2 numerele 1 – 35 | | | | Articolul 2 numerele 1 – 35 |
| | | | | Articolul 2 numerele 36 – 38 |
| Articolul 2 numerele 17, 18, 23, 24, 32, 35, 36 | | | | — |
| Articolul 3 | | | | — |
| Articolul 4 alineatele (1) și (2) | | | | Articolul 3 alineatele (1) și (2) |
| | | | | Articolul 3 alineatele (3) și (4) |
| Articolul 4 alineatul (3) | | | | Articolul 3 alineatul (5) |
| | | | | Articolul 3 alineatul (6) |
| Articolul 3 alineatele (4) și (5) | | | | Articolul 3 alineatele (7) și (8) |
| | | | | Articolul 3 alineatul (9) |
| | Articolul 2 alineatul (1) | | | Articolul 4 alineatul (1a) |
| | | | | Articolul 4 alineatele (1b) – (1 g) |
| | Articolul 2 alineatul (2) | | | Articolul 4 alineatul (2) |
| | | | | Articolul 5 alineatele (1) și (2) |
| | Articolul 2 alineatele (3) – (6) | | | Articolul 5 alineatele (3) – (6) |
| | Articolul 3 alineatele (1) și (2) | | | Articolul 6 alineatele (1) și (2) |
| | | | Articolul 8 alineatele (1) și (3) | Articolul 6 alineatele (3) și (4) |
| | | | | Articolul 6 alineatul (5) |
| | | | Articolul 8 alineatele (2) și (4) | — |
| | Articolul 6 | | | — |
| Articolul 10 alineatul (1) | | | | Articolul 7 alineatul (1) |
| | | | | Articolul 7 alineatul (2) |
| | Articolul 7 alineatul (1) | | | Articolul 8 alineatul (1) |
| | | | | Articolul 8 alineatul (2) |
| | Articolul 7 alineatele (4) și (6) | | | Articolul 8 alineatele (3) și (4) |
| | Articolul 7 alineatele (2), (3), (5), (7) – (9) | | | — |
| | Articolul 8 | | | Articolul 9 |
| | | | | Articolul 10 |
| | Articolul 9 | | | — |
| Articolul 11 | | | | Articolul 11 |
| | Articolul 14 | | | Articolul 12 |
| | Articolul 15 | | | Articolul 13 |
| | Articolul 16 | | | Articolul 14 |
| | Articolul 15a | | | Articolul 15 |
| | Articolul 9a alineatul (1) | | | Articolul 16 alineatele (1) și (3) |
| | | | | Articolul 16 alineatul (2) |
| | Articolul 9a alineatul (2) punctul (i) | | | — |
| | Articolul 9a alineatul (2) | | | Articolul 16 alineatul (4) |
| | | | | Articolul 16 alineatul (5) |
| | Articolul 9a alineatele (3) – (9) | | | Articolul 16 alineatele (6) – (12) |
| | Articolul 9b | | | — |
| | | Articolul 6 alineatele (1) – (2b) | | Articolul 17 alineatele (1) și (2b) |
| | | | | Articolul 17 alineatele (2c) – (2e) |
| | | Articolul 6 alineatele (3) – (4d) | | Articolul 17 alineatele (3) – (4d) |
| | | | | Articolul 17 alineatul (4e) |
| | | Articolul 6 alineatele (4e) și (4f) | | Articolul 17 alineatele (4f) și (4 g) |
| | | Articolul 6 alineatele (5) și (7) | | Articolul 17 alineatele (5) și (6) |
| | | Articolul 6 alineatele (8) și (9) | | — |
| | Articolul 10 | | | Articolul 18 |
| | | | | Articolul 19 |
| | Articolul 11 | | | Articolul 20 |
| | Articolul 12 | | | Articolul 21 |
| | Articolul 13 | | | Articolul 22 |
| | | Articolul 3 | | — |
| | | Articolul 3a | | Articolul 23 |
| | | Articolul 4 | | — |
| | | Articolul 7 | | — |
| | | Articolul 8 | | — |
| | | | | Articolul 24 alineatele (1) și (2) |
| | | | Articolul 3 alineatul (3) | — |
| | | | Articolele 2 – 3 alineatul (2) | — |
| | | | Articolele 3 alineatul (4) – 7 | — |
| | Articolul 17 alineatul (1) | | | Articolul 25 |
| | | | | Articolul 26 |
| Articolul 5 alineatele (1) – (3) | | | | Articolul 27 alineatele (1) – (3) |
| Articolul 5 alineatele (4) și (5) | | | | — |
| Articolul 10 alineatele (2) și (3) | | | | Articolul 28 alineatele (1) și (2) |
| Articolul 6 | | | | Articolul 29 |
| Articolul 7 | | | | Articolul 30 |
| Articolul 8 | | | | Articolul 31 |
| | Articolul 4 | | | — |
| | | | Articolul 9 | — |
| | Articolul 18 | | | Articolul 32 |
| Articolul 9 | | | | Articolul 33 |
| Articolul 12 alineatele (2) – (4) | | | | Articolul 34 alineatele (1) – (3) |
| Articolul 12 alineatul (1) | | | | — |
| | Articolul 18a | | | — |
| | | Articolul 10 | | — |
| Articolul 13 | | | | Articolul 35 |
| Articolul 13a | | | | Articolul 36 |
| | | | Articolul 10 | — |
| | | | Articolul 11 | Articolul 37 |
| | Articolul 19 alineatul (1) | | | Articolul 38 |
| | Articolul 19 alineatul (2) | | | — |
| | Anexa I | | Anexa V | Anexa I |
| | | | Anexa I | — |
| | Anexa II | | | Anexa II |
| | | | Anexa II | — |
| | | | | Anexa III |
| | | | Anexa III | — |
| | | | Anexa IV | — |

Regulamentul (CE) nr. 549/2004

Regulamentul (CE) nr. 550/2004

Regulamentul (CE) nr. 551/2004

Regulamentul (CE) nr. 552/2004

Prezentul regulament

Articolul 1 alineatele (1) – (3)

Articolul 1 alineatele (1) – (3)

Articolul 1 alineatul (3)

Articolul 1 alineatul (4)

Articolul 1 alineatul (4)

Articolul 1 alineatul (5)

Articolul 1

—

Articolul 1 alineatele (1), (2) și (4)

—

Articolul 1

—

Articolul 2 numerele 1 – 35

Articolul 2 numerele 1 – 35

Articolul 2 numerele 36 – 38

Articolul 2 numerele 17, 18, 23, 24, 32, 35, 36

—

Articolul 3

—

Articolul 4 alineatele (1) și (2)

Articolul 3 alineatele (1) și (2)

Articolul 3 alineatele (3) și (4)

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 3 alineatul (5)

Articolul 3 alineatul (6)

Articolul 3 alineatele (4) și (5)

Articolul 3 alineatele (7) și (8)

Articolul 3 alineatul (9)

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (1a)

Articolul 4 alineatele (1b) – (1 g)

Articolul 2 alineatul (2)

Articolul 4 alineatul (2)

Articolul 5 alineatele (1) și (2)

Articolul 2 alineatele (3) – (6)

Articolul 5 alineatele (3) – (6)

Articolul 3 alineatele (1) și (2)

Articolul 6 alineatele (1) și (2)

Articolul 8 alineatele (1) și (3)

Articolul 6 alineatele (3) și (4)

Articolul 6 alineatul (5)

Articolul 8 alineatele (2) și (4)

—

Articolul 6

—

Articolul 10 alineatul (1)

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 7 alineatul (2)

Articolul 7 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (1)

Articolul 8 alineatul (2)

Articolul 7 alineatele (4) și (6)

Articolul 8 alineatele (3) și (4)

Articolul 7 alineatele (2), (3), (5), (7) – (9)

—

Articolul 8

Articolul 9

Articolul 10

Articolul 9

—

Articolul 11

Articolul 11

Articolul 14

Articolul 12

Articolul 15

Articolul 13

Articolul 16

Articolul 14

Articolul 15a

Articolul 15

Articolul 9a alineatul (1)

Articolul 16 alineatele (1) și (3)

Articolul 16 alineatul (2)

Articolul 9a alineatul (2) punctul (i)

—

Articolul 9a alineatul (2)

Articolul 16 alineatul (4)

Articolul 16 alineatul (5)

Articolul 9a alineatele (3) – (9)

Articolul 16 alineatele (6) – (12)

Articolul 9b

—

Articolul 6 alineatele (1) – (2b)

Articolul 17 alineatele (1) și (2b)

Articolul 17 alineatele (2c) – (2e)

Articolul 6 alineatele (3) – (4d)

Articolul 17 alineatele (3) – (4d)

Articolul 17 alineatul (4e)

Articolul 6 alineatele (4e) și (4f)

Articolul 17 alineatele (4f) și (4 g)

Articolul 6 alineatele (5) și (7)

Articolul 17 alineatele (5) și (6)

Articolul 6 alineatele (8) și (9)

—

Articolul 10

Articolul 18

Articolul 19

Articolul 11

Articolul 20

Articolul 12

Articolul 21

Articolul 13

Articolul 22

Articolul 3

—

Articolul 3a

Articolul 23

Articolul 4

—

Articolul 7

—

Articolul 8

—

Articolul 24 alineatele (1) și (2)

Articolul 3 alineatul (3)

—

Articolele 2 – 3 alineatul (2)

—

Articolele 3 alineatul (4) – 7

—

Articolul 17 alineatul (1)

Articolul 25

Articolul 26

Articolul 5 alineatele (1) – (3)

Articolul 27 alineatele (1) – (3)

Articolul 5 alineatele (4) și (5)

—

Articolul 10 alineatele (2) și (3)

Articolul 28 alineatele (1) și (2)

Articolul 6

Articolul 29

Articolul 7

Articolul 30

Articolul 8

Articolul 31

Articolul 4

—

Articolul 9

—

Articolul 18

Articolul 32

Articolul 9

Articolul 33

Articolul 12 alineatele (2) – (4)

Articolul 34 alineatele (1) – (3)

Articolul 12 alineatul (1)

—

Articolul 18a

—

Articolul 10

—

Articolul 13

Articolul 35

Articolul 13a

Articolul 36

Articolul 10

—

Articolul 11

Articolul 37

Articolul 19 alineatul (1)

Articolul 38

Articolul 19 alineatul (2)

—

Anexa I

Anexa V

Anexa I

Anexa I

—

Anexa II

Anexa II

Anexa II

—

Anexa III

Anexa III

—

Anexa IV

—

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/584 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/584

---

P7_TA(2014)0221

Aerodromurile, gestionarea traficului aerian și serviciile de navigație aeriană ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, gestionării traficului aerian și serviciilor de navigație aeriană (COM(2013)0409 – C7-0169/2013 – 2013/0187(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/61)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0409), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0409),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0169/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 100 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0169/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Reprezentanților a Maltei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat prezentat de către Camera Reprezentanților a Maltei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0098/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism (A7-0098/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 170, 5.6.2014, p. 116.

---

P7_TC1-COD(2013)0187

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, al managementului traficului aerian și al serviciilor de navigație aeriană

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ŞI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 100 alineatul (2),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Pentru a ține cont de modificările introduse în Regulamentul (CE) nr. 1108/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și în Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4), este necesar să se alinieze conținutul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) cu Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (6), Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (7), Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (8) și Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (9). |
| --- | --- |

(1)

Pentru a ține cont de modificările introduse în Regulamentul (CE) nr. 1108/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (3) și în Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4), este necesar să se alinieze conținutul Regulamentului (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (5) cu Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (6), Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (7), Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (8) și Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (9).

| (2) | Dezvoltarea și implementarea Planului general pentru ATM necesită acțiuni de reglementare într-o gamă largă de domenii legate de aviație. În activitatea sa de sprijinire a Comisiei la elaborarea normelor tehnice, Agenția ar trebui să adopte o abordare echilibrată
  , evitând conflictele de interese,
  în privința reglementării diferitelor activități, pe baza particularităților acestora, a nivelurilor de siguranță acceptabile
  , a sustenabilității climatice
  și
  ecologice și
  a unei ierarhii a riscurilor identificate pentru utilizatori, cu scopul de a asigura o dezvoltare cuprinzătoare și coordonată a aviației. [AM 1] |
| --- | --- |

(2)

Dezvoltarea și implementarea Planului general pentru ATM necesită acțiuni de reglementare într-o gamă largă de domenii legate de aviație. În activitatea sa de sprijinire a Comisiei la elaborarea normelor tehnice, Agenția ar trebui să adopte o abordare echilibrată
  , evitând conflictele de interese,
  în privința reglementării diferitelor activități, pe baza particularităților acestora, a nivelurilor de siguranță acceptabile
  , a sustenabilității climatice
  și
  ecologice și
  a unei ierarhii a riscurilor identificate pentru utilizatori, cu scopul de a asigura o dezvoltare cuprinzătoare și coordonată a aviației. [AM 1]

| (3) | Pentru a lua în considerare nevoile de ordin tehnic, științific, operațional sau în materie de siguranță, prin modificarea sau completarea dispozițiilor privind navigabilitatea, protecția mediului, piloții, operațiunile aeriene, aerodromurile, ATM/ANS, controlorii de trafic aerian, operatorii din țările terțe, supravegherea și asigurarea aplicării, prevederile referitoare la flexibilitate, amenzile și penalitățile de întârziere, precum și taxele și tarifele, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei. Este deosebit de importantă organizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în timpul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. În momentul pregătirii și al elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(3)

Pentru a lua în considerare nevoile de ordin tehnic, științific, operațional sau în materie de siguranță, prin modificarea sau completarea dispozițiilor privind navigabilitatea, protecția mediului, piloții, operațiunile aeriene, aerodromurile, ATM/ANS, controlorii de trafic aerian, operatorii din țările terțe, supravegherea și asigurarea aplicării, prevederile referitoare la flexibilitate, amenzile și penalitățile de întârziere, precum și taxele și tarifele, competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene ar trebui să fie delegată Comisiei. Este deosebit de importantă organizarea de către Comisie a unor consultări adecvate în timpul lucrărilor sale pregătitoare, inclusiv la nivel de experți. În momentul pregătirii și al elaborării actelor delegate, Comisia ar trebui să asigure transmiterea simultană, promptă și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (3a) | Înainte de a adopta un act delegat, Comisia ar trebui să consulte Agenția și experții din statele cu drept de vot reprezentate în consiliul de administrație. Comisia ar trebui să țină cont de avizul emis de aceste foruri consultative și să nu adopte un act delegat în cazul în care majoritatea experților și agenția se opun. [AM 2] |
| --- | --- |

(3a)

Înainte de a adopta un act delegat, Comisia ar trebui să consulte Agenția și experții din statele cu drept de vot reprezentate în consiliul de administrație. Comisia ar trebui să țină cont de avizul emis de aceste foruri consultative și să nu adopte un act delegat în cazul în care majoritatea experților și agenția se opun. [AM 2]

| (3b) | Pentru a facilita și mai mult crearea unui cadru de reglementare bazat pe risc, proporțional și sustenabil, Comisia ar trebui să efectueze încă o analiză a necesității de a adapta Regulamentul (CE) nr. 216/2008 la noile evoluții. [AM 3] |
| --- | --- |

(3b)

Pentru a facilita și mai mult crearea unui cadru de reglementare bazat pe risc, proporțional și sustenabil, Comisia ar trebui să efectueze încă o analiză a necesității de a adapta Regulamentul (CE) nr. 216/2008 la noile evoluții. [AM 3]

| (3c) | Agenția, aflată în centrul sistemului aviatic al Uniunii, ar trebui, de asemenea, să joace un rol de prim rang în cadrul strategiei aviatice externe a Uniunii. În special, în vederea atingerii unuia dintre obiectivele prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, Agenția, în colaborare strânsă cu Comisia, ar trebui să aibă un aport major, având în vedere expertiza sa, la exportarea standardelor aviatice ale Uniunii și la promovarea circulației produselor, specialiștilor și serviciilor aviatice ale Uniunii în toată lumea, facilitându-le, astfel, accesul la piețele aflate în creștere. [AM 4] |
| --- | --- |

(3c)

Agenția, aflată în centrul sistemului aviatic al Uniunii, ar trebui, de asemenea, să joace un rol de prim rang în cadrul strategiei aviatice externe a Uniunii. În special, în vederea atingerii unuia dintre obiectivele prevăzute la articolul 2 din Regulamentul (CE) nr. 216/2008, Agenția, în colaborare strânsă cu Comisia, ar trebui să aibă un aport major, având în vedere expertiza sa, la exportarea standardelor aviatice ale Uniunii și la promovarea circulației produselor, specialiștilor și serviciilor aviatice ale Uniunii în toată lumea, facilitându-le, astfel, accesul la piețele aflate în creștere. [AM 4]

| (3d) | Acordarea certificatelor și a aprobărilor și furnizarea altor servicii joacă un rol esențial în cadrul serviciilor oferite de agenție industriei și, ca atare, contribuie la competitivitatea sectorului aeronautic al Uniunii. Agenția ar trebui să fie în măsură să răspundă cererii pieței, care poate fluctua. În consecință, numărul de angajați finanțați din veniturile derivate din comisioane și taxe ar trebui să fie adaptabil și nu fixat în proiectul de organigramă. [AM 5] |
| --- | --- |

(3d)

Acordarea certificatelor și a aprobărilor și furnizarea altor servicii joacă un rol esențial în cadrul serviciilor oferite de agenție industriei și, ca atare, contribuie la competitivitatea sectorului aeronautic al Uniunii. Agenția ar trebui să fie în măsură să răspundă cererii pieței, care poate fluctua. În consecință, numărul de angajați finanțați din veniturile derivate din comisioane și taxe ar trebui să fie adaptabil și nu fixat în proiectul de organigramă. [AM 5]

| (3e) | Prezentul regulament își propune îndeplinirea cerinței enunțate la articolul 65a din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 prin eliminarea părților care se suprapun între Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și Regulamentul (CE) nr. 216/2008, adaptându-l pe primul la celălalt și garantând o alocare clară a sarcinilor între Comisie, Agenție și Eurocontrol, astfel încât Comisia să se axeze pe reglementările economice și tehnice, Agenția să acționeze ca agent al acesteia în elaborarea și supervizarea reglementărilor tehnice, iar Eurocontrol să se concentreze asupra sarcinilor operative, îndeosebi asupra celor privind conceptul de administrator de rețea în temeiul Regulamentului (CE) nr. 550/2004, prin care a fost constituit un sistem comun de tarifare de rută pentru serviciile de navigare aeriană, inclusiv partea de supraveghere, pentru mai multă transparență și eficiență a costurilor în beneficiul utilizatorilor. În acest context, și pentru a reduce costurile totale ale activităților de supraveghere ale ATM/ANS, este, de asemenea, necesar să se adapteze sistemul actual de tarifare de rută astfel încât să fie acoperite în mod corespunzător competențele Agenției în materie de supraveghere a ATM/ANS. Printr-o asemenea modificare se va garanta faptul că Agenția dispune de resursele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile de supraveghere a siguranței care i-au fost atribuite în cadrul abordării sistemice totale în domeniul siguranței aviatice, că contribuie la furnizarea unor servicii de navigație aeriană mai transparente, mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai performante către utilizatorii spațiului aerian care finanțează sistemul și că stimulează furnizarea de servicii integrate. [AM 6] |
| --- | --- |

(3e)

Prezentul regulament își propune îndeplinirea cerinței enunțate la articolul 65a din Regulamentul (CE) nr. 216/2008 prin eliminarea părților care se suprapun între Regulamentul (CE) nr. 549/2004 și Regulamentul (CE) nr. 216/2008, adaptându-l pe primul la celălalt și garantând o alocare clară a sarcinilor între Comisie, Agenție și Eurocontrol, astfel încât Comisia să se axeze pe reglementările economice și tehnice, Agenția să acționeze ca agent al acesteia în elaborarea și supervizarea reglementărilor tehnice, iar Eurocontrol să se concentreze asupra sarcinilor operative, îndeosebi asupra celor privind conceptul de administrator de rețea în temeiul Regulamentului (CE) nr. 550/2004, prin care a fost constituit un sistem comun de tarifare de rută pentru serviciile de navigare aeriană, inclusiv partea de supraveghere, pentru mai multă transparență și eficiență a costurilor în beneficiul utilizatorilor. În acest context, și pentru a reduce costurile totale ale activităților de supraveghere ale ATM/ANS, este, de asemenea, necesar să se adapteze sistemul actual de tarifare de rută astfel încât să fie acoperite în mod corespunzător competențele Agenției în materie de supraveghere a ATM/ANS. Printr-o asemenea modificare se va garanta faptul că Agenția dispune de resursele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile de supraveghere a siguranței care i-au fost atribuite în cadrul abordării sistemice totale în domeniul siguranței aviatice, că contribuie la furnizarea unor servicii de navigație aeriană mai transparente, mai eficiente din punctul de vedere al costurilor și mai performante către utilizatorii spațiului aerian care finanțează sistemul și că stimulează furnizarea de servicii integrate. [AM 6]

| (4) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru implementarea prezentului regulament, ar trebui să se confere competențe de executare Comisiei. Competențele respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10). |
| --- | --- |

(4)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru implementarea prezentului regulament, ar trebui să se confere competențe de executare Comisiei. Competențele respective ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (10).

| (5) | Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile atunci când, în cazuri justificate în mod corespunzător legate de derogări pentru aerodromuri și decizii de a nu permite aplicarea prevederilor referitoare la flexibilitate, motive imperative de urgență impun acest lucru. |
| --- | --- |

(5)

Comisia ar trebui să adopte acte de punere în aplicare imediat aplicabile atunci când, în cazuri justificate în mod corespunzător legate de derogări pentru aerodromuri și decizii de a nu permite aplicarea prevederilor referitoare la flexibilitate, motive imperative de urgență impun acest lucru.

| (5a) | Pentru a asigura interoperabilitatea tehnologiilor utilizate în întreaga lume, Comisia și Agenția ar trebui să încurajeze o abordare coordonată la nivel internațional în ceea ce privește eforturile de standardizare depuse de Organizația Aviației Civile Internaționale. [AM 7] |
| --- | --- |

(5a)

Pentru a asigura interoperabilitatea tehnologiilor utilizate în întreaga lume, Comisia și Agenția ar trebui să încurajeze o abordare coordonată la nivel internațional în ceea ce privește eforturile de standardizare depuse de Organizația Aviației Civile Internaționale. [AM 7]

| (6) | Pe baza unei analize de la caz la caz și având în vedere natura specifică a Agenției,
  anumite principii legate de guvernanța și funcționarea agenției

  sa
  ar trebui să fie adaptate la abordarea comună privind agențiile descentralizate ale UE aprobată de Parlamentul European, Consiliu și Comisie în iulie 2012.
  În special, componența comitetului executiv ar trebui să țină seama de importanța sectorului aviației în diferitele state membre și să asigure reprezentarea adecvată a expertizei necesare. [AM 8] |
| --- | --- |

(6)

Pe baza unei analize de la caz la caz și având în vedere natura specifică a Agenției,
  anumite principii legate de guvernanța și funcționarea agenției

  sa
  ar trebui să fie adaptate la abordarea comună privind agențiile descentralizate ale UE aprobată de Parlamentul European, Consiliu și Comisie în iulie 2012.
  În special, componența comitetului executiv ar trebui să țină seama de importanța sectorului aviației în diferitele state membre și să asigure reprezentarea adecvată a expertizei necesare. [AM 8]

| (7) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 216/2008 ar trebui să fie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 216/2008 ar trebui să fie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 216/2008 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 1 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se modifică după cum urmează:






  (i) | litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | aerodromurilor sau părților componente ale acestora, precum și echipamentelor, personalului și organizațiilor menționate la alineatul (1) literele (c) și (d), în cazul în care sunt controlate și operate de forțele militare, atunci când traficul servit este în principal trafic de altă natură decât traficul aerian general;” |
| --- | --- | --- | --- | --- |

1.

Articolul 1 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se modifică după cum urmează:

(i)

litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

aerodromurilor sau părților componente ale acestora, precum și echipamentelor, personalului și organizațiilor menționate la alineatul (1) literele (c) și (d), în cazul în care sunt controlate și operate de forțele militare, atunci când traficul servit este în principal trafic de altă natură decât traficul aerian general;”

| (ii) | la litera (c), prima teză se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | ATM/ANS, inclusiv sistemelor și componentelor, personalului și organizațiilor menționate la alineatul (1) literele (e) și (f), în cazul în care sunt furnizate sau puse la dispoziție de către forțele militare în primul rând pentru mișcări de aeronave altele decât traficul aerian general.” |
| --- | --- | --- |

(ii)

la litera (c), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

ATM/ANS, inclusiv sistemelor și componentelor, personalului și organizațiilor menționate la alineatul (1) literele (e) și (f), în cazul în care sunt furnizate sau puse la dispoziție de către forțele militare în primul rând pentru mișcări de aeronave altele decât traficul aerian general.”

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Fără a aduce atingere alineatului (2), statele membre se asigură că instalațiile militare deschise traficului aerian general și serviciile furnizate traficului aerian general de către forțele militare, care nu intră sub incidența alineatului (1), oferă un nivel de siguranță cel puțin la fel de eficient ca cel impus prin cerințele esențiale prevăzute în anexele Va și Vb.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Fără a aduce atingere alineatului (2), statele membre se asigură că instalațiile militare deschise traficului aerian general și serviciile furnizate traficului aerian general de către forțele militare, care nu intră sub incidența alineatului (1), oferă un nivel de siguranță cel puțin la fel de eficient ca cel impus prin cerințele esențiale prevăzute în anexele Va și Vb.”

| 2. | Articolul 2 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2) se adaugă următoarele litere:






  „(g) | sprijinirea dezvoltării și implementării Planului general pentru ATM; |
| --- | --- | --- | --- |

2.

Articolul 2 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2) se adaugă următoarele litere:

„(g)

sprijinirea dezvoltării și implementării Planului general pentru ATM;

| (h) | reglementarea aviației civile într-un mod care să promoveze cel mai bine
  siguranța,
  dezvoltarea
  durabilă
  , performanța, interoperabilitatea
  , protecția climei, respectarea mediului
  și siguranța acesteia,

  economisirea
  de
  energie de
  o manieră proporțională cu natura fiecărei activități în parte.”[AM 9] |
| --- | --- |

(h)

reglementarea aviației civile într-un mod care să promoveze cel mai bine
  siguranța,
  dezvoltarea
  durabilă
  , performanța, interoperabilitatea
  , protecția climei, respectarea mediului
  și siguranța acesteia,

  economisirea
  de
  energie de
  o manieră proporțională cu natura fiecărei activități în parte.”[AM 9]

| (b) | la alineatul (3), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | înființarea unei Agenții a Uniunii Europene pentru Aviație cu statut independent (denumită în continuare «agenția»);” |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (3), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

înființarea unei Agenții a Uniunii Europene pentru Aviație cu statut independent (denumită în continuare «agenția»);”

| 3. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | «supravegherea continuă» înseamnă acțiunile care trebuie întreprinse pentru a se verifica dacă acele condiții în baza cărora a fost emis un certificat sau la care se referă o declarație continuă să fie îndeplinite oricând pe parcursul perioadei de valabilitate a certificatului respectiv sau a declarației respective, precum și adoptarea oricăror măsuri de siguranță;” |
| --- | --- | --- | --- |

3.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

«supravegherea continuă» înseamnă acțiunile care trebuie întreprinse pentru a se verifica dacă acele condiții în baza cărora a fost emis un certificat sau la care se referă o declarație continuă să fie îndeplinite oricând pe parcursul perioadei de valabilitate a certificatului respectiv sau a declarației respective, precum și adoptarea oricăror măsuri de siguranță;”

| (b) | litera (da) se înlocuiește cu următorul text:






  „(da) | «componente ATM/ANS» înseamnă orice componente, astfel cum au fost definite la articolul 2 alineatul (18) din Regulamentul (UE) nr. ... (*1) privind implementarea cerului unic european;” |
| --- | --- | --- |

(b)

litera (da) se înlocuiește cu următorul text:

„(da)

«componente ATM/ANS» înseamnă orice componente, astfel cum au fost definite la articolul 2 alineatul (18) din Regulamentul (UE) nr. ... (*1) privind implementarea cerului unic european;”

| (c) | se introduce următoarea literă:






  „(ea) | «declarație» înseamnă, în sensul ATM/ANS, orice declarație scrisă:






  — | privind conformitatea sau adecvarea pentru utilizare a sistemelor și componentelor, eliberată de o organizație implicată în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS; |
| --- | --- | --- | --- |

(c)

se introduce următoarea literă:

„(ea)

«declarație» înseamnă, în sensul ATM/ANS, orice declarație scrisă:

—

privind conformitatea sau adecvarea pentru utilizare a sistemelor și componentelor, eliberată de o organizație implicată în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS;

| — | privind conformarea cu cerințele aplicabile a unui serviciu sau a unui sistem care urmează să fie pus în funcțiune, eliberată de un furnizor de servicii; |
| --- | --- |

—

privind conformarea cu cerințele aplicabile a unui serviciu sau a unui sistem care urmează să fie pus în funcțiune, eliberată de un furnizor de servicii;

| — | privind capacitatea și mijloacele necesare pentru a îndeplini responsabilitățile asociate anumitor servicii de informare a zborurilor.” |
| --- | --- |

—

privind capacitatea și mijloacele necesare pentru a îndeplini responsabilitățile asociate anumitor servicii de informare a zborurilor.”

| (d) | litera (f) se înlocuiește cu următorul text:






  „(f) | «entitate calificată» înseamnă un organism căruia îi pot fi conferite anumite atribuții de certificare sau de supraveghere de către agenție sau de către o autoritate națională în domeniul aviației, sub controlul și responsabilitatea acestora;” |
| --- | --- | --- |

(d)

litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

«entitate calificată» înseamnă un organism căruia îi pot fi conferite anumite atribuții de certificare sau de supraveghere de către agenție sau de către o autoritate națională în domeniul aviației, sub controlul și responsabilitatea acestora;”

| (e) | literele (p) și (r) se înlocuiesc cu următorul text:






  „(q) | «ATM/ANS» înseamnă serviciile de management al traficului aerian, astfel cum au fost definite la articolul 2 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. ... (*2), serviciile de navigație aeriană definite la articolul 2 alineatul (4) din regulamentul respectiv, incluzând serviciile de management al rețelei menționate la articolul 17 din acel regulament, și serviciile care constau în generarea, prelucrarea și formatarea de date, precum și furnizarea acestora către traficul aerian general în scopul navigației aeriene critice pentru siguranță; |
| --- | --- | --- |

(e)

literele (p) și (r) se înlocuiesc cu următorul text:

„(q)

«ATM/ANS» înseamnă serviciile de management al traficului aerian, astfel cum au fost definite la articolul 2 alineatul (10) din Regulamentul (CE) nr. ... (*2), serviciile de navigație aeriană definite la articolul 2 alineatul (4) din regulamentul respectiv, incluzând serviciile de management al rețelei menționate la articolul 17 din acel regulament, și serviciile care constau în generarea, prelucrarea și formatarea de date, precum și furnizarea acestora către traficul aerian general în scopul navigației aeriene critice pentru siguranță;

| (r) | «sistem ATM/ANS» înseamnă orice combinație de echipamente și sisteme, astfel cum au fost definite la articolul 2 alineatul (33) din Regulamentul (CE) nr. ... (*2);” |
| --- | --- |

(r)

«sistem ATM/ANS» înseamnă orice combinație de echipamente și sisteme, astfel cum au fost definite la articolul 2 alineatul (33) din Regulamentul (CE) nr. ... (*2);”

| (f) | se adaugă următoarele litere:






  „(t) | «trafic aerian general» înseamnă toate mișcările aeronavelor civile, precum și toate mișcările aeronavelor de stat, inclusiv cele ale aeronavelor militare, de vamă și poliție, atunci când aceste mișcări se efectuează în conformitate cu procedurile OACI; |
| --- | --- | --- |

(f)

se adaugă următoarele litere:

„(t)

«trafic aerian general» înseamnă toate mișcările aeronavelor civile, precum și toate mișcările aeronavelor de stat, inclusiv cele ale aeronavelor militare, de vamă și poliție, atunci când aceste mișcări se efectuează în conformitate cu procedurile OACI;

| (u) | «Planul general pentru ATM» înseamnă planul aprobat prin Decizia 2009/320/CE a Consiliului (*3), în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului (*4).” |
| --- | --- |

(u)

«Planul general pentru ATM» înseamnă planul aprobat prin Decizia 2009/320/CE a Consiliului (*3), în conformitate cu articolul 1 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului (*4).”

(*3)  Decizia Consiliului 2009/320/CE din 30 martie 2009 de aprobare a Planului general european de management al traficului aerian al proiectului de cercetare privind ATM în contextul cerului unic european (SESAR) (JO L 95, 9.4.2009, p. 41)."

(*4)  Regulamentul (CE) nr. 219/2007 al Consiliului din 27 februarie 2007 privind înființarea unei întreprinderi comune pentru realizarea sistemului european de nouă generație pentru gestionarea traficului aerian (SESAR) (JO L 64, 2.3.2007, p. 1).”"

| (fa) | se introduce următoarea literă:










  „(ua) | «acreditare» înseamnă procesul de autorizare a unei autorități aeronautice naționale sau a unei entități autorizate pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezentul regulament și în Regulamentul (UE) nr. ...

   (*5)

  ;” [AM 30 și 32] |
| --- | --- | --- |

(fa)

se introduce următoarea literă:

„(ua)

«acreditare» înseamnă procesul de autorizare a unei autorități aeronautice naționale sau a unei entități autorizate pentru îndeplinirea sarcinilor prevăzute în prezentul regulament și în Regulamentul (UE) nr. ...

   (*5)

  ;” [AM 30 și 32]

| 4. | Articolul 4 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (3b) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3b)   Prin derogare de la alineatul (3a), statele membre pot decide să exonereze de la aplicarea dispozițiilor prezentului regulament un aerodrom:






  — | prin care trec mai puțin de 10 000 de pasageri pe an și |
| --- | --- | --- | --- |

4.

Articolul 4 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (3b) se înlocuiește cu următorul text:

„(3b)   Prin derogare de la alineatul (3a), statele membre pot decide să exonereze de la aplicarea dispozițiilor prezentului regulament un aerodrom:

—

prin care trec mai puțin de 10 000 de pasageri pe an și

| — | pe care se desfășoară mai puțin de 850 de operațiuni legate de transportul cu mărfuri pe an, |
| --- | --- |

—

pe care se desfășoară mai puțin de 850 de operațiuni legate de transportul cu mărfuri pe an,

cu condiția ca această derogare să se conformeze obiectivelor generale de siguranță ale prezentului regulament și tuturor celorlalte norme din dreptul Uniunii.

Comisia evaluează dacă s-a respectat condiția menționată în primul paragraf și, în cazurile în care consideră că acest lucru nu s-a petrecut, adoptă o decizie corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2). Din motive imperative de urgență temeinic justificate legate de siguranță, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile în conformitate cu procedura vizată la articolul 65 alineatul (4).

Statul membru vizat revocă derogarea de îndată ce i se notifică decizia menționată la al doilea paragraf.”

| (b) | la alineatul (3c), prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „(3c)   ATM/ANS furnizate în spațiul aerian al teritoriului care face obiectul dispozițiilor tratatului, precum și în oricare alt spațiu aerian în care statele membre aplică Regulamentul (CE) nr. ... (*6) în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din respectivul regulament respectă dispozițiile prezentului regulament.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3c), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„(3c)   ATM/ANS furnizate în spațiul aerian al teritoriului care face obiectul dispozițiilor tratatului, precum și în oricare alt spațiu aerian în care statele membre aplică Regulamentul (CE) nr. ... (*6) în conformitate cu articolul 1 alineatul (4) din respectivul regulament respectă dispozițiile prezentului regulament.”

| 5. | Articolul 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2) litera (d), prima teză se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | Organizațiile responsabile pentru întreținerea produselor, a pieselor și a echipamentelor, precum și pentru managementul continuității navigabilității acestora demonstrează că dispun de capacitatea și mijloacele necesare pentru a-și asuma responsabilitățile legate de privilegiile pe care le dețin.” |
| --- | --- | --- | --- |

5.

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2) litera (d), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

Organizațiile responsabile pentru întreținerea produselor, a pieselor și a echipamentelor, precum și pentru managementul continuității navigabilității acestora demonstrează că dispun de capacitatea și mijloacele necesare pentru a-și asuma responsabilitățile legate de privilegiile pe care le dețin.”

| (b) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   În ceea ce privește navigabilitatea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:






  (a) | condițiile în care se stabilește și se notifică unui solicitant baza de certificare de tip aplicabilă unui produs; |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În ceea ce privește navigabilitatea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:

(a)

condițiile în care se stabilește și se notifică unui solicitant baza de certificare de tip aplicabilă unui produs;

| (b) | condițiile în care se stabilesc și se notifică unui solicitant specificațiile de navigabilitate detaliate aplicabile pieselor și echipamentelor; |
| --- | --- |

(b)

condițiile în care se stabilesc și se notifică unui solicitant specificațiile de navigabilitate detaliate aplicabile pieselor și echipamentelor;

| (c) | condițiile în care se stabilesc și se aduc la cunoștința unui solicitant specificațiile de navigabilitate specifice aplicabile aeronavelor eligibile pentru a obține certificate de navigabilitate restrictive; |
| --- | --- |

(c)

condițiile în care se stabilesc și se aduc la cunoștința unui solicitant specificațiile de navigabilitate specifice aplicabile aeronavelor eligibile pentru a obține certificate de navigabilitate restrictive;

| (d) | condițiile de publicare și de difuzare a informațiilor obligatorii pentru a se asigura continuitatea navigabilității produselor, precum și condițiile de aprobare a mijloacelor alternative de conformare cu aceste informații obligatorii; |
| --- | --- |

(d)

condițiile de publicare și de difuzare a informațiilor obligatorii pentru a se asigura continuitatea navigabilității produselor, precum și condițiile de aprobare a mijloacelor alternative de conformare cu aceste informații obligatorii;

| (e) | condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a certificatelor de tip, a certificatelor de tip restrictive, a aprobării modificărilor aduse certificatelor de tip, a certificatelor de tip suplimentar, a aprobării proiectelor de reparație, a certificatelor individuale de navigabilitate, a certificatelor de navigabilitate restrictive, a permiselor de zbor și a certificatelor pentru produse, piese sau echipamente, inclusiv:






  (i) | condițiile privind perioada de valabilitate a acestor certificate și condițiile de prelungire a valabilității acestor certificate, dacă au o perioadă de valabilitate limitată; |
| --- | --- | --- |

(e)

condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a certificatelor de tip, a certificatelor de tip restrictive, a aprobării modificărilor aduse certificatelor de tip, a certificatelor de tip suplimentar, a aprobării proiectelor de reparație, a certificatelor individuale de navigabilitate, a certificatelor de navigabilitate restrictive, a permiselor de zbor și a certificatelor pentru produse, piese sau echipamente, inclusiv:

(i)

condițiile privind perioada de valabilitate a acestor certificate și condițiile de prelungire a valabilității acestor certificate, dacă au o perioadă de valabilitate limitată;

| (ii) | restricțiile aplicabile eliberării permiselor de zbor. Aceste restricții se referă mai ales la următoarele aspecte:






  — | scopul zborului; |
| --- | --- | --- |

(ii)

restricțiile aplicabile eliberării permiselor de zbor. Aceste restricții se referă mai ales la următoarele aspecte:

—

scopul zborului;

| — | spațiul aerian utilizat pentru zbor; |
| --- | --- |

—

spațiul aerian utilizat pentru zbor;

| — | calificarea echipajului de zbor; |
| --- | --- |

—

calificarea echipajului de zbor;

| — | transportul la bord al altor persoane în afara membrilor echipajului de zbor; |
| --- | --- |

—

transportul la bord al altor persoane în afara membrilor echipajului de zbor;

| (iii) | aeronavele eligibile pentru a obține certificate de navigabilitate restrictive și restricțiile aferente; |
| --- | --- |

(iii)

aeronavele eligibile pentru a obține certificate de navigabilitate restrictive și restricțiile aferente;

| (iv) | datele privind adecvarea operațională, inclusiv:






  — | programa minimă de instruire pentru calificarea pe tipuri de aeronave a personalului de certificare a întreținerii, pentru a asigura conformarea cu alineatul (2) litera (f); |
| --- | --- | --- |

(iv)

datele privind adecvarea operațională, inclusiv:

—

programa minimă de instruire pentru calificarea pe tipuri de aeronave a personalului de certificare a întreținerii, pentru a asigura conformarea cu alineatul (2) litera (f);

| — | programa minimă de instruire pentru calificarea pe tipuri de aeronave a piloților și datele de referință pentru simulatoarele asociate, pentru a asigura conformarea cu articolul 7; |
| --- | --- |

—

programa minimă de instruire pentru calificarea pe tipuri de aeronave a piloților și datele de referință pentru simulatoarele asociate, pentru a asigura conformarea cu articolul 7;

| — | lista master a echipamentului minim, după caz; |
| --- | --- |

—

lista master a echipamentului minim, după caz;

| — | datele privind tipul de aeronavă relevante pentru membrii echipajului de cabină; |
| --- | --- |

—

datele privind tipul de aeronavă relevante pentru membrii echipajului de cabină;

| — | specificațiile suplimentare de navigabilitate pentru un anumit tip de operare pentru a sprijini continuitatea navigabilității și îmbunătățirea aeronavelor din punct de vedere al siguranței; |
| --- | --- |

—

specificațiile suplimentare de navigabilitate pentru un anumit tip de operare pentru a sprijini continuitatea navigabilității și îmbunătățirea aeronavelor din punct de vedere al siguranței;

| (f) | condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a aprobărilor pentru organizații, solicitate în conformitate cu dispozițiile de la alineatul (2) literele (d), (e) și (g) și condițiile în care nu este necesară solicitarea unor astfel de aprobări; |
| --- | --- |

(f)

condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a aprobărilor pentru organizații, solicitate în conformitate cu dispozițiile de la alineatul (2) literele (d), (e) și (g) și condițiile în care nu este necesară solicitarea unor astfel de aprobări;

| (g) | condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a certificatelor de personal solicitate în conformitate cu alineatul (2) litera (f); |
| --- | --- |

(g)

condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a certificatelor de personal solicitate în conformitate cu alineatul (2) litera (f);

| (h) | responsabilitățile titularilor de certificate; |
| --- | --- |

(h)

responsabilitățile titularilor de certificate;

| (i) | conformarea aeronavelor menționate la alineatul (1), care nu sunt reglementate de alineatele (2) sau (4), precum și a aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (c), cu cerințele esențiale; |
| --- | --- |

(i)

conformarea aeronavelor menționate la alineatul (1), care nu sunt reglementate de alineatele (2) sau (4), precum și a aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (c), cu cerințele esențiale;

| (j) | condițiile pentru întreținerea produselor, a pieselor și a echipamentelor, precum și pentru managementul continuității navigabilității acestora; |
| --- | --- |

(j)

condițiile pentru întreținerea produselor, a pieselor și a echipamentelor, precum și pentru managementul continuității navigabilității acestora;

În ceea ce privește navigabilitatea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a), (b) și (c), Comisia este împuternicită, prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa I

  de modificare a anexei I
  , în cazul în care acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță în domeniul navigabilității, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 33]

| 6. | La articolul 6, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(2)   Comisia este împuternicită să modifice, prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 65b, cerințele prevăzute la alineatul (1), pentru a le alinia la modificările Convenției de la Chicago și ale anexelor sale, care intră în vigoare după intrarea în vigoare a prezentului regulament și care devin aplicabile în toate statele membre.
  (3)   Atunci când este necesar în scopul asigurării unui nivel ridicat și uniform de protecție a mediului și, după caz, pe baza conținutului apendicelor la anexa 16 menționate la alineatul (1), Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 65b, norme detaliate de completare a cerințelor prevăzute la alineatul (1).” |
| --- | --- |

6.

La articolul 6, alineatele (2) și (3) se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)   Comisia este împuternicită să modifice, prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 65b, cerințele prevăzute la alineatul (1), pentru a le alinia la modificările Convenției de la Chicago și ale anexelor sale, care intră în vigoare după intrarea în vigoare a prezentului regulament și care devin aplicabile în toate statele membre.

(3)   Atunci când este necesar în scopul asigurării unui nivel ridicat și uniform de protecție a mediului și, după caz, pe baza conținutului apendicelor la anexa 16 menționate la alineatul (1), Comisia poate stabili, prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 65b, norme detaliate de completare a cerințelor prevăzute la alineatul (1).”

| 7. | Articolul 7 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Fără a aduce atingere celui de-al treilea paragraf, în cazul licenței de pilot de agrement, un medic generalist, care are cunoștințe suficient de detaliate privind antecedentele medicale ale solicitantului, poate îndeplini funcția de examinator de medicină aeronautică, dacă legislația națională permite acest lucru. Comisia adoptă norme detaliate privind utilizarea serviciilor unui medic generalist în locul serviciilor unui examinator de medicină aeronautică, asigurând mai ales menținerea nivelului de siguranță. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (3).” |
| --- | --- | --- |

7.

Articolul 7 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) al patrulea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Fără a aduce atingere celui de-al treilea paragraf, în cazul licenței de pilot de agrement, un medic generalist, care are cunoștințe suficient de detaliate privind antecedentele medicale ale solicitantului, poate îndeplini funcția de examinator de medicină aeronautică, dacă legislația națională permite acest lucru. Comisia adoptă norme detaliate privind utilizarea serviciilor unui medic generalist în locul serviciilor unui examinator de medicină aeronautică, asigurând mai ales menținerea nivelului de siguranță. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (3).”

| (b) | la alineatul (2), al șaselea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Cerințele din al doilea și al treilea paragraf pot fi îndeplinite prin acceptarea licențelor și a certificatelor medicale emise de sau în numele unei țări terțe pentru piloții implicați în operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și

  litera
  (c).”[AM 41] |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2), al șaselea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Cerințele din al doilea și al treilea paragraf pot fi îndeplinite prin acceptarea licențelor și a certificatelor medicale emise de sau în numele unei țări terțe pentru piloții implicați în operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și

  litera
  (c).”[AM 41]

| (c) | la alineatul (6), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   În ceea ce privește piloții implicați în operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), precum și simulatoarele de zbor, persoanele și organizațiile implicate în instruirea, testarea, verificarea și evaluarea medicală a piloților, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b, în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:” |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (6), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   În ceea ce privește piloții implicați în operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), precum și simulatoarele de zbor, persoanele și organizațiile implicate în instruirea, testarea, verificarea și evaluarea medicală a piloților, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b, în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:”

| (d) | la alineatul (6), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:






  „(d) | condițiile pentru conversia licențelor naționale de pilot existente și a licențelor naționale ale mecanicilor naviganți în licențe de pilot, precum și condițiile pentru conversia certificatelor medicale naționale;” |
| --- | --- | --- |

(d)

la alineatul (6), litera (d) se înlocuiește cu următorul text:

„(d)

condițiile pentru conversia licențelor naționale de pilot existente și a licențelor naționale ale mecanicilor naviganți în licențe de pilot, precum și condițiile pentru conversia certificatelor medicale naționale;”

| (e) | la alineatul (6), litera (f) se înlocuiește cu următorul text:






  „(f) | conformarea piloților aeronavelor menționate la litera (a) punctul (ii) și literele (d) și (h) din anexa II, atunci când sunt utilizate pentru transporturi aeriene comerciale, cu cerințele esențiale relevante prevăzute în anexa III.” |
| --- | --- | --- |

(e)

la alineatul (6), litera (f) se înlocuiește cu următorul text:

„(f)

conformarea piloților aeronavelor menționate la litera (a) punctul (ii) și literele (d) și (h) din anexa II, atunci când sunt utilizate pentru transporturi aeriene comerciale, cu cerințele esențiale relevante prevăzute în anexa III.”

| (f) | la sfârșitul alineatului (6) se adaugă următorul paragraf nou:
  „În ceea ce privește piloții implicați în operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), precum și simulatoarele de zbor, persoanele și organizațiile implicate în instruirea, testarea, verificarea și evaluarea medicală a piloților, Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  III, în cazul în care acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la licențierea piloților, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 34] |
| --- | --- |

(f)

la sfârșitul alineatului (6) se adaugă următorul paragraf nou:

„În ceea ce privește piloții implicați în operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), precum și simulatoarele de zbor, persoanele și organizațiile implicate în instruirea, testarea, verificarea și evaluarea medicală a piloților, Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  III, în cazul în care acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la licențierea piloților, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 34]

| (fa) | Primul paragraf de la alineatul 7 se înlocuiește cu următorul text:




  „(7)
     
  Cu ocazia adoptării măsurilor menționate la alineatul (6), Comisia veghează ca acestea să reflecte stadiul actual al tehnicii, incluzând cele mai bune practici și progresele științifice și tehnice în domeniul instruirii piloților, o cultură mai solidă a siguranței și sisteme de gestionare a oboselii.” [AM 42] |
| --- | --- |

(fa)

Primul paragraf de la alineatul 7 se înlocuiește cu următorul text:

„(7)
     
  Cu ocazia adoptării măsurilor menționate la alineatul (6), Comisia veghează ca acestea să reflecte stadiul actual al tehnicii, incluzând cele mai bune practici și progresele științifice și tehnice în domeniul instruirii piloților, o cultură mai solidă a siguranței și sisteme de gestionare a oboselii.” [AM 42]

| 8. | Articolul 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (5), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   În ceea ce privește operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:” |
| --- | --- | --- |

8.

Articolul 8 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (5), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În ceea ce privește operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:”

| (b) | la alineatul (5), litera (g) se înlocuiește cu următorul text:






  „(g) | conformarea operațiunilor aeronavelor menționate la litera (a) punctul (ii) și literele (d) și (h) din anexa II, atunci când sunt utilizate pentru transporturi aeriene comerciale, cu cerințele esențiale relevante prevăzute în anexa IV și, dacă este cazul, în anexa Vb.” |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (5), litera (g) se înlocuiește cu următorul text:

„(g)

conformarea operațiunilor aeronavelor menționate la litera (a) punctul (ii) și literele (d) și (h) din anexa II, atunci când sunt utilizate pentru transporturi aeriene comerciale, cu cerințele esențiale relevante prevăzute în anexa IV și, dacă este cazul, în anexa Vb.”

| (c) | la alineatul (5) se adaugă literele (h) și (i), după cum urmează:






  „(h) | condițiile și procedurile conform cărora operațiunile specializate fac obiectul unei autorizații; |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (5) se adaugă literele (h) și (i), după cum urmează:

„(h)

condițiile și procedurile conform cărora operațiunile specializate fac obiectul unei autorizații;

| (i) | condițiile în care operațiunile sunt interzise, limitate sau supuse anumitor condiții din motive de siguranță, în conformitate cu articolul 22 alineatul (1).” |
| --- | --- |

(i)

condițiile în care operațiunile sunt interzise, limitate sau supuse anumitor condiții din motive de siguranță, în conformitate cu articolul 22 alineatul (1).”

| (d) | la sfârșitul alineatului (5) se adaugă următorul paragraf nou:
  „În ceea ce privește operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  IV și, după caz, anexa

  a anexei
  Vb, dacă acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la operațiunile aeriene, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 35] |
| --- | --- |

(d)

la sfârșitul alineatului (5) se adaugă următorul paragraf nou:

„În ceea ce privește operarea aeronavelor menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (b) și (c), Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  IV și, după caz, anexa

  a anexei
  Vb, dacă acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la operațiunile aeriene, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 35]

| 9. | Articolul 8a se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (5), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   În ceea ce privește aerodromurile și echipamentele de aerodrom, precum și operarea aerodromurilor, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:” |
| --- | --- | --- |

9.

Articolul 8a se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (5), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   În ceea ce privește aerodromurile și echipamentele de aerodrom, precum și operarea aerodromurilor, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:”

| (b) | la alineatul (5) se adaugă următoarele litere după litera (j):






  „(k) | condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a certificatelor furnizorilor de servicii de management pe platformă; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (5) se adaugă următoarele litere după litera (j):

„(k)

condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a certificatelor furnizorilor de servicii de management pe platformă;

| (l) | condițiile de publicare și de difuzare a informațiilor obligatorii pentru a se garanta siguranța operațiunilor efectuate pe aerodrom și a echipamentelor de aerodrom; |
| --- | --- |

(l)

condițiile de publicare și de difuzare a informațiilor obligatorii pentru a se garanta siguranța operațiunilor efectuate pe aerodrom și a echipamentelor de aerodrom;

| (m) | responsabilitățile furnizorilor de servicii menționați la alineatul (2) litera (e); |
| --- | --- |

(m)

responsabilitățile furnizorilor de servicii menționați la alineatul (2) litera (e);

| (n) | condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a aprobărilor pentru organizații și condițiile de supraveghere a organizațiilor implicate în proiectarea, producerea și întreținerea echipamentelor de aerodrom esențiale pentru siguranță; |
| --- | --- |

(n)

condițiile de eliberare, menținere, modificare, suspendare sau revocare a aprobărilor pentru organizații și condițiile de supraveghere a organizațiilor implicate în proiectarea, producerea și întreținerea echipamentelor de aerodrom esențiale pentru siguranță;

| (o) | responsabilitățile organizațiilor implicate în proiectarea, producerea și întreținerea echipamentelor de aerodrom esențiale pentru siguranță.” |
| --- | --- |

(o)

responsabilitățile organizațiilor implicate în proiectarea, producerea și întreținerea echipamentelor de aerodrom esențiale pentru siguranță.”

| (c) | la sfârșitul alineatului (5) se adaugă următorul paragraf nou:
  „În ceea ce privește aerodromurile și echipamentele de aerodrom, precum și operarea aerodromurilor, Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  Va și, după caz, anexa

  a anexei
  Vb, dacă acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la aerodromuri, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 36] |
| --- | --- |

(c)

la sfârșitul alineatului (5) se adaugă următorul paragraf nou:

„În ceea ce privește aerodromurile și echipamentele de aerodrom, precum și operarea aerodromurilor, Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  Va și, după caz, anexa

  a anexei
  Vb, dacă acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la aerodromuri, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 36]

| 10. | Articolul 8b se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (4) și (5) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(4)   Măsurile prevăzute la alineatul (6) pot defini o cerință de certificare sau de declarare pentru organizațiile implicate în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS de care depind siguranța sau interoperabilitatea. Certificatul pentru organizațiile respective se eliberează atunci când acestea au demonstrat că dispun de capacitatea și mijloacele necesare pentru a-și asuma responsabilitățile asociate privilegiilor pe care le dețin. Certificatul precizează privilegiile acordate.
  (5)   Măsurile prevăzute la alineatul (6) pot defini o cerință de certificare sau, alternativ, de validare sau declarare de către furnizorul de ATM/ANS sau de către organizația implicată în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS, în ceea ce privește sistemele și componentele ATM/ANS de care depind siguranța sau interoperabilitatea. Certificatele sau declarațiile pentru sistemele și componentele respective se eliberează sau validarea se acordă atunci când solicitantul a demonstrat că sistemele și componentele sunt conforme cu specificațiile detaliate instituite pentru a garanta respectarea cerințelor esențiale menționate la alineatul (1).” |
| --- | --- | --- |

10.

Articolul 8b se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (4) și (5) se înlocuiesc cu următorul text:

„(4)   Măsurile prevăzute la alineatul (6) pot defini o cerință de certificare sau de declarare pentru organizațiile implicate în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS de care depind siguranța sau interoperabilitatea. Certificatul pentru organizațiile respective se eliberează atunci când acestea au demonstrat că dispun de capacitatea și mijloacele necesare pentru a-și asuma responsabilitățile asociate privilegiilor pe care le dețin. Certificatul precizează privilegiile acordate.

(5)   Măsurile prevăzute la alineatul (6) pot defini o cerință de certificare sau, alternativ, de validare sau declarare de către furnizorul de ATM/ANS sau de către organizația implicată în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS, în ceea ce privește sistemele și componentele ATM/ANS de care depind siguranța sau interoperabilitatea. Certificatele sau declarațiile pentru sistemele și componentele respective se eliberează sau validarea se acordă atunci când solicitantul a demonstrat că sistemele și componentele sunt conforme cu specificațiile detaliate instituite pentru a garanta respectarea cerințelor esențiale menționate la alineatul (1).”

| (b) | alineatul (6) se modifică după cum urmează:






  (i) | partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   În ceea ce privește furnizarea de ATM/ANS, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:” |
| --- | --- | --- |

(b)

alineatul (6) se modifică după cum urmează:

(i)

partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   În ceea ce privește furnizarea de ATM/ANS, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:”

| (ii) | litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | condițiile și procedurile privind declarațiile date de furnizorii de servicii și organizațiile implicate în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS, care sunt menționați la alineatele (3)-(5), precum și privind supravegherea acestora;” |
| --- | --- | --- |

(ii)

litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

condițiile și procedurile privind declarațiile date de furnizorii de servicii și organizațiile implicate în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS, care sunt menționați la alineatele (3)-(5), precum și privind supravegherea acestora;”

| (iii) | se adaugă următoarele litere:






  „(g) | condițiile de publicare și de difuzare a informațiilor obligatorii pentru a se garanta siguranța furnizării de ATM/ANS; |
| --- | --- | --- |

(iii)

se adaugă următoarele litere:

„(g)

condițiile de publicare și de difuzare a informațiilor obligatorii pentru a se garanta siguranța furnizării de ATM/ANS;

| (h) | condițiile pentru validarea și declararea menționate la alineatul (5) și pentru supravegherea respectării acestor condiții; |
| --- | --- |

(h)

condițiile pentru validarea și declararea menționate la alineatul (5) și pentru supravegherea respectării acestor condiții;

| (i) | regulile de operare și componentele ATM/ANS necesare pentru utilizarea spațiului aerian.” |
| --- | --- |

(i)

regulile de operare și componentele ATM/ANS necesare pentru utilizarea spațiului aerian.”

| (iv) | la sfârșitul alineatului se adaugă următorul paragraf nou:
  „În ceea ce privește furnizarea de ATM/ANS, Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  Va, în cazul în care acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la ATM/ANS, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 37] |
| --- | --- |

(iv)

la sfârșitul alineatului se adaugă următorul paragraf nou:

„În ceea ce privește furnizarea de ATM/ANS, Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  Va, în cazul în care acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la ATM/ANS, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 37]

| (c) | la alineatul (7), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | reflectă stadiul actual al tehnicii și cele mai bune practici în domeniul ATM/ANS, în special în conformitate cu Planul general pentru ATM și în strânsă cooperare cu OACI”. |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (7), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

reflectă stadiul actual al tehnicii și cele mai bune practici în domeniul ATM/ANS, în special în conformitate cu Planul general pentru ATM și în strânsă cooperare cu OACI”.

| (11) | Articolul 8c se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (10), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(10)   În ceea ce privește controlorii de trafic aerian, precum și persoanele și organizațiile implicate în instruirea, testarea, verificarea și evaluarea medicală a controlorilor de trafic aerian, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:” |
| --- | --- | --- |

(11)

Articolul 8c se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (10), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(10)   În ceea ce privește controlorii de trafic aerian, precum și persoanele și organizațiile implicate în instruirea, testarea, verificarea și evaluarea medicală a controlorilor de trafic aerian, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:”

| (b) | la alineatul (10), se adaugă următoarle litere:






  „(e) | fără a aduce atingere dispozițiilor acordurilor bilaterale încheiate în conformitate cu articolul 12, condițiile pentru acceptarea licențelor din țări terțe; |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (10), se adaugă următoarle litere:

„(e)

fără a aduce atingere dispozițiilor acordurilor bilaterale încheiate în conformitate cu articolul 12, condițiile pentru acceptarea licențelor din țări terțe;

| (f) | condițiile în care furnizarea de formare la locul de muncă este interzisă, limitată sau supusă anumitor condiții din motive de siguranță; |
| --- | --- |

(f)

condițiile în care furnizarea de formare la locul de muncă este interzisă, limitată sau supusă anumitor condiții din motive de siguranță;

| (g) | condițiile de publicare și de difuzare a informațiilor obligatorii pentru a se garanta siguranța furnizării de formare la locul de muncă.” |
| --- | --- |

(g)

condițiile de publicare și de difuzare a informațiilor obligatorii pentru a se garanta siguranța furnizării de formare la locul de muncă.”

| (c) | la sfârșitul alineatului (10), se adaugă următorul paragraf nou:
  „În ceea ce privește controlorii de trafic aerian, precum și persoanele și organizațiile implicate în instruirea, testarea, verificarea și evaluarea medicală a controlorilor de trafic aerian, Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  Va, în cazul în care acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la organizațiile de instruire și la controlorii de trafic aerian, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 38] |
| --- | --- |

(c)

la sfârșitul alineatului (10), se adaugă următorul paragraf nou:

„În ceea ce privește controlorii de trafic aerian, precum și persoanele și organizațiile implicate în instruirea, testarea, verificarea și evaluarea medicală a controlorilor de trafic aerian, Comisia este împuternicită, prin intermediul unor

  să adopte
  acte delegate, în conformitate cu articolul 65b, să modifice sau să completeze anexa

  de modificare a anexei
  Va, în cazul în care acest lucru se impune din motive legate de evoluții tehnice, operaționale sau științifice sau din rațiuni de siguranță referitoare la organizațiile de instruire și la controlorii de trafic aerian, cu scopul de a atinge obiectivele prevăzute la articolul 2 și numai în măsura în care atingerea obiectivelor respective necesită acest lucru.”[AM 38]

| (12) | Articolul 9 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (4), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   În ceea ce privește aeronavele menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (d), precum și echipajul și operațiunile acestora, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b, în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:” |
| --- | --- | --- |

(12)

Articolul 9 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (4), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   În ceea ce privește aeronavele menționate la articolul 4 alineatul (1) litera (d), precum și echipajul și operațiunile acestora, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b, în vederea stabilirii unor norme detaliate cu privire la:”

| (b) | la alineatul (4), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | autorizarea aeronavelor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (d) sau echipajele care nu dețin un certificat de navigabilitate sau o licență standard conformă cerințelor OACI să opereze în interiorul Comunității sau având punctul de destinație sau de plecare în Comunitate;” |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (4), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

autorizarea aeronavelor prevăzute la articolul 4 alineatul (1) litera (d) sau echipajele care nu dețin un certificat de navigabilitate sau o licență standard conformă cerințelor OACI să opereze în interiorul Comunității sau având punctul de destinație sau de plecare în Comunitate;”

| (c) | la alineatul (4), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | condițiile pentru declarațiile date de operatorii prevăzuți la alineatul (3) și pentru supravegherea acestora;” |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (4), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

condițiile pentru declarațiile date de operatorii prevăzuți la alineatul (3) și pentru supravegherea acestora;”

| (d) | la alineatul (4), se adaugă următoarea literă:






  „(g) | condiții alternative pentru cazurile în care respectarea standardelor și cerințelor menționate la alineatul (1) nu este posibilă sau necesită eforturi disproporționate, pentru a asigura atingerea obiectivului standardelor și cerințelor în cauză.” |
| --- | --- | --- |

(d)

la alineatul (4), se adaugă următoarea literă:

„(g)

condiții alternative pentru cazurile în care respectarea standardelor și cerințelor menționate la alineatul (1) nu este posibilă sau necesită eforturi disproporționate, pentru a asigura atingerea obiectivului standardelor și cerințelor în cauză.”

| (e) | la alineatul (5) litera (e), cuvintele „privind siguranța” se elimină. |
| --- | --- |

(e)

la alineatul (5) litera (e), cuvintele „privind siguranța” se elimină.

| 13. | Articolul 10 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   În vederea aplicării alineatului (1), statele membre, pe lângă supravegherea exercitată asupra certificatelor pe care le-au emis sau a declarațiilor pe care le-au primit, desfășoară investigații, inclusiv inspecții la sol, și iau toate măsurile, inclusiv reținerea la sol a aeronavelor, pentru a pune capăt încălcării legii.” |
| --- | --- | --- |

13.

Articolul 10 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   În vederea aplicării alineatului (1), statele membre, pe lângă supravegherea exercitată asupra certificatelor pe care le-au emis sau a declarațiilor pe care le-au primit, desfășoară investigații, inclusiv inspecții la sol, și iau toate măsurile, inclusiv reținerea la sol a aeronavelor, pentru a pune capăt încălcării legii.”

| (b) | la alineatul (5), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b, în vederea stabilirii unor norme detaliate de determinare a condițiilor pentru cooperarea menționată la alineatul (1), în special:” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (5), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b, în vederea stabilirii unor norme detaliate de determinare a condițiilor pentru cooperarea menționată la alineatul (1), în special:”

| (c) | la alineatul (5), se adaugă următoarele litere:






  „(d) | condițiile pentru calificările inspectorilor care desfășoară inspecțiile la sol și organizațiile implicate în instruirea acestor inspectori; |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (5), se adaugă următoarele litere:

„(d)

condițiile pentru calificările inspectorilor care desfășoară inspecțiile la sol și organizațiile implicate în instruirea acestor inspectori;

| (e) | condițiile pentru gestionarea și aplicarea supravegherii și execuției, incluzând sistemele de management al siguranței.” |
| --- | --- |

(e)

condițiile pentru gestionarea și aplicarea supravegherii și execuției, incluzând sistemele de management al siguranței.”

| 14. | Articolul 11 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:
  „(1)   Statele membre recunosc, fără alte cerințe sau evaluări tehnice, certificatele eliberate în conformitate cu prezentul regulament și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia. Atunci când recunoașterea inițială corespunde unui anume scop sau anumitor scopuri, orice recunoaștere ulterioară se referă doar la același scop sau aceleași scopuri.
  (2)   Din proprie inițiativă sau la solicitarea unui stat membru sau a agenției, Comisia decide dacă un certificat menționat la alineatul (1) respectă dispozițiile prezentului regulament și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestuia. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2). Din motive imperative de urgență temeinic justificate legate de siguranță, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile în conformitate cu procedura vizată la articolul 65 alineatul (4).” |
| --- | --- | --- |

14.

Articolul 11 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatele (1) și (2) se înlocuiesc cu următorul text:

„(1)   Statele membre recunosc, fără alte cerințe sau evaluări tehnice, certificatele eliberate în conformitate cu prezentul regulament și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate în temeiul acestuia. Atunci când recunoașterea inițială corespunde unui anume scop sau anumitor scopuri, orice recunoaștere ulterioară se referă doar la același scop sau aceleași scopuri.

(2)   Din proprie inițiativă sau la solicitarea unui stat membru sau a agenției, Comisia decide dacă un certificat menționat la alineatul (1) respectă dispozițiile prezentului regulament și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestuia. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2). Din motive imperative de urgență temeinic justificate legate de siguranță, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile în conformitate cu procedura vizată la articolul 65 alineatul (4).”

| 15. | La articolul 12 alineatul (2) litera (b), ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „aceasta poate solicita statului membru în cauză să modifice acordul, să suspende aplicarea acestuia sau să-l denunțe, potrivit dispozițiilor articolului 351 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2).” |
| --- | --- |

15.

La articolul 12 alineatul (2) litera (b), ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„aceasta poate solicita statului membru în cauză să modifice acordul, să suspende aplicarea acestuia sau să-l denunțe, potrivit dispozițiilor articolului 351 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2).”

| 16. | Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 13
  Entități calificate
  „Atunci când alocă o sarcină specifică de certificare sau de supraveghere unei entități calificate, agenția sau autoritatea națională în domeniul aviației competentă se asigură că această entitate respectă criteriile prevăzute în anexa V.
  Entitățile calificate nu eliberează certificate sau autorizații și nu primesc declarații.” |
| --- | --- |

16.

Articolul 13 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 13

Entități calificate

„Atunci când alocă o sarcină specifică de certificare sau de supraveghere unei entități calificate, agenția sau autoritatea națională în domeniul aviației competentă se asigură că această entitate respectă criteriile prevăzute în anexa V.

Entitățile calificate nu eliberează certificate sau autorizații și nu primesc declarații.”

| 17. | Articolul 14 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Dispozițiile prezentului regulament și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestuia nu împiedică un stat membru să reacționeze imediat la o problemă de siguranță care apare în legătură cu un produs, un sistem, o persoană sau o organizație, cu condiția să fie necesară o acțiune imediată pentru a asigura siguranța și să nu fie posibilă remedierea în mod adecvat a problemei în conformitate cu prezentul regulament și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestuia.” |
| --- | --- | --- |

17.

Articolul 14 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Dispozițiile prezentului regulament și ale actelor delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestuia nu împiedică un stat membru să reacționeze imediat la o problemă de siguranță care apare în legătură cu un produs, un sistem, o persoană sau o organizație, cu condiția să fie necesară o acțiune imediată pentru a asigura siguranța și să nu fie posibilă remedierea în mod adecvat a problemei în conformitate cu prezentul regulament și cu actele delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza acestuia.”

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Comisia evaluează dacă s-au respectat condițiile menționate la alineatul (1) și, în cazurile în care consideră că acest lucru nu s-a petrecut, adoptă o decizie corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2). Din motive imperative de urgență temeinic justificate legate de siguranță, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile în conformitate cu procedura vizată la articolul 65 alineatul (4).
  Statul membru în cauză revocă măsura luată în temeiul alineatului (1) în urma notificării deciziei menționate la primul paragraf al prezentului alineat.
  În cazul în care acest lucru este necesar ca urmare a constatării unei probleme de siguranță ce impune o reacție imediată, așa cum este descrisă la alineatul (1), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 65c, în vederea modificării sau a completării prezentului regulament

  soluționării problemelor de siguranță constatate
  .”[AM 39] |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisia evaluează dacă s-au respectat condițiile menționate la alineatul (1) și, în cazurile în care consideră că acest lucru nu s-a petrecut, adoptă o decizie corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2). Din motive imperative de urgență temeinic justificate legate de siguranță, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile în conformitate cu procedura vizată la articolul 65 alineatul (4).

Statul membru în cauză revocă măsura luată în temeiul alineatului (1) în urma notificării deciziei menționate la primul paragraf al prezentului alineat.

În cazul în care acest lucru este necesar ca urmare a constatării unei probleme de siguranță ce impune o reacție imediată, așa cum este descrisă la alineatul (1), Comisia este împuternicită să adopte acte delegate, în conformitate cu articolul 65c, în vederea modificării sau a completării prezentului regulament

  soluționării problemelor de siguranță constatate
  .”[AM 39]

| (c) | alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:
  „(4)   Statele membre pot acorda derogări de la cerințele esențiale formulate în prezentul regulament și în actele sale delegate și de punere în aplicare, în cazul unor circumstanțe operaționale sau necesități operaționale neprevăzute sau urgente cu o durată limitată, cu condiția ca aceste derogări să nu prejudicieze nivelul de siguranță. Derogările se aduc la cunoștința agenției, a Comisiei și a celorlalte state membre atunci când dobândesc un caracter repetitiv sau se acordă pentru perioade mai mari de două luni.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (4) se înlocuiește cu următorul text:

„(4)   Statele membre pot acorda derogări de la cerințele esențiale formulate în prezentul regulament și în actele sale delegate și de punere în aplicare, în cazul unor circumstanțe operaționale sau necesități operaționale neprevăzute sau urgente cu o durată limitată, cu condiția ca aceste derogări să nu prejudicieze nivelul de siguranță. Derogările se aduc la cunoștința agenției, a Comisiei și a celorlalte state membre atunci când dobândesc un caracter repetitiv sau se acordă pentru perioade mai mari de două luni.”

| (d) | la alineatul (5), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia evaluează dacă derogarea respectă condițiile stabilite în alineatul (4) și, în cazurile în care consideră că acest lucru nu este valabil, adoptă o decizie corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2). Din motive imperative de urgență temeinic justificate legate de siguranță, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile în conformitate cu procedura vizată la articolul 65 alineatul (4).
  Statul membru vizat revocă derogarea de îndată ce i se notifică decizia menționată la al doilea paragraf.” |
| --- | --- |

(d)

la alineatul (5), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia evaluează dacă derogarea respectă condițiile stabilite în alineatul (4) și, în cazurile în care consideră că acest lucru nu este valabil, adoptă o decizie corespunzătoare. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2). Din motive imperative de urgență temeinic justificate legate de siguranță, Comisia adoptă acte de punere în aplicare imediat aplicabile în conformitate cu procedura vizată la articolul 65 alineatul (4).

Statul membru vizat revocă derogarea de îndată ce i se notifică decizia menționată la al doilea paragraf.”

| (e) | la alineatul (6), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „(6)   În cazul în care un nivel de protecție echivalent cu cel atins prin punerea în practică a actelor delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza prezentului regulament poate fi realizat prin alte mijloace, statele membre pot acorda aprobări de derogare de la actele delegate și de punere în aplicare în cauză, fără discriminări pe motive de naționalitate, în conformitate cu procedura prevăzută la doilea paragraf și la alineatul (7).” |
| --- | --- |

(e)

la alineatul (6), primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„(6)   În cazul în care un nivel de protecție echivalent cu cel atins prin punerea în practică a actelor delegate și de punere în aplicare adoptate pe baza prezentului regulament poate fi realizat prin alte mijloace, statele membre pot acorda aprobări de derogare de la actele delegate și de punere în aplicare în cauză, fără discriminări pe motive de naționalitate, în conformitate cu procedura prevăzută la doilea paragraf și la alineatul (7).”

| (f) | la alineatul (7),
  al doilea paragraf
  se adaugă

  înlocuiește cu
  următorul paragraf la sfârșit

  text
  : [AM 10]

  „În cazul în care Comisia constată, ținând cont de recomandarea menționată la primul paragraf, că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (6), ea acordă derogarea fără întârziere, prin modificarea în consecință a actelor delegate sau de punere în aplicare relevante, adoptate pe baza prezentului regulament.” |
| --- | --- |

(f)

la alineatul (7),
  al doilea paragraf
  se adaugă

  înlocuiește cu
  următorul paragraf la sfârșit

  text
  : [AM 10]

„În cazul în care Comisia constată, ținând cont de recomandarea menționată la primul paragraf, că sunt îndeplinite condițiile prevăzute la alineatul (6), ea acordă derogarea fără întârziere, prin modificarea în consecință a actelor delegate sau de punere în aplicare relevante, adoptate pe baza prezentului regulament.”

| 18. | Articolul 14 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Fără a aduce atingere dreptului de acces al publicului la documentele Comisiei, astfel cum este definit în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, Comisia adoptă norme detaliate privind difuzarea către părțile interesate, din proprie inițiativă, a informațiilor cuprinse la alineatul (1) din prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (3). Aceste măsuri țin seama de necesitatea:” |
| --- | --- | --- |

18.

Articolul 14 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Fără a aduce atingere dreptului de acces al publicului la documentele Comisiei, astfel cum este definit în Regulamentul (CE) nr. 1049/2001, Comisia adoptă norme detaliate privind difuzarea către părțile interesate, din proprie inițiativă, a informațiilor cuprinse la alineatul (1) din prezentul articol. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (3). Aceste măsuri țin seama de necesitatea:”

| (b) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Autoritățile aeronautice naționale, în conformitate cu
  dreptul Uniunii și cu
  legislațiile lor naționale, iau măsurile necesare pentru a asigura un nivel corespunzător de confidențialitate în legătură cu informațiile pe care le primesc în temeiul alineatului (1).”[AM 11] |
| --- | --- |

(b)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Autoritățile aeronautice naționale, în conformitate cu
  dreptul Uniunii și cu
  legislațiile lor naționale, iau măsurile necesare pentru a asigura un nivel corespunzător de confidențialitate în legătură cu informațiile pe care le primesc în temeiul alineatului (1).”[AM 11]

| 19. | Titlul capitolului III se înlocuiește cu următorul text:
  „AGENȚIA UNIUNII EUROPENE PENTRU AVIAȚIE” |
| --- | --- |

19.

Titlul capitolului III se înlocuiește cu următorul text:

„AGENȚIA UNIUNII EUROPENE PENTRU AVIAȚIE”

| 20. | Articolul 17 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „În vederea aplicării prezentului regulament, se înființează Agenția Uniunii Europene pentru Aviație.” |
| --- | --- | --- |

20.

Articolul 17 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„În vederea aplicării prezentului regulament, se înființează Agenția Uniunii Europene pentru Aviație.”

| (b) | la alineatul (2), prima teză se înlocuiește cu următorul text:
  „În vederea garantării funcționării și dezvoltării corespunzătoare a aviației civile,
  mai ales a siguranței acesteia,
  agenția:”[AM 12] |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (2), prima teză se înlocuiește cu următorul text:

„În vederea garantării funcționării și dezvoltării corespunzătoare a aviației civile,
  mai ales a siguranței acesteia,
  agenția:”[AM 12]

| (c) | la alineatul (2) se adaugă următoarea literă:






  „(f) | sprijină autoritățile competente din statele membre în îndeplinirea atribuțiilor care le revin, oferind un forum pentru schimburile de informații și de experți.” |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (2) se adaugă următoarea literă:

„(f)

sprijină autoritățile competente din statele membre în îndeplinirea atribuțiilor care le revin, oferind un forum pentru schimburile de informații și de experți.”

| (ca) | la alineatul (2) se introduc următoarele litere:










  „(g) | în conformitate cu alineatul (2) să promoveze standardele și normele aviatice europene prin stabilirea unei cooperări corespunzătoare cu țări terțe și organizațiile internaționale și, procedând astfel, să promoveze circulația produselor, cadrelor profesionale și serviciilor aeronautice ale Uniunii în vederea facilitării accesului acestora la noi piețe ale lumii aflate în creștere.” |
| --- | --- | --- |

(ca)

la alineatul (2) se introduc următoarele litere:

„(g)

în conformitate cu alineatul (2) să promoveze standardele și normele aviatice europene prin stabilirea unei cooperări corespunzătoare cu țări terțe și organizațiile internaționale și, procedând astfel, să promoveze circulația produselor, cadrelor profesionale și serviciilor aeronautice ale Uniunii în vederea facilitării accesului acestora la noi piețe ale lumii aflate în creștere.”

| „(f) | realizează acreditarea autorităților aeronautice naționale. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b, în vederea stabilirii unor norme detaliate care prevăd condițiile pentru respectarea dispoziției menționate la prezentul alineat.” [AM 13,31 şi 40] |
| --- | --- |

„(f)

realizează acreditarea autorităților aeronautice naționale. Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b, în vederea stabilirii unor norme detaliate care prevăd condițiile pentru respectarea dispoziției menționate la prezentul alineat.” [AM 13,31 şi 40]

| 21. | la articolul 19 alineatul (2), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Aceste documente reflectă stadiul actual al tehnicii și cele mai bune practici din domeniile vizate și se actualizează ținând seama de experiența acumulată la nivel mondial în aviație, precum și de progresele tehnico-științifice
  și de Planul general pentru ATM
  .”[AM 14] |
| --- | --- |

21.

la articolul 19 alineatul (2), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Aceste documente reflectă stadiul actual al tehnicii și cele mai bune practici din domeniile vizate și se actualizează ținând seama de experiența acumulată la nivel mondial în aviație, precum și de progresele tehnico-științifice
  și de Planul general pentru ATM
  .”[AM 14]

| 22. | la articolul 21 alineatul (2) litera (b), punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:






  „(i) | simulatoarelor de zbor operate de organizațiile de instruire certificate de către agenție;” |
| --- | --- | --- |

22.

la articolul 21 alineatul (2) litera (b), punctul (i) se înlocuiește cu următorul text:

„(i)

simulatoarelor de zbor operate de organizațiile de instruire certificate de către agenție;”

| 23. | Articolul 22 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2) litera (c), cuvintele „o lună” se înlocuiesc cu „trei luni”; |
| --- | --- | --- |

23.

Articolul 22 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2) litera (c), cuvintele „o lună” se înlocuiesc cu „trei luni”;

| (b) | la alineatul (2), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:






  „(e) | în cazul în care un stat membru nu este de acord cu concluziile agenției privind un regim individual, acesta transmite dosarul Comisiei. Comisia decide dacă regimul individual respectiv este compatibil cu obiectivele generale de siguranță ale prezentului regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2);” |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (2), litera (e) se înlocuiește cu următorul text:

„(e)

în cazul în care un stat membru nu este de acord cu concluziile agenției privind un regim individual, acesta transmite dosarul Comisiei. Comisia decide dacă regimul individual respectiv este compatibil cu obiectivele generale de siguranță ale prezentului regulament. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2);”

| 24. | La articolul 22a se introduce următoarea literă:






  „(ca) | eliberează și reînnoiește certificatele sau acceptă declarațiile privind conformitatea sau adecvarea pentru utilizare și privind conformarea în concordanță cu articolul 8b alineatele (4) și (5) ale organizațiilor care furnizează servicii sau sisteme paneuropene și, la solicitarea statului în cauză, și ale altor furnizori de servicii, precum și ale organizațiilor implicate în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS;” |
| --- | --- | --- |

24.

La articolul 22a se introduce următoarea literă:

„(ca)

eliberează și reînnoiește certificatele sau acceptă declarațiile privind conformitatea sau adecvarea pentru utilizare și privind conformarea în concordanță cu articolul 8b alineatele (4) și (5) ale organizațiilor care furnizează servicii sau sisteme paneuropene și, la solicitarea statului în cauză, și ale altor furnizori de servicii, precum și ale organizațiilor implicate în proiectarea, producerea și întreținerea sistemelor și componentelor ATM/ANS;”

| 25. | La articolul 24, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Ținând cont de principiile enunțate la articolele 52 și 53, Comisia adoptă norme detaliate privind metodele de lucru utilizate de agenție pentru îndeplinirea atribuțiilor menționate la alineatele (1), (3) și (4). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2).” |
| --- | --- |

25.

La articolul 24, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Ținând cont de principiile enunțate la articolele 52 și 53, Comisia adoptă norme detaliate privind metodele de lucru utilizate de agenție pentru îndeplinirea atribuțiilor menționate la alineatele (1), (3) și (4). Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2).”

| 26. | Articolul 25 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (3), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   În baza alineatelor (1) și (2), Comisia stabilește, prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 65b:” |
| --- | --- | --- |

26.

Articolul 25 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (3), partea introductivă se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   În baza alineatelor (1) și (2), Comisia stabilește, prin intermediul unor acte delegate în conformitate cu articolul 65b:”

| (b) | la alineatul (3), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | normele detaliate referitoare la investigații, măsurile asociate și raportare, precum și la luarea deciziilor, inclusiv dispozițiile privind dreptul la apărare, accesul la dosare, reprezentarea juridică, confidențialitatea și prevederile temporale, cuantificarea și încasarea amenzilor și a penalităților de întârziere.” |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (3), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

normele detaliate referitoare la investigații, măsurile asociate și raportare, precum și la luarea deciziilor, inclusiv dispozițiile privind dreptul la apărare, accesul la dosare, reprezentarea juridică, confidențialitatea și prevederile temporale, cuantificarea și încasarea amenzilor și a penalităților de întârziere.”

| 27. | Articolul 29 alineatul (2) se elimină. |
| --- | --- |

27.

Articolul 29 alineatul (2) se elimină.

| 28. | Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 30
  Privilegii și imunități
  Protocolul cu privire la privilegiile și imunitățile Uniunii Europene se aplică agenției și personalului acesteia.” |
| --- | --- |

28.

Articolul 30 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 30

Privilegii și imunități

Protocolul cu privire la privilegiile și imunitățile Uniunii Europene se aplică agenției și personalului acesteia.”

| 29. | Articolul 33 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:






  „(a) | numește directorul executiv și directorii executivi adjuncți, în conformitate cu articolele 39a și 39b;” |
| --- | --- | --- | --- |

29.

Articolul 33 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), litera (a) se înlocuiește cu următorul text:

„(a)

numește directorul executiv și directorii executivi adjuncți, în conformitate cu articolele 39a și 39b;”

| (b) | la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:






  „(c) | până la data de 30 noiembrie a fiecărui an și după obținerea avizului Comisiei, adoptă programul de lucru anual și pe cel multianual al agenției pentru anul următor și, respectiv, pentru anii următori; aceste programe de lucru se adoptă fără a aduce atingere procedurii bugetare anuale a Comunității

  Uniunii
  și programului legislativ al Comunității

  Uniunii
  în domenii care țin de siguranța aviației; avizul Comisiei se anexează la programele de lucru;”[AM 15] |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (2), litera (c) se înlocuiește cu următorul text:

„(c)

până la data de 30 noiembrie a fiecărui an și după obținerea avizului Comisiei, adoptă programul de lucru anual și pe cel multianual al agenției pentru anul următor și, respectiv, pentru anii următori; aceste programe de lucru se adoptă fără a aduce atingere procedurii bugetare anuale a Comunității

  Uniunii
  și programului legislativ al Comunității

  Uniunii
  în domenii care țin de siguranța aviației; avizul Comisiei se anexează la programele de lucru;”[AM 15]

| (c) | la alineatul (2), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:






  „(h) | exercită autoritate disciplinară asupra directorului executiv, precum și, cu acordul acestuia, asupra directorilor executivi adjuncți;” |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (2), litera (h) se înlocuiește cu următorul text:

„(h)

exercită autoritate disciplinară asupra directorului executiv, precum și, cu acordul acestuia, asupra directorilor executivi adjuncți;”

| (d) | la alineatul (2) se adaugă următoarele litere:






  „(n) | în conformitate cu alineatul (6), exercită, în ceea ce privește personalul agenției, competențele de autoritate împuternicită să facă numiri, conferite prin Statutul funcționarilor și competențele de autoritate abilitată să încheie contracte de muncă, ce îi sunt conferite prin Regimul aplicabil celorlalți agenți (Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliulu (*7)) («competențele de autoritate împuternicită să facă numiri»); |
| --- | --- | --- |

(d)

la alineatul (2) se adaugă următoarele litere:

„(n)

în conformitate cu alineatul (6), exercită, în ceea ce privește personalul agenției, competențele de autoritate împuternicită să facă numiri, conferite prin Statutul funcționarilor și competențele de autoritate abilitată să încheie contracte de muncă, ce îi sunt conferite prin Regimul aplicabil celorlalți agenți (Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliulu (*7)) («competențele de autoritate împuternicită să facă numiri»);

| (o) | se asigură că se dă curs în mod adecvat concluziilor și recomandărilor care decurg din rapoartele de audit și evaluările interne sau externe, precum și din investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF); |
| --- | --- |

(o)

se asigură că se dă curs în mod adecvat concluziilor și recomandărilor care decurg din rapoartele de audit și evaluările interne sau externe, precum și din investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF);

| (p) | adoptă norme corespunzătoare de executare pentru a asigura punerea în aplicare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți în conformitate cu dispozițiile articolului 110 din Statutul funcționarilor; |
| --- | --- |

(p)

adoptă norme corespunzătoare de executare pentru a asigura punerea în aplicare a Statutului funcționarilor și a Regimului aplicabil celorlalți agenți în conformitate cu dispozițiile articolului 110 din Statutul funcționarilor;

| (q) | adoptă norme de prevenire și de gestionare a conflictelor de interese în ceea ce privește membrii săi, precum și membrii comisiei (comisiilor) de apel.” |
| --- | --- |

(q)

adoptă norme de prevenire și de gestionare a conflictelor de interese în ceea ce privește membrii săi, precum și membrii comisiei (comisiilor) de apel.”

(*7)  Regulamentul (CEE, Euratom, CECO) nr. 259/68 al Consiliului din 29 februarie 1968 de instituire a Statutului funcționarilor comunităților europene și a Regimului aplicabil celorlalți agenți ai acestor comunități, precum și a unor dispoziții speciale aplicabile temporar funcționarilor Comisiei (JO L 56, 4.3.1968, p.1).”"

| (e) | se adaugă alineatul (6), după cum urmează:
  „(6)   Consiliul de administrație adoptă, în conformitate cu dispozițiile articolului 110 din Statutul funcționarilor, o decizie bazată pe articolul 2 alineatul (1) din Statutul funcționarilor și pe articolul 6 din Regimul aplicabil celorlalți agenți, prin care deleagă directorului executiv competențele relevante de autoritate împuternicită să facă numiri și definește condițiile în care această delegare de competențe poate fi suspendată. Directorul executiv este autorizat să subdelege aceste competențe.
  În cazul în care circumstanțe

  împrejurări
  excepționale impun acest lucru, consiliul de administrație poate, printr-o decizie
  luată cu majoritatea absolută a membrilor săi
  , să suspende temporar delegarea către directorul executiv a competențelor de autoritate împuternicită să facă numiri și subdelegarea competențelor de către acesta și să le exercite el însuși sau să le delege unuia dintre membrii săi sau unui membru al personalului, altul decât directorul executiv.”[AM 16] |
| --- | --- |

(e)

se adaugă alineatul (6), după cum urmează:

„(6)   Consiliul de administrație adoptă, în conformitate cu dispozițiile articolului 110 din Statutul funcționarilor, o decizie bazată pe articolul 2 alineatul (1) din Statutul funcționarilor și pe articolul 6 din Regimul aplicabil celorlalți agenți, prin care deleagă directorului executiv competențele relevante de autoritate împuternicită să facă numiri și definește condițiile în care această delegare de competențe poate fi suspendată. Directorul executiv este autorizat să subdelege aceste competențe.

În cazul în care circumstanțe

  împrejurări
  excepționale impun acest lucru, consiliul de administrație poate, printr-o decizie
  luată cu majoritatea absolută a membrilor săi
  , să suspende temporar delegarea către directorul executiv a competențelor de autoritate împuternicită să facă numiri și subdelegarea competențelor de către acesta și să le exercite el însuși sau să le delege unuia dintre membrii săi sau unui membru al personalului, altul decât directorul executiv.”[AM 16]

| 30. | Articolul 34 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), cuvintele „un reprezentant al Comisiei” se înlocuiesc cu „doi reprezentanți ai Comisiei, fiecare având drept de vot”; |
| --- | --- | --- |

30.

Articolul 34 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), cuvintele „un reprezentant al Comisiei” se înlocuiesc cu „doi reprezentanți ai Comisiei, fiecare având drept de vot”;

| (b) | la alineatul (1) al doilea paragraf, cuvintele „un membru titular și un supleant” se înlocuiesc cu „membrii săi titulari și supleanții acestora”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (1) al doilea paragraf, cuvintele „un membru titular și un supleant” se înlocuiesc cu „membrii săi titulari și supleanții acestora”;

| (c) | la alineatul (1) al doilea paragraf, cuvântul „cinci” se înlocuiește cu „patru”; |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (1) al doilea paragraf, cuvântul „cinci” se înlocuiește cu „patru”;

| (d) | la alineatul (1), se adaugă următorul paragraf nou la sfârșit:
  „Membrii consiliului de administrație și supleanții acestora sunt numiți în funcție de cunoștințele lor în domeniul aviației, ținând cont de competențele lor relevante manageriale, administrative și bugetare. Toate părțile reprezentate în consiliul de administrație depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în consiliu, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestuia. Toate părțile urmăresc realizarea unei reprezentări echilibrate a bărbaților și femeilor în consiliul de administrație.” |
| --- | --- |

(d)

la alineatul (1), se adaugă următorul paragraf nou la sfârșit:

„Membrii consiliului de administrație și supleanții acestora sunt numiți în funcție de cunoștințele lor în domeniul aviației, ținând cont de competențele lor relevante manageriale, administrative și bugetare. Toate părțile reprezentate în consiliul de administrație depun eforturi pentru a limita rotația reprezentanților lor în consiliu, cu scopul de a asigura continuitatea activității acestuia. Toate părțile urmăresc realizarea unei reprezentări echilibrate a bărbaților și femeilor în consiliul de administrație.”

| 31. | La articolul 37 alineatul (1) se aduc următoarele modificări:






  — | cuvintele „majoritate de două treimi” se înlocuiesc cu „majoritate simplă

  absolută
  ”; [AM 17] |
| --- | --- | --- |

31.

La articolul 37 alineatul (1) se aduc următoarele modificări:

—

cuvintele „majoritate de două treimi” se înlocuiesc cu „majoritate simplă

  absolută
  ”; [AM 17]

| — | se introduce o a doua teză, după cum urmează:
  „Cu toate acestea, este necesară o majoritate de două treimi din membrii consiliului de administrație pentru deciziile privind adoptarea programelor de lucru, bugetul anual, precum și numirea directorului executiv și prelungirea mandatului acestuia sau demiterea sa din funcție.” |
| --- | --- |

—

se introduce o a doua teză, după cum urmează:

„Cu toate acestea, este necesară o majoritate de două treimi din membrii consiliului de administrație pentru deciziile privind adoptarea programelor de lucru, bugetul anual, precum și numirea directorului executiv și prelungirea mandatului acestuia sau demiterea sa din funcție.”

| 32. | Se adaugă următorul articol:
  „Articolul 37a
  Comitetul executiv
  (1)   Consiliul de administrație este asistat de
  către
  un comitet executiv.
  (2)   Comitetul executiv:






  (a) | pregătește deciziile care urmează să fie adoptate de consiliul de administrație; |
| --- | --- | --- |

32.

Se adaugă următorul articol:

„Articolul 37a

Comitetul executiv

(1)   Consiliul de administrație este asistat de
  către
  un comitet executiv.

(2)   Comitetul executiv:

(a)

pregătește deciziile care urmează să fie adoptate de consiliul de administrație;

| (b) | se asigură, împreună cu consiliul de administrație, că se dă curs în mod adecvat concluziilor și recomandărilor care decurg din rapoartele de audit și evaluările interne sau externe, precum și din investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF); |
| --- | --- |

(b)

se asigură, împreună cu consiliul de administrație, că se dă curs în mod adecvat concluziilor și recomandărilor care decurg din rapoartele de audit și evaluările interne sau externe, precum și din investigațiile efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF);

| (c) | fără a aduce atingere responsabilităților care îi revin directorului executiv, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38, îi acordă acestuia asistență și consiliere în ceea ce privește punerea în aplicare a deciziilor consiliului de administrație, cu scopul de a consolida supravegherea gestionării administrative și bugetare. |
| --- | --- |

(c)

fără a aduce atingere responsabilităților care îi revin directorului executiv, astfel cum sunt prevăzute la articolul 38, îi acordă acestuia asistență și consiliere în ceea ce privește punerea în aplicare a deciziilor consiliului de administrație, cu scopul de a consolida supravegherea gestionării administrative și bugetare.

(3)   Atunci când este necesar, din motive de urgență, comitetul executiv poate lua anumite decizii provizorii în numele consiliului de administrație, în special cu privire la aspecte legate de gestionarea administrativă, inclusiv suspendarea delegării competențelor de autoritate împuternicită să facă numiri, precum și cu privire la aspecte bugetare

  cu caracter temporar privind suspendarea delegării competențelor de autoritate împuternicită să facă numiri și privind aspectele bugetare. Aceste decizii se iau cu o majoritate de cinci din cei șapte membri ai comitetului executiv. Aceste decizii se supun fără întârziere atenției următoarei reuniuni a consiliului de administrație. Consiliul de administrație le poate revoca printr-un vot cu majoritate absolută
  .

(4)   Comitetul executiv este alcătuit din președintele consiliului de administrație, un reprezentant al Comisiei în cadrul consiliului de administrație și alți trei

  cinci
  membri desemnați de consiliul de administrație
  , cu un mandat de doi ani,
  din rândul membrilor săi cu drept de vot.
  Mandatul celor cinci membri numiți poate fi reînnoit fără restricții.
  Președintele consiliului de administrație este și președintele comitetului executiv. Directorul executiv ia parte la sesiunile comitetului executiv, dar nu are drept de vot.

(5)   Durata mandatului membrilor

  președintelui
  comitetului executiv este aceeași ca și în cazul membrilor

  coincide cu durata mandatului său ca președinte al
  consiliului de administrație. Durata mandatului membrilor comitetului executiv se încheie atunci când aceștia își pierd calitatea de membri ai

  reprezentatului Comisiei coincide cu durata mandatului său în cadrul
  consiliului de administrație.
  Mandatul membrilor comitetului executiv încetează o dată cu încetarea calității de membru în consiliul de administrație.

(6)   Comitetul executiv se reunește în cel puțin o sesiune ordinară la fiecare trei luni. În plus

  De asemenea
  , acesta se reunește la inițiativa președintelui său sau la cererea membrilor săi
  sau a directorului executiv
  .

(7)   Consiliul de administrație prevede regulamentul de procedură al comitetului executiv.”[AM 18]

| 33. | Articolul 38 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Agenția este coordonată de directorul executiv, care dispune de o independență totală în executarea sarcinilor sale. Fără a aduce atingere competențelor Comisiei, ale consiliului de administrație și ale comitetului executiv, directorul executiv nu solicită și nu acceptă niciun fel de instrucțiuni de la vreun guvern sau orice alt organism.” |
| --- | --- | --- |

33.

Articolul 38 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Agenția este coordonată de directorul executiv, care dispune de o independență totală în executarea sarcinilor sale. Fără a aduce atingere competențelor Comisiei, ale consiliului de administrație și ale comitetului executiv, directorul executiv nu solicită și nu acceptă niciun fel de instrucțiuni de la vreun guvern sau orice alt organism.”

| (b) | la alineatul (3), se elimină litera (g); |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), se elimină litera (g);

| (c) | la alineatul (3), litera (i) se înlocuiește cu următorul text:






  „(i) | își deleagă competențele altor membri din personalul agenției. Comisia definește modalitățile unor astfel de delegări. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2);” |
| --- | --- | --- |

(c)

la alineatul (3), litera (i) se înlocuiește cu următorul text:

„(i)

își deleagă competențele altor membri din personalul agenției. Comisia definește modalitățile unor astfel de delegări. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2);”

| (d) | la alineatul (3), litera (k) se înlocuiește cu următorul text:






  „(k) | elaborează programul de lucru anual și pe cel multianual și le prezintă consiliului de administrație, după consultarea Comisiei;” |
| --- | --- | --- |

(d)

la alineatul (3), litera (k) se înlocuiește cu următorul text:

„(k)

elaborează programul de lucru anual și pe cel multianual și le prezintă consiliului de administrație, după consultarea Comisiei;”

| (e) | la alineatul (3) se adaugă următoarele litere:






  „(m) | pune în aplicare programul de lucru anual și pe cel multianual și raportează consiliului de administrație cu privire la punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- | --- |

(e)

la alineatul (3) se adaugă următoarele litere:

„(m)

pune în aplicare programul de lucru anual și pe cel multianual și raportează consiliului de administrație cu privire la punerea în aplicare a acestora;

| (n) | pregătește un plan de acțiune ce dă curs concluziilor rezultate în urma rapoartelor de audit și evaluărilor interne sau externe, precum și în urma investigațiilor efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), și prezintă rapoarte semestriale Comisiei și rapoarte periodice consiliului de administrație și comitetului executiv în legătură cu progresele înregistrate; |
| --- | --- |

(n)

pregătește un plan de acțiune ce dă curs concluziilor rezultate în urma rapoartelor de audit și evaluărilor interne sau externe, precum și în urma investigațiilor efectuate de Oficiul European de Luptă Antifraudă (OLAF), și prezintă rapoarte semestriale Comisiei și rapoarte periodice consiliului de administrație și comitetului executiv în legătură cu progresele înregistrate;

| (o) | protejează interesele financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive de combatere a fraudei, a corupției și a oricăror altor activități ilegale, prin realizarea de controale eficace și, dacă se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive; |
| --- | --- |

(o)

protejează interesele financiare ale Uniunii prin aplicarea de măsuri preventive de combatere a fraudei, a corupției și a oricăror altor activități ilegale, prin realizarea de controale eficace și, dacă se constată nereguli, prin recuperarea sumelor plătite necuvenit și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni administrative și financiare eficace, proporționale și disuasive;

| (p) | pregătește strategia antifraudă a agenției și o prezintă spre aprobare consiliului de administrație.” |
| --- | --- |

(p)

pregătește strategia antifraudă a agenției și o prezintă spre aprobare consiliului de administrație.”

| 34. | Articolul 39 se elimină. |
| --- | --- |

34.

Articolul 39 se elimină.

| 35. | Se adaugă următoarele articole:
  „Articolul 39a
  Numirea directorului executiv
  (1)   Directorul executiv este angajat ca agent temporar al agenției în temeiul articolului 2 litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți.
  (2)   Directorul executiv este numit de consiliul de administrație, pe baza meritelor proprii, precum și a competenței și experienței sale profesionale dovedite și relevante în domeniul aviației civile, dintr-o listă de candidați propusă de Comisie, ca urmare a unei proceduri de selecție deschise și transparente.
  În scopul încheierii contractului cu directorul executiv, agenția este reprezentată de președintele consiliului de administrație.
  Înainte de a fi numit în funcție, candidatul selecționat de către consiliul de administrație poate fi invitat să facă

  face
  o declarație în fața comisiei competente a Parlamentului European și să răspundă

  răspunde
  întrebărilor adresate de membrii acesteia. [AM 19]

  (3)   Durata mandatului directorului executiv este de cinci ani. Până la sfârșitul

  La jumătatea
  acestei perioade, Comisia realizează o evaluare care ia în considerare

  un raport cu
  evaluarea performanțelor directorului executiv, precum și sarcinile și provocările viitoare ale Agenției.
  Comisia prezintă acest raport de evaluare comisiei de specialitate din Parlamentul European. [AM 20]

  (4)   La propunerea Comisiei, care ține cont de evaluarea menționată la alineatul (3), consiliul de administrație poate prelungi mandatul directorului executiv o singură dată, cu cel mult cinci ani.
  (5)   Consiliul de administrație informează Parlamentul European dacă intenționează să prelungească mandatul directorului executiv. Cu o lună înainte de o astfel de prelungire, directorul executiv poate fi invitat să facă

  face
  o declarație în fața comisiei competente a Parlamentului și să răspundă

  răspunde
  întrebărilor adresate de membrii acesteia. [AM 21]

  (6)   Directorul executiv al cărui mandat a fost prelungit nu mai poate să participe la o altă procedură de selecție pentru același post la sfârșitul perioadei totale.
  (7)   Directorul executiv poate fi demis din funcție numai prin decizia consiliului de administrație care acționează la propunerea Comisiei.
  (8)   Consiliul de administrație adoptă deciziile privind numirea, prelungirea mandatului sau demiterea din funcție a directorului executiv și/sau a directorilor executivi adjuncți în baza unei majorități de două treimi din membrii săi cu drept de vot.
  Articolul 39b
  Numirea directorilor executivi adjuncți
  (1)   Directorul executiv poate fi

  este
  asistat de unul sau mai mulți directori executivi adjuncți

  un director executiv adjunct
  . [AM 22]

  (2)   Numirea, prelungirea mandatului sau demiterea din funcție a directorului executiv adjunct sau a directorilor executivi adjuncți are loc, astfel cum se prevede la articolul 39a, după consultarea directorului executiv și, după caz, a directorului executiv care a fost numit dar care nu și-a început mandatul.” |
| --- | --- |

35.

Se adaugă următoarele articole:

„Articolul 39a

Numirea directorului executiv

(1)   Directorul executiv este angajat ca agent temporar al agenției în temeiul articolului 2 litera (a) din Regimul aplicabil celorlalți agenți.

(2)   Directorul executiv este numit de consiliul de administrație, pe baza meritelor proprii, precum și a competenței și experienței sale profesionale dovedite și relevante în domeniul aviației civile, dintr-o listă de candidați propusă de Comisie, ca urmare a unei proceduri de selecție deschise și transparente.

În scopul încheierii contractului cu directorul executiv, agenția este reprezentată de președintele consiliului de administrație.

Înainte de a fi numit în funcție, candidatul selecționat de către consiliul de administrație poate fi invitat să facă

  face
  o declarație în fața comisiei competente a Parlamentului European și să răspundă

  răspunde
  întrebărilor adresate de membrii acesteia. [AM 19]

(3)   Durata mandatului directorului executiv este de cinci ani. Până la sfârșitul

  La jumătatea
  acestei perioade, Comisia realizează o evaluare care ia în considerare

  un raport cu
  evaluarea performanțelor directorului executiv, precum și sarcinile și provocările viitoare ale Agenției.
  Comisia prezintă acest raport de evaluare comisiei de specialitate din Parlamentul European. [AM 20]

(4)   La propunerea Comisiei, care ține cont de evaluarea menționată la alineatul (3), consiliul de administrație poate prelungi mandatul directorului executiv o singură dată, cu cel mult cinci ani.

(5)   Consiliul de administrație informează Parlamentul European dacă intenționează să prelungească mandatul directorului executiv. Cu o lună înainte de o astfel de prelungire, directorul executiv poate fi invitat să facă

  face
  o declarație în fața comisiei competente a Parlamentului și să răspundă

  răspunde
  întrebărilor adresate de membrii acesteia. [AM 21]

(6)   Directorul executiv al cărui mandat a fost prelungit nu mai poate să participe la o altă procedură de selecție pentru același post la sfârșitul perioadei totale.

(7)   Directorul executiv poate fi demis din funcție numai prin decizia consiliului de administrație care acționează la propunerea Comisiei.

(8)   Consiliul de administrație adoptă deciziile privind numirea, prelungirea mandatului sau demiterea din funcție a directorului executiv și/sau a directorilor executivi adjuncți în baza unei majorități de două treimi din membrii săi cu drept de vot.

Articolul 39b

Numirea directorilor executivi adjuncți

(1)   Directorul executiv poate fi

  este
  asistat de unul sau mai mulți directori executivi adjuncți

  un director executiv adjunct
  . [AM 22]

(2)   Numirea, prelungirea mandatului sau demiterea din funcție a directorului executiv adjunct sau a directorilor executivi adjuncți are loc, astfel cum se prevede la articolul 39a, după consultarea directorului executiv și, după caz, a directorului executiv care a fost numit dar care nu și-a început mandatul.”

| 36. | La articolul 40, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Comisia sau comisiile de apel se reunesc ori de câte ori este necesar. Comisia determină numărul comisiilor de apel și repartizarea sarcinilor de lucru între acestea. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2).” |
| --- | --- |

36.

La articolul 40, alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Comisia sau comisiile de apel se reunesc ori de câte ori este necesar. Comisia determină numărul comisiilor de apel și repartizarea sarcinilor de lucru între acestea. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (2).”

| 37. | La articolul 41, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Comisia stabilește calificările necesare pentru membrii fiecărei comisii de apel, atribuțiile fiecărui membru în parte în etapa de elaborare a deciziilor și condițiile de vot. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (3).” |
| --- | --- |

37.

La articolul 41, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Comisia stabilește calificările necesare pentru membrii fiecărei comisii de apel, atribuțiile fiecărui membru în parte în etapa de elaborare a deciziilor și condițiile de vot. Respectivele acte de punere în aplicare se adoptă conform procedurii vizate la articolul 65 alineatul (3).”

| 38. | La articolul 52 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:






  „(b) | ori de câte ori este necesar, fac apel la experți din partea părților interesate relevante sau mobilizează cunoștințele organismelor europene de standardizare pertinente, ale Eurocontrol sau ale altor organisme specializate;” |
| --- | --- | --- |

38.

La articolul 52 alineatul (1), litera (b) se înlocuiește cu următorul text:

„(b)

ori de câte ori este necesar, fac apel la experți din partea părților interesate relevante sau mobilizează cunoștințele organismelor europene de standardizare pertinente, ale Eurocontrol sau ale altor organisme specializate;”

| 39. | Articolul 56 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 56
  Programul de lucru anual și programul de lucru multianual
  (1)   Până la data de 30 noiembrie a fiecărui an, în conformitate cu articolul 33 alineatul (2) litera (c), consiliul de administrație adoptă un document de programare care cuprinde programarea multianuală și cea anuală, pe baza unui proiect prezentat de către directorul executiv, ținând seama de avizul Comisiei. Consiliul de administrație transmite acest document Parlamentului European, Consiliului și Comisiei.
  Documentul de programare devine definitiv după adoptarea finală a bugetului general și, dacă este necesar, se ajustează în consecință.
  Programul de lucru anual și cel multianual urmăresc să promoveze îmbunătățirea permanentă a siguranței aviației în Europa și corespund obiectivelor, misiunilor și sarcinilor agenției, astfel cum sunt definite în prezentul regulament.
  (2)   Programul de lucru anual conține obiective detaliate și rezultate preconizate, inclusiv indicatori de performanță. El include, de asemenea, o descriere a acțiunilor care trebuie să fie finanțate și informații care indică resursele financiare și umane alocate fiecărei acțiuni, în conformitate cu principiile întocmirii bugetului și ale gestionării pe activități. Programul de lucru anual este în concordanță cu programul de lucru multianual menționat la alineatul (4). El precizează în mod clar ce sarcini au fost adăugate, modificate sau anulate comparativ cu exercițiul financiar precedent.
  În plus, acest program cuprinde strategia privind relațiile cu țările terțe sau cu organizațiile internaționale, vizată la articolul 27 alineatul (2), precum și acțiunile legate de strategia menționată.
  (3)   Atunci când agenției i se încredințează o nouă sarcină, consiliul de administrație modifică programul de lucru anual adoptat.
  Orice modificare substanțială a programului de lucru anual se adoptă prin aceeași procedură ca și programul de lucru anual inițial. Consiliul de administrație poate delega directorului executiv competența de a aduce modificări nesubstanțiale la programul de lucru anual.
  (4)   Programul de lucru multianual stabilește programarea strategică globală, inclusiv obiectivele, rezultatele preconizate și indicatorii de performanță. El definește, de asemenea, programarea resurselor, incluzând bugetul multianual și personalul.
  Programarea resurselor este actualizată în fiecare an. Programarea strategică se actualizează dacă este cazul, în special pentru a ține cont de rezultatele evaluării menționate la articolul 62.” |
| --- | --- |

39.

Articolul 56 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 56

Programul de lucru anual și programul de lucru multianual

(1)   Până la data de 30 noiembrie a fiecărui an, în conformitate cu articolul 33 alineatul (2) litera (c), consiliul de administrație adoptă un document de programare care cuprinde programarea multianuală și cea anuală, pe baza unui proiect prezentat de către directorul executiv, ținând seama de avizul Comisiei. Consiliul de administrație transmite acest document Parlamentului European, Consiliului și Comisiei.

Documentul de programare devine definitiv după adoptarea finală a bugetului general și, dacă este necesar, se ajustează în consecință.

Programul de lucru anual și cel multianual urmăresc să promoveze îmbunătățirea permanentă a siguranței aviației în Europa și corespund obiectivelor, misiunilor și sarcinilor agenției, astfel cum sunt definite în prezentul regulament.

(2)   Programul de lucru anual conține obiective detaliate și rezultate preconizate, inclusiv indicatori de performanță. El include, de asemenea, o descriere a acțiunilor care trebuie să fie finanțate și informații care indică resursele financiare și umane alocate fiecărei acțiuni, în conformitate cu principiile întocmirii bugetului și ale gestionării pe activități. Programul de lucru anual este în concordanță cu programul de lucru multianual menționat la alineatul (4). El precizează în mod clar ce sarcini au fost adăugate, modificate sau anulate comparativ cu exercițiul financiar precedent.

În plus, acest program cuprinde strategia privind relațiile cu țările terțe sau cu organizațiile internaționale, vizată la articolul 27 alineatul (2), precum și acțiunile legate de strategia menționată.

(3)   Atunci când agenției i se încredințează o nouă sarcină, consiliul de administrație modifică programul de lucru anual adoptat.

Orice modificare substanțială a programului de lucru anual se adoptă prin aceeași procedură ca și programul de lucru anual inițial. Consiliul de administrație poate delega directorului executiv competența de a aduce modificări nesubstanțiale la programul de lucru anual.

(4)   Programul de lucru multianual stabilește programarea strategică globală, inclusiv obiectivele, rezultatele preconizate și indicatorii de performanță. El definește, de asemenea, programarea resurselor, incluzând bugetul multianual și personalul.

Programarea resurselor este actualizată în fiecare an. Programarea strategică se actualizează dacă este cazul, în special pentru a ține cont de rezultatele evaluării menționate la articolul 62.”

| 40. | La articolul 57, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Raportul general anual descrie modul în care agenția și-a realizat planul de lucru anual. Acesta indică în mod clar ce misiuni și sarcini ale agenției au fost adăugate, modificate sau anulate comparativ cu anul precedent.” |
| --- | --- |

40.

La articolul 57, primul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Raportul general anual descrie modul în care agenția și-a realizat planul de lucru anual. Acesta indică în mod clar ce misiuni și sarcini ale agenției au fost adăugate, modificate sau anulate comparativ cu anul precedent.”

| 41. | La articolul 59 alineatul (1), se adaugă următoarele litere:






  „(f) | tarifele plătite în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul
  de punere în aplicare
  (UE) nr. [regulamentul SES]

  391/2013 al Comisiei

   (*8)

  relevante
  pentru sarcinile de autoritate

  supraveghere a
  ATM/ANS relevante

  efectuate de agenție
  .” [AM 23] |
| --- | --- | --- |

41.

La articolul 59 alineatul (1), se adaugă următoarele litere:

„(f)

tarifele plătite în conformitate cu articolul 13 din Regulamentul
  de punere în aplicare
  (UE) nr. [regulamentul SES]

  391/2013 al Comisiei

   (*8)

  relevante
  pentru sarcinile de autoritate

  supraveghere a
  ATM/ANS relevante

  efectuate de agenție
  .” [AM 23]

| (fa) | subvenții. [AM 24] |
| --- | --- |

(fa)

subvenții. [AM 24]

(*8)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 391/2013 al Comisiei din 3 mai 2013 de stabilire a unei scheme comune de tarifare pentru serviciile de navigație aeriană (JO L 128, 9.5.2013, p. 31).”"

| 41a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 61a




  Conflicte de interese




  (1)
     
  Directorul executiv, precum și funcționarii detașați temporar din partea statelor membre și din partea Comisiei fac o declarație de angajament și o declarație de interese, indicând absența oricăror interese directe sau indirecte despre care se poate considera că aduc atingere independenței lor. Declarațiile respective se fac în scris în momentul intrării în funcție și se reînnoiesc în cazul în care situația lor personală se schimbă. Membrii consiliului de administrație, ai comitetului executiv și ai comisiei de apel fac, de asemenea, aceste declarații, care se publică împreună cu curriculum vitae al fiecăruia dintre ei. Agenția publică pe site-ul său o listă a membrilor organismelor descrise la articolul 42, precum și a experților externi și interni.




  (2)
     
  Consiliul de administrație pune în aplicare o politică de gestionare și de evitare a conflictelor de interese, care include cel puțin:










  (a) | principii referitoare la gestionarea și verificarea declarațiilor de interese, care includ norme privind publicarea acestora ținând seama de articolul 77; |
| --- | --- | --- |

41a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 61a

Conflicte de interese

(1)
     
  Directorul executiv, precum și funcționarii detașați temporar din partea statelor membre și din partea Comisiei fac o declarație de angajament și o declarație de interese, indicând absența oricăror interese directe sau indirecte despre care se poate considera că aduc atingere independenței lor. Declarațiile respective se fac în scris în momentul intrării în funcție și se reînnoiesc în cazul în care situația lor personală se schimbă. Membrii consiliului de administrație, ai comitetului executiv și ai comisiei de apel fac, de asemenea, aceste declarații, care se publică împreună cu curriculum vitae al fiecăruia dintre ei. Agenția publică pe site-ul său o listă a membrilor organismelor descrise la articolul 42, precum și a experților externi și interni.

(2)
     
  Consiliul de administrație pune în aplicare o politică de gestionare și de evitare a conflictelor de interese, care include cel puțin:

(a)

principii referitoare la gestionarea și verificarea declarațiilor de interese, care includ norme privind publicarea acestora ținând seama de articolul 77;

| (b) | cerințe referitoare la formările obligatorii privind conflictele de interese pentru personalul Agenției și pentru experții naționali detașați; |
| --- | --- |

(b)

cerințe referitoare la formările obligatorii privind conflictele de interese pentru personalul Agenției și pentru experții naționali detașați;

| (c) | norme privind cadourile și invitațiile; |
| --- | --- |

(c)

norme privind cadourile și invitațiile;

| (d) | norme detaliate privind incompatibilitatea pentru angajații și membrii Agenției, atunci când aceștia și-au încheiat relațiile de muncă cu Agenția; |
| --- | --- |

(d)

norme detaliate privind incompatibilitatea pentru angajații și membrii Agenției, atunci când aceștia și-au încheiat relațiile de muncă cu Agenția;

| (e) | normele privind transparența deciziilor Agenției, inclusiv procesele-verbale ale Consiliului de administrație și ale Comitetului executiv al Agenției, care sunt publicate luând în considerare informațiile sensibile, clasificate și comerciale; precum și |
| --- | --- |

(e)

normele privind transparența deciziilor Agenției, inclusiv procesele-verbale ale Consiliului de administrație și ale Comitetului executiv al Agenției, care sunt publicate luând în considerare informațiile sensibile, clasificate și comerciale; precum și

| (f) | sancțiunile și alte mecanisme de protejare a autonomiei și a independenței Agenției. |
| --- | --- |

(f)

sancțiunile și alte mecanisme de protejare a autonomiei și a independenței Agenției.

Agenția ține seama de nevoia de a menține un echilibru între riscuri și beneficii, în special în ceea ce privește obiectivul de a obține cel mai bun nivel de consultanță și de competență tehnică și gestionarea conflictelor de interese. Directorul executiv include informații referitoare la punerea în aplicare a acestei politici în rapoartele pe care le transmite Parlamentului European și Consiliului în conformitate cu prezentul regulament.” [AM 25]

| 42. | Articolul 62 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), cuvintele „consiliul de administrație” se înlocuiesc cu cuvântul „Comisia”; |
| --- | --- | --- |

42.

Articolul 62 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), cuvintele „consiliul de administrație” se înlocuiesc cu cuvântul „Comisia”;

| (b) | se adaugă următorul alineat:
  „(4)   Cu ocazia unei evaluări din două, se efectuează și o evaluare a rezultatelor realizate de agenție, având în vedere obiectivele, mandatul și sarcinile acesteia. În cazul în care Comisia consideră că funcționarea în continuare a agenției nu se mai justifică în raport cu obiectivele, mandatul și sarcinile care îi sunt atribuite, aceasta poate propune modificarea în consecință sau abrogarea prezentului regulament.” |
| --- | --- |

(b)

se adaugă următorul alineat:

„(4)   Cu ocazia unei evaluări din două, se efectuează și o evaluare a rezultatelor realizate de agenție, având în vedere obiectivele, mandatul și sarcinile acesteia. În cazul în care Comisia consideră că funcționarea în continuare a agenției nu se mai justifică în raport cu obiectivele, mandatul și sarcinile care îi sunt atribuite, aceasta poate propune modificarea în consecință sau abrogarea prezentului regulament.”

| 43. | Articolul 64 se modifică după cum urmează:






  (a) | titlul se înlocuiește cu următorul text: „Taxele și tarifele”. |
| --- | --- | --- |

43.

Articolul 64 se modifică după cum urmează:

(a)

titlul se înlocuiește cu următorul text: „Taxele și tarifele”.

| (b) | alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:
  „(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii, pe baza alineatelor (3), (4) și (5), a unor norme detaliate referitoare la taxe și tarife.” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„(1)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 65b în vederea stabilirii, pe baza alineatelor (3), (4) și (5), a unor norme detaliate referitoare la taxe și tarife.”

| (c) | alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:
  „(3)   Normele prevăzute la alineatul (1) indică în mod concret prestațiile pentru care se datorează taxele și tarifele în sensul articolului 59 alineatul (1) literele (c) și (d), precum și cuantumul și modalitatea de achitare a acestora.” |
| --- | --- |

(c)

alineatul (3) se înlocuiește cu următorul text:

„(3)   Normele prevăzute la alineatul (1) indică în mod concret prestațiile pentru care se datorează taxele și tarifele în sensul articolului 59 alineatul (1) literele (c) și (d), precum și cuantumul și modalitatea de achitare a acestora.”

| (d) | alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Cuantumul taxelor și tarifelor se stabilește la un nivel care să asigure un venit în principiu suficient pentru a acoperi în totalitate costul serviciilor furnizate. Toate cheltuielile agenției imputabile personalului implicat în activitățile vizate la alineatul (3), inclusiv contribuția proporțională a angajatorului la fondul de pensii, se reflectă în mod special în acest cost. Taxele și tarifele, printre care și cele colectate în 2007, constituie venituri alocate agenției.” |
| --- | --- |

(d)

alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Cuantumul taxelor și tarifelor se stabilește la un nivel care să asigure un venit în principiu suficient pentru a acoperi în totalitate costul serviciilor furnizate. Toate cheltuielile agenției imputabile personalului implicat în activitățile vizate la alineatul (3), inclusiv contribuția proporțională a angajatorului la fondul de pensii, se reflectă în mod special în acest cost. Taxele și tarifele, printre care și cele colectate în 2007, constituie venituri alocate agenției.”

| (da) | Se adaugă următorul alineat (6):




  „(6)
     
  Numărul angajaților remunerați din veniturile provenite din taxe și comisioane poate fluctua în funcție de cererea pieței pentru certificate, aprobări și alte servicii.” [AM 26] |
| --- | --- |

(da)

Se adaugă următorul alineat (6):

„(6)
     
  Numărul angajaților remunerați din veniturile provenite din taxe și comisioane poate fluctua în funcție de cererea pieței pentru certificate, aprobări și alte servicii.” [AM 26]

| 44. | Articolul 65 se înlocuiește cu următorul text:
  „Articolul 65
  Comitetul
  (1)   Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*9).
  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
  (3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
  (4)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 4 din același regulament.

  (*9)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”" |
| --- | --- |

44.

Articolul 65 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 65

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de un comitet. Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (*9).

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(4)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 8 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011, coroborat cu articolul 4 din același regulament.

(*9)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).”"

| 45. | Articolul 65a se elimină. |
| --- | --- |

45.

Articolul 65a se elimină.

| 46. | Se adaugă următoarele articole:
  „Articolul 65b
  Exercitarea delegării de competențe
  (1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.
  (2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (5), articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3), articolul 7 alineatul (6), articolul 8 alineatul (5), articolul 8a alineatul (5), articolului 8b alineatul (6), articolul 8c alineatul (10), articolul 9 alineatul (4), articolul 10 alineatul (5), articolul 14 alineatul (3), articolul 14 alineatul (7), articolul 25 alineatul (3) și articolul 64 alineatul (1) este conferită Comisiei pentru o perioadă de
  cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu noua luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de
  timp nedeterminată

  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 27]

  (3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (5), articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3), articolul 7 alineatul (6), articolul 8 alineatul (5), articolul 8a alineatul (5), articolului 8b alineatul (6), articolul 8c alineatul (10), articolul 9 alineatul (4), articolul 10 alineatul (5), articolul 14 alineatul (3), articolul 14 alineatul (7), articolul 25 alineatul (3) și articolul 64 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.
  (4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (5), articolului 6 alineatul (2), articolului 6 alineatul (3), articolului 7 alineatul (6), articolului 8 alineatul (5), articolului 8a alineatul (5), articolului 8b alineatul (6), articolului 8c alineatul (10), articolului 9 alineatul (4), articolului 10 alineatul (5), articolului 14 alineatul (3), articolului 14 alineatul (7), articolului 25 alineatul (3) și articolului 64 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, deopotrivă Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.
  Articolul 65c
  Procedura de urgență
  (1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat transmisă Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a recurs la procedura de urgență.
  (2)   Parlamentul European sau Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura stabilită la articolul 65b alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă actul imediat ce Parlamentul European sau Consiliul i-au notificat decizia de a formula obiecții.” |
| --- | --- |

46.

Se adaugă următoarele articole:

„Articolul 65b

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (5), articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3), articolul 7 alineatul (6), articolul 8 alineatul (5), articolul 8a alineatul (5), articolului 8b alineatul (6), articolul 8c alineatul (10), articolul 9 alineatul (4), articolul 10 alineatul (5), articolul 14 alineatul (3), articolul 14 alineatul (7), articolul 25 alineatul (3) și articolul 64 alineatul (1) este conferită Comisiei pentru o perioadă de
  cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentului regulament. Comisia elaborează un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu noua luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de
  timp nedeterminată

  identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 27]

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 5 alineatul (5), articolul 6 alineatul (2), articolul 6 alineatul (3), articolul 7 alineatul (6), articolul 8 alineatul (5), articolul 8a alineatul (5), articolului 8b alineatul (6), articolul 8c alineatul (10), articolul 9 alineatul (4), articolul 10 alineatul (5), articolul 14 alineatul (3), articolul 14 alineatul (7), articolul 25 alineatul (3) și articolul 64 alineatul (1) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. O decizie de revocare pune capăt delegării de competențe specificate în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menționată în decizie. Decizia nu aduce atingere validității actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(4)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 5 alineatul (5), articolului 6 alineatul (2), articolului 6 alineatul (3), articolului 7 alineatul (6), articolului 8 alineatul (5), articolului 8a alineatul (5), articolului 8b alineatul (6), articolului 8c alineatul (10), articolului 9 alineatul (4), articolului 10 alineatul (5), articolului 14 alineatul (3), articolului 14 alineatul (7), articolului 25 alineatul (3) și articolului 64 alineatul (1) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecții în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European și Consiliu sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, deopotrivă Parlamentul European și Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecții. Acest termen se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului.

Articolul 65c

Procedura de urgență

(1)   Actele delegate adoptate în temeiul prezentului articol intră în vigoare fără întârziere și se aplică atât timp cât nu se formulează nicio obiecție în conformitate cu alineatul (2). Notificarea unui act delegat transmisă Parlamentului European și Consiliului prezintă motivele pentru care s-a recurs la procedura de urgență.

(2)   Parlamentul European sau Consiliul poate formula obiecții la un act delegat în conformitate cu procedura stabilită la articolul 65b alineatul (5). Într-un astfel de caz, Comisia abrogă actul imediat ce Parlamentul European sau Consiliul i-au notificat decizia de a formula obiecții.”

| 46a. | Se introduce următorul articol:




  „Articolul 65d




  Raportul Comisiei




  În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia revizuiește aplicarea prezentului regulament și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, până la 31 decembrie 2015, în vederea evoluțiilor recente ale elaborării unui cadru de reglementare bazat pe risc, proporțional și sustenabil în domeniul siguranței.” [AM 28] |
| --- | --- |

46a.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 65d

Raportul Comisiei

În conformitate cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, Comisia revizuiește aplicarea prezentului regulament și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului, până la 31 decembrie 2015, în vederea evoluțiilor recente ale elaborării unui cadru de reglementare bazat pe risc, proporțional și sustenabil în domeniul siguranței.” [AM 28]

| 47. | Se adaugă următorul articol:
  „Articolul 66a
  Acordul privind sediul și condițiile de funcționare
  (1)   Dispozițiile necesare referitoare la găzduirea agenției în statul membru gazdă și facilitățile care trebuie puse la dispoziție de către statul respectiv, împreună cu normele specifice aplicabile în statul membru gazdă cu privire la directorul executiv, la membrii consiliului de administrație, la personalul agenției și la membrii familiilor acestora sunt prevăzute într-un acord privind sediul între agenție și statul membru în care este stabilită agenția, încheiat după ce s-a obținut aprobarea consiliului de administrație și cel târziu la doi ani de la intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. [].
  (2)   Statul membru gazdă al agenției asigură cele mai bune condiții posibile pentru a garanta funcționarea agenției, inclusiv condiții de școlarizare multilingvă și cu vocație europeană, precum și conexiuni de transport adecvate.” |
| --- | --- |

47.

Se adaugă următorul articol:

„Articolul 66a

Acordul privind sediul și condițiile de funcționare

(1)   Dispozițiile necesare referitoare la găzduirea agenției în statul membru gazdă și facilitățile care trebuie puse la dispoziție de către statul respectiv, împreună cu normele specifice aplicabile în statul membru gazdă cu privire la directorul executiv, la membrii consiliului de administrație, la personalul agenției și la membrii familiilor acestora sunt prevăzute într-un acord privind sediul între agenție și statul membru în care este stabilită agenția, încheiat după ce s-a obținut aprobarea consiliului de administrație și cel târziu la doi ani de la intrarea în vigoare a Regulamentului (UE) nr. [].

(2)   Statul membru gazdă al agenției asigură cele mai bune condiții posibile pentru a garanta funcționarea agenției, inclusiv condiții de școlarizare multilingvă și cu vocație europeană, precum și conexiuni de transport adecvate.”

| 48. | Se adaugă următorul articol:
  „Articolul 66b
  Norme de securitate privind protejarea informațiilor clasificate și a informațiilor sensibile neclasificate
  Agenția aplică principiile de securitate cuprinse în normele de securitate ale Comisiei pentru protejarea informațiilor clasificate ale Uniunii Europene (IUEC) și a informațiilor sensibile neclasificate, astfel cum sunt prevăzute în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom. Aplicarea principiilor de securitate acoperă, printre altele, dispozițiile privind schimbul, prelucrarea și stocarea informațiilor respective.” |
| --- | --- |

48.

Se adaugă următorul articol:

„Articolul 66b

Norme de securitate privind protejarea informațiilor clasificate și a informațiilor sensibile neclasificate

Agenția aplică principiile de securitate cuprinse în normele de securitate ale Comisiei pentru protejarea informațiilor clasificate ale Uniunii Europene (IUEC) și a informațiilor sensibile neclasificate, astfel cum sunt prevăzute în anexa la Decizia 2001/844/CE, CECO, Euratom. Aplicarea principiilor de securitate acoperă, printre altele, dispozițiile privind schimbul, prelucrarea și stocarea informațiilor respective.”

| 49. | La anexa V, punctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:
  „(2)   Entitatea și personalul care răspunde de procedura de certificare și de supraveghere trebuie să-și îndeplinească atribuțiile cu cel mai înalt nivel de integritate profesională și de competență tehnică și trebuie să nu se afle sub influența niciunei presiuni sau niciunui stimulent, în special de natură financiară, care le-ar putea afecta judecata

  deciziile
  sau rezultatul inspecțiilor, provenind în special de la persoane sau grupuri de persoane afectate de rezultatele activităților de certificare sau de supraveghere. [AM 29]

  (3)   Entitatea trebuie să angajeze personalul necesar și să dețină mijloacele necesare în vederea îndeplinirii în mod adecvat a sarcinilor tehnice și administrative legate de procesul de certificare și de supraveghere; de asemenea, aceasta ar trebui să aibă acces la echipamentul necesar pentru inspecțiile cu caracter excepțional.” |
| --- | --- |

49.

La anexa V, punctele 2 și 3 se înlocuiesc cu următorul text:

„(2)   Entitatea și personalul care răspunde de procedura de certificare și de supraveghere trebuie să-și îndeplinească atribuțiile cu cel mai înalt nivel de integritate profesională și de competență tehnică și trebuie să nu se afle sub influența niciunei presiuni sau niciunui stimulent, în special de natură financiară, care le-ar putea afecta judecata

  deciziile
  sau rezultatul inspecțiilor, provenind în special de la persoane sau grupuri de persoane afectate de rezultatele activităților de certificare sau de supraveghere. [AM 29]

(3)   Entitatea trebuie să angajeze personalul necesar și să dețină mijloacele necesare în vederea îndeplinirii în mod adecvat a sarcinilor tehnice și administrative legate de procesul de certificare și de supraveghere; de asemenea, aceasta ar trebui să aibă acces la echipamentul necesar pentru inspecțiile cu caracter excepțional.”

| 50. | Anexa Vb se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) litera (c) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:
  „Serviciile de control al traficului aerian și procesele adiacente asigură o distanță adecvată între aeronave și previn, pe suprafața de manevră a aerodromurilor, coliziunile dintre obstacolele și aeronavele aflate pe suprafața respectivă; dacă este cazul și este posibil, ele contribuie la protejarea de alte pericole aeropurtate și asigură o coordonare promptă și la timp cu toți utilizatorii relevanți și cu volumele adiacente ale spațiului aerian.” |
| --- | --- | --- |

50.

Anexa Vb se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) litera (c) punctul (iv) se înlocuiește cu următorul text:

„Serviciile de control al traficului aerian și procesele adiacente asigură o distanță adecvată între aeronave și previn, pe suprafața de manevră a aerodromurilor, coliziunile dintre obstacolele și aeronavele aflate pe suprafața respectivă; dacă este cazul și este posibil, ele contribuie la protejarea de alte pericole aeropurtate și asigură o coordonare promptă și la timp cu toți utilizatorii relevanți și cu volumele adiacente ale spațiului aerian.”

| (b) | la alineatul (2) litera (g), se adaugă următorul text la sfârșitul punctului:
  „Gestionarea fluxului de trafic aerian este efectuată pentru a optimiza capacitatea disponibilă în utilizarea spațiului aerian și a intensifica procesele de gestionare a fluxului de trafic aerian. Ea se bazează pe transparență și eficiență, asigurând furnizarea flexibilă și la timp a capacității, în conformitate cu recomandările planului regional de navigație aeriană al OACI pentru regiunea europeană.
  Măsurile menționate la articolul 8b alineatul (6) privind gestionarea fluxului de trafic aerian sprijină deciziile operaționale ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană, ale operatorilor de aeroporturi și ale utilizatorilor spațiului aerian și se referă la următoarele domenii:






  (a) | planificarea zborurilor, |
| --- | --- | --- |

(b)

la alineatul (2) litera (g), se adaugă următorul text la sfârșitul punctului:

„Gestionarea fluxului de trafic aerian este efectuată pentru a optimiza capacitatea disponibilă în utilizarea spațiului aerian și a intensifica procesele de gestionare a fluxului de trafic aerian. Ea se bazează pe transparență și eficiență, asigurând furnizarea flexibilă și la timp a capacității, în conformitate cu recomandările planului regional de navigație aeriană al OACI pentru regiunea europeană.

Măsurile menționate la articolul 8b alineatul (6) privind gestionarea fluxului de trafic aerian sprijină deciziile operaționale ale furnizorilor de servicii de navigație aeriană, ale operatorilor de aeroporturi și ale utilizatorilor spațiului aerian și se referă la următoarele domenii:

(a)

planificarea zborurilor,

| (b) | utilizarea capacității disponibile a spațiului aerian în toate etapele de zbor, inclusiv alocarea sloturilor orare și |
| --- | --- |

(b)

utilizarea capacității disponibile a spațiului aerian în toate etapele de zbor, inclusiv alocarea sloturilor orare și

| (c) | utilizarea itinerariilor de către traficul aerian general, inclusiv:






  — | crearea unei singure publicații pentru orientarea pe rută și în trafic, |
| --- | --- | --- |

(c)

utilizarea itinerariilor de către traficul aerian general, inclusiv:

—

crearea unei singure publicații pentru orientarea pe rută și în trafic,

| — | opțiuni de deviere a traficului aerian general de la zonele congestionate și |
| --- | --- |

—

opțiuni de deviere a traficului aerian general de la zonele congestionate și

| — | norme prioritare privind accesul la spațiul aerian pentru traficul aerian general, în special în perioadele de aglomerație și criză, |
| --- | --- |

—

norme prioritare privind accesul la spațiul aerian pentru traficul aerian general, în special în perioadele de aglomerație și criză,

| (d) | luarea în considerare a coerenței dintre planurile de zbor și sloturile aeroporturilor și a coordonării necesare cu regiunile adiacente.” |
| --- | --- |

(d)

luarea în considerare a coerenței dintre planurile de zbor și sloturile aeroporturilor și a coordonării necesare cu regiunile adiacente.”

| (c) | la alineatul (2) litera (h), se adaugă următorul text la sfârșitul punctului:
  „Având în vedere organizarea aspectelor militare aflate sub responsabilitatea statelor membre, gestionarea spațiului aerian asigură, de asemenea, aplicarea unitară a conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian, astfel cum a fost descris de OACI și implementat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 551/2004, pentru a facilita gestionarea spațiului aerian și gestionarea traficului aerian în contextul politicii comune a transporturilor.
  Statele membre raportează anual agenției cu privire la aplicarea, în contextul politicii comune a transporturilor, a conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian în legătură cu spațiul aerian de care răspund.” |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (2) litera (h), se adaugă următorul text la sfârșitul punctului:

„Având în vedere organizarea aspectelor militare aflate sub responsabilitatea statelor membre, gestionarea spațiului aerian asigură, de asemenea, aplicarea unitară a conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian, astfel cum a fost descris de OACI și implementat în temeiul Regulamentului (CE) nr. 551/2004, pentru a facilita gestionarea spațiului aerian și gestionarea traficului aerian în contextul politicii comune a transporturilor.

Statele membre raportează anual agenției cu privire la aplicarea, în contextul politicii comune a transporturilor, a conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian în legătură cu spațiul aerian de care răspund.”

| (d) | la alineatul (3) litera (a), se adaugă următorul text la sfârșitul punctului:
  „Aceste sisteme includ în special:






  1. | sisteme și proceduri pentru gestionarea spațiului aerian; |
| --- | --- | --- |

(d)

la alineatul (3) litera (a), se adaugă următorul text la sfârșitul punctului:

„Aceste sisteme includ în special:

1.

sisteme și proceduri pentru gestionarea spațiului aerian;

| 2. | sisteme și proceduri pentru gestionarea fluxului de trafic aerian; |
| --- | --- |

2.

sisteme și proceduri pentru gestionarea fluxului de trafic aerian;

| 3. | sisteme și proceduri pentru serviciile de trafic aerian, mai ales sistemele de prelucrare a datelor de zbor, sistemele de prelucrare a datelor de supraveghere și sistemele interfeței om-mașină; |
| --- | --- |

3.

sisteme și proceduri pentru serviciile de trafic aerian, mai ales sistemele de prelucrare a datelor de zbor, sistemele de prelucrare a datelor de supraveghere și sistemele interfeței om-mașină;

| 4. | sisteme și proceduri pentru comunicații sol-sol, aer-sol și aer-aer; |
| --- | --- |

4.

sisteme și proceduri pentru comunicații sol-sol, aer-sol și aer-aer;

| 5. | sisteme și proceduri de navigație; |
| --- | --- |

5.

sisteme și proceduri de navigație;

| 6. | sisteme și proceduri de supraveghere; |
| --- | --- |

6.

sisteme și proceduri de supraveghere;

| 7. | sisteme și proceduri pentru serviciile de informații aeronautice; |
| --- | --- |

7.

sisteme și proceduri pentru serviciile de informații aeronautice;

| 8. | sisteme și proceduri pentru utilizarea informațiilor meteorologice.” |
| --- | --- |

8.

sisteme și proceduri pentru utilizarea informațiilor meteorologice.”

| (e) | la alineatul (3) litera (b), se adaugă următorul text la sfârșitul punctului:
  „Proiectarea, construirea, întreținerea și exploatarea sistemelor ATM/ANS și a componentelor acestora se realizează în conformitate cu procedurile corespunzătoare și validate, astfel încât să se asigure exploatarea fără întreruperi a rețelei europene de management al traficului aerian, în permanență și în toate fazele de zbor. Exploatarea fără întreruperi cuprinde, în special, schimbul de informații, inclusiv informații relevante privind starea operațională, interpretarea comună a informațiilor, performanțe comparabile de prelucrare a datelor și procedurile aferente care să permită performanțe de funcționare comune, aprobate pentru ansamblul sau pentru anumite părți ale rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN).
  EATMN, sistemele acesteia și componentele lor susțin, într-un mod coordonat, noile concepte de exploatare aprobate și validate care sporesc calitatea, durabilitatea și eficacitatea serviciilor de navigație aeriană, în special în privința siguranței și capacității.
  EATMN, sistemele acesteia și componentele lor permit punerea progresivă în aplicare a unei coordonări civilo-militare, în măsura necesară pentru o gestionare eficace a spațiului aerian și a fluxului de trafic aerian, precum și pentru o utilizare sigură și eficientă a spațiului aerian de către toți utilizatorii, prin aplicarea conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian.
  Pentru atingerea obiectivelor menționate, EATMN, sistemele acesteia și componentele lor permit schimbul în timp util între părțile civile și militare, de informații exacte și coerente referitoare la toate fazele de zbor.” |
| --- | --- |

(e)

la alineatul (3) litera (b), se adaugă următorul text la sfârșitul punctului:

„Proiectarea, construirea, întreținerea și exploatarea sistemelor ATM/ANS și a componentelor acestora se realizează în conformitate cu procedurile corespunzătoare și validate, astfel încât să se asigure exploatarea fără întreruperi a rețelei europene de management al traficului aerian, în permanență și în toate fazele de zbor. Exploatarea fără întreruperi cuprinde, în special, schimbul de informații, inclusiv informații relevante privind starea operațională, interpretarea comună a informațiilor, performanțe comparabile de prelucrare a datelor și procedurile aferente care să permită performanțe de funcționare comune, aprobate pentru ansamblul sau pentru anumite părți ale rețelei europene de management al traficului aerian (EATMN).

EATMN, sistemele acesteia și componentele lor susțin, într-un mod coordonat, noile concepte de exploatare aprobate și validate care sporesc calitatea, durabilitatea și eficacitatea serviciilor de navigație aeriană, în special în privința siguranței și capacității.

EATMN, sistemele acesteia și componentele lor permit punerea progresivă în aplicare a unei coordonări civilo-militare, în măsura necesară pentru o gestionare eficace a spațiului aerian și a fluxului de trafic aerian, precum și pentru o utilizare sigură și eficientă a spațiului aerian de către toți utilizatorii, prin aplicarea conceptului de utilizare flexibilă a spațiului aerian.

Pentru atingerea obiectivelor menționate, EATMN, sistemele acesteia și componentele lor permit schimbul în timp util între părțile civile și militare, de informații exacte și coerente referitoare la toate fazele de zbor.”

Articolul 2

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European,

Preşedintele

Pentru Consiliu

Preşedintele

---

(1)  JO C 170, 5.6.2014, p. 116.

1

(2)  Poziţia Parlamentului European din 12 martie 2014.

2

(3)  Regulamentul (CE) nr. 1108/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de modificare a Regulamentului (CE) nr. 216/2008 în domeniul aerodromurilor, al gestionării traficului aerian și al serviciilor de navigație aeriană și de abrogare a Directivei 2006/23/CE (JO L 309, 24.11.2009, p. 51).

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 1070/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 549/2004, (CE) nr. 550/2004, (CE) nr. 551/2004 și (CE) nr. 552/2004 în vederea îmbunătățirii performanței și durabilității sistemului aviatic european (JO L 300, 14.11.2009, p. 34).

4

(5)  Regulamentul (CE) nr. 216/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 februarie 2008 privind normele comune în domeniul aviației civile și instituirea unei Agenții Europene de Siguranță a Aviației și de abrogare a Directivei 91/670/CEE a Consiliului, a Regulamentului (CE) nr. 1592/2002 și a Directivei 2004/36/CE (JO L 79, 19.3.2008, p. 1).

5

(6)  Regulamentul (CE) nr. 549/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 de stabilire a cadrului pentru crearea cerului unic european (regulament-cadru) (JO L 96, 31.3.2004, p. 1).

6

(7)  Regulamentul (CE) nr. 550/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind prestarea de servicii de navigație aeriană în cerul unic european (regulament privind prestarea de servicii) (JO L 96, 31.3.2004, p. 10.)

7

(8)  Regulamentul (CE) nr. 551/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind organizarea și utilizarea spațiului aerian în cerul unic european (regulament privind spațiul aerian) (JO L 96, 31.3.2004, p. 20).

8

(9)  Regulamentul (CE) nr. 552/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 10 martie 2004 privind interoperabilitatea rețelei europene de gestionare a traficului aerian (regulament privind interoperabilitatea) (JO L 96, 31.3.2004, p. 26).

9

(10)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

10

(*1)  Numărul regulamentului reformat referitor la SES.

*1

(*2)  Numărul regulamentului reformat referitor la SES.

*2

(*5)  
  Numărul regulamentului din procedura 2013/0186(COD).

*5

Numărul regulamentului din procedura 2013/0186(COD).

(*6)  Numărul regulamentului reformat referitor la SES.

*6

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/610 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/610

---

P7_TA(2014)0222

Pachetele de servicii de călătorie şi formulele de călătorie asistate ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie și formulele de călătorie asistate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului (COM(2013)0512 – C7-0215/2013 – 2013/0246(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/62)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0512),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0215/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0215/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 decembrie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0124/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru transport și turism și Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0124/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 170, 5.6.2014, p. 73.

---

P7_TC1-COD(2013)0246

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind pachetele de servicii de călătorie, vacanțe și circuite, precum și formulele de călătorie asistate
  asociate, de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 90/314/CEE a Consiliului [AM 1]

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

după consultarea Comitetului Regiunilor,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Directiva 90/314/CEE a Consiliului (3) stabilește o serie de drepturi importante ale consumatorilor în legătură cu pachetele de servicii de călătorie, în special în ceea ce privește cerințele în materie de informare, răspunderea comercianților pentru executarea serviciilor incluse în pachet și protecția în caz de insolvabilitate a organizatorului sau a comerciantului cu amănuntul. Cu toate acestea, este necesară adaptarea cadrului legislativ la evoluțiile pieței pentru a asigura adecvarea acestuia la specificul pieței interne, pentru a elimina ambiguitățile și a remedia lacunele legislative. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 90/314/CEE a Consiliului (3) stabilește o serie de drepturi importante ale consumatorilor în legătură cu pachetele de servicii de călătorie, în special în ceea ce privește cerințele în materie de informare, răspunderea comercianților pentru executarea serviciilor incluse în pachet și protecția în caz de insolvabilitate a organizatorului sau a comerciantului cu amănuntul. Cu toate acestea, este necesară adaptarea cadrului legislativ la evoluțiile pieței pentru a asigura adecvarea acestuia la specificul pieței interne, pentru a elimina ambiguitățile și a remedia lacunele legislative.

| (2) | Turismul joacă un rol important în economiile Uniunii, iar pachetele de servicii de călătorie
  , vacanțe și circuite („pachete”)
  reprezintă o proporție semnificativă din această piață. Piața serviciilor de călătorie a suferit transformări majore de la adoptarea Directivei 90/314/CEE. Pe lângă lanțurile de distribuție tradiționale, internetul a devenit un mediu din ce în ce mai important pentru oferirea de servicii de călătorie. În prezent, serviciile de călătorie sunt combinate nu numai sub forma pachetelor prestabilite tradiționale, ci și, adesea, într-un mod personalizat. Multe dintre aceste produse de călătorie se încadrează fie într-o zonă juridică gri, fie nu sunt în mod expres reglementate de Directiva 90/314/CEE. Prezenta directiva

  directivă
  își propune să adapteze sfera de acoperire a protecției la aceste evoluții și să sporească transparența și nivelul de securitate juridică în beneficiul călătorilor și al comercianților. [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

Turismul joacă un rol important în economiile Uniunii, iar pachetele de servicii de călătorie
  , vacanțe și circuite („pachete”)
  reprezintă o proporție semnificativă din această piață. Piața serviciilor de călătorie a suferit transformări majore de la adoptarea Directivei 90/314/CEE. Pe lângă lanțurile de distribuție tradiționale, internetul a devenit un mediu din ce în ce mai important pentru oferirea de servicii de călătorie. În prezent, serviciile de călătorie sunt combinate nu numai sub forma pachetelor prestabilite tradiționale, ci și, adesea, într-un mod personalizat. Multe dintre aceste produse de călătorie se încadrează fie într-o zonă juridică gri, fie nu sunt în mod expres reglementate de Directiva 90/314/CEE. Prezenta directiva

  directivă
  își propune să adapteze sfera de acoperire a protecției la aceste evoluții și să sporească transparența și nivelul de securitate juridică în beneficiul călătorilor și al comercianților. [AM 2]

| (3) | În conformitate cu articolul 169 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea contribuie la atingerea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor prin măsurile pe care le adoptă în temeiul articolului 114 din TFUE. |
| --- | --- |

(3)

În conformitate cu articolul 169 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), Uniunea contribuie la atingerea unui nivel ridicat de protecție a consumatorilor prin măsurile pe care le adoptă în temeiul articolului 114 din TFUE.

| (4) | Directiva 90/314/CEE lasă statelor membre o marjă largă de apreciere în ceea ce privește transpunerea, ceea ce explică existența unor divergențe importante între legislația în materie din statele membre. Fragmentarea juridică presupune costuri mai mari pentru întreprinderi și constituie un obstacol pentru cei care vor să își desfășoare activitatea și în afara frontierelor naționale, limitând astfel opțiunile consumatorilor. |
| --- | --- |

(4)

Directiva 90/314/CEE lasă statelor membre o marjă largă de apreciere în ceea ce privește transpunerea, ceea ce explică existența unor divergențe importante între legislația în materie din statele membre. Fragmentarea juridică presupune costuri mai mari pentru întreprinderi și constituie un obstacol pentru cei care vor să își desfășoare activitatea și în afara frontierelor naționale, limitând astfel opțiunile consumatorilor.

| (5) | În conformitate cu articolul 26 alineatul (2) din TFUE, piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care sunt garantate libera circulație a mărfurilor și a serviciilor, precum și libertatea de stabilire. Armonizarea anumitor aspecte ale contractelor de servicii de călătorie grupate într-un pachet și la

  drepturilor și a obligațiilor care derivă din contractele pentru pachete de servicii și din
  formulele de călătorie asistate

  asociate
  este necesară pentru crearea unei veritabile piețe interne a consumatorilor în acest domeniu

  domeniul respectiv
  , prin identificarea unui echilibru corect între un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și competitivitatea întreprinderilor. [AM 3] |
| --- | --- |

(5)

În conformitate cu articolul 26 alineatul (2) din TFUE, piața internă cuprinde un spațiu fără frontiere interne, în care sunt garantate libera circulație a mărfurilor și a serviciilor, precum și libertatea de stabilire. Armonizarea anumitor aspecte ale contractelor de servicii de călătorie grupate într-un pachet și la

  drepturilor și a obligațiilor care derivă din contractele pentru pachete de servicii și din
  formulele de călătorie asistate

  asociate
  este necesară pentru crearea unei veritabile piețe interne a consumatorilor în acest domeniu

  domeniul respectiv
  , prin identificarea unui echilibru corect între un nivel ridicat de protecție a consumatorilor și competitivitatea întreprinderilor. [AM 3]

| (6) | La ora actuală, potențialul transfrontalier al pieței pachetelor de servicii de călătorie din Uniune nu este valorificat la maximum. Disparitățile dintre normele care îi protejează pe călători existente în diferite state membre reprezintă un factor care îi descurajează pe călătorii dintr-un stat membru să achiziționeze pachete de servicii de călătorie și formule de călătorie asistate

  asociate
  dintr-un alt stat membru și, în mod similar, pe organizatorii și comercianții cu amănuntul dintr-un stat membru să vândă serviciile respective într-un alt stat membru. Pentru a permite consumatorilor și întreprinderilor să beneficieze pe deplin de avantajele pieței interne, asigurând în același timp un nivel ridicat de protecție a consumatorilor în întreaga Uniune, se impune o apropiere mai accentuată a legislațiilor statelor membre în ceea ce privește pachetele de călătorie și formulele de călătorie asistate

  asociate
  . |
| --- | --- |

(6)

La ora actuală, potențialul transfrontalier al pieței pachetelor de servicii de călătorie din Uniune nu este valorificat la maximum. Disparitățile dintre normele care îi protejează pe călători existente în diferite state membre reprezintă un factor care îi descurajează pe călătorii dintr-un stat membru să achiziționeze pachete de servicii de călătorie și formule de călătorie asistate

  asociate
  dintr-un alt stat membru și, în mod similar, pe organizatorii și comercianții cu amănuntul dintr-un stat membru să vândă serviciile respective într-un alt stat membru. Pentru a permite consumatorilor și întreprinderilor să beneficieze pe deplin de avantajele pieței interne, asigurând în același timp un nivel ridicat de protecție a consumatorilor în întreaga Uniune, se impune o apropiere mai accentuată a legislațiilor statelor membre în ceea ce privește pachetele de călătorie și formulele de călătorie asistate

  asociate
  .

| (7) | Majoritatea călătorilor care achiziționează pachete sunt consumatori în sensul legislației UE în domeniul protecției consumatorilor. În același timp, nu este întotdeauna ușor să se facă deosebirea între consumatori și reprezentanți ai întreprinderilor mici sau membri ai profesiunilor liberale care rezervă călătorii în legătură cu activitatea lor comercială sau profesională, prin aceleași canale de rezervare ca și consumatorii. Acești călători necesită adesea un nivel similar de protecție. Spre deosebire de aceștia, societățile sau organizațiile mai mari fac adeseori rezervările de călătorie pentru angajații
  , membrii sau reprezentanții
  lor pe baza unui contract-cadru pentru călătorie de afaceri specializate în organizarea deplasărilor pentru persoanele care călătoresc în scop profesional. Acest din urmă tip de formulă de călătorie nu necesită nivelul de protecție prevăzut pentru consumatori. În consecință, prezenta directivă ar trebui să se aplice persoanelor care călătoresc în scop profesional numai în măsura în care acestea nu fac rezervări de călătorie în baza unui contract-cadru. Pentru a evita confuziile cu privire la definiția termenului „consumator”din alte directive

  folosit în alte acte legislative ale Uniunii
  privind protecția consumatorilor, persoanele protejate în temeiul prezentei directive ar trebui denumite „călători”. [AM 4] |
| --- | --- |

(7)

Majoritatea călătorilor care achiziționează pachete sunt consumatori în sensul legislației UE în domeniul protecției consumatorilor. În același timp, nu este întotdeauna ușor să se facă deosebirea între consumatori și reprezentanți ai întreprinderilor mici sau membri ai profesiunilor liberale care rezervă călătorii în legătură cu activitatea lor comercială sau profesională, prin aceleași canale de rezervare ca și consumatorii. Acești călători necesită adesea un nivel similar de protecție. Spre deosebire de aceștia, societățile sau organizațiile mai mari fac adeseori rezervările de călătorie pentru angajații
  , membrii sau reprezentanții
  lor pe baza unui contract-cadru pentru călătorie de afaceri specializate în organizarea deplasărilor pentru persoanele care călătoresc în scop profesional. Acest din urmă tip de formulă de călătorie nu necesită nivelul de protecție prevăzut pentru consumatori. În consecință, prezenta directivă ar trebui să se aplice persoanelor care călătoresc în scop profesional numai în măsura în care acestea nu fac rezervări de călătorie în baza unui contract-cadru. Pentru a evita confuziile cu privire la definiția termenului „consumator”din alte directive

  folosit în alte acte legislative ale Uniunii
  privind protecția consumatorilor, persoanele protejate în temeiul prezentei directive ar trebui denumite „călători”. [AM 4]

| (8) | Întrucât serviciile de călătorie pot fi combinate în multe feluri, este oportun să fie considerate drept pachete toate combinațiile de servicii de călătorie care prezintă caracteristicile pe care călătorii le asociază în mod tipic pachetelor, în special faptul că servicii de călătorie distincte sunt grupate într-un singur produs de călătorie, organizatorul asumându-și răspunderea pentru executarea corespunzătoare a serviciilor din cadrul acestuia. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (4), nu ar trebui să aibă importanță dacă serviciile de călătorie sunt grupate înainte de a lua contact cu respectivul călător, la cererea acestuia ori conform selecției sale. Aceleași principii ar trebui să se aplice indiferent dacă rezervarea este făcută prin intermediul unei agenții de turism tradiționale sau online. |
| --- | --- |

(8)

Întrucât serviciile de călătorie pot fi combinate în multe feluri, este oportun să fie considerate drept pachete toate combinațiile de servicii de călătorie care prezintă caracteristicile pe care călătorii le asociază în mod tipic pachetelor, în special faptul că servicii de călătorie distincte sunt grupate într-un singur produs de călătorie, organizatorul asumându-și răspunderea pentru executarea corespunzătoare a serviciilor din cadrul acestuia. În conformitate cu jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (4), nu ar trebui să aibă importanță dacă serviciile de călătorie sunt grupate înainte de a lua contact cu respectivul călător, la cererea acestuia ori conform selecției sale. Aceleași principii ar trebui să se aplice indiferent dacă rezervarea este făcută prin intermediul unei agenții de turism tradiționale sau online.

| (9) | Din rațiuni de transparență, ar trebui să se facă deosebirea dintre

  o deosebire între
  pachete și formulele de călătorie asistate

  asociate
  , în cazul cărora consilieri

  consilierii
  online sau din agenții

  cei din agențiile
  de turism îi ajută pe călători să combine servicii de călătorie și să încheie contracte cu diferiți furnizori de servicii de călătorie, inclusiv prin procese de rezervare legate

  asociate într-un mod personalizat
  ; formulele de călătorie asistate

  asociate
  nu prezintă caracteristicile aferente pachetelor și nu ar fi adecvat să li se aplice toate obligațiile corespunzătoare pachetelor. [AM 5] |
| --- | --- |

(9)

Din rațiuni de transparență, ar trebui să se facă deosebirea dintre

  o deosebire între
  pachete și formulele de călătorie asistate

  asociate
  , în cazul cărora consilieri

  consilierii
  online sau din agenții

  cei din agențiile
  de turism îi ajută pe călători să combine servicii de călătorie și să încheie contracte cu diferiți furnizori de servicii de călătorie, inclusiv prin procese de rezervare legate

  asociate într-un mod personalizat
  ; formulele de călătorie asistate

  asociate
  nu prezintă caracteristicile aferente pachetelor și nu ar fi adecvat să li se aplice toate obligațiile corespunzătoare pachetelor. [AM 5]

| (10) | În lumina evoluțiilor pieței, ar trebui ca definiția pachetelor să fie completată pe baza unor criterii obiective alternative care să se refere în principal la modul în care serviciile de călătorie sunt prezentate sau achiziționate și la aspectele cu privire la care călătorii se pot aștepta în mod rezonabil să fie protejați de directivă. Este cazul, de exemplu, dacă se achiziționează mai multe servicii de călătorie pentru aceeași excursie sau vacanță printr-un singur proces de rezervare și de la un singur punct de vânzare sau dacă serviciile sunt propuse sau facturate la un preț forfetar ori total. Ar trebui să se considere că serviciile de călătorie sunt achiziționate printr-un singur proces de rezervare dacă acestea au fost selectate înainte ca respectivul călător să își fi dat acordul cu privire la plată. |
| --- | --- |

(10)

În lumina evoluțiilor pieței, ar trebui ca definiția pachetelor să fie completată pe baza unor criterii obiective alternative care să se refere în principal la modul în care serviciile de călătorie sunt prezentate sau achiziționate și la aspectele cu privire la care călătorii se pot aștepta în mod rezonabil să fie protejați de directivă. Este cazul, de exemplu, dacă se achiziționează mai multe servicii de călătorie pentru aceeași excursie sau vacanță printr-un singur proces de rezervare și de la un singur punct de vânzare sau dacă serviciile sunt propuse sau facturate la un preț forfetar ori total. Ar trebui să se considere că serviciile de călătorie sunt achiziționate printr-un singur proces de rezervare dacă acestea au fost selectate înainte ca respectivul călător să își fi dat acordul cu privire la plată.

| (11) | Totodată, formulele de călătorie asistate

  asociate
  ar trebui deosebite de serviciile de călătorie pentru care călătorii fac rezervări în mod independent și adesea în momente diferite, chiar dacă rezervările respective sunt pentru aceeași călătorie sau vacanță. Formulele de călătorie asistate

  asociate
  făcute online ar trebui, de asemenea, deosebite de
  site-urile internet asociate care nu au ca obiectiv încheierea de contracte cu călătorii și de
  linkurile prin care călătorii sunt doar informați, la modul general,
  și nu personalizat,
  cu privire la alte servicii de călătorie, de exemplu, atunci când un hotel sau organizatorul unui eveniment include pe site-ul său internet o listă a tuturor operatorilor care oferă servicii de transport către locul unde este situat hotelul sau către locul de desfășurare a evenimentului, independent de orice rezervare sau în cazul în care sunt folosite fișiere cookie sau metadate pentru a plasa reclame pe site-urile internet
  reclame cu privire la destinația călătoriei sau perioada călătoriei specificate pentru primul serviciu de călătorie ales
  . [AM 6] |
| --- | --- |

(11)

Totodată, formulele de călătorie asistate

  asociate
  ar trebui deosebite de serviciile de călătorie pentru care călătorii fac rezervări în mod independent și adesea în momente diferite, chiar dacă rezervările respective sunt pentru aceeași călătorie sau vacanță. Formulele de călătorie asistate

  asociate
  făcute online ar trebui, de asemenea, deosebite de
  site-urile internet asociate care nu au ca obiectiv încheierea de contracte cu călătorii și de
  linkurile prin care călătorii sunt doar informați, la modul general,
  și nu personalizat,
  cu privire la alte servicii de călătorie, de exemplu, atunci când un hotel sau organizatorul unui eveniment include pe site-ul său internet o listă a tuturor operatorilor care oferă servicii de transport către locul unde este situat hotelul sau către locul de desfășurare a evenimentului, independent de orice rezervare sau în cazul în care sunt folosite fișiere cookie sau metadate pentru a plasa reclame pe site-urile internet
  reclame cu privire la destinația călătoriei sau perioada călătoriei specificate pentru primul serviciu de călătorie ales
  . [AM 6]

| (12) | Achiziționarea unui serviciu de călătorie cu avionul în mod izolat, cu titlul de serviciu de călătorie unic, nu constituie nici un pachet, nici o formulă de călătorie asistată

  asociată
  . |
| --- | --- |

(12)

Achiziționarea unui serviciu de călătorie cu avionul în mod izolat, cu titlul de serviciu de călătorie unic, nu constituie nici un pachet, nici o formulă de călătorie asistată

  asociată
  .

| (13) | Ar trebui stabilite
  în prezenta directivă
  norme specifice atât pentru comercianții cu amănuntul din agențiile de turism, cât și pentru cei online care îi ajută pe călători, cu ocazia unei singure vizite sau a unui singur contact cu punctul lor de vânzare, să încheie contracte separate cu furnizori de servicii individuali, dar și pentru comercianții

  în cazul în care călătorii aleg fiecare serviciu de călătorie separat și acceptă să plătească pentru acestea tot separat. Aceste norme ar trebui să se aplice și în cazul comercianților
  cu amănuntul online, care, prin procese de rezervare online asistate

  asociate
  , facilitează achiziționarea unor servicii de călătorie suplimentare de la un alt comerciant, într-un mod personalizat, cel mai târziu în

  în cazul în care cel puțin numele și datele de contact ale călătorului sunt transmise celuilalt comerciant, iar aceste servicii suplimentare sunt achiziționate cel târziu în 24 de ore de la
  momentul confirmării rezervării primului serviciu. Aceste norme s-ar aplica, de exemplu, în situațiile în care, pe lângă confirmarea rezervării unui prim serviciu de călătorie, de exemplu, un zbor sau o călătorie cu trenul, un consumator primește o invitație de a rezerva un alt serviciu de călătorie disponibil la locul de destinație, de exemplu cazare la hotel, cu un link către site-ul de rezervări al unui alt furnizor de servicii sau al unui intermediar. Cu toate că nu constituie pachete în sensul prezentei directive, întrucât această situație nu se poate confunda în niciun caz cu cea în care un singur organizator își asumă răspunderea pentru serviciile de călătorie, astfel de formule de călătorie asistate

  asociate
  constituie un model economic alternativ care adesea se află într-o concurență strânsă cu pachetele. [AM 7] |
| --- | --- |

(13)

Ar trebui stabilite
  în prezenta directivă
  norme specifice atât pentru comercianții cu amănuntul din agențiile de turism, cât și pentru cei online care îi ajută pe călători, cu ocazia unei singure vizite sau a unui singur contact cu punctul lor de vânzare, să încheie contracte separate cu furnizori de servicii individuali, dar și pentru comercianții

  în cazul în care călătorii aleg fiecare serviciu de călătorie separat și acceptă să plătească pentru acestea tot separat. Aceste norme ar trebui să se aplice și în cazul comercianților
  cu amănuntul online, care, prin procese de rezervare online asistate

  asociate
  , facilitează achiziționarea unor servicii de călătorie suplimentare de la un alt comerciant, într-un mod personalizat, cel mai târziu în

  în cazul în care cel puțin numele și datele de contact ale călătorului sunt transmise celuilalt comerciant, iar aceste servicii suplimentare sunt achiziționate cel târziu în 24 de ore de la
  momentul confirmării rezervării primului serviciu. Aceste norme s-ar aplica, de exemplu, în situațiile în care, pe lângă confirmarea rezervării unui prim serviciu de călătorie, de exemplu, un zbor sau o călătorie cu trenul, un consumator primește o invitație de a rezerva un alt serviciu de călătorie disponibil la locul de destinație, de exemplu cazare la hotel, cu un link către site-ul de rezervări al unui alt furnizor de servicii sau al unui intermediar. Cu toate că nu constituie pachete în sensul prezentei directive, întrucât această situație nu se poate confunda în niciun caz cu cea în care un singur organizator își asumă răspunderea pentru serviciile de călătorie, astfel de formule de călătorie asistate

  asociate
  constituie un model economic alternativ care adesea se află într-o concurență strânsă cu pachetele. [AM 7]

| (14) | Pentru a asigura o concurență loială și pentru a-i proteja pe consumatori, obligația comercianților de a oferi garanții suficiente cu privire la rambursarea plăților în avans și la repatrierea călătorilor în caz de insolvabilitate ar trebui să se aplice și în cazul formulelor de călătorie asistate

  asociate
  . |
| --- | --- |

(14)

Pentru a asigura o concurență loială și pentru a-i proteja pe consumatori, obligația comercianților de a oferi garanții suficiente cu privire la rambursarea plăților în avans și la repatrierea călătorilor în caz de insolvabilitate ar trebui să se aplice și în cazul formulelor de călătorie asistate

  asociate
  .

| (14a) | În mediul online au apărut practici prin care comercianții care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asociate nu au furnizat în mod clar și lipsit de ambiguitate opțiunea de a rezerva numai serviciul principal și de a nu opta pentru alte servicii suplimentare. Aceste practici ar trebui considerate înșelătoare pentru călători. Întrucât cadrul juridic existent nu a permis încă eliminarea acestora și având în vedere faptul că sunt specifice formulelor de călătorie asociate, practicile respective ar trebui să fie interzise în temeiul prezentei directive. [AM 8] |
| --- | --- |

(14a)

În mediul online au apărut practici prin care comercianții care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asociate nu au furnizat în mod clar și lipsit de ambiguitate opțiunea de a rezerva numai serviciul principal și de a nu opta pentru alte servicii suplimentare. Aceste practici ar trebui considerate înșelătoare pentru călători. Întrucât cadrul juridic existent nu a permis încă eliminarea acestora și având în vedere faptul că sunt specifice formulelor de călătorie asociate, practicile respective ar trebui să fie interzise în temeiul prezentei directive. [AM 8]

| (15) | Pentru a fi mai clar pentru călători și pentru a le da posibilitate să ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la diferitele tipuri de formule de călătorie disponibile, este oportun să se impună comercianților obligația de a indica în mod explicit natura serviciilor oferite și de a-i informa pe călători cu privire la drepturile acestora. Declarația unui comerciant cu privire la caracterul juridic al produsului de călătorie comercializat ar trebui să reflecte adevărata natură juridică a produsului în cauză. Autoritățile responsabile de asigurarea respectării legii ar trebui să intervină în cazurile în care comercianții nu furnizează informații exacte călătorilor. |
| --- | --- |

(15)

Pentru a fi mai clar pentru călători și pentru a le da posibilitate să ia decizii în cunoștință de cauză cu privire la diferitele tipuri de formule de călătorie disponibile, este oportun să se impună comercianților obligația de a indica în mod explicit natura serviciilor oferite și de a-i informa pe călători cu privire la drepturile acestora. Declarația unui comerciant cu privire la caracterul juridic al produsului de călătorie comercializat ar trebui să reflecte adevărata natură juridică a produsului în cauză. Autoritățile responsabile de asigurarea respectării legii ar trebui să intervină în cazurile în care comercianții nu furnizează informații exacte călătorilor.

| (15a) | Înainte de efectuarea plății, călătorilor ar trebui să li se aducă la cunoștință dacă aleg un pachet de călătorie sau o formulă de călătorie asociată, precum și nivelul de protecție corespunzător. [AM 9] |
| --- | --- |

(15a)

Înainte de efectuarea plății, călătorilor ar trebui să li se aducă la cunoștință dacă aleg un pachet de călătorie sau o formulă de călătorie asociată, precum și nivelul de protecție corespunzător. [AM 9]

| (15b) | Comercianții care facilitează cumpărarea unei formule de călătorie asociate ar trebui să informeze în mod clar călătorii, înainte ca aceștia să încheie un contract sau să accepte o ofertă echivalentă referitoare la o formulă de călătorie asociată, că, pentru a beneficia de avantajele directivei care se aplică în cazul formulelor de călătorie asociate, toate celelalte contracte care alcătuiesc formula respectivă trebuie să fie confirmate în termen de 24 de ore. În cazul în care aceste informații nu sunt comunicate consumatorilor sau în cazul în care ele sunt incorecte, înșelătoare sau omise, aceasta poate constitui o practică comercială neloială. [AM 141] |
| --- | --- |

(15b)

Comercianții care facilitează cumpărarea unei formule de călătorie asociate ar trebui să informeze în mod clar călătorii, înainte ca aceștia să încheie un contract sau să accepte o ofertă echivalentă referitoare la o formulă de călătorie asociată, că, pentru a beneficia de avantajele directivei care se aplică în cazul formulelor de călătorie asociate, toate celelalte contracte care alcătuiesc formula respectivă trebuie să fie confirmate în termen de 24 de ore. În cazul în care aceste informații nu sunt comunicate consumatorilor sau în cazul în care ele sunt incorecte, înșelătoare sau omise, aceasta poate constitui o practică comercială neloială. [AM 141]

| (16) | Pentru a putea stabili ce constituie un pachet de servicii și ce constituie o formulă de călătorie asistată

  asociată
  ar trebui avută în vedere exclusiv combinația diferitelor servicii de călătorie, cum ar fi cazarea, transportul pasagerilor cu autobuzul, cu trenul, pe calea apei sau a aerului, precum și închirierea unui autoturism, alte vehicule sau alte mijloace de transport.
  Cazările la hotel cu pachete suplimentare, precum bilete la un spectacol muzical sau tratamente de balneoterapie, ar trebui exceptate în cazul în care pachetul respectiv nu este vândut călătorului ca o parte importantă a călătoriei sau în cazul în care acest serviciu auxiliar nu reprezintă în mod clar elementul central al călătoriei.
  Cazarea în scop rezidențial, inclusiv în scopul urmării de

  care nu prezintă în mod clar niciun scop turistic, precum frecventarea unor
  cursuri de limbi străine de lungă durată, nu ar trebui considerată cazare în sensul prezentei directive. [AM 11] |
| --- | --- |

(16)

Pentru a putea stabili ce constituie un pachet de servicii și ce constituie o formulă de călătorie asistată

  asociată
  ar trebui avută în vedere exclusiv combinația diferitelor servicii de călătorie, cum ar fi cazarea, transportul pasagerilor cu autobuzul, cu trenul, pe calea apei sau a aerului, precum și închirierea unui autoturism, alte vehicule sau alte mijloace de transport.
  Cazările la hotel cu pachete suplimentare, precum bilete la un spectacol muzical sau tratamente de balneoterapie, ar trebui exceptate în cazul în care pachetul respectiv nu este vândut călătorului ca o parte importantă a călătoriei sau în cazul în care acest serviciu auxiliar nu reprezintă în mod clar elementul central al călătoriei.
  Cazarea în scop rezidențial, inclusiv în scopul urmării de

  care nu prezintă în mod clar niciun scop turistic, precum frecventarea unor
  cursuri de limbi străine de lungă durată, nu ar trebui considerată cazare în sensul prezentei directive. [AM 11]

| (16a) | Transportul călătorilor cu autobuzul, trenul, pe calea apei sau a aerului, care include și cazarea, de exemplu călătoriile cu feribotul cu cazare peste noapte sau călătoriile cu trenul în vagonul de dormit, ar trebui să fie considerate servicii unice de călătorie, în cazul în care transportul reprezintă în mod clar componenta principală, iar acest tip de transport nu este combinat cu alt serviciu de călătorie. [AM 12] |
| --- | --- |

(16a)

Transportul călătorilor cu autobuzul, trenul, pe calea apei sau a aerului, care include și cazarea, de exemplu călătoriile cu feribotul cu cazare peste noapte sau călătoriile cu trenul în vagonul de dormit, ar trebui să fie considerate servicii unice de călătorie, în cazul în care transportul reprezintă în mod clar componenta principală, iar acest tip de transport nu este combinat cu alt serviciu de călătorie. [AM 12]

| (17) | Alte servicii turistice, cum ar fi vânzarea de bilete pentru concerte sau evenimente sportive, organizarea de excursii sau vizitarea unor parcuri tematice constituie servicii care, în combinație cu transportul pasagerilor, cazarea și/sau închirierea unui autoturism, alte vehicule sau alte mijloace de transport, ar trebui să fie considerate a putea constitui un pachet sau o formulă de călătorie asistată

  asociată
  . Cu toate acestea, astfel de pachete nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al prezentei directive decât în măsura în care serviciul turistic în cauză reprezintă o parte semnificativă a pachetului. În general, serviciul turistic ar trebui considerat o parte semnificativă a pachetului dacă
  este în mod special vândut călătorilor ca atare, constituie în mod clar motivul călătoriei,
  reprezintă peste 20 %

  25 %
  din prețul total al pachetului sau dacă este o caracteristică esențială a călătoriei sau a vacanței. Serviciile auxiliare, precum
  , în special,
  asigurarea de călătorie,
  transportul între gară și locul de cazare, transportul la începutul călătoriei și ca parte a excursiilor,
  transportul bagajelor, mesele și serviciile de curățenie oferite ca parte a cazării, nu ar trebui considerate servicii turistice de sine-stătătoare

  sine stătătoare
  . [AM 13] |
| --- | --- |

(17)

Alte servicii turistice, cum ar fi vânzarea de bilete pentru concerte sau evenimente sportive, organizarea de excursii sau vizitarea unor parcuri tematice constituie servicii care, în combinație cu transportul pasagerilor, cazarea și/sau închirierea unui autoturism, alte vehicule sau alte mijloace de transport, ar trebui să fie considerate a putea constitui un pachet sau o formulă de călătorie asistată

  asociată
  . Cu toate acestea, astfel de pachete nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al prezentei directive decât în măsura în care serviciul turistic în cauză reprezintă o parte semnificativă a pachetului. În general, serviciul turistic ar trebui considerat o parte semnificativă a pachetului dacă
  este în mod special vândut călătorilor ca atare, constituie în mod clar motivul călătoriei,
  reprezintă peste 20 %

  25 %
  din prețul total al pachetului sau dacă este o caracteristică esențială a călătoriei sau a vacanței. Serviciile auxiliare, precum
  , în special,
  asigurarea de călătorie,
  transportul între gară și locul de cazare, transportul la începutul călătoriei și ca parte a excursiilor,
  transportul bagajelor, mesele și serviciile de curățenie oferite ca parte a cazării, nu ar trebui considerate servicii turistice de sine-stătătoare

  sine stătătoare
  . [AM 13]

| (18) | Ar trebui să se clarifice totodată faptul că acele contracte prin care un comerciant dă dreptul călătorului ca, după încheierea contractului, să aleagă dintr-o selecție de diferite tipuri de servicii de călătorie, așa cum se întâmplă în cazul unui bon-cadou constând dintr-un pachet de servicii de călătorie, ar trebuie să constituie un pachet. Mai mult, o combinație de servicii de călătorie ar trebui considerată un pachet atunci când numele și informațiile călătorului

  călătorului
  și
  alte date cu caracter personal ale acestuia, precum datele de contact, detaliile privind cardul de credit sau detaliile privind pașaportul acestuia
  care sunt necesare pentru finalizarea operațiunii de rezervare sunt transferate între comercianți cel mai târziu în
  24 de ore de la
  momentul confirmării rezervării pentru primul serviciu. Informațiile necesare pentru finalizarea unei operațiuni de rezervare se referă la datele de pe cartea de credit sau la alte informații necesare pentru efectuarea plății. Cu toate acestea, simplul transfer al unor informații precum destinația sau orarul călătoriei ar trebui să fie insuficient.
  De asemenea, croazierele și călătoriile cu trenul pe durata mai multor zile care includ și cazare ar trebui considerate pachete, întrucât acestea combină serviciile de transport, cazare și masă. [AM 14] |
| --- | --- |

(18)

Ar trebui să se clarifice totodată faptul că acele contracte prin care un comerciant dă dreptul călătorului ca, după încheierea contractului, să aleagă dintr-o selecție de diferite tipuri de servicii de călătorie, așa cum se întâmplă în cazul unui bon-cadou constând dintr-un pachet de servicii de călătorie, ar trebuie să constituie un pachet. Mai mult, o combinație de servicii de călătorie ar trebui considerată un pachet atunci când numele și informațiile călătorului

  călătorului
  și
  alte date cu caracter personal ale acestuia, precum datele de contact, detaliile privind cardul de credit sau detaliile privind pașaportul acestuia
  care sunt necesare pentru finalizarea operațiunii de rezervare sunt transferate între comercianți cel mai târziu în
  24 de ore de la
  momentul confirmării rezervării pentru primul serviciu. Informațiile necesare pentru finalizarea unei operațiuni de rezervare se referă la datele de pe cartea de credit sau la alte informații necesare pentru efectuarea plății. Cu toate acestea, simplul transfer al unor informații precum destinația sau orarul călătoriei ar trebui să fie insuficient.
  De asemenea, croazierele și călătoriile cu trenul pe durata mai multor zile care includ și cazare ar trebui considerate pachete, întrucât acestea combină serviciile de transport, cazare și masă. [AM 14]

| (19) | Întrucât în cazul călătoriilor de scurtă durată este mai puțin necesară protecția călătorilor și pentru a evita sarcinile inutile pentru comercianți, călătoriile care durează mai puțin de 24 de ore și nu includ cazarea, precum și pachetele organizate ocazional ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive.
  Și pachetele și formulele de călătorie asociate oferite sau combinate în mod ocazional de persoane fizice sau juridice, precum organizațiile non-profit, inclusiv organizațiile de caritate, cluburile de fotbal și școlile, pentru care nu se obțin venituri financiare directe sau indirecte din vânzarea unor astfel de pachete sau din facilitarea unor astfel de formule de călătorie asociate ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive. [AM 15] |
| --- | --- |

(19)

Întrucât în cazul călătoriilor de scurtă durată este mai puțin necesară protecția călătorilor și pentru a evita sarcinile inutile pentru comercianți, călătoriile care durează mai puțin de 24 de ore și nu includ cazarea, precum și pachetele organizate ocazional ar trebui excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive.
  Și pachetele și formulele de călătorie asociate oferite sau combinate în mod ocazional de persoane fizice sau juridice, precum organizațiile non-profit, inclusiv organizațiile de caritate, cluburile de fotbal și școlile, pentru care nu se obțin venituri financiare directe sau indirecte din vânzarea unor astfel de pachete sau din facilitarea unor astfel de formule de călătorie asociate ar trebui să fie excluse din domeniul de aplicare al prezentei directive. [AM 15]

| (19a) | În conformitate cu dreptul Uniunii, statele membre ar trebui să aibă în continuare competența să aplice dispozițiile prezentei directive în domenii care nu intră în sfera sa de aplicare. Prin urmare, un stat membru poate să mențină sau să introducă dispoziții de drept intern care să corespundă tuturor dispozițiilor din prezenta directivă, sau numai unora dintre ele, cu privire la contractele care nu intră în domeniul de aplicare al prezentei directive. De exemplu, statele membre pot să pună în aplicare dispozițiile din prezenta directivă în cazul pachetelor și al formulelor de călătorie asociate oferite sau combinate în mod ocazional de persoane fizice sau juridice pentru care nu se obțin venituri financiare directe sau indirecte din vânzarea pachetelor respective sau din facilitarea formulelor de călătorie asociate în cauză, precum și al pachetelor și al formulelor de călătorie asociate care privesc o perioadă mai mică de 24 de ore și care nu includ cazare. [AM 16] |
| --- | --- |

(19a)

În conformitate cu dreptul Uniunii, statele membre ar trebui să aibă în continuare competența să aplice dispozițiile prezentei directive în domenii care nu intră în sfera sa de aplicare. Prin urmare, un stat membru poate să mențină sau să introducă dispoziții de drept intern care să corespundă tuturor dispozițiilor din prezenta directivă, sau numai unora dintre ele, cu privire la contractele care nu intră în domeniul de aplicare al prezentei directive. De exemplu, statele membre pot să pună în aplicare dispozițiile din prezenta directivă în cazul pachetelor și al formulelor de călătorie asociate oferite sau combinate în mod ocazional de persoane fizice sau juridice pentru care nu se obțin venituri financiare directe sau indirecte din vânzarea pachetelor respective sau din facilitarea formulelor de călătorie asociate în cauză, precum și al pachetelor și al formulelor de călătorie asociate care privesc o perioadă mai mică de 24 de ore și care nu includ cazare. [AM 16]

| (20) | Caracteristica principală a pachetului de servicii de călătorie este aceea că cel puțin un comerciant răspunde, în calitate de organizator, de buna derulare a întregului pachet. Prin urmare, ar trebui să se considere că un comerciant, de regulă o agenție de turism tradițională sau online, acționează ca simplu comerciant cu amănuntul sau intermediar și nu răspunde ca organizator decât în situațiile în care un alt comerciant acționează ca organizator al pachetului în cauză. Faptul că un comerciant acționează sau nu în calitate de organizator pentru un anumit pachet ar trebui să depindă de implicarea sa în crearea pachetului, astfel cum este definit acesta de prezenta directivă, și nu de denumirea sub care își desfășoară activitatea. În cazul în care doi sau mai mulți comercianți îndeplinesc un criteriu care face ca o combinație de servicii de călătorie să constituie un pachet și în cazul în care comercianții în cauză nu au comunicat călătorului care dintre ei este organizatorul pachetului, toți comercianții în cauză ar trebui considerați organizatori. |
| --- | --- |

(20)

Caracteristica principală a pachetului de servicii de călătorie este aceea că cel puțin un comerciant răspunde, în calitate de organizator, de buna derulare a întregului pachet. Prin urmare, ar trebui să se considere că un comerciant, de regulă o agenție de turism tradițională sau online, acționează ca simplu comerciant cu amănuntul sau intermediar și nu răspunde ca organizator decât în situațiile în care un alt comerciant acționează ca organizator al pachetului în cauză. Faptul că un comerciant acționează sau nu în calitate de organizator pentru un anumit pachet ar trebui să depindă de implicarea sa în crearea pachetului, astfel cum este definit acesta de prezenta directivă, și nu de denumirea sub care își desfășoară activitatea. În cazul în care doi sau mai mulți comercianți îndeplinesc un criteriu care face ca o combinație de servicii de călătorie să constituie un pachet și în cazul în care comercianții în cauză nu au comunicat călătorului care dintre ei este organizatorul pachetului, toți comercianții în cauză ar trebui considerați organizatori.

| (20a) | Directiva 90/314/CEE a acordat statelor membre puterea discreționară de a stabili în ce măsură comercianții cu amănuntul, organizatorii sau atât comercianții cu amănuntul, cât și organizatorii ar trebui să poarte răspunderea pentru derularea corespunzătoare a unui pachet. Această flexibilitate a dus la o situație ambiguă în unele state membre cu privire la măsura în care comercianții care au legătură cu un pachet de servicii poartă răspunderea pentru furnizarea serviciilor respective, în special în cazul procesului de rezervare online. Prin urmare, este oportun să se clarifice prin prezenta directivă faptul că organizatorii poartă răspunderea pentru furnizarea serviciilor de călătorie incluse în contract, cu excepția cazului în care și legislația națională prevede în mod explicit posibilitatea ca organizatorii sau comercianții cu amănuntul să fie considerați răspunzători. [AM 17] |
| --- | --- |

(20a)

Directiva 90/314/CEE a acordat statelor membre puterea discreționară de a stabili în ce măsură comercianții cu amănuntul, organizatorii sau atât comercianții cu amănuntul, cât și organizatorii ar trebui să poarte răspunderea pentru derularea corespunzătoare a unui pachet. Această flexibilitate a dus la o situație ambiguă în unele state membre cu privire la măsura în care comercianții care au legătură cu un pachet de servicii poartă răspunderea pentru furnizarea serviciilor respective, în special în cazul procesului de rezervare online. Prin urmare, este oportun să se clarifice prin prezenta directivă faptul că organizatorii poartă răspunderea pentru furnizarea serviciilor de călătorie incluse în contract, cu excepția cazului în care și legislația națională prevede în mod explicit posibilitatea ca organizatorii sau comercianții cu amănuntul să fie considerați răspunzători. [AM 17]

| (21) | În privința pachetelor, comercianții cu amănuntul ar trebui să răspundă, împreună cu organizatorul, de furnizarea informațiilor precontractuale. În același timp, ar trebui clarificat faptul că răspunderea pentru erorile de rezervare aparține, de asemenea, comercianților cu amănuntul
  în cazul în care aceștia comit erori în procesul de rezervare
  . Pentru a facilita comunicarea, cu precădere în cazurile transfrontaliere, călătorii ar trebui să aibă posibilitatea de a lua legătura cu organizatorul prin intermediul comerciantului cu amănuntul prin care au achiziționat pachetul. [AM 18] |
| --- | --- |

(21)

În privința pachetelor, comercianții cu amănuntul ar trebui să răspundă, împreună cu organizatorul, de furnizarea informațiilor precontractuale. În același timp, ar trebui clarificat faptul că răspunderea pentru erorile de rezervare aparține, de asemenea, comercianților cu amănuntul
  în cazul în care aceștia comit erori în procesul de rezervare
  . Pentru a facilita comunicarea, cu precădere în cazurile transfrontaliere, călătorii ar trebui să aibă posibilitatea de a lua legătura cu organizatorul prin intermediul comerciantului cu amănuntul prin care au achiziționat pachetul. [AM 18]

| (22) | Călătorul ar trebui să primească toate informațiile necesare înainte de achiziționarea unui pachet, indiferent dacă acesta este vândut prin comunicare la distanță, în agenție sau prin alte tipuri de distribuție. Atunci când furnizează aceste informații, comerciantul ar trebui să țină seama de nevoile specifice pe care le-ar putea anticipa în mod rezonabil în ceea ce-i privește pe călătorii care sunt în mod special vulnerabili din cauza vârstei sau a unei infirmități fizice. |
| --- | --- |

(22)

Călătorul ar trebui să primească toate informațiile necesare înainte de achiziționarea unui pachet, indiferent dacă acesta este vândut prin comunicare la distanță, în agenție sau prin alte tipuri de distribuție. Atunci când furnizează aceste informații, comerciantul ar trebui să țină seama de nevoile specifice pe care le-ar putea anticipa în mod rezonabil în ceea ce-i privește pe călătorii care sunt în mod special vulnerabili din cauza vârstei sau a unei infirmități fizice.

| (23) | Furnizarea informațiilor esențiale, de exemplu, cele referitoare la caracteristicile principale ale serviciilor de călătorie sau la prețuri, furnizate în materialele promoționale, pe site-ul internet al organizatorului sau în broșuri, ca parte a informațiilor precontractuale, ar trebui să fie obligatorie, cu excepția cazului în care organizatorul își rezervă dreptul de a aduce modificări acestor elemente și modificările respective sunt comunicate într-un mod clar și bine evidențiat călătorului înainte de încheierea contractului. Cu toate acestea, având în vedere noile tehnologii în materie de comunicații, nu mai este necesar să se prevadă dispoziții speciale privind broșurile, însă ar trebui să se garanteze faptul că, în anumite situații, modificările care afectează executarea contractului sunt comunicate între părți pe un suport durabil, care să fie accesibil ulterior spre consultare. Ar trebui să fie posibil să se aducă modificări acestor informații în cazul în care ambele părți la contract convin în mod expres asupra acestui lucru.
  [AM 19] |
| --- | --- |

(23)

Furnizarea informațiilor esențiale, de exemplu, cele referitoare la caracteristicile principale ale serviciilor de călătorie sau la prețuri, furnizate în materialele promoționale, pe site-ul internet al organizatorului sau în broșuri, ca parte a informațiilor precontractuale, ar trebui să fie obligatorie, cu excepția cazului în care organizatorul își rezervă dreptul de a aduce modificări acestor elemente și modificările respective sunt comunicate într-un mod clar și bine evidențiat călătorului înainte de încheierea contractului. Cu toate acestea, având în vedere noile tehnologii în materie de comunicații, nu mai este necesar să se prevadă dispoziții speciale privind broșurile, însă ar trebui să se garanteze faptul că, în anumite situații, modificările care afectează executarea contractului sunt comunicate între părți pe un suport durabil, care să fie accesibil ulterior spre consultare. Ar trebui să fie posibil să se aducă modificări acestor informații în cazul în care ambele părți la contract convin în mod expres asupra acestui lucru.
  [AM 19]

| (23a) | Totuși, având în vedere noile tehnologii de comunicare care pot contribui la asigurarea accesului călătorilor la informații actualizate la momentul rezervării, precum și tendința în creștere de a rezerva pachete de servicii de călătorie online, nu mai sunt necesare norme specifice prin care să se impună existența unor broșuri pe suport de hârtie. [AM 20] |
| --- | --- |

(23a)

Totuși, având în vedere noile tehnologii de comunicare care pot contribui la asigurarea accesului călătorilor la informații actualizate la momentul rezervării, precum și tendința în creștere de a rezerva pachete de servicii de călătorie online, nu mai sunt necesare norme specifice prin care să se impună existența unor broșuri pe suport de hârtie. [AM 20]

| (23b) | Orele de zbor ar trebui să facă parte integrantă din contract și să reprezinte una dintre caracteristicile esențiale ale unui serviciu de călătorie. Acestea nu ar trebui să fie foarte diferite de orele indicate călătorilor în informațiile precontractuale. [AM 21] |
| --- | --- |

(23b)

Orele de zbor ar trebui să facă parte integrantă din contract și să reprezinte una dintre caracteristicile esențiale ale unui serviciu de călătorie. Acestea nu ar trebui să fie foarte diferite de orele indicate călătorilor în informațiile precontractuale. [AM 21]

| (24) | Cerințele de informare prevăzute de prezenta directivă sunt exhaustive, însă nu ar trebui să aducă atingere cerințelor de informare prevăzute de alte acte legislative ale Uniunii în materie (5). |
| --- | --- |

(24)

Cerințele de informare prevăzute de prezenta directivă sunt exhaustive, însă nu ar trebui să aducă atingere cerințelor de informare prevăzute de alte acte legislative ale Uniunii în materie (5).

| (25) | Ținând seama de specificul contractelor de servicii de călătorie grupate într-un pachet, ar trebuie prevăzute drepturile și obligațiile părților pentru perioada anterioară și cea ulterioară datei de începere a derulării pachetului, mai ales dacă serviciile incluse în pachet nu sunt executate corespunzător sau dacă se modifică anumite circumstanțe. |
| --- | --- |

(25)

Ținând seama de specificul contractelor de servicii de călătorie grupate într-un pachet, ar trebuie prevăzute drepturile și obligațiile părților pentru perioada anterioară și cea ulterioară datei de începere a derulării pachetului, mai ales dacă serviciile incluse în pachet nu sunt executate corespunzător sau dacă se modifică anumite circumstanțe.

| (26) | Având în vedere că pachetele de călătorie sunt adesea achiziționate cu mult timp înaintea derulării lor, pot apărea evenimente neprevăzute. De aceea, călătorul ar trebui ca, în anumite condiții, să aibă dreptul de a transfera pachetul către un alt călător. În aceste situații, organizatorul ar trebui aibă posibilitatea de a-și recupera cheltuielile, de exemplu în cazul în care un subcontractant cere un comision pentru schimbarea numelui călătorului sau pentru anularea unui bilet de transport și emiterea unuia nou. De asemenea, călătorii ar trebui să aibă posibilitatea de a anula contractul în orice moment înainte de începerea derulării pachetului, în schimbul unei despăgubiri corespunzătoare, precum și dreptul de a rezilia contractul fără plata unei despăgubiri, în cazul unor circumstanțe inevitabile și extraordinare, precum starea de război
  , inclusiv terorismul,
  sau un dezastru natural,
  inclusiv uraganele și cutremurele, sau instabilitatea politică, ce pune siguranța călătorilor în pericol,
  afectează în mod semnificativ pachetul
  , în cazul în care evenimentele respective s-au produs după încheierea contractului de servicii de călătorie
  . Ar trebui să se considere că există circumstanțe inevitabile și extraordinare în special atunci când prin rapoarte fiabile și publice, cum ar fi recomandările emise de autoritățile din statele membre, nu se recomandă călătoriile către o anumită destinație. [AM 22] |
| --- | --- |

(26)

Având în vedere că pachetele de călătorie sunt adesea achiziționate cu mult timp înaintea derulării lor, pot apărea evenimente neprevăzute. De aceea, călătorul ar trebui ca, în anumite condiții, să aibă dreptul de a transfera pachetul către un alt călător. În aceste situații, organizatorul ar trebui aibă posibilitatea de a-și recupera cheltuielile, de exemplu în cazul în care un subcontractant cere un comision pentru schimbarea numelui călătorului sau pentru anularea unui bilet de transport și emiterea unuia nou. De asemenea, călătorii ar trebui să aibă posibilitatea de a anula contractul în orice moment înainte de începerea derulării pachetului, în schimbul unei despăgubiri corespunzătoare, precum și dreptul de a rezilia contractul fără plata unei despăgubiri, în cazul unor circumstanțe inevitabile și extraordinare, precum starea de război
  , inclusiv terorismul,
  sau un dezastru natural,
  inclusiv uraganele și cutremurele, sau instabilitatea politică, ce pune siguranța călătorilor în pericol,
  afectează în mod semnificativ pachetul
  , în cazul în care evenimentele respective s-au produs după încheierea contractului de servicii de călătorie
  . Ar trebui să se considere că există circumstanțe inevitabile și extraordinare în special atunci când prin rapoarte fiabile și publice, cum ar fi recomandările emise de autoritățile din statele membre, nu se recomandă călătoriile către o anumită destinație. [AM 22]

| (27) | În cazuri specifice, organizatorul ar trebui să aibă, de asemenea, dreptul de a rezilia contractul înainte de începerea derulării pachetului, fără plata unei despăgubiri, de exemplu atunci când nu se atinge numărul minim de participanți, cu condiția ca această posibilitate să fi fost prevăzută în contract.
  Într-o astfel de situație, organizatorul ar trebui să informeze în mod corespunzător călătorii care ar putea fi afectați de clauza contractuală respectivă. [AM 23] |
| --- | --- |

(27)

În cazuri specifice, organizatorul ar trebui să aibă, de asemenea, dreptul de a rezilia contractul înainte de începerea derulării pachetului, fără plata unei despăgubiri, de exemplu atunci când nu se atinge numărul minim de participanți, cu condiția ca această posibilitate să fi fost prevăzută în contract.
  Într-o astfel de situație, organizatorul ar trebui să informeze în mod corespunzător călătorii care ar putea fi afectați de clauza contractuală respectivă. [AM 23]

| (28) | În anumite cazuri, organizatorilor ar trebui să li se permită să aducă modificări în mod unilateral contractului de servicii de călătorie grupate într-un pachet. Cu toate acestea, călătorii ar trebui să aibă dreptul de a rezilia contractul dacă modificările propuse alterează în mod semnificativ oricare dintre caracteristicile principale ale serviciilor de călătorie. Creșterile de preț ar trebui să fie posibile numai dacă au intervenit schimbări ale prețului serviciilor de transport de călători ce rezultă din prețul la carburant pentru transportul de călători, ale taxelor sau comisioanelor impuse de un terț care nu este implicat direct în furnizarea serviciilor de călătorie incluse în pachet sau ale ratelor de schimb valutar relevante pentru pachetul respectiv și dacă competența de a revizui prețul atât în sus, cât și în jos este prevăzută în mod expres în contract.
  Călătorii ar trebui să aibă dreptul să rezilieze contractul fără obligația de a plăti o despăgubire sau de a accepta o ofertă de călătorie alternativă echivalentă oferită de organizator atunci când
  majorările prețurilor ar trebui limitate la 10 %

  depășesc 8 %
  din prețul
  inițial al
  pachetului. [AM 24] |
| --- | --- |

(28)

În anumite cazuri, organizatorilor ar trebui să li se permită să aducă modificări în mod unilateral contractului de servicii de călătorie grupate într-un pachet. Cu toate acestea, călătorii ar trebui să aibă dreptul de a rezilia contractul dacă modificările propuse alterează în mod semnificativ oricare dintre caracteristicile principale ale serviciilor de călătorie. Creșterile de preț ar trebui să fie posibile numai dacă au intervenit schimbări ale prețului serviciilor de transport de călători ce rezultă din prețul la carburant pentru transportul de călători, ale taxelor sau comisioanelor impuse de un terț care nu este implicat direct în furnizarea serviciilor de călătorie incluse în pachet sau ale ratelor de schimb valutar relevante pentru pachetul respectiv și dacă competența de a revizui prețul atât în sus, cât și în jos este prevăzută în mod expres în contract.
  Călătorii ar trebui să aibă dreptul să rezilieze contractul fără obligația de a plăti o despăgubire sau de a accepta o ofertă de călătorie alternativă echivalentă oferită de organizator atunci când
  majorările prețurilor ar trebui limitate la 10 %

  depășesc 8 %
  din prețul
  inițial al
  pachetului. [AM 24]

| (28a) | O creștere a prețului ar trebui să fie întotdeauna justificată în scris. Dacă se majorează prețul cu mai mult de 8 %, călătorului ar trebui să i se ofere, pe un suport durabil, posibilitatea rezilierii contractului sau un alt pachet de călătorie la un preț echivalent cu cel al pachetului rezervat. În cazul în care călătorul nu face uz de această posibilitate, pachetul de călătorie la prețul mai ridicat ar trebui să fie considerat acceptat. Sarcina probei privind primirea notificării pe un suport durabil ar trebui să revină organizatorului. [AM 25] |
| --- | --- |

(28a)

O creștere a prețului ar trebui să fie întotdeauna justificată în scris. Dacă se majorează prețul cu mai mult de 8 %, călătorului ar trebui să i se ofere, pe un suport durabil, posibilitatea rezilierii contractului sau un alt pachet de călătorie la un preț echivalent cu cel al pachetului rezervat. În cazul în care călătorul nu face uz de această posibilitate, pachetul de călătorie la prețul mai ridicat ar trebui să fie considerat acceptat. Sarcina probei privind primirea notificării pe un suport durabil ar trebui să revină organizatorului. [AM 25]

| (29) | Este oportun să se stabilească norme specifice cu privire la măsurile reparatorii disponibile în cazul executării necorespunzătoare a contractului de servicii de călătorie grupate într-un pachet. Călătorul ar trebui să aibă dreptul de a primi soluții la problemele cu care se confruntă și, atunci când o parte semnificativă a serviciilor contractate nu pot fi furnizate, ar trebui să i se propună alternative. Călătorii ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul la reducerea prețului și/sau la despăgubiri pentru prejudiciile suferite. Despăgubirile ar trebui să acopere și prejudiciile morale, în special în cazul unei vacanțe ratate, și, în cazuri justificate, cheltuielile pe care călătorul le suportă rezolvându-și problema pe cont propriu. |
| --- | --- |

(29)

Este oportun să se stabilească norme specifice cu privire la măsurile reparatorii disponibile în cazul executării necorespunzătoare a contractului de servicii de călătorie grupate într-un pachet. Călătorul ar trebui să aibă dreptul de a primi soluții la problemele cu care se confruntă și, atunci când o parte semnificativă a serviciilor contractate nu pot fi furnizate, ar trebui să i se propună alternative. Călătorii ar trebui, de asemenea, să aibă dreptul la reducerea prețului și/sau la despăgubiri pentru prejudiciile suferite. Despăgubirile ar trebui să acopere și prejudiciile morale, în special în cazul unei vacanțe ratate, și, în cazuri justificate, cheltuielile pe care călătorul le suportă rezolvându-și problema pe cont propriu.

| (30) | Pentru a asigura coerența, este oportun să se alinieze dispozițiile prezentei directive la convențiile internaționale referitoare la serviciile de călătorie și la legislația Uniunii în materie de drepturi ale pasagerilor. Atunci când este responsabil de neexecutarea sau executarea necorespunzătoare a serviciilor incluse în contractul de servicii de călătorie grupate într-un pachet, organizatorul ar trebui să poată invoca limitările răspunderii furnizorilor de servicii prevăzute în convențiile internaționale în materie, cum ar fi Convenția de la Montreal din 1999 pentru unificarea anumitor reguli referitoare la transportul aerian internațional (6), Convenția din 1980 privind transporturile internaționale feroviare (7) și Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor (8). Atunci când este imposibil, ca urmare a unor circumstanțe inevitabile și extraordinare, să se asigure revenirea călătorului în locul de plecare, obligația organizatorului de a suporta costurile continuării șederii călătorului în locul de destinație ar trebui aliniată la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului (9)
   (*1). |
| --- | --- |

(30)

Pentru a asigura coerența, este oportun să se alinieze dispozițiile prezentei directive la convențiile internaționale referitoare la serviciile de călătorie și la legislația Uniunii în materie de drepturi ale pasagerilor. Atunci când este responsabil de neexecutarea sau executarea necorespunzătoare a serviciilor incluse în contractul de servicii de călătorie grupate într-un pachet, organizatorul ar trebui să poată invoca limitările răspunderii furnizorilor de servicii prevăzute în convențiile internaționale în materie, cum ar fi Convenția de la Montreal din 1999 pentru unificarea anumitor reguli referitoare la transportul aerian internațional (6), Convenția din 1980 privind transporturile internaționale feroviare (7) și Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor (8). Atunci când este imposibil, ca urmare a unor circumstanțe inevitabile și extraordinare, să se asigure revenirea călătorului în locul de plecare, obligația organizatorului de a suporta costurile continuării șederii călătorului în locul de destinație ar trebui aliniată la dispozițiile Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului (9)
   (*1).

| (31) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere drepturilor călătorilor de a formula cereri atât în temeiul prezentei directive, cât și în temeiul altor acte legislative relevante ale UE, astfel încât călătorii să poată avea în continuare posibilitatea de a adresa cereri de despăgubire organizatorului, transportatorului sau oricărei alte părți responsabile ori, după caz, mai multor părți. Ar trebui să se clarifice că un călător nu poate cumula drepturile care decurg din diferitele temeiuri juridice, dacă acestea protejează același interes sau au același obiectiv.
  Cu toate acestea, necesitatea de a asigura primirea unei despăgubiri corespunzătoare și oportune de către călători în cazul în care contractul nu este executat pe deplin de una dintre părți nu ar trebui să impună o sarcină excesivă și disproporționată asupra organizatorilor și a comercianților cu amănuntul. Pe lângă obligația de a remedia orice lipsă de conformitate sau de a oferi despăgubiri călătorilor, organizatorii și comercianții cu amănuntul ar trebui să aibă dreptul de a solicita despăgubiri de la orice parte terță care a contribuit la evenimentul care a avut ca urmare acordarea de despăgubiri sau alte obligații.
  Răspunderea organizatorului
  și a comerciantului cu amănuntul
  nu afectează
  , prin urmare,
  dreptul acestuia

  acestora
  de a pretinde reparații

  despăgubiri
  de la terțe părți, inclusiv de la furnizorii de servicii. [AM 27] |
| --- | --- |

(31)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere drepturilor călătorilor de a formula cereri atât în temeiul prezentei directive, cât și în temeiul altor acte legislative relevante ale UE, astfel încât călătorii să poată avea în continuare posibilitatea de a adresa cereri de despăgubire organizatorului, transportatorului sau oricărei alte părți responsabile ori, după caz, mai multor părți. Ar trebui să se clarifice că un călător nu poate cumula drepturile care decurg din diferitele temeiuri juridice, dacă acestea protejează același interes sau au același obiectiv.
  Cu toate acestea, necesitatea de a asigura primirea unei despăgubiri corespunzătoare și oportune de către călători în cazul în care contractul nu este executat pe deplin de una dintre părți nu ar trebui să impună o sarcină excesivă și disproporționată asupra organizatorilor și a comercianților cu amănuntul. Pe lângă obligația de a remedia orice lipsă de conformitate sau de a oferi despăgubiri călătorilor, organizatorii și comercianții cu amănuntul ar trebui să aibă dreptul de a solicita despăgubiri de la orice parte terță care a contribuit la evenimentul care a avut ca urmare acordarea de despăgubiri sau alte obligații.
  Răspunderea organizatorului
  și a comerciantului cu amănuntul
  nu afectează
  , prin urmare,
  dreptul acestuia

  acestora
  de a pretinde reparații

  despăgubiri
  de la terțe părți, inclusiv de la furnizorii de servicii. [AM 27]

| (32) | În cazul în care călătorul întâmpină dificultăți în timpul călătoriei sau al vacanței, organizatorul ar trebui să aibă obligația de a-i acorda prompt

  de îndată o
  asistență
  corespunzătoare
  . Asistența respectivă ar trebui să constea în principal în furnizarea, dacă este cazul, de informații cu privire la aspecte precum serviciile sanitare, autoritățile locale și asistența consulară, precum și asistență practică, de exemplu pentru comunicarea la distanță și oferirea unor modalități

  achiziționarea unor formule
  de călătorie alternative. [AM 28] |
| --- | --- |

(32)

În cazul în care călătorul întâmpină dificultăți în timpul călătoriei sau al vacanței, organizatorul ar trebui să aibă obligația de a-i acorda prompt

  de îndată o
  asistență
  corespunzătoare
  . Asistența respectivă ar trebui să constea în principal în furnizarea, dacă este cazul, de informații cu privire la aspecte precum serviciile sanitare, autoritățile locale și asistența consulară, precum și asistență practică, de exemplu pentru comunicarea la distanță și oferirea unor modalități

  achiziționarea unor formule
  de călătorie alternative. [AM 28]

| (33) | În Comunicarea din 18 martie 2013 intitulată „Protecția pasagerilor în caz de insolvență a companiilor aeriene”, Comisia a prevăzut măsuri pentru îmbunătățirea protecției călătorilor în cazul insolvenței unei companii aeriene, inclusiv o mai bună asigurare a respectării Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 și a Regulamentului (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (10), precum și angajarea unui dialog cu părțile interesate din sector, în cazul unui eșec putând fi avută în vedere o măsură legislativă. Comunicarea respectivă se referă la achiziționarea unui singur element, respectiv serviciile de călătorie aeriană, și prin urmare nu aduce atingere normelor existente privind pachetele de servicii și nu împiedică legiuitorii să prevadă măsuri de protecție în caz de insolvență de care să beneficieze, de asemenea, cumpărătorii altor combinații moderne de servicii de călătorie. |
| --- | --- |

(33)

În Comunicarea din 18 martie 2013 intitulată „Protecția pasagerilor în caz de insolvență a companiilor aeriene”, Comisia a prevăzut măsuri pentru îmbunătățirea protecției călătorilor în cazul insolvenței unei companii aeriene, inclusiv o mai bună asigurare a respectării Regulamentului (CE) nr. 1008/2008 și a Regulamentului (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (10), precum și angajarea unui dialog cu părțile interesate din sector, în cazul unui eșec putând fi avută în vedere o măsură legislativă. Comunicarea respectivă se referă la achiziționarea unui singur element, respectiv serviciile de călătorie aeriană, și prin urmare nu aduce atingere normelor existente privind pachetele de servicii și nu împiedică legiuitorii să prevadă măsuri de protecție în caz de insolvență de care să beneficieze, de asemenea, cumpărătorii altor combinații moderne de servicii de călătorie.

| (34) | Statele membre ar trebui să se asigure că acei călători care achiziționează un pachet sau o formulă de călătorie asistată

  asociată
  sunt pe deplin protejați în cazul insolvabilității organizatorului, a comerciantului cu amănuntul care a facilitat achiziționarea formulei de călătorie asistate

  asociate
  sau a oricăruia dintre furnizorii de servicii

  unei societăți care are legătură cu formula de călătorie asociată
  . Statele membre în care sunt stabiliți organizatorii de pachete de servicii de călătorie și comercianții cu amănuntul care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate ar trebui să se asigure că acei comercianți care oferă astfel de combinații de servicii de călătorie oferă garanții privind rambursarea tuturor sumelor achitate de călători și privind repatrierea acestora în caz de insolvabilitate. Deși sunt libere să decidă asupra modului în care se va asigura protecția în caz de insolvabilitate, statele membre ar trebui să se asigure că aceste mecanisme naționale sunt eficace și că pot garanta repatrierea rapidă și rambursarea
  imediată a
  sumelor plătite de către toți călătorii afectați de insolvabilitate.
  În cazul în care un călător ar prefera să își ducă la sfârșit pachetul sau formula de călătorie asociată, mai degrabă decât să obțină o rambursare deplină, protecția în caz de insolvabilitate poate, după caz, să asigure îndeplinirea contractelor existente, pentru a permite continuarea derulării pachetului sau a formulei de călătorie asociate fără costuri suplimentare pentru călător.
  Protecția necesară în caz de insolvabilitate ar trebui să țină seama de riscul financiar real al activităților organizatorului, comerciantului cu amănuntul sau furnizorului de servicii în cauză

  a unei societăți care are legătură cu formula de călătorie asociată
  , inclusiv de tipul combinației de servicii de călătorie vândute de aceștia, de fluctuațiile sezoniere previzibile, precum și de ponderea plăților în avans și de modul în care acestea sunt garantate. În conformitate cu Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne, atunci când protecția în caz de insolvabilitate poate fi furnizată sub forma unei garanții sau a unei polițe de asigurare, aceasta nu se poate limita la atestări eliberate de operatori financiari stabiliți într-un anumit stat membru. [AM 29] |
| --- | --- |

(34)

Statele membre ar trebui să se asigure că acei călători care achiziționează un pachet sau o formulă de călătorie asistată

  asociată
  sunt pe deplin protejați în cazul insolvabilității organizatorului, a comerciantului cu amănuntul care a facilitat achiziționarea formulei de călătorie asistate

  asociate
  sau a oricăruia dintre furnizorii de servicii

  unei societăți care are legătură cu formula de călătorie asociată
  . Statele membre în care sunt stabiliți organizatorii de pachete de servicii de călătorie și comercianții cu amănuntul care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate ar trebui să se asigure că acei comercianți care oferă astfel de combinații de servicii de călătorie oferă garanții privind rambursarea tuturor sumelor achitate de călători și privind repatrierea acestora în caz de insolvabilitate. Deși sunt libere să decidă asupra modului în care se va asigura protecția în caz de insolvabilitate, statele membre ar trebui să se asigure că aceste mecanisme naționale sunt eficace și că pot garanta repatrierea rapidă și rambursarea
  imediată a
  sumelor plătite de către toți călătorii afectați de insolvabilitate.
  În cazul în care un călător ar prefera să își ducă la sfârșit pachetul sau formula de călătorie asociată, mai degrabă decât să obțină o rambursare deplină, protecția în caz de insolvabilitate poate, după caz, să asigure îndeplinirea contractelor existente, pentru a permite continuarea derulării pachetului sau a formulei de călătorie asociate fără costuri suplimentare pentru călător.
  Protecția necesară în caz de insolvabilitate ar trebui să țină seama de riscul financiar real al activităților organizatorului, comerciantului cu amănuntul sau furnizorului de servicii în cauză

  a unei societăți care are legătură cu formula de călătorie asociată
  , inclusiv de tipul combinației de servicii de călătorie vândute de aceștia, de fluctuațiile sezoniere previzibile, precum și de ponderea plăților în avans și de modul în care acestea sunt garantate. În conformitate cu Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne, atunci când protecția în caz de insolvabilitate poate fi furnizată sub forma unei garanții sau a unei polițe de asigurare, aceasta nu se poate limita la atestări eliberate de operatori financiari stabiliți într-un anumit stat membru. [AM 29]

| (35) | În vederea facilitării liberei circulații a serviciilor, statele membre ar trebui să aibă obligația de a recunoaște protecția în caz de insolvabilitate prevăzută în legislația statului membru de stabilire. În scopul de a facilita cooperarea administrativă și supravegherea întreprinderilor care desfășoară activități în mai multe state membre în ceea ce privește protecția în caz de insolvabilitate, ar trebui să se instituie obligația statelor membre de a desemna puncte de contact centrale. |
| --- | --- |

(35)

În vederea facilitării liberei circulații a serviciilor, statele membre ar trebui să aibă obligația de a recunoaște protecția în caz de insolvabilitate prevăzută în legislația statului membru de stabilire. În scopul de a facilita cooperarea administrativă și supravegherea întreprinderilor care desfășoară activități în mai multe state membre în ceea ce privește protecția în caz de insolvabilitate, ar trebui să se instituie obligația statelor membre de a desemna puncte de contact centrale.

| (36) | În ceea ce privește formulele de călătorie asistate

  asociate
  , pe lângă obligația de a oferi protecție în caz de insolvabilitate și de a-i informa pe călători că fiecare furnizor de servicii în parte este singurul responsabil pentru executarea prevederilor contractuale, contractele respective se supun dispozițiilor legislației generale a Uniunii în materie de protecție a consumatorilor și ale legislației sectoriale specifice a Uniunii. |
| --- | --- |

(36)

În ceea ce privește formulele de călătorie asistate

  asociate
  , pe lângă obligația de a oferi protecție în caz de insolvabilitate și de a-i informa pe călători că fiecare furnizor de servicii în parte este singurul responsabil pentru executarea prevederilor contractuale, contractele respective se supun dispozițiilor legislației generale a Uniunii în materie de protecție a consumatorilor și ale legislației sectoriale specifice a Uniunii.

| (37) | Este oportun să se ofere protecție consumatorilor în situațiile în care un comerciant cu amănuntul care se ocupă de rezervarea unui pachet sau a unei formule de călătorie asistate

  asociate
  face greșeli în procesul de rezervare. |
| --- | --- |

(37)

Este oportun să se ofere protecție consumatorilor în situațiile în care un comerciant cu amănuntul care se ocupă de rezervarea unui pachet sau a unei formule de călătorie asistate

  asociate
  face greșeli în procesul de rezervare.

| (38) | Este oportun, de asemenea, să se confirme faptul că nu este permis consumatorilor să renunțe la drepturile care decurg din prezenta directivă și că organizatorii sau comercianții care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate

  asociate
  nu pot să se sustragă de la obligațiile care le revin sub pretextul că acționează în simpla calitate de furnizor de servicii, de intermediar sau în orice altă calitate. |
| --- | --- |

(38)

Este oportun, de asemenea, să se confirme faptul că nu este permis consumatorilor să renunțe la drepturile care decurg din prezenta directivă și că organizatorii sau comercianții care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate

  asociate
  nu pot să se sustragă de la obligațiile care le revin sub pretextul că acționează în simpla calitate de furnizor de servicii, de intermediar sau în orice altă calitate.

| (39) | Este necesar ca statele membre să stabilească sancțiunile aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor naționale care transpun prezenta directivă și să asigure respectarea acestora. Sancțiunile ar trebui să aibă un caracter efectiv, proporțional și disuasiv. |
| --- | --- |

(39)

Este necesar ca statele membre să stabilească sancțiunile aplicabile pentru încălcarea dispozițiilor naționale care transpun prezenta directivă și să asigure respectarea acestora. Sancțiunile ar trebui să aibă un caracter efectiv, proporțional și disuasiv.

| (40) | Adoptarea prezentei directive face necesară adaptarea anumitor acte legislative în materie de protecție a consumatorilor. Dat fiind că Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor
   (11) nu se aplică, în forma sa actuală, contractelor care cad

  intră
  sub incidența Directivei 90/314/CEE, ea trebuie modificată pentru a se garanta faptul că se aplică
  , în continuare,
  în cazul formulelor

  serviciilor individuale de călătorie care fac parte dintr-o formulă
  de călătorie asistate

  asociată, atât timp cât acestea nu sunt excluse din domeniul de aplicare al Directivei 2011/83/UE
  și, totodată, că anumite drepturi ale consumatorilor prevăzute în directiva respectivă se aplică și în cazul pachetelor de servicii de călătorie. [AM 30] |
| --- | --- |

(40)

Adoptarea prezentei directive face necesară adaptarea anumitor acte legislative în materie de protecție a consumatorilor. Dat fiind că Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor
   (11) nu se aplică, în forma sa actuală, contractelor care cad

  intră
  sub incidența Directivei 90/314/CEE, ea trebuie modificată pentru a se garanta faptul că se aplică
  , în continuare,
  în cazul formulelor

  serviciilor individuale de călătorie care fac parte dintr-o formulă
  de călătorie asistate

  asociată, atât timp cât acestea nu sunt excluse din domeniul de aplicare al Directivei 2011/83/UE
  și, totodată, că anumite drepturi ale consumatorilor prevăzute în directiva respectivă se aplică și în cazul pachetelor de servicii de călătorie. [AM 30]

| (41) | Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere Regulamentului (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (12) și dreptului intern în materie de contracte cu privire la acele aspecte pe care nu le reglementează. Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume să contribuie la buna funcționare a pieței interne și la atingerea unui nivel ridicat și cât se poate de uniform de protecție a consumatorilor nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre, și pot fi îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității enunțat la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective. |
| --- | --- |

(41)

Prezenta directivă nu ar trebui să aducă atingere Regulamentului (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului (12) și dreptului intern în materie de contracte cu privire la acele aspecte pe care nu le reglementează. Întrucât obiectivele prezentei directive, și anume să contribuie la buna funcționare a pieței interne și la atingerea unui nivel ridicat și cât se poate de uniform de protecție a consumatorilor nu pot fi realizate în mod satisfăcător de statele membre, și pot fi îndeplinite mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității enunțat la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective.

| (42) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și ține seama de principiile recunoscute prin Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (Carta). Prezenta directivă respectă în special libertatea de a desfășura o activitate comercială, prevăzută la articolul 16 din cartă, asigurând în același timp un nivel ridicat de protecție a consumatorilor pe teritoriul Uniunii, în conformitate cu articolul 38 din cartă. |
| --- | --- |

(42)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și ține seama de principiile recunoscute prin Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene (Carta). Prezenta directivă respectă în special libertatea de a desfășura o activitate comercială, prevăzută la articolul 16 din cartă, asigurând în același timp un nivel ridicat de protecție a consumatorilor pe teritoriul Uniunii, în conformitate cu articolul 38 din cartă.

| (43) | În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei din 28 septembrie 2011 privind documentele explicative (13), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să anexeze la notificarea măsurilor lor de transpunere unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată, |
| --- | --- |

(43)

În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei din 28 septembrie 2011 privind documentele explicative (13), statele membre s-au angajat ca, în cazuri justificate, să anexeze la notificarea măsurilor lor de transpunere unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare ale instrumentelor naționale de transpunere. În ceea ce privește prezenta directivă, legiuitorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată,

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

Capitolul I

Obiect, nivel de armonizare, domeniul de aplicare și definiții

Articolul 1

Obiectul

Obiectivul prezentei directive este de a contribui la buna funcționare a pieței interne și la asigurarea unui nivel ridicat
  și cât se poate de uniform
  de protecție a consumatorilor prin apropierea anumitor aspecte ale actelor

  în ceea ce privește actele
  cu putere de lege și ale actelor

  actele
  administrative ale statelor membre referitoare la contractele privind pachetele de servicii de călătorie și formulele de călătorie asistate

  asociate
  încheiate între călători și comercianți. [AM 31]

Articolul 1a

Nivelul de armonizare

Dacă nu se prevede altfel în prezenta directivă, statele membre nu pot menține sau introduce în legislația lor internă dispoziții diferite de cele stabilite în prezenta directivă, inclusiv dispoziții mai mult sau mai puțin stricte, pentru a asigura un nivel diferit de protecție a consumatorilor. [AM 32]

Articolul 2

Domeniul de aplicare

(1)   Prezenta directivă se aplică pachetelor oferite spre vânzare sau vândute de către comercianți călătorilor, cu excepția articolelor 17, 17a și 17b și formulelor de călătorie asistate

  asociate
  , cu excepția articolelor 4 – 14, a articolului 18 și a articolului 21 alineatul (1).

(2)   Prezenta directivă nu se aplică:

| (a) | pachetelor și formulelor de călătorie asistate

  asociate
  care durează mai puțin de 24 de ore, cu excepția situației în care acestea includ cazare peste noapte; |
| --- | --- |

(a)

pachetelor și formulelor de călătorie asistate

  asociate
  care durează mai puțin de 24 de ore, cu excepția situației în care acestea includ cazare peste noapte;

| (aa) | pachetelor și formulelor de călătorie asociate oferite sau combinate în mod ocazional de persoane fizice sau juridice pentru care nu se obțin venituri financiare directe sau indirecte din vânzarea pachetelor respective sau din facilitarea formulelor de călătorie asociate în cauză și în cazul cărora călătorul a fost informat în mod corespunzător de comerciantul responsabil asupra faptului că prezenta directivă nu se aplică în cazul unui astfel de pachet sau al unei astfel de formule de călătorie; [AM 33] |
| --- | --- |

(aa)

pachetelor și formulelor de călătorie asociate oferite sau combinate în mod ocazional de persoane fizice sau juridice pentru care nu se obțin venituri financiare directe sau indirecte din vânzarea pachetelor respective sau din facilitarea formulelor de călătorie asociate în cauză și în cazul cărora călătorul a fost informat în mod corespunzător de comerciantul responsabil asupra faptului că prezenta directivă nu se aplică în cazul unui astfel de pachet sau al unei astfel de formule de călătorie; [AM 33]

| (b) | contractelor auxiliare referitoare la servicii de călătorie furnizate în plus față de pachet și rezervate fără implicarea organizatorului călătoriei sau
  contractelor auxiliare referitoare la servicii financiare; [AM 34] |
| --- | --- |

(b)

contractelor auxiliare referitoare la servicii de călătorie furnizate în plus față de pachet și rezervate fără implicarea organizatorului călătoriei sau
  contractelor auxiliare referitoare la servicii financiare; [AM 34]

| (c) | pachetelor și formulelor de călătorie asistate

  asociate
  achiziționate în temeiul unui contract-cadru
  pentru o călătorie de afaceri
  încheiat între angajatorul persoanei aflate într-o călătorie de afaceri

  în numele căruia călătorește călătorul
  și un comerciant specializat în organizarea călătoriilor de afaceri; [AM 35] |
| --- | --- |

(c)

pachetelor și formulelor de călătorie asistate

  asociate
  achiziționate în temeiul unui contract-cadru
  pentru o călătorie de afaceri
  încheiat între angajatorul persoanei aflate într-o călătorie de afaceri

  în numele căruia călătorește călătorul
  și un comerciant specializat în organizarea călătoriilor de afaceri; [AM 35]

| (d) | pachetelor în care cel mult unul dintre serviciile de călătorie menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) este combinat cu unul dintre serviciile de călătorie menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (d), cu condiția ca acest serviciu

  acesta din urmă
  să nu reprezinte o parte semnificativă a pachetului
  sau să nu constituie, în mod clar, motivul călătoriei sau serviciul auxiliar să nu fie vândut, în mod clar, ca element principal al călătoriei;
  sau [AM 36] |
| --- | --- |

(d)

pachetelor în care cel mult unul dintre serviciile de călătorie menționate la articolul 3 alineatul (1) literele (a), (b) și (c) este combinat cu unul dintre serviciile de călătorie menționate la articolul 3 alineatul (1) litera (d), cu condiția ca acest serviciu

  acesta din urmă
  să nu reprezinte o parte semnificativă a pachetului
  sau să nu constituie, în mod clar, motivul călătoriei sau serviciul auxiliar să nu fie vândut, în mod clar, ca element principal al călătoriei;
  sau [AM 36]

| (e) | contractelor autonome privind un singur serviciu de călătorie; |
| --- | --- |

(e)

contractelor autonome privind un singur serviciu de călătorie;

| (ea) | transportului pasagerilor cu autobuzul, cu trenul, pe calea apei sau a aerului, care include cazarea, în cazul în care componenta principală este în mod clar transportul, iar acest tip de transport nu este combinat cu un alt serviciu de călătorie astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) literele (b), (c) sau (d). [AM 37] |
| --- | --- |

(ea)

transportului pasagerilor cu autobuzul, cu trenul, pe calea apei sau a aerului, care include cazarea, în cazul în care componenta principală este în mod clar transportul, iar acest tip de transport nu este combinat cu un alt serviciu de călătorie astfel cum se menționează la articolul 3 alineatul (1) literele (b), (c) sau (d). [AM 37]

Articolul 3

Definiții

În scopurile prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „serviciu de călătorie” înseamnă:






  (a) | transportul de pasageri; |
| --- | --- | --- |

1.

„serviciu de călătorie” înseamnă:

(a)

transportul de pasageri;

| (b) | cazarea în alte scopuri decât cel rezidențial

  rezidențiale, cu condiția ca această cazare să aibă în mod clar un scop turistic
  ; [AM 38] |
| --- | --- |

(b)

cazarea în alte scopuri decât cel rezidențial

  rezidențiale, cu condiția ca această cazare să aibă în mod clar un scop turistic
  ; [AM 38]

| (c) | închirierea unui autoturism,
  a altor vehicule sau mijloace de transport
  sau [AM 39] |
| --- | --- |

(c)

închirierea unui autoturism,
  a altor vehicule sau mijloace de transport
  sau [AM 39]

| (d) | orice alt serviciu turistic care nu este auxiliar serviciilor de transport de pasageri, de cazare sau de închiriere a unui autoturism,
  a altor vehicule sau mijloace de transport
  ; [AM 40] |
| --- | --- |

(d)

orice alt serviciu turistic care nu este auxiliar serviciilor de transport de pasageri, de cazare sau de închiriere a unui autoturism,
  a altor vehicule sau mijloace de transport
  ; [AM 40]

| 2. | „pachet” înseamnă o combinație a cel puțin două tipuri diferite de servicii de călătorie destinate aceleiași călătorii sau vacanțe, cu condiția ca:






  (a) | serviciile respective să fie grupate de un singur comerciant, inclusiv la cerere sau în funcție de selecția călătorului, înainte de a se încheia un contract cu privire la toate serviciile sau |
| --- | --- | --- |

2.

„pachet” înseamnă o combinație a cel puțin două tipuri diferite de servicii de călătorie destinate aceleiași călătorii sau vacanțe, cu condiția ca:

(a)

serviciile respective să fie grupate de un singur comerciant, inclusiv la cerere sau în funcție de selecția călătorului, înainte de a se încheia un contract cu privire la toate serviciile sau

| (b) | indiferent dacă se încheie contracte separate cu furnizori individuali de servicii de călătorie, cu condiția ca serviciile respective:






  (i) | să fie achiziționate de la un singur punct de vânzare, în cadrul aceluiași proces de rezervare
  , iar toate serviciile să fie alese de călător înainte ca acesta să accepte să plătească sau
  ; [AM 41] |
| --- | --- | --- |

(b)

indiferent dacă se încheie contracte separate cu furnizori individuali de servicii de călătorie, cu condiția ca serviciile respective:

(i)

să fie achiziționate de la un singur punct de vânzare, în cadrul aceluiași proces de rezervare
  , iar toate serviciile să fie alese de călător înainte ca acesta să accepte să plătească sau
  ; [AM 41]

| (ii) | să fie oferite sau facturate la un preț forfetar sau total
  sau [AM 42] |
| --- | --- |

(ii)

să fie oferite sau facturate la un preț forfetar sau total
  sau [AM 42]

| (iii) | să facă obiectul unor materiale promoționale sau să fie vândute sub denumirea de „pachet” sau sub o denumire similară;
  sau [AM 43] |
| --- | --- |

(iii)

să facă obiectul unor materiale promoționale sau să fie vândute sub denumirea de „pachet” sau sub o denumire similară;
  sau [AM 43]

| (iv) | să fie combinate după încheierea unui contract prin care un comerciant acordă călătorului dreptul să aleagă dintr-o selecție de diferite tipuri de servicii de călătorie sau |
| --- | --- |

(iv)

să fie combinate după încheierea unui contract prin care un comerciant acordă călătorului dreptul să aleagă dintr-o selecție de diferite tipuri de servicii de călătorie sau

| (v) | să fie achiziționate de la comercianți diferiți prin procese de rezervare online legate,

  asociate
  în care numele călătorului sau informațiile personale

  și alte date cu caracter personal ale acestuia, precum datele de contact, detaliile privind cardul de credit sau detaliile privind pașaportul acestuia,
  necesare pentru finalizarea operațiunii de rezervare sunt transferate între comercianți cel târziu în
  24 de ore de la
  momentul confirmării rezervării pentru primul serviciu; [AM 44] |
| --- | --- |

(v)

să fie achiziționate de la comercianți diferiți prin procese de rezervare online legate,

  asociate
  în care numele călătorului sau informațiile personale

  și alte date cu caracter personal ale acestuia, precum datele de contact, detaliile privind cardul de credit sau detaliile privind pașaportul acestuia,
  necesare pentru finalizarea operațiunii de rezervare sunt transferate între comercianți cel târziu în
  24 de ore de la
  momentul confirmării rezervării pentru primul serviciu; [AM 44]

| 3. | „contract de servicii de călătorie grupate într-un pachet” înseamnă un contract referitor la un pachet în ansamblul său sau, în cazul în care pachetul este executat în temeiul mai multor contracte, toate contractele aplicabile serviciilor cuprinse în pachet; |
| --- | --- |

3.

„contract de servicii de călătorie grupate într-un pachet” înseamnă un contract referitor la un pachet în ansamblul său sau, în cazul în care pachetul este executat în temeiul mai multor contracte, toate contractele aplicabile serviciilor cuprinse în pachet;

| 4. | „începerea derulării pachetului” înseamnă începerea executării serviciilor incluse în pachet; |
| --- | --- |

4.

„începerea derulării pachetului” înseamnă începerea executării serviciilor incluse în pachet;

| 5. | „formulă de călătorie asistată

  asociată
  ” înseamnă o combinație de cel puțin două tipuri diferite de servicii de călătorie destinate aceleași

  aceleiași
  călătorii sau vacanțe, care nu constituie un pachet și care duc la încheierea unor contracte separate cu furnizori individuali de servicii de călătorie,
  dacă unul dintre furnizorii implicați sau

  dacă un comerciant cu amănuntul facilitează această combinație: [AM 45 Prezentul amendament se aplică pe tot cuprinsul textului]







  (a) | pe baza unor rezervări separate

  în cazul în care călătorii aleg fiecare serviciu de călătorie separat și acceptă să plătească pentru acestea tot separat
  cu ocazia unei singure vizite la punctul de vânzare sau a unui singur contact cu acesta; sau [AM 46] |
| --- | --- | --- |

5.

„formulă de călătorie asistată

  asociată
  ” înseamnă o combinație de cel puțin două tipuri diferite de servicii de călătorie destinate aceleași

  aceleiași
  călătorii sau vacanțe, care nu constituie un pachet și care duc la încheierea unor contracte separate cu furnizori individuali de servicii de călătorie,
  dacă unul dintre furnizorii implicați sau

  dacă un comerciant cu amănuntul facilitează această combinație: [AM 45 Prezentul amendament se aplică pe tot cuprinsul textului]

(a)

pe baza unor rezervări separate

  în cazul în care călătorii aleg fiecare serviciu de călătorie separat și acceptă să plătească pentru acestea tot separat
  cu ocazia unei singure vizite la punctul de vânzare sau a unui singur contact cu acesta; sau [AM 46]

| (b) | prin achiziționarea unor servicii de călătorie suplimentare de la un alt comerciant, în

  într-un
  mod personalizat, și prin intermediul unor procese de rezervare online legate

  asociate
  ,
  în cazul în care cel puțin numele și datele de contact ale călătorului sunt transmise celuilalt comerciant, iar aceste servicii suplimentare sunt achiziționate
  cel târziu în
  24 de ore de la
  momentul
  confirmării rezervării
  primului serviciu; [AM 47] |
| --- | --- |

(b)

prin achiziționarea unor servicii de călătorie suplimentare de la un alt comerciant, în

  într-un
  mod personalizat, și prin intermediul unor procese de rezervare online legate

  asociate
  ,
  în cazul în care cel puțin numele și datele de contact ale călătorului sunt transmise celuilalt comerciant, iar aceste servicii suplimentare sunt achiziționate
  cel târziu în
  24 de ore de la
  momentul
  confirmării rezervării
  primului serviciu; [AM 47]

| 6. | „călător” înseamnă orice persoană care dorește să încheie un contract care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei directive sau care are dreptul să călătorească pe baza unui astfel de contract, inclusiv persoanele aflate în călătorii de afaceri, cu condiția ca acestea să nu călătorească în temeiul unui contract-cadru pentru călătorii de afaceri între o întreprindere în numele căreia călătorește călătorul și cu un comerciant specializat în organizarea călătoriilor de afaceri; |
| --- | --- |

6.

„călător” înseamnă orice persoană care dorește să încheie un contract care se încadrează în domeniul de aplicare al prezentei directive sau care are dreptul să călătorească pe baza unui astfel de contract, inclusiv persoanele aflate în călătorii de afaceri, cu condiția ca acestea să nu călătorească în temeiul unui contract-cadru pentru călătorii de afaceri între o întreprindere în numele căreia călătorește călătorul și cu un comerciant specializat în organizarea călătoriilor de afaceri;

| 7. | „comerciant” înseamnă orice persoană care acționează în scopuri legate de activitatea sa comercială, industrială, artizanală sau liberală; |
| --- | --- |

7.

„comerciant” înseamnă orice persoană care acționează în scopuri legate de activitatea sa comercială, industrială, artizanală sau liberală;

| 8. | „organizator” înseamnă un comerciant care combină și vinde sau oferă spre vânzare pachete de servicii de călătorie, fie direct, fie prin intermediul unui alt comerciant sau împreună cu acesta.
  sau care facilitează combinarea și achiziționarea unor astfel de pachete;
  atunci când mai mulți comercianți îndeplinesc criteriile menționate la punctul 2 litera (b), toți comercianții respectivi sunt considerați organizatori, cu excepția cazului în care unul dintre aceștia este desemnat drept organizator, iar călătorul este informat cu privire la aceasta în mod corespunzător; [AM 48] |
| --- | --- |

8.

„organizator” înseamnă un comerciant care combină și vinde sau oferă spre vânzare pachete de servicii de călătorie, fie direct, fie prin intermediul unui alt comerciant sau împreună cu acesta.
  sau care facilitează combinarea și achiziționarea unor astfel de pachete;
  atunci când mai mulți comercianți îndeplinesc criteriile menționate la punctul 2 litera (b), toți comercianții respectivi sunt considerați organizatori, cu excepția cazului în care unul dintre aceștia este desemnat drept organizator, iar călătorul este informat cu privire la aceasta în mod corespunzător; [AM 48]

| 9. | „comerciant cu amănuntul” înseamnă un alt comerciant decât organizatorul care:






  (a) | vinde sau oferă spre vânzare pachete
  alcătuite de organizator;
  sau [AM 49] |
| --- | --- | --- |

9.

„comerciant cu amănuntul” înseamnă un alt comerciant decât organizatorul care:

(a)

vinde sau oferă spre vânzare pachete
  alcătuite de organizator;
  sau [AM 49]

| (b) | facilitează achiziționarea de servicii de călătorie care fac parte dintr-o formulă de călătorie asistată

  asociată
  , oferind călătorilor asistență în ceea ce privește încheierea de contracte de servicii de călătorie separate cu furnizori individuali de servicii
  , dintre care unul poate fi însuși comerciantul cu amănuntul
  ; [AM 50] |
| --- | --- |

(b)

facilitează achiziționarea de servicii de călătorie care fac parte dintr-o formulă de călătorie asistată

  asociată
  , oferind călătorilor asistență în ceea ce privește încheierea de contracte de servicii de călătorie separate cu furnizori individuali de servicii
  , dintre care unul poate fi însuși comerciantul cu amănuntul
  ; [AM 50]

| 10. | „suport durabil” înseamnă orice instrument care permite călătorului sau comerciantului să stocheze informații care îi sunt adresate personal, într-un mod accesibil în vederea unor referințe ulterioare pentru o perioadă de timp adecvată, în scopuri informative, și care permite reproducerea fără modificări a informațiilor stocate; |
| --- | --- |

10.

„suport durabil” înseamnă orice instrument care permite călătorului sau comerciantului să stocheze informații care îi sunt adresate personal, într-un mod accesibil în vederea unor referințe ulterioare pentru o perioadă de timp adecvată, în scopuri informative, și care permite reproducerea fără modificări a informațiilor stocate;

| 11. | „circumstanțe inevitabile și extraordinare” înseamnă o situație
  imprevizibilă
  care nu poate fi controlată de comerciant, ale cărei consecințe nu ar fi putut fi evitate chiar dacă s-ar fi luat toate măsurile rezonabile

  necesare
  ; [AM 51] |
| --- | --- |

11.

„circumstanțe inevitabile și extraordinare” înseamnă o situație
  imprevizibilă
  care nu poate fi controlată de comerciant, ale cărei consecințe nu ar fi putut fi evitate chiar dacă s-ar fi luat toate măsurile rezonabile

  necesare
  ; [AM 51]

| 12. | „neconformitate” înseamnă neexecutarea sau executarea necorespunzătoare a serviciilor de călătorie incluse într-un pachet; |
| --- | --- |

12.

„neconformitate” înseamnă neexecutarea sau executarea necorespunzătoare a serviciilor de călătorie incluse într-un pachet;

| 12a. | „servicii auxiliare” înseamnă servicii turistice care nu pot fi de sine stătătoare în cadrul unei prestări sau completări de servicii de călătorie, precum, în special, asigurarea de călătorie, transportul între gară și locul de cazare sau la aeroportul de plecare, precum și în cadrul excursiilor, transportul bagajelor, mesele și serviciile de curățenie oferite ca parte a cazării; [AM 53] |
| --- | --- |

12a.

„servicii auxiliare” înseamnă servicii turistice care nu pot fi de sine stătătoare în cadrul unei prestări sau completări de servicii de călătorie, precum, în special, asigurarea de călătorie, transportul între gară și locul de cazare sau la aeroportul de plecare, precum și în cadrul excursiilor, transportul bagajelor, mesele și serviciile de curățenie oferite ca parte a cazării; [AM 53]

Capitolul II

Obligațiile de informare și conținutul contractului de servicii de călătorie grupate într-un pachet

Articolul 4

Informații precontractuale

(1)   Statele membre se asigură că, înainte de încheierea unui contract de servicii de călătorie grupate într-un pachet sau de acceptarea de către călător a unei oferte echivalente, organizatorul și, de asemenea, comerciantul cu amănuntul, atunci când pachetul este vândut prin intermediul unui astfel de comerciant, furnizează călătorului următoarele informații, dacă acestea sunt aplicabile pachetului: [AM 54]

| (a) | principalele caracteristici ale serviciilor de călătorie:






  (i) | destinația/destinațiile călătoriei, itinerariul și perioadele sejurului, cu datele corespunzătoare
  și numărul de nopți incluse
  ; [AM 55] |
| --- | --- | --- |

(a)

principalele caracteristici ale serviciilor de călătorie:

(i)

destinația/destinațiile călătoriei, itinerariul și perioadele sejurului, cu datele corespunzătoare
  și numărul de nopți incluse
  ; [AM 55]

| (ii) | mijloacele de transport, caracteristicile și categoriile acestora, locurile, datele și orele de plecare și de întoarcere sau, atunci când ora exactă nu este încă stabilită, ora aproximativă de plecare și de întoarcere, duratele și locurile opririlor intermediare și ale legăturilor de transport;.

  În cazul în care nu este încă stabilită ora exactă, comerciantul informează călătorul cu privire la ora aproximativă de plecare și de întoarcere.


  În cazul în care nu poate fi stabilită o oră aproximativă, comerciantul îl informează pe călător în consecință; [AM 56] |
| --- | --- |

(ii)

mijloacele de transport, caracteristicile și categoriile acestora, locurile, datele și orele de plecare și de întoarcere sau, atunci când ora exactă nu este încă stabilită, ora aproximativă de plecare și de întoarcere, duratele și locurile opririlor intermediare și ale legăturilor de transport;.

| (iii) | localizarea, principalele caracteristici și categoria turistică

  oficială
  a unităților de cazare
  acordată de organismul competent din locul în care se află cazarea
  ; [AM 57] |
| --- | --- |

(iii)

localizarea, principalele caracteristici și categoria turistică

  oficială
  a unităților de cazare
  acordată de organismul competent din locul în care se află cazarea
  ; [AM 57]

| (iv) | dacă mesele sunt incluse și, în caz afirmativ, precizarea meselor oferite; |
| --- | --- |

(iv)

dacă mesele sunt incluse și, în caz afirmativ, precizarea meselor oferite;

| (v) | vizitele, excursiile sau alte servicii incluse în prețul total al pachetului; |
| --- | --- |

(v)

vizitele, excursiile sau alte servicii incluse în prețul total al pachetului;

| (va) | dacă oricare dintre serviciile de călătorie vor fi furnizate călătorului ca parte a unui grup și, în acest caz, câte persoane vor participa, conform estimărilor; [AM 58] |
| --- | --- |

(va)

dacă oricare dintre serviciile de călătorie vor fi furnizate călătorului ca parte a unui grup și, în acest caz, câte persoane vor participa, conform estimărilor; [AM 58]

| (vi) | limba (limbile) în care se desfășoară fiecare activitate și
  [AM 59] |
| --- | --- |

(vi)

limba (limbile) în care se desfășoară fiecare activitate și
  [AM 59]

| (vii) | dacă se garantează
  , la cererea călătorului,
  accesul persoanelor cu
  o
  mobilitate redusă
  de un anumit grad
  pe toată durata călătoriei sau a vacanței; [AM 60] |
| --- | --- |

(vii)

dacă se garantează
  , la cererea călătorului,
  accesul persoanelor cu
  o
  mobilitate redusă
  de un anumit grad
  pe toată durata călătoriei sau a vacanței; [AM 60]

| (b) | denumirea comercială și adresa geografică a organizatorului și, dacă este cazul, ale comerciantului cu amănuntul, precum și numerele de telefon și adresele de e-mail ale acestora; |
| --- | --- |

(b)

denumirea comercială și adresa geografică a organizatorului și, dacă este cazul, ale comerciantului cu amănuntul, precum și numerele de telefon și adresele de e-mail ale acestora;

| (c) | prețul total al pachetului, inclusiv taxele și, dacă este cazul, toate comisioanele, tarifele și alte costuri suplimentare sau, atunci când aceste costuri nu pot fi calculate în mod rezonabil în prealabil, faptul că astfel de costuri suplimentare ar putea fi suportate de călător
  și natura acestor costuri
  ;
  prețul total trebuie prezentat sub forma unei facturi detaliate în care se prevăd toate costurile serviciului de călătorie într-un mod transparent
  ; [AM 61] |
| --- | --- |

(c)

prețul total al pachetului, inclusiv taxele și, dacă este cazul, toate comisioanele, tarifele și alte costuri suplimentare sau, atunci când aceste costuri nu pot fi calculate în mod rezonabil în prealabil, faptul că astfel de costuri suplimentare ar putea fi suportate de călător
  și natura acestor costuri
  ;
  prețul total trebuie prezentat sub forma unei facturi detaliate în care se prevăd toate costurile serviciului de călătorie într-un mod transparent
  ; [AM 61]

| (d) | modalitățile de plată și, dacă este cazul, existența și condițiile aferente avansurilor sau altor garanții financiare care urmează să fie plătite sau furnizate de către călător; |
| --- | --- |

(d)

modalitățile de plată și, dacă este cazul, existența și condițiile aferente avansurilor sau altor garanții financiare care urmează să fie plătite sau furnizate de către călător;

| (e) | după caz,
  numărul minim de persoane necesar pentru ca serviciile din pachet să poată fi executate și termenul-limită de cel puțin 20 de zile

  prevăzut la articolul 10 alineatul (3) litera (a)
  înainte de începerea derulării pachetului până la care este posibilă anularea dacă nu se întrunește acest număr; [AM 62] |
| --- | --- |

(e)

după caz,
  numărul minim de persoane necesar pentru ca serviciile din pachet să poată fi executate și termenul-limită de cel puțin 20 de zile

  prevăzut la articolul 10 alineatul (3) litera (a)
  înainte de începerea derulării pachetului până la care este posibilă anularea dacă nu se întrunește acest număr; [AM 62]

| (f) | informații generale despre cerințele legate de pașaport și vize, inclusiv termenele aproximative de obținere a vizelor pentru cetățenii statului (statelor) membru (membre) vizat(e), precum și informații referitoare la formalitățile sanitare; |
| --- | --- |

(f)

informații generale despre cerințele legate de pașaport și vize, inclusiv termenele aproximative de obținere a vizelor pentru cetățenii statului (statelor) membru (membre) vizat(e), precum și informații referitoare la formalitățile sanitare;

| (fa) | informații privind încheierea opțională a unui contract de asigurare care să acopere costurile anulării pachetului de către călător sau costurile de repatriere în caz de accident sau boală; [AM 63] |
| --- | --- |

(fa)

informații privind încheierea opțională a unui contract de asigurare care să acopere costurile anulării pachetului de către călător sau costurile de repatriere în caz de accident sau boală; [AM 63]

| (g) | confirmarea faptului că serviciile constituie un pachet; |
| --- | --- |

(g)

confirmarea faptului că serviciile constituie un pachet;

| (ga) | informații privind posibilitatea călătorului sau a organizatorului de a rezilia contractul oricând înainte de începerea derulării pachetului și cu achitarea unei taxe de reziliere standard rezonabile aplicabile, dacă este cazul, în conformitate cu articolul 10; [AM 64] |
| --- | --- |

(ga)

informații privind posibilitatea călătorului sau a organizatorului de a rezilia contractul oricând înainte de începerea derulării pachetului și cu achitarea unei taxe de reziliere standard rezonabile aplicabile, dacă este cazul, în conformitate cu articolul 10; [AM 64]

| (gb) | posibilitatea de a transfera contractul pentru pachetul de călătorie unui alt călător și eventualele limitări și consecințe ale unui astfel de transfer. [AM 65] |
| --- | --- |

(gb)

posibilitatea de a transfera contractul pentru pachetul de călătorie unui alt călător și eventualele limitări și consecințe ale unui astfel de transfer. [AM 65]

(1a)
     
  În cazul în care un pachet este vândut prin intermediul unui comerciant cu amănuntul, acesta din urmă transmite călătorului fără întârziere toate informațiile menționate la alineatul (1). [AM 66]

(2)   Informațiile menționate la alineatul (1) sunt prezentate într-un mod clar
  , inteligibil
  și bine evidențiat. [AM 67]

(2a)
     
  În cazul în care un contract de călătorie este încheiat prin mijloace electronice, organizatorul aduce la cunoștința călătorului, în mod clar, bine evidențiat și exact înainte ca acesta din urmă să facă comanda, informațiile prevăzute la alineatul (1) litera (a) punctele (i), (ii), (iii), (iv), (v) și literele (c) și (d) din prezentul articol. Articolul 8 alineatul (2) al doilea paragraf din Directiva 2011/83/UE se aplică în consecință. [AM 68]

(2b)
     
  În ceea ce privește conformitatea cu cerințele în materie de informare prevăzute în prezentul capitol, sarcina probei îi revine comerciantului. [AM 69]

Articolul 5

Caracterul obligatoriu al informațiilor precontractuale și încheierea contractului

(1)   Statele membre se asigură că organizatorul nu poate să modifice informațiile aduse la cunoștința călătorului în temeiul articolului 4
  alineatul (1)
  literele (a), (c), (d), (e)
  , (f),

  și (g)
  și (ga)
  , cu excepția cazului în care organizatorul își rezervă dreptul de a modifica informațiile respective și comunică orice modificare călătorului

  care fac parte integrantă din contractul de servicii de călătorie grupate într-un pachet și nu sunt modificate decât dacă părțile contractante convin, în mod expres, altfel. Toate modificările cu privire la informațiile precontractuale sunt transmise călătorului,
  într-un mod clar și bine evidențiat înainte de încheierea contractului. [AM 70]

(2)   Dacă informațiile privind comisioanele, tarifele sau alte costuri suplimentare menționate la articolul 4
  alineatul (1)
  litera (c) nu sunt furnizate înainte de încheierea contractului, călătorul nu suportă respectivele comisioane, tarife sau alte costuri. [AM 71]

(3)   La încheierea contractului sau imediat

  cât mai curând posibil
  după aceasta, organizatorul pune la dispoziția călătorului un exemplar al contractului sau o confirmare a contractului pe un suport durabil. [AM 72]

Articolul 6

Conținutul contractului de servicii de călătorie grupate într-un pachet și documentele care trebuie furnizate înainte de începerea derulării pachetului

(1)   Statele membre se asigură că limbajul folosit în contractele de servicii de călătorie grupate într-un pachet este simplu și inteligibil și, în cazul contractelor scrise, că textul este lizibil.

(2)   Sunt incluse în contract

  Textul contractului
  sau în confirmarea contractului toate

  reprezintă conținutul integral al contractului și, îndeosebi,
  informațiile menționate la articolul 4, precum și

  în temeiul articolului 4
  ,
  care au devenit parte integrantă a contractului. Textul contractului sau confirmarea contractului include
  următoarele informații suplimentare: [AM 74]

| (a) | cerințele speciale ale călătorului pe care organizatorul le-a acceptat; |
| --- | --- |

(a)

cerințele speciale ale călătorului pe care organizatorul le-a acceptat;

| (b) | informații cu privire la faptul că organizatorul:






  (i) | este răspunzător pentru executarea adecvată a tuturor serviciilor de călătorie incluse în contract; |
| --- | --- | --- |

(b)

informații cu privire la faptul că organizatorul:

(i)

este răspunzător pentru executarea adecvată a tuturor serviciilor de călătorie incluse în contract;

| (ii) | este obligat să acorde asistență în cazul în care călătorul se află în dificultate în conformitate cu articolul 14; |
| --- | --- |

(ii)

este obligat să acorde asistență în cazul în care călătorul se află în dificultate în conformitate cu articolul 14;

| (iii) | este obligat să ofere protecție în caz de insolvabilitate pentru rambursarea sumei plătite și repatriere în conformitate cu articolul 15, precum și denumirea entității care asigură protecția în caz de insolvabilitate și datele de contact ale acesteia, inclusiv adresa sa geografică; |
| --- | --- |

(iii)

este obligat să ofere protecție în caz de insolvabilitate pentru rambursarea sumei plătite și repatriere în conformitate cu articolul 15, precum și denumirea entității care asigură protecția în caz de insolvabilitate și datele de contact ale acesteia, inclusiv adresa sa geografică;

| (c) | coordonatele unui punct de contact unde călătorul poate depune plângere în legătură cu orice neconformitate pe care o constată la fața locului;
  [AM 75] |
| --- | --- |

(c)

coordonatele unui punct de contact unde călătorul poate depune plângere în legătură cu orice neconformitate pe care o constată la fața locului;
  [AM 75]

| (d) | denumirea, adresa geografică, numărul de telefon și adresa de e-mail a reprezentantului local al organizatorului sau ale punctului de contact căruia călătorul aflat în dificultate i se poate adresa pentru a solicita asistență sau, în cazul în care nu există un astfel de reprezentant sau punct de contact, un număr de telefon de urgență sau o indicație privind alte modalități de contactare a organizatorului;
  [AM 76] |
| --- | --- |

(d)

denumirea, adresa geografică, numărul de telefon și adresa de e-mail a reprezentantului local al organizatorului sau ale punctului de contact căruia călătorul aflat în dificultate i se poate adresa pentru a solicita asistență sau, în cazul în care nu există un astfel de reprezentant sau punct de contact, un număr de telefon de urgență sau o indicație privind alte modalități de contactare a organizatorului;
  [AM 76]

| (e) | informații privind posibilitatea călătorului de a rezilia contractul oricând înainte de începerea derulării pachetului, cu plata unei despăgubiri adecvate sau a unui comision de reziliere standardizat rezonabil, dacă astfel de comisioane sunt specificate în conformitate cu articolul 10 alineatul (1);
  [AM 77] |
| --- | --- |

(e)

informații privind posibilitatea călătorului de a rezilia contractul oricând înainte de începerea derulării pachetului, cu plata unei despăgubiri adecvate sau a unui comision de reziliere standardizat rezonabil, dacă astfel de comisioane sunt specificate în conformitate cu articolul 10 alineatul (1);
  [AM 77]

| (f) | în cazul minorilor care călătoresc pe baza unui pachet care include cazare
  și nu sunt însoțiți de părinți sau de tutori
  , informații care să permită contactul direct
  al unuia dintre părinți sau al tutorului
  cu minorul sau cu persoana responsabilă de acesta în locul în care minorul este cazat; [AM 78] |
| --- | --- |

(f)

în cazul minorilor care călătoresc pe baza unui pachet care include cazare
  și nu sunt însoțiți de părinți sau de tutori
  , informații care să permită contactul direct
  al unuia dintre părinți sau al tutorului
  cu minorul sau cu persoana responsabilă de acesta în locul în care minorul este cazat; [AM 78]

| (g) | informații privind
  procedurile interne de soluționare a reclamațiilor și
  mecanismele alternative sau

  de soluționare a litigiilor disponibile în temeiul Directivei 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (14)

  și mecanismele
  online disponibile pentru soluționarea

  de soluționare a
  litigiilor
  în temeiul Regulamentului (UE) nr
  . 
  524/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (15). [AM 79] |
| --- | --- |

(g)

informații privind
  procedurile interne de soluționare a reclamațiilor și
  mecanismele alternative sau

  de soluționare a litigiilor disponibile în temeiul Directivei 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului

   (14)

  și mecanismele
  online disponibile pentru soluționarea

  de soluționare a
  litigiilor
  în temeiul Regulamentului (UE) nr
  . 
  524/2013 al Parlamentului European și al Consiliului

   (15). [AM 79]

(3)   Informațiile menționate la alineatul (2) sunt prezentate într-un mod clar
  , inteligibil
  și bine evidențiat. [AM 80]

(4)   Cu suficient timp înainte de începerea derulării pachetului, organizatorul pune la dispoziția călătorului toate chitanțele, bonurile sau biletele necesare, inclusiv

  următoarele
  informații privind orele exacte corespunzătoare plecării, opririlor intermediare, legăturilor de transport și sosirii.:

| (a) | toate chitanțele, voucherele sau biletele necesare, inclusiv informații privind orele exacte corespunzătoare plecării, opririlor intermediare, legăturilor de transport și sosirii; |
| --- | --- |

(a)

toate chitanțele, voucherele sau biletele necesare, inclusiv informații privind orele exacte corespunzătoare plecării, opririlor intermediare, legăturilor de transport și sosirii;

| (b) | toate datele de contact relevante pentru cazul în care călătorul constată neconformitatea unui serviciu, precum și informațiile cu privire la modul în care călătorul ar trebui să acționeze; |
| --- | --- |

(b)

toate datele de contact relevante pentru cazul în care călătorul constată neconformitatea unui serviciu, precum și informațiile cu privire la modul în care călătorul ar trebui să acționeze;

| (c) | denumirea, adresa geografică, numărul de telefon și adresa de e-mail a reprezentantului local al organizatorului sau ale punctului de contact căruia călătorul aflat în dificultate i se poate adresa pentru a solicita asistență sau, în cazul în care nu există un astfel de reprezentant sau punct de contact, un număr de telefon de urgență sau o indicație privind alte modalități de contactare a organizatorului. [AM 81] |
| --- | --- |

(c)

denumirea, adresa geografică, numărul de telefon și adresa de e-mail a reprezentantului local al organizatorului sau ale punctului de contact căruia călătorul aflat în dificultate i se poate adresa pentru a solicita asistență sau, în cazul în care nu există un astfel de reprezentant sau punct de contact, un număr de telefon de urgență sau o indicație privind alte modalități de contactare a organizatorului. [AM 81]

Capitolul III

Modificarea contractului înainte de începerea derulării pachetului

Articolul 7

Transferul contractului către un alt călător

(1)   Statele membre asigură posibilitatea călătorului de a transfera contractul unei persoane care satisface toate condițiile aplicabile contractului respectiv, după ce îl notifică pe organizator cu suficient timp

  sau pe comerciantul cu amănuntul într-un interval de cel mult șapte zile
  înainte de începerea derulării pachetului, pe un suport durabil. [AM 82]

(2)   Persoana care transferă contractul și persoana căreia îi este transferat contractul răspund în solidar
  și indivizibil
  pentru achitarea soldului și a tuturor comisioanelor, tarifelor și altor costuri suplimentare
  , dacă este cazul,
  generate de acest transfer. Aceste

  Organizatorul informează persoana care transferă contractul și persoana căreia îi este transferat contractul cu privire la eventualele
  costuri
  de transfer, care, în niciun caz,
  costuri nu sunt nerezonabile și, în niciun caz, nu depășesc costurile suportate efectiv de organizator. [AM 83]

Organizatorului îi revine răspunderea de a prezenta dovezi care să certifice costurile suplimentare, comisioanele sau alte costuri generate de transferarea contractului. [AM 84]

Articolul 8

Modificarea prețului

(1)   Statele membre se asigură că prețurile nu pot face obiectul unei revizuiri, cu excepția cazului în care se prevede în mod expres în contract posibilitatea unei majorări și obligația organizatorului de a scădea prețurile în aceeași măsură ca o consecință directă a modificării:

| (a) | costului

  prețului serviciilor de transport de pasageri care rezultă din costul
  combustibilului pentru transportul de pasageri; [AM 85] |
| --- | --- |

(a)

costului

  prețului serviciilor de transport de pasageri care rezultă din costul
  combustibilului pentru transportul de pasageri; [AM 85]

| (b) | nivelului taxelor sau al comisioanelor aplicabile serviciilor de călătorie incluse în pachet, impuse de părți terțe care nu sunt direct implicate în executarea serviciilor incluse în pachet, printre acestea numărându-se și taxele turistice, taxele de aterizare sau comisioanele de îmbarcare sau debarcare în porturi și aeroporturi sau |
| --- | --- |

(b)

nivelului taxelor sau al comisioanelor aplicabile serviciilor de călătorie incluse în pachet, impuse de părți terțe care nu sunt direct implicate în executarea serviciilor incluse în pachet, printre acestea numărându-se și taxele turistice, taxele de aterizare sau comisioanele de îmbarcare sau debarcare în porturi și aeroporturi sau

| (c) | cursului de schimb valutar relevant pentru pachetul respectiv. |
| --- | --- |

(c)

cursului de schimb valutar relevant pentru pachetul respectiv.

(1a)
     
  O reducere a prețului în temeiul alineatului (1) de 3 % sau mai mult este transferată asupra călătorului. O creștere a prețului în temeiul alineatului (1) poate fi transferată asupra călătorului numai dacă modificarea de preț este de cel puțin 3 %. În cazul unei reduceri de preț de cel puțin 3 %, organizatorul poate percepe o sumă forfetară de 10 EUR per călător pentru cheltuieli administrative. [AM 86]

(2)   
  Dacă
  creșterea prețului menționată la alineatul (1) nu depășește 10 %

  8 %
  din prețul pachetului
  se aplică articolul 9 alineatul (2)
  . [AM 87]

(3)   Creșterea prețului menționată la alineatul (1) este valabilă numai dacă organizatorul trimite călătorului
  , fără întârzieri nejustificate,
  o notificare privind această creștere, însoțită de o justificare și de un calcul

  clară și inteligibilă,
  pe un suport durabil, cu cel puțin 20 de zile înainte de începerea derulării pachetului
  privind mărirea de preț, însoțită de o justificare și de un calcul
  . [AM 88]

Articolul 9

Modificarea altor clauze contractuale

(1)   Statele membre se asigură că, înainte de începerea derulării pachetului, organizatorul nu poate modifica în mod unilateral alte clauze contractuale în afară de preț,
  în conformitate cu articolul 8,
  cu excepția cazului în care: [AM 89]

| (a) | organizatorul și-a rezervat acest drept în contract; |
| --- | --- |

(a)

organizatorul și-a rezervat acest drept în contract;

| (b) | modificarea este nesemnificativă
  , în special în ceea ce privește elementele menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a) și (d)
  și [AM 90] |
| --- | --- |

(b)

modificarea este nesemnificativă
  , în special în ceea ce privește elementele menționate la articolul 4 alineatul (1) literele (a) și (d)
  și [AM 90]

| (c) | organizatorul îl informează pe călător într-un mod clar și bine evidențiat, pe suport durabil. |
| --- | --- |

(c)

organizatorul îl informează pe călător într-un mod clar și bine evidențiat, pe suport durabil.

(1a)
     
  O modificare a clauzelor contractuale este considerată semnificativă în sensul alineatului (2) de la prezentul articol mai ales dacă ora de plecare și de întoarcere prevăzută în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) punctul (ii) diferă cu mai mult de trei ore față de ora efectivă de plecare sau de întoarcere sau dacă nu este în acea parte a zilei care a fost indicată în informațiile precontractuale. [AM 91]

(2)   În cazul în care, înainte de începerea derulării pachetului, organizatorul este constrâns să modifice semnificativ oricare dintre principalele caracteristici ale serviciilor de călătorie astfel cum sunt definite la articolul 4
  alineatul (1)
  litera (a) sau cerințele speciale astfel cum sunt menționate la articolul 6 alineatul (2) litera (a)
  sau să majoreze cu peste 8 % prețul contractual al pachetului în conformitate cu articolul 8 alineatul (2)
  , organizatorul îl informează fără întârziere pe călător într-un mod clar și bine evidențiat, pe suport durabil, cu privire la: [AM 92]

| (a) | modificările propuse și
  efectele acestora asupra prețului pachetului și
  [AM 93] |
| --- | --- |

(a)

modificările propuse și
  efectele acestora asupra prețului pachetului și
  [AM 93]

| (b) | posibilitatea călătorului de a rezilia contractul fără a plăti penalități într-o perioadă rezonabilă determinată și că, în caz contrar, modificarea propusă se consideră acceptată.

  sau de a accepta un pachet de călătorie alternativ echivalent oferit de organizator;
  și [AM 94] |
| --- | --- |

(b)

posibilitatea călătorului de a rezilia contractul fără a plăti penalități într-o perioadă rezonabilă determinată și că, în caz contrar, modificarea propusă se consideră acceptată.

  sau de a accepta un pachet de călătorie alternativ echivalent oferit de organizator;
  și [AM 94]

| (ba) | faptul că modificarea propusă a contractului va fi considerată ca acceptată în cazul în care călătorul nu și-a exercitat dreptul de reziliere sau nu a acceptat un pachet de călătorie alternativ oferit de organizator. [AM 95] |
| --- | --- |

(ba)

faptul că modificarea propusă a contractului va fi considerată ca acceptată în cazul în care călătorul nu și-a exercitat dreptul de reziliere sau nu a acceptat un pachet de călătorie alternativ oferit de organizator. [AM 95]

(3)   În cazul în care modificările aduse contractului menționate

  sau pachetul de călătorie oferit alternativ astfel cum se menționează
  la alineatul (2) au drept consecință scăderea calității sau a costului pachetului, călătorul are dreptul la o reducere corespunzătoare a prețului. [AM 96]

(4)   În cazul în care contractul este reziliat în conformitate cu alineatul (2) litera (b) din prezentul articol, organizatorul rambursează toate sumele achitate de călător, în termen de paisprezece

  14
  zile după rezilierea contractului
  , inclusiv sumele pentru serviciile auxiliare rezervate prin intermediul organizatorului, cum ar fi asigurarea de călătorie, asigurarea de acoperire a costurilor anulării călătoriei sau alte activități rezervate la destinație
  . După caz, călătorul are dreptul la o despăgubire în conformitate cu articolul 12. [AM 97]

Articolul 10

Rezilierea contractului înainte de începerea derulării pachetului

(1)   Statele membre asigură călătorului posibilitatea de a rezilia contractul înainte de începerea derulării pachetului, cu plata unei despăgubiri adecvate organizatorului. În contract pot fi prevăzute comisioane de reziliere standardizate rezonabile, în funcție de momentul rezilierii, precum și de economiile de costuri și de veniturile generate în mod uzual de desfășurarea alternativă a serviciilor de călătorie. În absența unor comisioane de reziliere standardizate, valoarea despăgubirii corespunde prețului pachetului din care se scad cheltuielile economisite de organizator

  economisite, conform dovezilor, de către organizator și care nu pot fi recuperate de la furnizorii de servicii de călătorie sau prin derularea alternativă a serviciilor
  .
  Comisioanele pentru rezilierea contractului, inclusiv comisioanele de administrare, nu trebuie să fie nici disproporționate, nici excesive. Organizatorul prezintă o justificare pentru calcularea valorii despăgubirii sau a comisioanelor de reziliere standardizate. Sarcina probei privind gradul de adecvare al despăgubirilor revine organizatorului
  . [AM 98]

(2)   
  Odată ce contractul de călătorie a fost încheiat,
  călătorul are dreptul să rezilieze contractul înainte de începerea derulării pachetului fără a plăti vreo despăgubire în cazul unor circumstanțe inevitabile și extraordinare care se produc la locul de destinație
  , în drum spre acesta
  sau în vecinătatea imediată a acestuia, și care afectează în mod semnificativ pachetul
  , ceea ce înseamnă că organizatorul trebuie să modifice semnificativ elementele esențiale ale contractului privind pachetul de servicii de călătorie
  .
  Astfel de circumstanțe inevitabile și extraordinare există, de exemplu, în cazul în care pachetul este semnificativ afectat de o situație de război sau de o catastrofă naturală. Se consideră că există circumstanțe inevitabile și extraordinare în special atunci când informații fiabile și publice, cum ar fi recomandările emise de autoritățile din statele membre, nu recomandă călătoriile către o anumită destinație. [AM 99]

(3)   Organizatorul poate rezilia contractul fără a plăti vreo despăgubire călătorului în cazul în care

  numai în următoarele cazuri
  : [AM 101]

| (a) | numărul de persoane înscrise pentru participarea la pachetul respectiv este mai mic decât numărul minim stabilit în contract, iar organizatorul îl înștiințează pe călător cu privire la reziliere în termenul stabilit în contract și

  , dar
  cu cel puțin 20 de zile înainte de începerea derulării pachetului sau:








  (i) | 20 de zile înainte de începerea călătoriei, în cazul călătoriilor mai lungi de 6 zile; |
| --- | --- | --- |

(a)

numărul de persoane înscrise pentru participarea la pachetul respectiv este mai mic decât numărul minim stabilit în contract, iar organizatorul îl înștiințează pe călător cu privire la reziliere în termenul stabilit în contract și

  , dar
  cu cel puțin 20 de zile înainte de începerea derulării pachetului sau:

(i)

20 de zile înainte de începerea călătoriei, în cazul călătoriilor mai lungi de 6 zile;

| (ii) | șapte zile înainte de începerea călătoriei, în cazul călătoriilor între 2 și 6 zile; |
| --- | --- |

(ii)

șapte zile înainte de începerea călătoriei, în cazul călătoriilor între 2 și 6 zile;

| (iii) | 48 de ore înainte de începerea călătoriei, în cazul excursiilor de o zi sau [AM 102] |
| --- | --- |

(iii)

48 de ore înainte de începerea călătoriei, în cazul excursiilor de o zi sau [AM 102]

| (b) | organizatorul nu poate executa contractul din cauza unor circumstanțe inevitabile și extraordinare și îl înștiințează pe călător, fără întârziere și înainte de începerea derulării pachetului, cu privire la reziliere. |
| --- | --- |

(b)

organizatorul nu poate executa contractul din cauza unor circumstanțe inevitabile și extraordinare și îl înștiințează pe călător, fără întârziere și înainte de începerea derulării pachetului, cu privire la reziliere.

(4)   În cazurile de reziliere în temeiul alineatelor (1), (2) și (3), organizatorul rambursează, în termen de 14 zile, toate sumele necuvenite achitate de călător.

Capitolul IV

Executarea serviciilor incluse în pachet

Articolul 11

Răspunderea pentru executarea serviciilor incluse în pachet

(1)   Statele membre se asigură că organizatorul este răspunzător de executarea adecvată a serviciilor de călătorie incluse în pachet, indiferent dacă aceste servicii trebuie furnizate de organizator sau de un alt furnizor de servicii.

(2)   Dacă oricare dintre servicii nu este executat în conformitate cu dispozițiile contractului, organizatorul remediază neconformitatea,
  cu condiția ca lipsa conformității să fie raportată de către călător sau să îi fie clară organizatorului, iar remedierea acesteia să nu fie disproporționată, și
  cu excepția cazului în care acest lucru este disproporționat

  imputabil călătorului
  . [AM 103]

(3)   Atunci când o parte semnificativă din servicii nu pot fi executate astfel cum s-a convenit în contract, organizatorul oferă, fără costuri suplimentare pentru călător, modalități alternative corespunzătoare pentru continuarea derulării pachetului
  și cel puțin la nivelul de calitate al serviciilor contractate
  , inclusiv în cazul în care întoarcerea călătorului la locul de plecare nu este asigurată astfel cum s-a convenit. [AM 104]

(4)   În cazul în care organizatorul se află în imposibilitatea de a oferi modalități alternative corespunzătoare sau călătorul nu acceptă modalitățile alternative propuse deoarece nu sunt comparabile cu ceea ce s-a convenit în contract, organizatorul, în măsura în care pachetul include transportul de pasageri, îi asigură călătorului, fără costuri suplimentare, transportul echivalent înapoi la locul de plecare sau într-un alt loc stabilit de comun acord cu respectivul călător și, dacă este cazul,

  serviciile convenite în contract nu au fost furnizate
  , îl despăgubește pe acesta în conformitate cu articolul 12.
  Despăgubirea se acordă în termen de 14 zile. [AM 105]

(4a)
     
  În cazul în care se aplică alineatul (4), călătorul poate rezilia contractul dacă nerespectarea prevederilor contractului este importantă și îndeplinirea ulterioară a contractului nu mai este posibilă sau nu este satisfăcătoare. [AM 106]

(5)   În perioada în care este imposibil să se asigure întoarcerea la timp a călătorului din cauza unor circumstanțe inevitabile și extraordinare, organizatorul nu suportă, pentru continuarea sejurului, costuri care depășesc 100 EUR pe noapte și trei

  cinci
  nopți de cazare pentru fiecare călător.
  Organizatorul asigură cazarea în conformitate cu categoria hotelului rezervat inițial. Călătorul poate efectua singur rezervarea doar în cazul în care organizatorul declară explicit că nu poate sau că refuză să efectueze rezervarea. În aceste cazuri, organizatorul poate limita costul cazării la 125 EUR pe noapte per călător. [AM 107]

(6)   Limitarea costurilor menționată la alineatul (5) din prezentul articol nu se aplică persoanelor cu mobilitate redusă, astfel cum sunt definite în Regulamentul (CE) nr. 1107/2006, și însoțitorilor acestora, femeilor însărcinate și copiilor neînsoțiți și nici persoanelor care au nevoie de asistență medicală specială, cu condiția ca organizatorul să fi fost informat cu privire la aceste nevoi speciale
  la momentul încheierii contractului pentru pachetul de servicii sau, în cazul în care acest lucru nu este posibil,
  cu cel puțin 48 de ore înainte de începerea derulării pachetului. Organizatorul nu are dreptul de a invoca circumstanțe neobișnuite și extraordinare pentru a limita costurile menționate la alineatul (5) din prezentul articol dacă furnizorul de transport în cauză nu poate invoca astfel de circumstanțe în temeiul legislației aplicabile a Uniunii. [AM 108]

(7)   În cazul în care modalitățile alternative au drept consecință scăderea calității sau a costului pachetului, călătorul are dreptul la o reducere a prețului și, dacă este cazul, la despăgubiri pentru daune în conformitate cu articolul 12.

(7a)
     
  Statele membre pot menține sau introduce dispoziții prin care se stabilește că și comerciantul cu amănuntul este responsabil de derularea pachetului și, prin urmare, acestuia îi revin obligațiile care decurg din prezentul articol, precum și din articolul 6 alineatul (2) litera (b), articolul 12, articolul 15 alineatul (1) și articolul 16. [AM 109]

(7b)
     
  Orice drept al călătorului la despăgubiri în temeiul Regulamentului (CE) nr. 261/2004 este independent de orice drept la despăgubiri al călătorului în temeiul prezentei directive. În cazul în care călătorul are dreptul la despăgubiri atât în temeiul Regulamentului (CE) nr. 261/2004, cât și al prezentei directive, călătorul are dreptul de a solicita despăgubiri în conformitate cu ambele acte legislative, însă nu poate, în legătură cu aceleași fapte, să cumuleze drepturi în conformitate cu ambele acte legislative în cazul în care drepturile protejează același interes sau au același obiectiv. [AM 110]

Articolul 12

Reducerea prețului și despăgubiri pentru daune

(1)   Statele membre asigură dreptul călătorului de a beneficia de o reducere corespunzătoare a prețului:

| (a) | pentru orice perioadă în care s-a produs o neconformitate sau |
| --- | --- |

(a)

pentru orice perioadă în care s-a produs o neconformitate sau

| (b) | atunci când modalitățile alternative menționate la articolul 11 alineatele (3) și (4) au drept consecință scăderea calității sau a costului pachetului. |
| --- | --- |

(b)

atunci când modalitățile alternative menționate la articolul 11 alineatele (3) și (4) au drept consecință scăderea calității sau a costului pachetului.

(2)   Călătorul are dreptul de a primi despăgubiri din partea organizatorului pentru orice daune, inclusiv pentru daune morale, pe care le solicită ca urmare a unei neconformități.

(3)   Călătorul nu are dreptul la o reducere a prețului sau la despăgubiri pentru daune, în cazul în care:

| (a) | organizatorul dovedește că neconformitatea este:






  (i) | imputabilă călătorului, |
| --- | --- | --- |

(a)

organizatorul dovedește că neconformitatea este:

(i)

imputabilă călătorului,

| (ii) | imputabilă unei părți terțe care nu are legătură cu furnizarea serviciilor prevăzute în contract și nu poate fi prevăzută ori evitată sau |
| --- | --- |

(ii)

imputabilă unei părți terțe care nu are legătură cu furnizarea serviciilor prevăzute în contract și nu poate fi prevăzută ori evitată sau

| (iii) | cauzată de circumstanțe inevitabile și extraordinare sau |
| --- | --- |

(iii)

cauzată de circumstanțe inevitabile și extraordinare sau

| (b) | călătorul nu îl informează fără întârziere pe organizator în legătură cu orice neconformitate pe care o constată la fața locului, dacă această obligație de informare a fost formulată clar și prevăzută explicit în contract și este rezonabilă, ținând seama de circumstanțele cazului. |
| --- | --- |

(b)

călătorul nu îl informează fără întârziere pe organizator în legătură cu orice neconformitate pe care o constată la fața locului, dacă această obligație de informare a fost formulată clar și prevăzută explicit în contract și este rezonabilă, ținând seama de circumstanțele cazului.

(4)   În măsura în care convențiile internaționale cu un caracter obligatoriu pentru Uniune limitează valoarea despăgubirii sau condițiile în care este plătită despăgubirea de către furnizorul unui serviciu care face parte dintr-un pachet, aceleași limitări sunt aplicabile și pentru organizator. În măsura în care convențiile internaționale fără caracter obligatoriu pentru Uniune limitează despăgubirea care trebuie plătită de furnizorul unui serviciu, statele membre pot limita în mod corespunzător despăgubirea care trebuie plătită de organizator. În alte cazuri, contractul poate limita despăgubirea care trebuie plătită de organizator, atât timp cât o astfel de limitare nu se aplică daunelor corporale și

  sau
  prejudiciilor provocate intenționat sau din neglijență gravă și nu se ridică la mai puțin de triplul prețului total al pachetului. [AM 111]

(5)   Drepturile la despăgubiri pentru daune sau la reducerea prețului prevăzute în prezenta directivă nu aduc atingere drepturilor călătorilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 261/2004, al Regulamentului (CE) nr. 1371/2007, al Regulamentului (EE) nr. 1177/2010 și al Regulamentului (UE) nr. 181/2011. Călătorii au dreptul de a introduce cereri de
  despăgubiri
  în temeiul prezentei directive și în temeiul regulamentelor respective, însă nu au dreptul de a cumula,

  îndeosebi cereri de despăgubiri suplimentare. Cererile de despăgubiri
  în legătură cu aceleași fapte, drepturi care decurg din temeiuri juridice

  nu pot fi cumulate în temeiul unor reglementări
  diferite, dacă aceste drepturi protejează același interes sau au același obiect. [AM 112]

(6)   Perioada de prescriere pentru introducerea cererilor în temeiul prezentului articol nu poate fi mai scurtă de un an

  trei ani
  . [AM 113]

Articolul 13

Posibilitatea de a contacta organizatorul prin intermediul comerciantului cu amănuntul

Statele membre asigură posibilitatea călătorului de a adresa în mod direct comerciantului cu amănuntul prin intermediul căruia a fost achiziționat pachetul mesaje, plângeri sau cereri în legătură cu executarea serviciilor incluse în pachetul respectiv. Comerciantul cu amănuntul transmite fără întârziere organizatorului aceste mesaje, plângeri sau cereri. În scopul respectării termenelor-limită sau a termenelor de prescriere, data primirii notificărilor de către comerciantul cu amănuntul este considerată drept data primirii de către organizator.

Articolul 14

Obligația de a acorda asistență

Statele membre se asigură că organizatorul acordă
  fără întârziere
  călătorului aflat în dificultate asistență promptă

  adecvată
  , în special prin: [AM 114]

| (a) | furnizarea de informații corespunzătoare privind formalitățile sanitare, autoritățile locale și asistența consulară și |
| --- | --- |

(a)

furnizarea de informații corespunzătoare privind formalitățile sanitare, autoritățile locale și asistența consulară și

| (b) | acordarea de asistență călătorului în ceea ce privește efectuarea comunicărilor la distanță și modalitățile

  pentru a găsi modalități
  de călătorie alternative. [AM 115] |
| --- | --- |

(b)

acordarea de asistență călătorului în ceea ce privește efectuarea comunicărilor la distanță și modalitățile

  pentru a găsi modalități
  de călătorie alternative. [AM 115]

Organizatorul are posibilitatea de a pretinde un comision rezonabil pentru o astfel de asistență în cazul în care călătorul este cel care a provocat situația, din neglijență sau în mod intenționat.
  Comisionul nu depășește în niciun caz costurile efective suportate de organizator. [AM 116]

Capitolul V

Protecția în caz de insolvabilitate

Articolul 15

Eficacitatea și domeniul de aplicare al protecției în caz de insolvabilitate

(1)   Statele membre se asigură că organizatorii
  de pachete de servicii
  și comercianții cu amănuntul
  de formule de călătorie asociate
  care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate

  asociate
  și care sunt stabiliți pe teritoriul lor obțin garanții pentru rambursarea efectivă și rapidă

  imediată
  a tuturor sumelor achitate de călători și, în măsura în care este inclus și transportul de pasageri, pentru repatrierea efectivă și promptă a călătorilor în caz de insolvabilitate.
  În măsura posibilului, se oferă continuarea călătoriei. [AM 117]

(2)   Protecția în caz de insolvabilitate menționată la alineatul (1) ține seama de riscul financiar real pe care îl prezintă activitățile relevante ale comerciantului. De această protecție beneficiază călătorii indiferent de locul de reședință, de locul de plecare sau de locul în care se efectuează vânzarea pachetului sau a formulei de călătorie asistate

  asociate
  .

Articolul 16

Recunoașterea reciprocă a protecției în caz de insolvabilitate și cooperarea administrativă

(1)   Statele membre recunosc ca îndeplinind cerințele dispozițiilor naționale de transpunere a articolului 15 orice protecție în caz de insolvabilitate obținută de un organizator sau de un comerciant cu amănuntul care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate

  asociate
  în temeiul dispozițiilor de transpunere a articolului 15 din statul membru de stabilire.

(1a)
     
  Statele membre permit organizatorilor pachetelor de călătorie, comercianților cu amănuntul care facilitează achizițiile de formule de călătorie asociate și transportatorilor de călători stabiliți în afara teritoriului lor sau în afara Uniunii să obțină o protecție în caz de insolvabilitate în temeiul programelor lor naționale de protecție în caz de insolvabilitate. [AM 118]

(2)   Statele membre desemnează puncte de contact centrale care să faciliteze cooperarea administrativă și supravegherea organizatorilor și a comercianților cu amănuntul care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate

  asociate
  și desfășoară activități în mai multe state membre. Acestea notifică tuturor celorlalte state membre și Comisiei datele de contact ale punctelor de contact.

(3)   Punctele de contact centrale își pun reciproc la dispoziție toate informațiile necesare privind sistemele lor naționale de protecție în caz de insolvabilitate și identitatea organismului sau a organismelor care asigură protecția în caz de insolvabilitate pentru un anumit comerciant stabilit pe teritoriul lor. Acestea își acordă reciproc accesul la toate listele în care sunt prezentați organizatorii și comercianții cu amănuntul care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate

  asociate
  și care își respectă obligațiile de protecție în caz de insolvabilitate.

(4)   Dacă un stat membru are îndoieli cu privire la protecția în caz de insolvabilitate a unui organizator sau a unui comerciant cu amănuntul care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate

  asociate
  și care este stabilit într-un alt stat membru și își desfășoară activitatea pe teritoriul său, acesta solicită clarificări de la statul membru de stabilire. Statele membre răspund solicitărilor din partea altor state membre în termen de maximum 15 zile lucrătoare de la primirea acestora. [AM 119]

Capitolul VI

Formule de călătorie asistate

  asociate

Articolul 17

Cerințele de informare în ceea ce privește formulele de călătorie asistate

  asociate

Statele membre se asigură că, înainte de încheierea unui contract sau de acceptarea de către călător a unei oferte echivalente privind formulele de călătorie asistate

  asociate
  , comerciantul care facilitează achiziționarea acestor formule precizează, într-un mod clar și bine evidențiat faptul că:

| (a) | fiecare furnizor de servicii este unicul răspunzător pentru executarea corectă a contractului referitor la serviciile sale; |
| --- | --- |

(a)

fiecare furnizor de servicii este unicul răspunzător pentru executarea corectă a contractului referitor la serviciile sale;

| (b) | călătorul nu va beneficia de niciunul din drepturile acordate în temeiul prezentei directive exclusiv călătorilor care achiziționează pachete, cu excepția dreptului la rambursarea plăților în avans și, în măsura în care este inclus și transportul de pasageri, a dreptului la repatriere în cazul în care comerciantul cu amănuntul sau oricare furnizor de servicii devine insolvabil; și |
| --- | --- |

(b)

călătorul nu va beneficia de niciunul din drepturile acordate în temeiul prezentei directive exclusiv călătorilor care achiziționează pachete, cu excepția dreptului la rambursarea plăților în avans și, în măsura în care este inclus și transportul de pasageri, a dreptului la repatriere în cazul în care comerciantul cu amănuntul sau oricare furnizor de servicii devine insolvabil; și

| (ba) | călătorul beneficiază totuși de drepturile acordate în temeiul Directivei 2011/83/UE, cu excepția cazului în care respectiva directivă conține alte dispoziții. [AM 120] |
| --- | --- |

(ba)

călătorul beneficiază totuși de drepturile acordate în temeiul Directivei 2011/83/UE, cu excepția cazului în care respectiva directivă conține alte dispoziții. [AM 120]

În cazul în care comerciantul care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asistate nu a respectat cerințele de la alineatul (1) litera (b) , călătorul beneficiază de toate garanțiile și drepturile acordate de această directivă în ceea ce privește pachetele de călătorii. [AM 121]

Articolul 17a

Informarea comerciantului cu amănuntul cu privire la serviciile de călătorie suplimentare rezervate în cadrul formulelor de călătorie asociate prin intermediul proceselor de rezervare online asociate

Comercianții care furnizează servicii suplimentare de călătorie în cadrul formulelor de călătorie asociate se asigură că respectivul comerciant cu amănuntul este informat în mod corespunzător cu privire la rezervarea confirmată a serviciilor de călătorie suplimentare, care constituie, prin urmare, împreună cu primul serviciu de călătorie rezervat, o formulă de călătorie asociată, declanșând astfel răspunderea și obligațiile comerciantului cu amănuntul, care îi revin în temeiul prezentei directive. [AM 122]

Articolul 17b

Comercianți care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asociate online

Comercianții care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asociate online nu ascund sau oferă într-un mod neclar, neinteligibil sau ambiguu opțiunea de a nu rezerva orice alte servicii suplimentare sau servicii auxiliare. O astfel de opțiune este întotdeauna preselectată în mod implicit. [AM 123]

Capitolul VII

Dispoziții generale

Articolul 18

Obligațiile specifice ale comerciantului cu amănuntul în cazul în care organizatorul este stabilit în afara SEE

Atunci când organizatorul este stabilit în afara SEE, comerciantul cu amănuntul stabilit între-un stat membre este supus obligațiilor prevăzute pentru organizatori în capitolele IV și V, cu excepția cazului în care comerciantul cu amănuntul furnizează dovezi conform cărora organizatorul respectă dispozițiile capitolelor IV și V.
  În cazul în care un organizator stabilit în afara SEE acționează în calitate de comerciant cu amănuntul, se aplică responsabilitatea pentru despăgubire în cazul încălcării unor alte aspecte ale obligației contractuale de diligență . Respectivele dispoziții nu aduc atingere altor dispoziții naționale în materie de responsabilitate a comercianților cu amănuntul. [AM 124]

Articolul 18a

Obligațiile organizatorilor sau ale comercianților cu amănuntul stabiliți în afara SEE

Statele membre se asigură că un organizator de pachete de călătorie sau un comerciant cu amănuntul care facilitează achiziționarea de formule de călătorie asociate, cu sediul în afara SEE și care vinde direct pe teritoriul unui stat membru, se supune obligațiilor prevăzute în prezenta directivă. [AM 125]

Articolul 18b

Cerințe formale pentru contracte

(1)
     
  Statele membre se asigură că limbajul folosit în toate contractele acoperite de prezenta directivă este simplu și inteligibil și, în cazul contractelor scrise, că textul este lizibil. Limba în care este redactat contractul este aceeași cu cea în care au fost furnizate informațiile precontractuale.

(2)
     
  Contractul este transmis pe un suport durabil. În ceea ce privește contractele semnate în afara sediului comerciantului, informațiile sunt, de asemenea, oferite pe suport de hârtie.

(3)
     
  În cazul în care contractul este încheiat la telefon, comerciantul confirmă oferta călătorului pe un suport durabil și obligația contractuală a călătorului începe numai din momentul în care semnează contractul sau își transmite acordul scris pe un mediu durabil. [AM 126]

Articolul 19

Răspunderea pentru erorile de rezervare

Statele membre se asigură că un comerciant cu amănuntul care a fost de acord să organizeze rezervarea unui pachet sau a unei formule de călătorie asistate

  asociate
  sau care facilitează rezervarea unor astfel de servicii este răspunzător pentru orice eroare în
  cazul în care nu transmite informațiile furnizate de organizator în temeiul articolului 4 alineatul (1), transmite informații incomplete sau comite erori în
  procesul de rezervare, cu excepția cazului în care o astfel de eroare este imputabilă

  cu condiția ca erorile să fi fost într-adevăr comise la rezervare. Un comerciant cu amănuntul nu este răspunzător pentru erorile imputabile
  călătorului sau unor circumstanțe inevitabile și extraordinare.
  În contextul unei formule de călătorie asociate bazate pe achiziționarea de servicii de călătorie suplimentare de la un alt comerciant în mod personalizat prin intermediul proceselor de rezervare online asociate astfel cum se prevede la articolul 3 punctul 5 litera (b), comerciantul cu amănuntul nu este răspunzător pentru erorile de rezervare care rezultă din erorile realizate de acel comerciant. În acest caz, statele membre se asigură că respectivul comerciant cu amănuntul care furnizează servicii de călătorie suplimentare este răspunzător pentru erorile care survin în procesul de rezervare a acestor servicii. [AM 127]

Articolul 20

Dreptul la despăgubiri

(1)
     În cazurile în care un organizator sau, în conformitate cu articolele 15 sau 18, un comerciant cu amănuntul plătește o despăgubire, acordă o reducere de preț sau îndeplinește alte obligații care îi revin în temeiul prezentei directive, nicio dispoziție din prezenta directivă sau din legislația națională nu poate fi interpretată ca restrângând

  statele membre se asigură că organizatorul sau comerciantul cu amănuntul are
  dreptul acestuia de a obține despăgubiri de la orice terț care a contribuit la evenimentul care a generat obligația de despăgubire, de reducere a prețului sau

  altă obligație

  .

(2)
     
  Dreptul de a obține despăgubiri menționat la alineatul (1) din prezentul articol include, de asemenea, dreptul organizatorilor și al comercianților cu amănuntul de a obține despăgubiri din partea furnizorilor de servicii de călătorie în cazul în care un organizator sau un comerciant cu amănuntul este obligat să plătească despăgubiri unui călător în temeiul prezentei directive și, totodată, călătorul are dreptul la despăgubiri în temeiul altui act legislativ aplicabil al Uniunii, inclusiv, printre altele, Regulamentul (CE) nr. 261/2004 și Regulamentul (CE) nr. 1371/2007. Dreptul de a obține despăgubiri nu poate fi limitat într-un contract.

(3)
     
  Statele membre se asigură că orice restricții privind dreptul de a obține despăgubiri menționat la alineatul (1) sunt rezonabile și proporționale, în temeiul legislației naționale aplicabile. [AM 128]

Articolul 21

Caracterul imperativ al directivei

(1)   Declarația unui organizator care afirmă că acționează exclusiv ca furnizor de servicii de călătorie, ca intermediar ori în orice altă capacitate sau că un pachet în sensul prezentei directive nu constituie un pachet de servicii nu îl absolvă de obligațiile care revin organizatorilor în temeiul prezentei directive.

(2)   Călătorii nu pot renunța la drepturile care le sunt conferite prin măsurile naționale de transpunere a prezentei directive.

(3)   Dispozițiile contractuale sau declarațiile efectuate de un călător prin care, în mod direct sau indirect, se renunță la drepturile acordate călătorilor în temeiul prezentei directive sau se restrâng aceste drepturi sau care au drept obiectiv evitarea aplicării prezentei directive nu sunt obligatorii pentru călător.

Articolul 22

Asigurarea respectării dispozițiilor directivei

Statele membre se asigură că există mijloace adecvate și eficace pentru a garanta conformitatea cu prezenta directivă.

Statele membre se asigură, de asemenea, că există mecanisme adecvate pentru a asigura faptul că organizatorii sau comercianții nu aplică practici înșelătoare, creând îndeosebi așteptarea consumatorului de a avea drepturi și garanții care nu sunt asigurate în contractul relevant. [AM 129]

Articolul 23

Sancțiuni

Statele membre stabilesc dispozițiile privind sancțiunile pe care organismele de asigurare a respectării legii le pot impune comercianților în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a se asigura că aceste dispoziții sunt puse în aplicare. Sancțiunile prevăzute sunt eficace, proporționale și disuasive.

Articolul 24

Raportul Comisiei și revizuirea

În timp de ... (*2), Comisia prezentă Parlamentului European și Consiliului un raport privind aplicarea prezentei directive. Dacă este cazul, raportul este însoțit de propuneri legislative pentru a adapta prezenta directivă la evoluțiile din domeniul drepturilor călătorilor.

Articolul 25

Modificarea Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2011/83/UE

1.   Punctul 5 din anexa la Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (16) se înlocuiește cu următorul text:

| „5. | Directiva .../.../UE a Parlamentului European și a Consiliului (*3). |
| --- | --- |

„5.

Directiva .../.../UE a Parlamentului European și a Consiliului (*3).

2.   Articolul 3 alineatul (3) litera (g) din Directiva 2011/83/CE se înlocuiește cu următorul text:

| „(g) | având ca obiect pachetele, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctultul 2 din Directiva .../.../UE a Parlamentului European și a Consiliului (*4), cu excepția articolului 8 alineatul (2) și a articolelor 19, 21 și 22. |
| --- | --- |

„(g)

având ca obiect pachetele, astfel cum sunt definite la articolul 3 punctultul 2 din Directiva .../.../UE a Parlamentului European și a Consiliului (*4), cu excepția articolului 8 alineatul (2) și a articolelor 19, 21 și 22.

Capitolul VIII

Dispoziții finale

Articolul 26

Abrogări

Directiva 90/314/CEE se abrogă de la ... (*5). [AM 130]

Trimiterile la directiva abrogată sunt considerate trimiteri la prezenta directivă și se interpretează în conformitate cu tabelul din anexa I la prezenta directivă.

Articolul 27

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică în termen de ... (*5) actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică
  de îndată
  Comisiei textul acestor acte

  respectivelor măsuri
  . [AM 131 Prezentul amendament nu privește toate versiunile lingvistice]

(2)   Statele membre aplică dispozițiile

  măsurile
  respective începând din ... (*6). [AM 133]

(3)   Atunci când statele membre adoptă dispozițiile respective, acestea cuprind o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(4)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 28

Intrarea în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în [a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene].

Articolul 29

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 170, 5.6.2014, p. 73.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 12 martie 2014.

2

(3)  Directiva 90/314/CEE a Consiliului din 13 iunie 1990 privind pachetele de servicii pentru călătorii, vacanțe și circuite (JO L 158, 23.6.1990, p. 59).

3

(4)  A se vedea Hotărârea Curții de Justiție a Uniunii Europene din 30 aprilie 2012 în cauza C-400/00 Club Tour, Viagens e Turismo SA/Alberto Carlos Lobo Gonçalves Garrido și Club Med Viagens Ld, (2002 Rec. , p. I-04051).

4

(5)  A se vedea Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (directiva privind comerțul electronic) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1) și Directiva 2006/123/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind serviciile în cadrul pieței interne (JO L 376, 27.12.2006, p. 36), precum și Regulamentul (CE) nr. 2111/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 decembrie 2005 de stabilire a unei liste comunitare a transportatorilor aerieni care se supun unei interdicții de exploatare pe teritoriul Comunității și de informare a pasagerilor transportului aerian cu privire la identitatea transportatorului aerian efectiv și de abrogare a articolului 9 din Directiva 2004/36/CE (JO L 344, 27.12.2005, p. 15), Regulamentul (CE) nr. 1107/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 5 iulie 2006 privind drepturile persoanelor cu handicap și ale persoanelor cu mobilitate redusă pe durata călătoriei pe calea aerului (JO L 204, 26.7.2006, p. 1), Regulamentul (CE) nr. 1371/2007 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 octombrie 2007 privind drepturile și obligațiile călătorilor din transportul feroviar (JO L 315, 3.12.2007, p. 14), Regulamentul (CE) nr. 1008/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 septembrie 2008 privind normele comune pentru operarea serviciilor aeriene în Comunitate (JO L 293, 31.10.2008, p. 3), Regulamentul (UE) nr. 1177/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind drepturile pasagerilor care călătoresc pe mare și pe căi navigabile interioare și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 334, 17.12.2010, p. 1) și Regulamentul (UE) nr. 181/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 privind drepturile pasagerilor care călătoresc cu autobuzul și autocarul și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (JO L 55, 28.2.2011, p. 1).

5

(6)  Decizia 2001/539/CE a Consiliului din 5 aprilie 2001 privind încheierea de către Comunitatea Europeană a Convenției pentru unificarea anumitor reguli referitoare la transportul aerian internațional (Convenția de la Montreal) (JO L 194, 18.7.2001, p. 38).

6

(7)  Decizia 2013/103/UE a Consiliului din 16 iunie 2011 privind semnarea și încheierea Acordului între Uniunea Europeană și Organizația Interguvernamentală pentru Transporturile Internaționale Feroviare privind aderarea Uniunii Europene la Convenția privind transporturile internaționale feroviare (COTIF) din 9 mai 1980 , astfel cum a fost modificată prin Protocolul de la Vilnius din 3 iunie 1999 (JO L 51, 23.2.2013, p. 1).

7

(8)  Decizia 2012/22/UE a Consiliului din 12 decembrie 2011 cu privire la aderarea Uniunii Europene la Protocolul din 2002 la Convenția de la Atena din 1974 privind transportul pe mare al pasagerilor și al bagajelor lor, cu excepția articolelor 10 și 11 (JO L 8, 12.1.2012, p. 1).

8

(9)  Regulamentul (UE nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului din ... de modificare a Regulamentului (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și a Regulamentului (CE) nr. 2027/97 privind răspunderea operatorilor de transport aerian privind transportul aerian al pasagerilor și al bagajelor acestora (JO L ...).

9

(*1)  Numărul Regulamentului (2013/0072(COD)) în considerent și numărul, data de adoptare și referințele de publicare ale regulamentului în nota de subsol 4.

*1

(10)  Regulamentul (CE) nr. 261/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 februarie 2004 de stabilire a unor norme comune în materie de compensare și de asistență a pasagerilor în eventualitatea refuzului la îmbarcare și anulării sau întârzierii prelungite a zborurilor și de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 295/91 (JO L 46, 17.2.2004, p. 1).

10

(11)  
  Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (

  JO L 304, 22.11.2011, p. 64).

11

Directiva 2011/83/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2011 privind drepturile consumatorilor, de modificare a Directivei 93/13/CEE a Consiliului și a Directivei 1999/44/CE a Parlamentului European și a Consiliului și de abrogare a Directivei 85/577/CEE a Consiliului și a Directivei 97/7/CE a Parlamentului European și a Consiliului (

(12)  Regulamentului (CE) nr. 593/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 iunie 2008 privind legea aplicabilă obligațiilor contractuale (Roma I) (JO L 177, 4.7.2008, p. 6).

12

(13)  JO C 369, 17.12.2011, p. 14.

13

(14)  
  Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Directiva privind SAL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 63).

14

Directiva 2013/11/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea alternativă a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Directiva privind SAL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 63).

(15)  
  Regulamentul (UE) nr. 524/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Regulamentul privind SOL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 1).

15

Regulamentul (UE) nr. 524/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 mai 2013 privind soluționarea online a litigiilor în materie de consum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 și a Directivei 2009/22/CE (Regulamentul privind SOL în materie de consum) (JO L 165, 18.6.2013, p. 1).

(*2)  Cinci ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*2

(16)  Regulamentul (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 octombrie 2004 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului („Regulamentul privind cooperarea în materie de protecție a consumatorului”) (JO L 364, 9.12.2004, p. 1).

16

(+)  Numărul, data adoptării și referința de publicare a prezentei directive.

+

(++)  Numărul, data adoptării și referința de publicare a prezentei directive.

++

(*5)  
  24 de
  luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*5

24 de

(*6)  
  24 de
  luni de la data intrării în vigoare a prezentei directive.

*6

24 de

ANEXA

Tabel de corespondență

| Directiva 90/314/CEE | Prezenta directivă |
| --- | --- |
| Articolul 1 | Articolul 1 |
| Articolul 2 alineatul (1) | Articolul 3 punctul 2 și articolul 2 alineatul (2) litera (a) |
| Articolul 2 alineatul (2) | Articolul 3 punctul 8 |
| Articolul 2 alineatul (3) | Articolul 3 punctul 9 |
| Articolul 2 alineatul (4) | Articolul 3 punctul 6 |
| Articolul 2 alineatul (5) | Articolul 3 punctul 3 |
| Articolul 3 alineatul (1) | |
| Articolul 3 alineatul (2) | articolele 4 și 5 |
| Articolul 4 alineatul (1) | Articolul 4 alineatul (1) , articolul 6 alineatul (2) și articolul 6 alineatul (4) |
| Articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (iv) | |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (a) | Articolul 6 alineatul (2) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (b) | Articolul 5 alineatul (3) și articolul 6 alineatele (1) și (3) |
| Articolul 4 alineatul (2) litera (c) | |
| Articolul 4 alineatul (3) | Articolul 7 |
| Articolul 4 alineatul (4) | Articolul 8 |
| Articolul 4 alineatul (5) | Articolul 9 alineatul (2) |
| Articolul 4 alineatul (6) | Articolul 9 alineatele (3) și (4) și articolul 10 alineatele (3) și (4) |
| Articolul 4 alineatul (7) | Articolul 11 alineatele (3), (4) și (7) |
| Articolul 5 alineatul (1) | Articolul 11 alineatul (1) |
| Articolul 5 alineatul (2) | Articolul 12 alineatele (2), (3) și (4) și articolul 14 |
| Articolul 5 alineatul (3) | Articolul 21 alineatul (3) |
| Articolul 5 alineatul (4) | Articolul 6 alineatul (2) litera (c) și Articolul 12 alineatul (3) litera (b) |
| Articolul 6 | Articolul 11 alineatul (2) |
| Articolul 7 | Articolul 15 și articolul 16 |
| Articolul 8 | |
| Articolul 9 alineatul (1) | Articolul 27 alineatele (1), (2) și (3) |
| Articolul 9 alineatul (2) | Articolul 27 alineatul (4) |
| Articolul 10 | Articolul 29 |

Directiva 90/314/CEE

Prezenta directivă

Articolul 1

Articolul 1

Articolul 2 alineatul (1)

Articolul 3 punctul 2 și articolul 2 alineatul (2) litera (a)

Articolul 2 alineatul (2)

Articolul 3 punctul 8

Articolul 2 alineatul (3)

Articolul 3 punctul 9

Articolul 2 alineatul (4)

Articolul 3 punctul 6

Articolul 2 alineatul (5)

Articolul 3 punctul 3

Articolul 3 alineatul (1)

Articolul 3 alineatul (2)

articolele 4 și 5

Articolul 4 alineatul (1)

Articolul 4 alineatul (1) , articolul 6 alineatul (2) și articolul 6 alineatul (4)

Articolul 4 alineatul (1) litera (b) punctul (iv)

Articolul 4 alineatul (2) litera (a)

Articolul 6 alineatul (2)

Articolul 4 alineatul (2) litera (b)

Articolul 5 alineatul (3) și articolul 6 alineatele (1) și (3)

Articolul 4 alineatul (2) litera (c)

Articolul 4 alineatul (3)

Articolul 7

Articolul 4 alineatul (4)

Articolul 8

Articolul 4 alineatul (5)

Articolul 9 alineatul (2)

Articolul 4 alineatul (6)

Articolul 9 alineatele (3) și (4) și articolul 10 alineatele (3) și (4)

Articolul 4 alineatul (7)

Articolul 11 alineatele (3), (4) și (7)

Articolul 5 alineatul (1)

Articolul 11 alineatul (1)

Articolul 5 alineatul (2)

Articolul 12 alineatele (2), (3) și (4) și articolul 14

Articolul 5 alineatul (3)

Articolul 21 alineatul (3)

Articolul 5 alineatul (4)

Articolul 6 alineatul (2) litera (c) și Articolul 12 alineatul (3) litera (b)

Articolul 6

Articolul 11 alineatul (2)

Articolul 7

Articolul 15 și articolul 16

Articolul 8

Articolul 9 alineatul (1)

Articolul 27 alineatele (1), (2) și (3)

Articolul 9 alineatul (2)

Articolul 27 alineatul (4)

Articolul 10

Articolul 29

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/638 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/638

---

P7_TA(2014)0223

Gazele fluorurate cu efect de seră ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind gazele fluorurate cu efect de seră (COM(2012)0643 – C7-0370/2012 – 2012/0305(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/63)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0643), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0643),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0370/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0370/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 23 mai 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0240/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism (A7-0240/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 271, 19.9.2013, p. 138.

---

P7_TC1-COD(2012)0305

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului privind gazele fluorurate cu efect de seră și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 842/2006

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 517/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/639 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/639

---

P7_TA(2014)0224

Libera circulație a lucrătorilor ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor (COM(2013)0236 – C7-0114/2013 – 2013/0124(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/64)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0236), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0236),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 46 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0114/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 46 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0114/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 septembrie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0386/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, precum și avizul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A7-0386/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 341, 21.11.2013, p. 54.

---

P7_TC1-COD(2013)0124

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind măsurile de facilitare a exercitării drepturilor conferite lucrătorilor în contextul liberei circulații a lucrătorilor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2014/54/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/640 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/640

---

P7_TA(2014)0225

Evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului (COM(2012)0628 – C7-0367/2012 – 2012/0297(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/65)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0628), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului și Consiliului (COM(2012)0628),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0367/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 192 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0367/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 februarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 februarie 2013 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 mai 2013 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 30 mai 2013 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism, precum și cel al Comisiei pentru petiții (A7-0277/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru transport și turism, precum și cel al Comisiei pentru petiții (A7-0277/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (3); |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare (3);

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 133, 9.5.2013, p. 33.

(2)  JO C 218, 30.7.2013, p. 42.

(3)  Prezenta poziție înlocuiește amendamentele adoptate la 9 octombrie 2013 (Texte adoptate, P7_TA(2013)0413).

---

P7_TC1-COD(2012)0297

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Directivei 2011/92/UE privind evaluarea efectelor anumitor proiecte publice și private asupra mediului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2014/52/UE.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/641 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/641

---

P7_TA(2014)0226

Statisticile privind comerțul exterior cu țările terțe (competențe delegate și de executare) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri (COM(2013)0579 – C7-0243/2013 – 2013/0279(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/66)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0579), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0579),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0243/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 338 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0243/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0042/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru comerț internațional (A7-0042/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

P7_TC1-COD(2013)0279

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe în ceea ce privește acordarea de competențe delegate și de executare Comisiei pentru adoptarea anumitor măsuri

(Text cu relevanță pentru SEE)

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 338 alineatul (1),

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (1),

întrucât:

| (1) | Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), competențele conferite Comisiei ar trebui să fie aliniate la articolele 290 și 291 din TFUE. |
| --- | --- |

(1)

Ca urmare a intrării în vigoare a Tratatului privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), competențele conferite Comisiei ar trebui să fie aliniate la articolele 290 și 291 din TFUE.

| (2) | Cu prilejul adoptării Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia s-a angajat (3) să revizuiască, prin prisma criteriilor stabilite în TFUE, actele legislative care conțin în prezent trimiteri la procedura de reglementare cu control. |
| --- | --- |

(2)

Cu prilejul adoptării Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (2), Comisia s-a angajat (3) să revizuiască, prin prisma criteriilor stabilite în TFUE, actele legislative care conțin în prezent trimiteri la procedura de reglementare cu control.

| (3) | Regulamentul (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4) conferă Comisiei competențe pentru punerea în aplicare a unora dintre dispozițiile respectivului regulament. |
| --- | --- |

(3)

Regulamentul (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului (4) conferă Comisiei competențe pentru punerea în aplicare a unora dintre dispozițiile respectivului regulament.

| (4) | În contextul alinierii Regulamentului (CE) nr. 471/2009 la noile norme din TFUE, competențele de executare conferite în prezent Comisiei ar trebui să fie asigurate prin conferirea către Comisie a competenței de a adopta acte delegate și acte de punere în aplicare. |
| --- | --- |

(4)

În contextul alinierii Regulamentului (CE) nr. 471/2009 la noile norme din TFUE, competențele de executare conferite în prezent Comisiei ar trebui să fie asigurate prin conferirea către Comisie a competenței de a adopta acte delegate și acte de punere în aplicare.

| (5) | Pentru a ține seama de modificările aduse Codului vamal sau de dispozițiile derivate din convenții internaționale, de modificările necesare din motive metodologice și de necesitatea instituirii unui sistem eficient de culegere a datelor și de producere a statisticilor, ar trebui să-i fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește adaptarea listei procedurilor vamale sau a destinației vamale admise, mărfurile sau mișcările speciale și dispozițiile diferite sau speciale aplicabile acestora, excluderea de mărfuri sau mișcări din statisticile privind comerțul exterior, culegerea de date în conformitate cu articolul 4 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 471/2009, precizarea suplimentară a datelor statistice, cerința privind seriile limitate de date referitoare la mărfuri sau mișcări speciale și la date furnizate în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), caracteristicile eșantionului, perioada de raportare și nivelul de agregare pentru țările partenere, mărfuri și valute pentru statisticile privind comerțul defalcate pe moneda de facturare, adaptarea termenului de transmitere a statisticilor, a conținutului, a problematicii abordate și a condițiilor de revizuire ale statisticilor deja transmise, termenul de transmitere a statisticilor privind comerțul defalcate în funcție de caracteristicile întreprinderilor și a statisticilor privind comerțul defalcate pe moneda de facturare. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a ține seama de modificările aduse Codului vamal sau de dispozițiile derivate din convenții internaționale, de modificările necesare din motive metodologice și de necesitatea instituirii unui sistem eficient de culegere a datelor și de producere a statisticilor, ar trebui să-i fie delegată Comisiei competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE în ceea ce privește adaptarea listei procedurilor vamale sau a destinației vamale admise, mărfurile sau mișcările speciale și dispozițiile diferite sau speciale aplicabile acestora, excluderea de mărfuri sau mișcări din statisticile privind comerțul exterior, culegerea de date în conformitate cu articolul 4 alineatele (2) și (4) din Regulamentul (CE) nr. 471/2009, precizarea suplimentară a datelor statistice, cerința privind seriile limitate de date referitoare la mărfuri sau mișcări speciale și la date furnizate în conformitate cu articolul 4 alineatul (2), caracteristicile eșantionului, perioada de raportare și nivelul de agregare pentru țările partenere, mărfuri și valute pentru statisticile privind comerțul defalcate pe moneda de facturare, adaptarea termenului de transmitere a statisticilor, a conținutului, a problematicii abordate și a condițiilor de revizuire ale statisticilor deja transmise, termenul de transmitere a statisticilor privind comerțul defalcate în funcție de caracteristicile întreprinderilor și a statisticilor privind comerțul defalcate pe moneda de facturare.

| (6) | Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(6)

Este deosebit de important ca în timpul lucrărilor pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Comisia, atunci când pregătește și elaborează acte delegate, ar trebui să asigure o transmitere simultană, în timp util și adecvată a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (7) | Comisia ar trebui să se asigure că aceste acte delegate nu implică sarcini administrative suplimentare semnificative pentru statele membre și pentru unitățile respondente. |
| --- | --- |

(7)

Comisia ar trebui să se asigure că aceste acte delegate nu implică sarcini administrative suplimentare semnificative pentru statele membre și pentru unitățile respondente.

| (8) | În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009, ar trebui să fie conferite Comisiei competențe de executare care să îi permită să adopte măsuri referitoare la codurile care urmează să fie utilizate pentru datele menționate la articolul 5 alineatul (1) din respectivul regulament și măsuri referitoare la coroborarea datelor privind caracteristicile întreprinderilor cu datele înregistrate în conformitate cu același articol. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
  [AM 1] |
| --- | --- |

(8)

În vederea asigurării unor condiții uniforme pentru punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 471/2009, ar trebui să fie conferite Comisiei competențe de executare care să îi permită să adopte măsuri referitoare la codurile care urmează să fie utilizate pentru datele menționate la articolul 5 alineatul (1) din respectivul regulament și măsuri referitoare la coroborarea datelor privind caracteristicile întreprinderilor cu datele înregistrate în conformitate cu același articol. Respectivele competențe ar trebui exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011.
  [AM 1]

| (9) | Comitetul pentru statistici privind schimbul de mărfuri cu țări terțe (Comitetul Extrastat) menționat la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 471/2009 oferă consultanță Comisiei și asistă Comisia în exercitarea competențelor sale de executare.
  [AM 2] |
| --- | --- |

(9)

Comitetul pentru statistici privind schimbul de mărfuri cu țări terțe (Comitetul Extrastat) menționat la articolul 11 din Regulamentul (CE) nr. 471/2009 oferă consultanță Comisiei și asistă Comisia în exercitarea competențelor sale de executare.
  [AM 2]

| (10) | În cadrul strategiei pentru o nouă structură a sistemului statistic european (denumit în continuare SSE), care vizează îmbunătățirea coordonării și a parteneriatului în conformitate cu o structură piramidală clară în cadrul SSE, Comitetul sistemului statistic european (denumit în continuare Comitetul SSE), instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene

   (5)

  , ar trebui să aibă un rol consultativ și să asiste Comisia în exercitarea competențelor sale de executare.
  [AM 3] |
| --- | --- |

(10)

În cadrul strategiei pentru o nouă structură a sistemului statistic european (denumit în continuare SSE), care vizează îmbunătățirea coordonării și a parteneriatului în conformitate cu o structură piramidală clară în cadrul SSE, Comitetul sistemului statistic european (denumit în continuare Comitetul SSE), instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene

   (5)

  , ar trebui să aibă un rol consultativ și să asiste Comisia în exercitarea competențelor sale de executare.
  [AM 3]

| (11) | Regulamentul (CE) nr. 471/2009 ar trebui modificat în vederea înlocuirii trimiterii la Comitetul Extrastat cu o trimitere la Comitetul SSE.
  [AM 4] |
| --- | --- |

(11)

Regulamentul (CE) nr. 471/2009 ar trebui modificat în vederea înlocuirii trimiterii la Comitetul Extrastat cu o trimitere la Comitetul SSE.
  [AM 4]

| (12) | Pentru a asigura certitudinea juridică, procedurile de adoptare a unor măsuri care au fost inițiate însă nu au fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament ar trebui să nu fie afectate de prezentul regulament. |
| --- | --- |

(12)

Pentru a asigura certitudinea juridică, procedurile de adoptare a unor măsuri care au fost inițiate însă nu au fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament ar trebui să nu fie afectate de prezentul regulament.

| (13) | Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 471/2009 ar trebui să fie modificat în consecință, |
| --- | --- |

(13)

Prin urmare, Regulamentul (CE) nr. 471/2009 ar trebui să fie modificat în consecință,

ADOPTĂ PREZENTUL REGULAMENT:

Articolul 1

Regulamentul (CE) nr. 471/2009 se modifică după cum urmează:

| 1. | Articolul 3 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Pentru a ține seama de modificările aduse Codului vamal sau de dispozițiile derivate din convenții internaționale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a pentru adaptarea listei procedurilor vamale sau a destinației vamale admise prevăzute la alineatul (1).”; |
| --- | --- | --- |

1.

Articolul 3 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Pentru a ține seama de modificările aduse Codului vamal sau de dispozițiile derivate din convenții internaționale, Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a pentru adaptarea listei procedurilor vamale sau a destinației vamale admise prevăzute la alineatul (1).”;

| (b) | la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la mărfuri sau mișcări speciale și la dispozițiile diferite sau speciale aplicabile acestora.”; |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la mărfuri sau mișcări speciale și la dispozițiile diferite sau speciale aplicabile acestora.”;

| (c) | la alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la excluderea de mărfuri sau mișcări din statisticile privind comerțul exterior.” |
| --- | --- |

(c)

la alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la excluderea de mărfuri sau mișcări din statisticile privind comerțul exterior.”

| 2. | La articolul 4, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:
  „(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la culegerea de date în conformitate cu alineatele (2) și (4) din prezentul articol.” |
| --- | --- |

2.

La articolul 4, alineatul (5) se înlocuiește cu următorul text:

„(5)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la culegerea de date în conformitate cu alineatele (2) și (4) din prezentul articol.”

| 3. | Articolul 5 se modifică după cum urmează:






  (a) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la
  adoptarea de norme cu privire la
  precizarea suplimentară a datelor menționate la alineatul (1)
  și la măsurile referitoare la codurile care trebuie utilizate pentru aceste date
  .

  Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri cu privire la codurile care urmează să fie utilizate pentru aceste date.


  Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).”; [AM 5] |
| --- | --- | --- |

3.

Articolul 5 se modifică după cum urmează:

(a)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la
  adoptarea de norme cu privire la
  precizarea suplimentară a datelor menționate la alineatul (1)
  și la măsurile referitoare la codurile care trebuie utilizate pentru aceste date
  .

Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri cu privire la codurile care urmează să fie utilizate pentru aceste date.

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).”; [AM 5]

| (b) | la alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la aceste serii limitate de date.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (4), al doilea paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la aceste serii limitate de date.”

| 4. | Articolul 6 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (2), ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri

  este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a, pentru adoptarea unor norme
  cu privire la coroborarea datelor și la statisticile care urmează să fie produse.”;

  Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).”;
  [AM 6] |
| --- | --- | --- |

4.

Articolul 6 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (2), ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia adoptă, prin intermediul unor acte de punere în aplicare, măsuri

  este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a, pentru adoptarea unor norme
  cu privire la coroborarea datelor și la statisticile care urmează să fie produse.”;

Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 11 alineatul (2).”;
  [AM 6]

| (b) | la alineatul (3), ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la caracteristicile eșantionului, perioada de raportare și nivelul de agregare pentru țările partenere, mărfuri și valute.” |
| --- | --- |

(b)

la alineatul (3), ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la caracteristicile eșantionului, perioada de raportare și nivelul de agregare pentru țările partenere, mărfuri și valute.”

| 5. | Articolul 8 se modifică după cum urmează:






  (a) | la alineatul (1), ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:
  „Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la adaptarea termenului de transmitere a statisticilor, a conținutului, a problematicii abordate și a condițiilor de revizuire ale statisticilor deja transmise.”; |
| --- | --- | --- |

5.

Articolul 8 se modifică după cum urmează:

(a)

la alineatul (1), ultimul paragraf se înlocuiește cu următorul text:

„Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la adaptarea termenului de transmitere a statisticilor, a conținutului, a problematicii abordate și a condițiilor de revizuire ale statisticilor deja transmise.”;

| (b) | alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:
  „(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la termenul de transmitere a statisticilor privind comerțul defalcate în funcție de caracteristicile întreprinderilor, menționate la articolul 6 alineatul (2), precum și a statisticilor privind comerțul defalcate pe moneda de facturare, menționate la articolul 6 alineatul (3).” |
| --- | --- |

(b)

alineatul (2) se înlocuiește cu următorul text:

„(2)   Comisia este împuternicită să adopte acte delegate în conformitate cu articolul 10a referitoare la termenul de transmitere a statisticilor privind comerțul defalcate în funcție de caracteristicile întreprinderilor, menționate la articolul 6 alineatul (2), precum și a statisticilor privind comerțul defalcate pe moneda de facturare, menționate la articolul 6 alineatul (3).”

| 6. | Se introduce următorul articol:
  „Articolul 10a


  Exercitarea delegării de competențe

  (1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.
  (2)   Atunci când exercită competențele delegate prin articolul 3 alineatele (2), (3) și (4), articolul 4 alineatul (5), articolul 5 alineatele (2) și (4), articolul 6 alineatul (3) și articolul 8 alineatele (1) și (2), Comisia se asigură că actele delegate nu creează o sarcină administrativă suplimentară considerabilă pentru statele membre și pentru respondenți.
  (3)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatele (2), (3) și (4), articolul 4 alineatul (5), articolul 5 alineatele (2) și (4), articolul 6 alineatul (3) și articolul 8 alineatele (1) și (2) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând de la data de

  de cinci ani de la ...

   (*1).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 7]

  (4)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatele (2), (3) și (4), articolul 4 alineatul (5), articolul 5 alineatele (2) și (4), articolul 6 alineatul (3) și articolul 8 alineatele (1) și (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu.O decizie de revocare pune capăt delegării de competenţe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menţionată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.
  (5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.
  (6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatele (2), (3) și (4), al articolului 4 alineatul (5), al articolului 5 alineatele (2) și (4), al articolului 6 alineatul (3) și al articolului 8 alineatele (1) și (2) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European şi Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European şi Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecţiuni. Respectivul termen se prelungeşte cu două luni la iniţiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

  (*1)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  " |
| --- | --- |

6.

Se introduce următorul articol:

„Articolul 10a

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile prevăzute în prezentul articol.

(2)   Atunci când exercită competențele delegate prin articolul 3 alineatele (2), (3) și (4), articolul 4 alineatul (5), articolul 5 alineatele (2) și (4), articolul 6 alineatul (3) și articolul 8 alineatele (1) și (2), Comisia se asigură că actele delegate nu creează o sarcină administrativă suplimentară considerabilă pentru statele membre și pentru respondenți.

(3)   Competența de a adopta acte delegate menționată la articolul 3 alineatele (2), (3) și (4), articolul 4 alineatul (5), articolul 5 alineatele (2) și (4), articolul 6 alineatul (3) și articolul 8 alineatele (1) și (2) se conferă Comisiei pe o perioadă nedeterminată începând de la data de

  de cinci ani de la ...

   (*1).
  Comisia prezintă un raport privind delegarea de competențe cel târziu cu nouă luni înainte de încheierea perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de timp identice, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun prelungirii respective cel târziu cu trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade
  . [AM 7]

(4)   Delegarea de competențe menționată la articolul 3 alineatele (2), (3) și (4), articolul 4 alineatul (5), articolul 5 alineatele (2) și (4), articolul 6 alineatul (3) și articolul 8 alineatele (1) și (2) poate fi revocată oricând de Parlamentul European sau de Consiliu.O decizie de revocare pune capăt delegării de competenţe specificată în decizia respectivă. Decizia produce efecte din ziua care urmează datei publicării acesteia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau de la o dată ulterioară menţionată în decizie. Decizia nu aduce atingere actelor delegate care sunt deja în vigoare.

(5)   De îndată ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(6)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 3 alineatele (2), (3) și (4), al articolului 4 alineatul (5), al articolului 5 alineatele (2) și (4), al articolului 6 alineatul (3) și al articolului 8 alineatele (1) și (2) intră în vigoare numai în cazul în care nici Parlamentul European și nici Consiliul nu au formulat obiecțiuni în termen de două luni de la notificarea acestuia către Parlamentul European şi Consiliu, sau în cazul în care, înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European şi Consiliul au informat Comisia că nu vor formula obiecţiuni. Respectivul termen se prelungeşte cu două luni la iniţiativa Parlamentului European sau a Consiliului.”

(*1)  
  Data intrării în vigoare a prezentului regulament.
  "

| 7. | Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:


  „Articolul 11


  Comitetul


  (1)   Comisia este asistată de Comitetul sistemului statistic european instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene.

   (*2)

  Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (*3)

  .


  (2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.


  (*2)  
  JO L 87, 31.3.2009, p. 164."


  (*3)  
  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”

  elimină
  . [AM 8]" |
| --- | --- |

7.

Articolul 11 se înlocuiește cu următorul text:

„Articolul 11

Comitetul

(1)   Comisia este asistată de Comitetul sistemului statistic european instituit prin Regulamentul (CE) nr. 223/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 11 martie 2009 privind statisticile europene.

   (*2)

  Comitetul respectiv este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie

   (*3)

  .

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(*2)  
  JO L 87, 31.3.2009, p. 164."

(*3)  
  JO L 55, 28.2.2011, p. 13.”

  elimină
  . [AM 8]"

Articolul 2

Prezentul regulament nu afectează procedurile de adoptare a măsurilor prevăzute în Regulamentul (CE) nr. 471/2009 care au fost inițiate, însă nu au fost finalizate înainte de intrarea în vigoare a prezentului regulament.

Articolul 3

Prezentul regulament intră în vigoare în a douăzecea zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

  și se consolidează cu regulamentul pe care îl modifică în termen de trei luni de la intrarea sa în vigoare
  . [AM 9]

Prezentul regulament este obligatoriu în toate elementele sale și se aplică direct în toate statele membre.

Adoptat la ...,

Pentru Parlamentul European

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  Poziția Parlamentului European din 12 martie 2014.

1

(2)  Regulamentului (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

2

(3)  JO L 55, 28.2.2011, p. 19.

3

(4)  Regulamentul (CE) nr. 471/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 6 mai 2009 privind statisticile comunitare privind comerțul exterior cu țările terțe și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1172/95 al Consiliului (JO L 152, 16.6.2009, p. 23).

4

(5)  
  JO L 87, 31.3.2009, p. 164.

5

JO L 87, 31.3.2009, p. 164.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/646 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/646

---

P7_TA(2014)0227

Programul Copernicus ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010 (COM(2013)0312 – C7-0195/2013 – 2013/0164(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/67)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0312), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0312),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 189 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0195/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 189 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0195/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 16 octombrie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0027/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0027/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 67, 6.3.2014, p. 88.

---

P7_TC1-COD(2013)0164

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a programului Copernicus și de abrogare a Regulamentului (UE) nr. 911/2010

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 377/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/647 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/647

---

P7_TA(2014)0228

Agenția GNSS European ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 12 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 de instituire a Agenției GNSS European (COM(2013)0040 – C7-0031/2013 – 2013/0022(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/68)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0040), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2013)0040),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0031/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 172 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0031/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 aprilie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 17 aprilie 2013 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 13 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru control bugetar (A7-0364/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie și avizele Comisiei pentru bugete și Comisiei pentru control bugetar (A7-0364/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | subliniază că orice decizie a autorității legislative în favoarea unei astfel de finanțări multianuale a Agenției GNSS European („agenția) nu trebuie să aducă atingere deciziilor autorității bugetare în contextul procedurii bugetare anuale; |
| --- | --- |

2.

subliniază că orice decizie a autorității legislative în favoarea unei astfel de finanțări multianuale a Agenției GNSS European („agenția) nu trebuie să aducă atingere deciziilor autorității bugetare în contextul procedurii bugetare anuale;

| 3. | solicită Comisiei să prezinte o declarație financiară care să țină seama pe deplin de rezultatul acordului legislativ dintre Parlamentul European și Consiliu în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor bugetare și în materie de personal ale Agenției și, eventual, ale serviciilor Comisiei; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să prezinte o declarație financiară care să țină seama pe deplin de rezultatul acordului legislativ dintre Parlamentul European și Consiliu în ceea ce privește îndeplinirea cerințelor bugetare și în materie de personal ale Agenției și, eventual, ale serviciilor Comisiei;

| 4. | solicită Comisiei să găsească o soluție realistă pentru problemele cu care agenția s-ar putea confrunta în legătură cu finanțarea Școlilor Europene de tip II, deoarece acest lucru afectează în mod direct capacitatea agenției de a atrage personal calificat; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să găsească o soluție realistă pentru problemele cu care agenția s-ar putea confrunta în legătură cu finanțarea Școlilor Europene de tip II, deoarece acest lucru afectează în mod direct capacitatea agenției de a atrage personal calificat;

| 5. | solicită ca, atunci când stabilește coeficientul de corecție aplicat salariilor personalului din cadrul agenției, Comisia să nu se bazeze pe media pentru Republica Cehă, ci să aplice ajustări în funcție de costul vieții din zona metropolitană Praga; |
| --- | --- |

5.

solicită ca, atunci când stabilește coeficientul de corecție aplicat salariilor personalului din cadrul agenției, Comisia să nu se bazeze pe media pentru Republica Cehă, ci să aplice ajustări în funcție de costul vieții din zona metropolitană Praga;

| 6. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

6.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

7.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 198, 10.7.2013, p. 67.

---

P7_TC1-COD(2013)0022

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) nr. 912/2010 de instituire a Agenției GNSS European

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 512/2014.)

---

Joi, 13 martie 2014

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/649 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/649

---

P7_TA(2014)0237

Fondul pentru azil, migraţie și integrare ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil și migrație (COM(2011)0751 – C7-0443/2011 – 2011/0366(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/69)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0751), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2011)0751),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2) și articolul 79 alineatele (2) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0443/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2) și articolul 79 alineatele (2) și (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0443/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere decizia sa din 17 ianuarie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 17 ianuarie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (3),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013 , de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013 , de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0022/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri externe, al Comisiei pentru dezvoltare, precum și cel al Comisiei pentru bugete (A7-0022/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarațiile Parlamentului anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarațiile Parlamentului anexată la prezenta rezoluție;

| 3. | ia act de declarația Consiliului și de cele ale Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

ia act de declarația Consiliului și de cele ale Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

4.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, Biroului European de Sprijin pentru Azil, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului, Comisiei, Biroului European de Sprijin pentru Azil, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 299, 4.10.2012, p. 108.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 23.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0020.

---

P7_TC1-COD(2011)0366

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Fondului pentru azil, migrație și integrare, de modificare a Deciziei 2008/381/CE a Consiliului și de abrogare a Deciziilor nr. 573/2007/CE și nr. 575/2007/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Deciziei 2007/435/CE a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 516/2014.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarațiile Parlamentului European

Articolul 80 din TFUE:

Parlamentul European, având în vedere necesitatea adoptării acestui regulament la timp pentru implementarea Fondului pentru azil, migrație și integrare („Fondul”) de la începutul lui 2014, cu scopul ajungerii la un acord în acest sens și dată fiind intransigența Consiliului, a acceptat textul regulamentului în modul convenit mai sus. Parlamentul European își reiterează însă opinia, pe care și-a păstrat-o pe toată durata negocierilor privind acest regulament, conform căreia temeiul juridic corect pentru Fond include articolul 80 a doua teză din TFUE ca temei juridic comun. Acest temei juridic este conceput pentru a conferi efecte principiului solidarității, astfel cum este stipulat la articolul 80 prima teză din TFUE. În particular, Fondul aplică principiul solidarității în prevederile referitoare la transferul solicitanților de protecție internațională și al beneficiarilor acesteia (articolele 7 și 18) și în prevederile referitoare la relocare (articolul 17). Parlamentul European subliniază faptul că adoptarea acestui regulament nu aduce în nici un fel atingere seriei de temeiuri juridice aflate la dispoziția colegislatorului în viitor, îndeosebi cu privire la articolul 80 din TFUE.

Relocarea:

Cu scopul de a promova relocarea ca instrument de solidaritate și de a ameliora condițiile de relocare, Parlamentul European îi solicită Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO) să elaboreze, în colaborare cu Comisia Europeană (CE), un manual și o metodologie privind relocarea, în urma unei cartografieri a celor mai bune practici de relocare din statele membre, incluzând sisteme de organizare internă și condiții de primire și integrare. Pentru a stimula relocarea și a facilita operațiile de relocare pentru statele membre, Parlamentul European îi solicită, de asemenea, EASO să ofere cunoștințe de specialitate referitoare la relocare și să coordoneze, în cooperare cu CE, o rețea de experți în relocare, care s-ar putea întruni regulat în cadrul unor reuniuni tehnice dedicate unor aspecte practice și legislative specifice, precum și sprijin privind utilizarea Fondului pentru azil, migrație și integrare la relocare. Parlamentul European îi solicită Comisiei să monitorizeze și să raporteze regulat cu privire la evoluția și ameliorarea sistemului de azil în statele membre care beneficiază de pe urma relocării.

Declarația Consiliului

Articolul 80 din TFUE:

Consiliul subliniază importanța principiului solidarității și al distribuirii echitabile a răspunderii, care, în conformitate cu articolul 80 din TFUE, urmează să se aplice în actele Uniunii adoptate în temeiul capitolului din TFUE referitor la politicile privind controlul la frontiere, dreptul de azil și imigrarea. Regulamentul de instituire a Fondului pentru azil și migrație cuprinde măsurile adecvate pentru aplicarea acestui principiu. Cu toate acestea, Consiliul își reafirmă opinia conform căreia articolul 80 din TFUE nu constituie un temei legal în sensul legislației UE. În cadrul capitolului menționat, doar articolul 77 alineatele (2) și (3), articolul 78 alineatele (2) și (3) și articolul 79 alineatele (2), (3) și (4) din TFUE conțin temeiuri juridice care le permit instituțiilor UE relevante să adopte acte juridice ale UE.

Declarația Comisiei

Articolul 80 din TFUE:

Comisia, în spiritul compromisului și în scopul asigurării adoptării imediate a propunerii, sprijină textul final; Comisia precizează însă că acest fapt nu aduce atingere dreptului său de inițiativă referitor la alegerea temeiurilor juridice, în special cu privire la viitoarea utilizare a articolului 80 din TFUE.

Rețeaua europeană de migrație (REM):

Comisia, în spiritul compromisului, sprijină textul final cu privire la articolul 23 care asigură continuarea finanțării activităților Rețelei europene de migrație și îi menține în același timp structura actuală, obiectivele și guvernanța prevăzute în Decizia 2008/381/CE a Consiliului din 14 mai 2008. Comisia precizează însă că acest fapt nu aduce atingere dreptului său de inițiativă referitor la o viitoare revizuire mai cuprinzătoare a organizării și funcționării acestei rețele, astfel cum se prevede în propunerea inițială a Comisiei privind articolul 23.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/652 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/652

---

P7_TA(2014)0238

Convenția Internațională de la Hong Kong privind reciclarea sigură și ecologică a navelor ***

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la proiectul de decizie a Consiliului privind ratificarea Convenției internaționale de la Hong Kong privind reciclarea sigură și ecologică a navelor (2009) de către statele membre sau aderarea la aceasta, în interesul Uniunii Europene (15902/2013 – C7-0485/2013 – 2012/0056(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2017/C 378/70)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15902/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (15902/2013),

| — | având în vedere Convenția internațională de la Hong Kong privind reciclarea sigură și rațională din punct de vedere ecologic a navelor, 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția internațională de la Hong Kong privind reciclarea sigură și rațională din punct de vedere ecologic a navelor, 2009,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1257/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind reciclarea navelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și a Directivei 2009/16/CE (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1257/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind reciclarea navelor și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1013/2006 și a Directivei 2009/16/CE (1),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0485/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 192 alineatul (1), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) punctul (v) și articolul 218 alineatul (8) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C7-0485/2013),

| — | având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 81 alineatul (2) și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 81 alineatul (1) primul și al treilea paragraf, articolul 81 alineatul (2) și articolul 90 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0166/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A7-0166/2014),

| 1. | aprobă propunerea de decizie a Consiliului; |
| --- | --- |

1.

aprobă propunerea de decizie a Consiliului;

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

2.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre.

---

(1)  JO L 330, 10.12.2013, p. 1.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/653 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/653

---

P7_TA(2014)0241

Fondul pentru azil, migrație și integrare și Fondul pentru securitate internă (dispoziții generale) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil și migrație și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor (COM(2011)0752 – C7-0444/2011 – 2011/0367(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/71)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0752), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0752),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și (4), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0444/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 78 alineatul (2), articolul 79 alineatele (2) și (4), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7–0444/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013 , de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 20 decembrie 2013 , de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0021/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0021/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 299, 4.10.2012, p. 108.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 23.

---

P7_TC1-COD(2011)0367

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a dispozițiilor generale privind Fondul pentru azil, migrație și integrare, precum și instrumentul de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 514/2014.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

Declarație a Comisiei privind adoptarea programelor naționale

Comisia va depune toate eforturile pentru a informa Parlamentul European înaintea adoptării programelor naționale.

Declarație a Comisiei privind articolul 5 alineatul (4) al doilea paragraf litera (b) din Regulamentul (UE) nr. 182/2011

Comisia subliniază că invocarea în mod sistematic a articolului 5 alineatul (4) al doilea paragraf litera (b) este contrară literei și spiritului Regulamentului (UE) nr. 182/2011 (JO L 55, 28.2.2011, p. 13). Recurgerea la această dispoziție trebuie să răspundă unei nevoi specifice de a se îndepărta de la principiul potrivit căruia, în cazul în care nu este emis niciun aviz, Comisia poate adopta un proiect de act de punere în aplicare. Deoarece reprezintă o excepție de la regula generală stabilită la articolul 5 alineatul (4), recurgerea la al doilea paragraf litera (b) nu poate fi considerată pur și simplu ca fiind o „putere discreționară” a legislatorului, ci trebuie interpretată în mod restrictiv și, prin urmare, trebuie justificată.

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/656 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/656

---

P7_TA(2014)0242

Fondul pentru securitate internă (Cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor (COM(2011)0753 – C7-0445/2011 – 2011/0368(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/72)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0753), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0753),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0445/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 82 alineatul (1), articolul 84 și articolul 87 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0445/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere decizia sa din 17 ianuarie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia sa din 17 ianuarie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (3),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 11 decembrie 2013 , de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 11 decembrie 2013 , de a aproba poziția Parlamentului, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0026/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru bugete (A7-0026/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 299, 4.10.2012, p. 108.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 23.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0021.

---

P7_TC1-COD(2011)0368

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru cooperarea polițienească, prevenirea și combaterea criminalității și gestionarea crizelor și de abrogare a Deciziei 2007/125/JAI a Consiliului

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 513/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/657 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/657

---

P7_TA(2014)0243

Fondul pentru securitate internă (Frontierele externe și vizele) ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, ca parte a Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize (COM(2011)0750 – C7-0441/2011 – 2011/0365(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/73)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0750), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2011)0750),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0441/2011), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 77 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată Parlamentului de către Comisie (C7-0441/2011),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2012 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 18 iulie 2012 (2),

| — | având în vedere Decizia sa din 17 ianuarie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia sa din 17 ianuarie 2013 privind deschiderea negocierilor și mandatul pentru negocierile interinstituționale referitoare la propunere (3),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 4 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului exprimat în scrisoarea din 4 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European, în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru bugete (A7-0025/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru afaceri externe și al Comisiei pentru bugete (A7-0025/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial această propunere sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 299, 4.10.2012, p. 108.

(2)  JO C 277, 13.9.2012, p. 23.

(3)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0019.

---

P7_TC1-COD(2011)0365

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire, în cadrul Fondului pentru securitate internă, a instrumentului de sprijin financiar pentru frontiere externe și vize și de abrogare a Deciziei nr. 574/2007/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 515/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/658 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/658

---

P7_TA(2014)0244

Un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune (COM(2013)0048 – C7-0035/2013 – 2013/0027(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/74)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0048), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei înaintată Parlamentului și Consiliului (COM(2013)0048),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0035/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0035/2013),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul motivat, prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul motivat, prezentat de către Parlamentul Suediei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 22 mai 2013 (1),

| — | având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la o strategie în materie de securitate cibernetică a Uniunii Europene: Un spațiu cibernetic deschis, protejat și sigur (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 12 septembrie 2013 referitoare la o strategie în materie de securitate cibernetică a Uniunii Europene: Un spațiu cibernetic deschis, protejat și sigur (2),

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru afaceri externe (A7-0103/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, al Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și al Comisiei pentru afaceri externe (A7-0103/2014),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 271, 19.9.2013, p. 133.

(2)  Texte adoptate, P7_TA(2013)0376.

---

P7_TC1-COD(2013)0027

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune

PARLAMENTUL EUROPEAN ȘI CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în special articolul 114,

având în vedere propunerea Comisiei Europene,

după transmiterea proiectului de act legislativ către parlamentele naționale,

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European (1),

hotărând în conformitate cu procedura legislativă ordinară (2),

întrucât:

| (1) | Rețelele împreună cu sistemele și serviciile informatice îndeplinesc un rol vital în societate. Fiabilitatea și securitatea lor sunt esențiale pentru
  libertatea și securitatea generală ale cetățenilor Uniunii, precum și pentru
  activitățile economice și bunăstarea socială și, în special, pentru funcționarea pieței interne. [AM 1] |
| --- | --- |

(1)

Rețelele împreună cu sistemele și serviciile informatice îndeplinesc un rol vital în societate. Fiabilitatea și securitatea lor sunt esențiale pentru
  libertatea și securitatea generală ale cetățenilor Uniunii, precum și pentru
  activitățile economice și bunăstarea socială și, în special, pentru funcționarea pieței interne. [AM 1]

| (2) | Amploarea, frecvența
  și impactul
  incidentelor de securitate provocate deliberat sau întâmplătoare este în creștere și reprezintă o amenințare majoră pentru funcționarea rețelelor și a sistemelor informatice.
  Aceste sisteme pot să devină, de asemenea, o țintă ușoară pentru acțiunile dăunătoare deliberate menite să afecteze sau să întrerupă funcționarea sistemelor.
  Astfel de incidente pot să împiedice desfășurarea activităților economice, să genereze pierderi financiare substanțiale, să submineze încrederea utilizatorilor
  și a investitorilor
  și să provoace pagube majore economiei Uniunii
  , și, în cele din urmă, să pericliteze bunăstarea cetățenilor Uniunii și capacitatea statelor membre de a se proteja și de a garanta securitatea infrastructurilor critice
  . [AM 2] |
| --- | --- |

(2)

Amploarea, frecvența
  și impactul
  incidentelor de securitate provocate deliberat sau întâmplătoare este în creștere și reprezintă o amenințare majoră pentru funcționarea rețelelor și a sistemelor informatice.
  Aceste sisteme pot să devină, de asemenea, o țintă ușoară pentru acțiunile dăunătoare deliberate menite să afecteze sau să întrerupă funcționarea sistemelor.
  Astfel de incidente pot să împiedice desfășurarea activităților economice, să genereze pierderi financiare substanțiale, să submineze încrederea utilizatorilor
  și a investitorilor
  și să provoace pagube majore economiei Uniunii
  , și, în cele din urmă, să pericliteze bunăstarea cetățenilor Uniunii și capacitatea statelor membre de a se proteja și de a garanta securitatea infrastructurilor critice
  . [AM 2]

| (3) | Ca instrumente de comunicare fără frontiere, sistemele de informare digitale și, în principal, internetul au un rol esențial în facilitarea circulației transfrontaliere a mărfurilor, serviciilor și persoanelor. Din cauza naturii lor transnaționale, o perturbare majoră a acestor sisteme survenită într-un stat membru poate afecta, de asemenea, alte state membre și Uniunea în ansamblul său. Prin urmare, reziliența și stabilitatea rețelelor și a sistemelor informatice este esențială pentru buna funcționare a pieței interne. |
| --- | --- |

(3)

Ca instrumente de comunicare fără frontiere, sistemele de informare digitale și, în principal, internetul au un rol esențial în facilitarea circulației transfrontaliere a mărfurilor, serviciilor și persoanelor. Din cauza naturii lor transnaționale, o perturbare majoră a acestor sisteme survenită într-un stat membru poate afecta, de asemenea, alte state membre și Uniunea în ansamblul său. Prin urmare, reziliența și stabilitatea rețelelor și a sistemelor informatice este esențială pentru buna funcționare a pieței interne.

| (3a) | Întrucât cauzele cele mai frecvente ale defectării sistemelor continuă să fie neintenționate, de exemplu, cauze naturale sau erori umane, infrastructura ar trebui să fie rezistentă atât în fața perturbărilor intenționate, cât și a celor neintenționate, iar operatorii infrastructurilor critice ar trebui să proiecteze sisteme axate pe rezistență. [AM 3] |
| --- | --- |

(3a)

Întrucât cauzele cele mai frecvente ale defectării sistemelor continuă să fie neintenționate, de exemplu, cauze naturale sau erori umane, infrastructura ar trebui să fie rezistentă atât în fața perturbărilor intenționate, cât și a celor neintenționate, iar operatorii infrastructurilor critice ar trebui să proiecteze sisteme axate pe rezistență. [AM 3]

| (4) | Trebuie

  Ar trebui
  stabilit un mecanism de cooperare la nivelul Uniunii, care să permită schimbul de informații, precum și
  prevenirea,
  detectarea și răspunsul coordonate în ceea ce privește securitatea rețelelor și a informației (network and information security – NIS). Pentru ca acest mecanism să fie eficace și să includă toate statele membre, este esențial ca acestea să dispună de capacitățile minime necesare și de o strategie care să asigure un nivel ridicat de NIS pe teritoriul lor. Administrațiile publice și operatorii infrastructurilor critice

  Cel puțin anumiți operatori de pe piață
  de informație trebuie

  ar trebui
  să fie supuși, de asemenea, unor cerințe minime de securitate, pentru a promova o cultură a gestionării riscurilor și a asigura raportarea celor mai grave incidente.
  Societățile cotate la bursă ar trebui să fie încurajate să anunțe incidentele în rapoartele lor financiare, în mod voluntar. Cadrul juridic ar trebui să se întemeieze pe nevoia de a garanta viața privată și integritatea cetățenilor. Rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) ar trebui extinsă la operatorii de pe piață care intră sub incidența prezentei directive. [AM 4] |
| --- | --- |

(4)

Trebuie

  Ar trebui
  stabilit un mecanism de cooperare la nivelul Uniunii, care să permită schimbul de informații, precum și
  prevenirea,
  detectarea și răspunsul coordonate în ceea ce privește securitatea rețelelor și a informației (network and information security – NIS). Pentru ca acest mecanism să fie eficace și să includă toate statele membre, este esențial ca acestea să dispună de capacitățile minime necesare și de o strategie care să asigure un nivel ridicat de NIS pe teritoriul lor. Administrațiile publice și operatorii infrastructurilor critice

  Cel puțin anumiți operatori de pe piață
  de informație trebuie

  ar trebui
  să fie supuși, de asemenea, unor cerințe minime de securitate, pentru a promova o cultură a gestionării riscurilor și a asigura raportarea celor mai grave incidente.
  Societățile cotate la bursă ar trebui să fie încurajate să anunțe incidentele în rapoartele lor financiare, în mod voluntar. Cadrul juridic ar trebui să se întemeieze pe nevoia de a garanta viața privată și integritatea cetățenilor. Rețeaua de alertă privind infrastructurile critice (CIWIN) ar trebui extinsă la operatorii de pe piață care intră sub incidența prezentei directive. [AM 4]

| (4a) | Administrațiile publice, dată fiind vocația lor publică, ar trebui să exercite toată diligența în gestionarea și protejarea propriilor rețele și sisteme de informații, iar prezenta directivă ar trebui să se concentreze asupra infrastructurii critice esențială pentru menținerea activităților economice și sociale vitale, în domeniul energetic, al transporturilor, bancar, al piețelor financiare și al sănătății. Dezvoltatorii de programe informatice și producătorii de echipamente informatice nu ar trebui excluși din domeniul de aplicare a prezentei directive. [AM 5] |
| --- | --- |

(4a)

Administrațiile publice, dată fiind vocația lor publică, ar trebui să exercite toată diligența în gestionarea și protejarea propriilor rețele și sisteme de informații, iar prezenta directivă ar trebui să se concentreze asupra infrastructurii critice esențială pentru menținerea activităților economice și sociale vitale, în domeniul energetic, al transporturilor, bancar, al piețelor financiare și al sănătății. Dezvoltatorii de programe informatice și producătorii de echipamente informatice nu ar trebui excluși din domeniul de aplicare a prezentei directive. [AM 5]

| (4b) | Cooperarea și coordonarea dintre autoritățile competente ale Uniunii și Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele, cu responsabilitate pentru politica externă și de securitate comună și politica de securitate și apărare comună, precum și cu coordonatorul UE în materie de combatere a terorismului ar trebui să fie garantate în cazurile în care incidentele care au un impact semnificativ sunt percepute ca fiind de natură externă și teroristă. [AM 6] |
| --- | --- |

(4b)

Cooperarea și coordonarea dintre autoritățile competente ale Uniunii și Înaltul Reprezentant/Vicepreședintele, cu responsabilitate pentru politica externă și de securitate comună și politica de securitate și apărare comună, precum și cu coordonatorul UE în materie de combatere a terorismului ar trebui să fie garantate în cazurile în care incidentele care au un impact semnificativ sunt percepute ca fiind de natură externă și teroristă. [AM 6]

| (5) | Pentru a putea acoperi toate incidentele și riscurile relevante, prezenta directivă trebuie să se aplice tuturor rețelelor și sistemelor informatice. Obligațiile impuse administrațiilor publice și operatorilor de piață nu trebuie să se aplice însă întreprinderilor care furnizează rețele de comunicații publice sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului în sensul Directivei 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), care sunt supuse cerințelor specifice de securitate și integritate stabilite la articolul 13a din directiva respectivă, și nici furnizorilor de servicii de asigurare a încrederii. |
| --- | --- |

(5)

Pentru a putea acoperi toate incidentele și riscurile relevante, prezenta directivă trebuie să se aplice tuturor rețelelor și sistemelor informatice. Obligațiile impuse administrațiilor publice și operatorilor de piață nu trebuie să se aplice însă întreprinderilor care furnizează rețele de comunicații publice sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului în sensul Directivei 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), care sunt supuse cerințelor specifice de securitate și integritate stabilite la articolul 13a din directiva respectivă, și nici furnizorilor de servicii de asigurare a încrederii.

| (6) | Capacitățile existente nu sunt suficiente pentru a asigura un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune. Statele membre au niveluri de pregătire foarte diferite care conduc la existența în Uniune a unor abordări fragmentate. Acest lucru determină un nivel inegal de protecție a consumatorilor și a întreprinderilor și subminează nivelul general de securitate a rețelelor și a informației în Uniune. La rândul său, lipsa unor cerințe minime comune pentru administrațiile publice și operatorii de piață face imposibilă instituirea unui mecanism global eficace de cooperare la nivelul Uniunii.
  Universitățile și centrele de cercetare au un rol decisiv în stimularea cercetării, dezvoltării și inovării în aceste domenii și ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată. [AM 7] |
| --- | --- |

(6)

Capacitățile existente nu sunt suficiente pentru a asigura un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune. Statele membre au niveluri de pregătire foarte diferite care conduc la existența în Uniune a unor abordări fragmentate. Acest lucru determină un nivel inegal de protecție a consumatorilor și a întreprinderilor și subminează nivelul general de securitate a rețelelor și a informației în Uniune. La rândul său, lipsa unor cerințe minime comune pentru administrațiile publice și operatorii de piață face imposibilă instituirea unui mecanism global eficace de cooperare la nivelul Uniunii.
  Universitățile și centrele de cercetare au un rol decisiv în stimularea cercetării, dezvoltării și inovării în aceste domenii și ar trebui să beneficieze de o finanțare adecvată. [AM 7]

| (7) | Prin urmare, pentru a răspunde cu eficacitate la provocările din domeniul securității rețelelor și a sistemelor informatice este necesară o abordare globală la nivelul Uniunii, care să includă crearea capacităților comune minime și cerințele de planificare,
  dezvoltarea unor competențe suficiente în materie de securitate cibernetică,
  schimbul de informații și coordonarea acțiunilor, precum și cerințele minime comune de securitate pentru toți operatorii de piață în cauză și pentru administrațiile publice.
  Ar trebui aplicate standarde comune minime în conformitate cu recomandările corespunzătoare ale grupurilor de coordonare a securității cibernetice (CSGC). [AM 8] |
| --- | --- |

(7)

Prin urmare, pentru a răspunde cu eficacitate la provocările din domeniul securității rețelelor și a sistemelor informatice este necesară o abordare globală la nivelul Uniunii, care să includă crearea capacităților comune minime și cerințele de planificare,
  dezvoltarea unor competențe suficiente în materie de securitate cibernetică,
  schimbul de informații și coordonarea acțiunilor, precum și cerințele minime comune de securitate pentru toți operatorii de piață în cauză și pentru administrațiile publice.
  Ar trebui aplicate standarde comune minime în conformitate cu recomandările corespunzătoare ale grupurilor de coordonare a securității cibernetice (CSGC). [AM 8]

| (8) | Dispozițiile prezentei directive nu trebuie să aducă atingere posibilității de care dispune fiecare stat membru de a lua măsurile necesare pentru a asigura protecția intereselor sale de securitate esențiale, a apăra ordinea și siguranța publică și a permite investigarea, detectarea și urmărirea infracțiunilor. În conformitate cu articolul 346 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale.
  Niciun stat membru nu este obligat să divulge informații clasificate ale UE, astfel cum sunt definite în Decizia Consiliului 2011/292/UE

   (4)

  , informații care fac obiectul unor acorduri de nedivulgare sau al unor acorduri de nedivulgare informale, cum ar fi Traffic Light Protocol. [AM 9] |
| --- | --- |

(8)

Dispozițiile prezentei directive nu trebuie să aducă atingere posibilității de care dispune fiecare stat membru de a lua măsurile necesare pentru a asigura protecția intereselor sale de securitate esențiale, a apăra ordinea și siguranța publică și a permite investigarea, detectarea și urmărirea infracțiunilor. În conformitate cu articolul 346 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), niciun stat membru nu are obligația de a furniza informații a căror divulgare o consideră contrară intereselor esențiale ale siguranței sale.
  Niciun stat membru nu este obligat să divulge informații clasificate ale UE, astfel cum sunt definite în Decizia Consiliului 2011/292/UE

   (4)

  , informații care fac obiectul unor acorduri de nedivulgare sau al unor acorduri de nedivulgare informale, cum ar fi Traffic Light Protocol. [AM 9]

| (9) | Pentru a atinge și menține un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice, fiecare stat membru trebuie să aibă o strategie națională de securitate a rețelelor și a informației, care să definească obiectivele strategice și acțiunile concrete de politică ce trebuie puse în aplicare. Pentru a atinge niveluri ale capacității de răspuns care să permită o cooperare eficace și eficientă la nivel național și al Uniunii în caz de incidente, trebuie elaborate la nivel național planuri de cooperare în domeniul securității rețelelor și informației, care să respecte cerințele esențiale
  , asigurând respectarea și protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, pe baza cerințelor minime prevăzute în prezenta directivă
  .
  Prin urmare, fiecare stat membru ar trebui să aibă obligația de a îndeplini standarde comune privind formatul și caracterul interschimbabil al datelor care urmează să fie partajate și evaluate. Statele membre ar trebui să poată solicita asistență din partea Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) pentru elaborarea strategiilor lor în domeniul securității rețelelor și informației, pe baza unui proiect de strategie minimă comună în domeniul securității rețelelor și a informației
  . [AM 10] |
| --- | --- |

(9)

Pentru a atinge și menține un nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice, fiecare stat membru trebuie să aibă o strategie națională de securitate a rețelelor și a informației, care să definească obiectivele strategice și acțiunile concrete de politică ce trebuie puse în aplicare. Pentru a atinge niveluri ale capacității de răspuns care să permită o cooperare eficace și eficientă la nivel național și al Uniunii în caz de incidente, trebuie elaborate la nivel național planuri de cooperare în domeniul securității rețelelor și informației, care să respecte cerințele esențiale
  , asigurând respectarea și protecția vieții private și a datelor cu caracter personal, pe baza cerințelor minime prevăzute în prezenta directivă
  .
  Prin urmare, fiecare stat membru ar trebui să aibă obligația de a îndeplini standarde comune privind formatul și caracterul interschimbabil al datelor care urmează să fie partajate și evaluate. Statele membre ar trebui să poată solicita asistență din partea Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) pentru elaborarea strategiilor lor în domeniul securității rețelelor și informației, pe baza unui proiect de strategie minimă comună în domeniul securității rețelelor și a informației
  . [AM 10]

| (10) | Pentru a asigura aplicarea eficace a dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, trebuie înființat sau identificat în fiecare stat membru un organism responsabil cu coordonarea problemelor de securitate a rețelelor și a informației, care să constituie punctul focal al cooperării transfrontaliere la nivelul Uniunii. Aceste organisme trebuie să dispună de resurse tehnice, financiare și umane adecvate, pentru a-și îndeplini în mod eficace și eficient sarcinile atribuite și a realiza astfel obiectivele prezentei directive. |
| --- | --- |

(10)

Pentru a asigura aplicarea eficace a dispozițiilor adoptate în temeiul prezentei directive, trebuie înființat sau identificat în fiecare stat membru un organism responsabil cu coordonarea problemelor de securitate a rețelelor și a informației, care să constituie punctul focal al cooperării transfrontaliere la nivelul Uniunii. Aceste organisme trebuie să dispună de resurse tehnice, financiare și umane adecvate, pentru a-și îndeplini în mod eficace și eficient sarcinile atribuite și a realiza astfel obiectivele prezentei directive.

| (10a) | Având în vedere diferențele dintre structurile naționale de guvernanță și pentru a menține mecanismele sectoriale deja existente sau organismele de supraveghere și de reglementare ale Uniunii și a evita suprapunerile, statele membre ar trebui să dispună de competența de a desemna mai multe autorități naționale competente responsabile cu îndeplinirea atribuțiilor legate de securitatea rețelelor și a sistemelor informatice ale operatorilor de piață vizați de prezenta directivă. Cu toate acestea, pentru a asigura o bună cooperare și comunicare transfrontalieră, este necesar ca fiecare stat membru să desemneze un singur punct unic de contact responsabil pentru cooperarea transfrontalieră la nivelul Uniunii, fără a aduce atingere mecanismelor de reglementare sectoriale. În cazul în care structura sa constituțională sau alte prevederi o impun, un stat membru ar trebui să fie în măsură să desemneze o singură autoritate care să îndeplinească atribuțiile autorității competente și ale punctului unic de contact. Autoritățile competente și punctele unice de contact ar trebui să fie organisme civile, care să funcționeze integral pe baza controlului democratic, și nu ar trebui să desfășoare activități în domeniul informațiilor, al aplicării legii sau al apărării și nici să fie legate organizațional în vreun fel de organismele active în aceste domenii. [AM 11] |
| --- | --- |

(10a)

Având în vedere diferențele dintre structurile naționale de guvernanță și pentru a menține mecanismele sectoriale deja existente sau organismele de supraveghere și de reglementare ale Uniunii și a evita suprapunerile, statele membre ar trebui să dispună de competența de a desemna mai multe autorități naționale competente responsabile cu îndeplinirea atribuțiilor legate de securitatea rețelelor și a sistemelor informatice ale operatorilor de piață vizați de prezenta directivă. Cu toate acestea, pentru a asigura o bună cooperare și comunicare transfrontalieră, este necesar ca fiecare stat membru să desemneze un singur punct unic de contact responsabil pentru cooperarea transfrontalieră la nivelul Uniunii, fără a aduce atingere mecanismelor de reglementare sectoriale. În cazul în care structura sa constituțională sau alte prevederi o impun, un stat membru ar trebui să fie în măsură să desemneze o singură autoritate care să îndeplinească atribuțiile autorității competente și ale punctului unic de contact. Autoritățile competente și punctele unice de contact ar trebui să fie organisme civile, care să funcționeze integral pe baza controlului democratic, și nu ar trebui să desfășoare activități în domeniul informațiilor, al aplicării legii sau al apărării și nici să fie legate organizațional în vreun fel de organismele active în aceste domenii. [AM 11]

| (11) | Toate statele membre trebuie

  și operatorii de piață ar trebui
  să fie echipați în mod adecvat, din punctul de vedere al capacității atât tehnice, cât și organizatorice, pentru a preveni, a detecta, a combate și a atenua incidentele și riscurile la care sunt supuse
  în orice moment
  rețelele și sistemele informatice.
  Sistemele de securitate ale administrațiilor publice ar trebui să fie sigure și să fie supuse unui control și unei examinări democratice. Echipamentele și capacitățile necesare în mod normal ar trebui să respecte standardele tehnice convenite de comun acord, precum și procedurile standard de operare (PSO).
  Prin urmare, în toate statele membre ar trebui înființate echipe de intervenție în caz de urgență informatică
  (CERT)
  funcționale și care să respecte cerințele esențiale, pentru a garanta existența capacităților eficace și compatibile care să administreze incidentele și riscurile și să asigure o cooperare eficientă la nivelul Uniunii.
  Aceste CERT ar trebui să aibă capacitatea de a interacționa pe baza unor standarde tehnice comune și a unor proceduri standard de operare (PSO). Având în vedere caracteristicile diferite ale CERT existente, care corespund unor nevoi tematice diferite și unor actori diferiți, statele membre ar trebui să garanteze că fiecare dintre sectoarele menționate în lista cu operatorii de piață prevăzută de prezenta directivă beneficiază de servicii din partea cel puțin unei CERT. În ceea ce privește cooperarea transfrontalieră dintre CERT, statele membre ar trebui să garanteze faptul că CERT dispun de mijloace suficiente pentru a participa la rețelele de cooperare de la nivelul Uniunii și cel internațional deja existente. [AM 12] |
| --- | --- |

(11)

Toate statele membre trebuie

  și operatorii de piață ar trebui
  să fie echipați în mod adecvat, din punctul de vedere al capacității atât tehnice, cât și organizatorice, pentru a preveni, a detecta, a combate și a atenua incidentele și riscurile la care sunt supuse
  în orice moment
  rețelele și sistemele informatice.
  Sistemele de securitate ale administrațiilor publice ar trebui să fie sigure și să fie supuse unui control și unei examinări democratice. Echipamentele și capacitățile necesare în mod normal ar trebui să respecte standardele tehnice convenite de comun acord, precum și procedurile standard de operare (PSO).
  Prin urmare, în toate statele membre ar trebui înființate echipe de intervenție în caz de urgență informatică
  (CERT)
  funcționale și care să respecte cerințele esențiale, pentru a garanta existența capacităților eficace și compatibile care să administreze incidentele și riscurile și să asigure o cooperare eficientă la nivelul Uniunii.
  Aceste CERT ar trebui să aibă capacitatea de a interacționa pe baza unor standarde tehnice comune și a unor proceduri standard de operare (PSO). Având în vedere caracteristicile diferite ale CERT existente, care corespund unor nevoi tematice diferite și unor actori diferiți, statele membre ar trebui să garanteze că fiecare dintre sectoarele menționate în lista cu operatorii de piață prevăzută de prezenta directivă beneficiază de servicii din partea cel puțin unei CERT. În ceea ce privește cooperarea transfrontalieră dintre CERT, statele membre ar trebui să garanteze faptul că CERT dispun de mijloace suficiente pentru a participa la rețelele de cooperare de la nivelul Uniunii și cel internațional deja existente. [AM 12]

| (12) | Pe baza progreselor semnificative obținute în cadrul Forumului european al statelor membre (FESM) în încurajarea dezbaterilor și a schimburilor de bune practici, inclusiv a elaborării principiilor de cooperare în caz de criză informatică europeană, statele membre și Comisia trebuie să formeze o rețea prin intermediul căreia să comunice permanent și care să susțină cooperarea lor. Acest mecanism de cooperare sigur și eficace trebuie

  , incluzând participarea operatorilor de piață, atunci când este cazul, ar trebui
  să permită schimbul de informații, detectarea și răspunsul structurate și coordonate la nivelul Uniunii. [AM 13] |
| --- | --- |

(12)

Pe baza progreselor semnificative obținute în cadrul Forumului european al statelor membre (FESM) în încurajarea dezbaterilor și a schimburilor de bune practici, inclusiv a elaborării principiilor de cooperare în caz de criză informatică europeană, statele membre și Comisia trebuie să formeze o rețea prin intermediul căreia să comunice permanent și care să susțină cooperarea lor. Acest mecanism de cooperare sigur și eficace trebuie

  , incluzând participarea operatorilor de piață, atunci când este cazul, ar trebui
  să permită schimbul de informații, detectarea și răspunsul structurate și coordonate la nivelul Uniunii. [AM 13]

| (13) | Este necesar ca Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) să asiste statele membre și Comisia, oferind experiența sa, asigurând consiliere și facilitând schimbul de bune practici. În special la aplicarea prezentei directive, Comisia trebuie

  și statele membre ar trebui
  să consulte ENISA. Pentru a asigura o informare eficace și în timp util a statelor membre și a Comisiei, în rețeaua de cooperare trebuie să poată fi transmise alerte rapide cu privire la incidente și riscuri. În vederea dezvoltării capacităților și a cunoștințelor statelor membre, rețeaua de cooperare trebuie să funcționeze, de asemenea, ca un instrument pentru schimbul de bune practici, asistând membrii săi la crearea capacităților și coordonând organizarea evaluărilor inter pares și a exercițiilor de NIS. [AM 14] |
| --- | --- |

(13)

Este necesar ca Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) să asiste statele membre și Comisia, oferind experiența sa, asigurând consiliere și facilitând schimbul de bune practici. În special la aplicarea prezentei directive, Comisia trebuie

  și statele membre ar trebui
  să consulte ENISA. Pentru a asigura o informare eficace și în timp util a statelor membre și a Comisiei, în rețeaua de cooperare trebuie să poată fi transmise alerte rapide cu privire la incidente și riscuri. În vederea dezvoltării capacităților și a cunoștințelor statelor membre, rețeaua de cooperare trebuie să funcționeze, de asemenea, ca un instrument pentru schimbul de bune practici, asistând membrii săi la crearea capacităților și coordonând organizarea evaluărilor inter pares și a exercițiilor de NIS. [AM 14]

| (13a) | Dacă se consideră indicat, statele membre ar trebui să poată utiliza sau adapta structurile organizatorice sau strategiile existente atunci când aplică dispozițiile prezentei directive. [AM 15] |
| --- | --- |

(13a)

Dacă se consideră indicat, statele membre ar trebui să poată utiliza sau adapta structurile organizatorice sau strategiile existente atunci când aplică dispozițiile prezentei directive. [AM 15]

| (14) | Trebuie creată o infrastructură de schimb de informații securizată, care să permită schimbul de informații sensibile și confidențiale în rețeaua de cooperare.
  Structurile existente în cadrul Uniunii ar trebui utilizate pe deplin în acest scop.
  Fără a aduce atingere obligației de a notifica rețelei de cooperare incidentele și riscurile care ating o dimensiune europeană, accesul la informațiile confidențiale provenind de la alte state membre trebuie

  ar trebui
  acordat numai statelor membre care demonstrează că procedurile și resursele lor tehnice, financiare și umane, precum și infrastructura lor de comunicații le garantează o participare în rețea eficace, eficientă și sigură
  , prin utilizarea unor metode transparente
  . [AM 16] |
| --- | --- |

(14)

Trebuie creată o infrastructură de schimb de informații securizată, care să permită schimbul de informații sensibile și confidențiale în rețeaua de cooperare.
  Structurile existente în cadrul Uniunii ar trebui utilizate pe deplin în acest scop.
  Fără a aduce atingere obligației de a notifica rețelei de cooperare incidentele și riscurile care ating o dimensiune europeană, accesul la informațiile confidențiale provenind de la alte state membre trebuie

  ar trebui
  acordat numai statelor membre care demonstrează că procedurile și resursele lor tehnice, financiare și umane, precum și infrastructura lor de comunicații le garantează o participare în rețea eficace, eficientă și sigură
  , prin utilizarea unor metode transparente
  . [AM 16]

| (15) | Deoarece majoritatea rețelelor și a sistemelor informatice au operatori privați, cooperarea dintre sectorul public și cel privat este esențială. Operatorii de piață trebuie încurajați să-și creeze propriile mecanisme de cooperare informală pentru asigurarea securității rețelelor și a informației. Aceștia ar trebui, de asemenea, să coopereze cu sectorul public și să facă schimb
  reciproc
  de informații și de bune practici,
  caracterul reciproc aplicându-se inclusiv schimbului de informații relevante, de sprijin
  operațional
  și de informații analizate din punct de vedere strategic,
  în caz de incident

  incidente
  .
  Pentru a încuraja în mod eficace schimbul de informații și de bune practici, este esențial să se asigure că operatorii de piață care participă la astfel de schimburi nu sunt dezavantajați ca urmare a cooperării lor. Sunt necesare garanții adecvate pentru a se asigura că o astfel de cooperare nu va expune operatorii în cauză la un risc de conformitate mai mare sau la noi obligații în temeiul legislației privind concurența, proprietatea intelectuală, protecția datelor sau criminalitatea informatică, printre altele, nici nu îi va expune la riscuri operaționale sau de securitate mai mari. [AM 17] |
| --- | --- |

(15)

Deoarece majoritatea rețelelor și a sistemelor informatice au operatori privați, cooperarea dintre sectorul public și cel privat este esențială. Operatorii de piață trebuie încurajați să-și creeze propriile mecanisme de cooperare informală pentru asigurarea securității rețelelor și a informației. Aceștia ar trebui, de asemenea, să coopereze cu sectorul public și să facă schimb
  reciproc
  de informații și de bune practici,
  caracterul reciproc aplicându-se inclusiv schimbului de informații relevante, de sprijin
  operațional
  și de informații analizate din punct de vedere strategic,
  în caz de incident

  incidente
  .
  Pentru a încuraja în mod eficace schimbul de informații și de bune practici, este esențial să se asigure că operatorii de piață care participă la astfel de schimburi nu sunt dezavantajați ca urmare a cooperării lor. Sunt necesare garanții adecvate pentru a se asigura că o astfel de cooperare nu va expune operatorii în cauză la un risc de conformitate mai mare sau la noi obligații în temeiul legislației privind concurența, proprietatea intelectuală, protecția datelor sau criminalitatea informatică, printre altele, nici nu îi va expune la riscuri operaționale sau de securitate mai mari. [AM 17]

| (16) | Pentru a asigura transparența și informarea adecvată a cetățenilor și a operatorilor de piață din UE, autoritățile competente trebuie

  Uniune
  ,
  punctele unice de contact ar trebui
  să creeze un site web

  internet
  comun
  , la nivelul Uniunii,
  pe care să publice informații neconfidențiale despre incidente, riscuri
  și modalități de atenuare a acestora și unde să ofere, atunci când este necesar, consiliere cu privire la măsurile adecvate de întreținere
  .
  Informațiile de pe site-ul internet ar trebui să fie accesibile indiferent de dispozitivul utilizat. Toate datele cu caracter personal publicate pe acest site internet ar trebui să se limiteze doar la ceea ce este necesar și să fie cât mai anonime posibil. [AM 18] |
| --- | --- |

(16)

Pentru a asigura transparența și informarea adecvată a cetățenilor și a operatorilor de piață din UE, autoritățile competente trebuie

  Uniune
  ,
  punctele unice de contact ar trebui
  să creeze un site web

  internet
  comun
  , la nivelul Uniunii,
  pe care să publice informații neconfidențiale despre incidente, riscuri
  și modalități de atenuare a acestora și unde să ofere, atunci când este necesar, consiliere cu privire la măsurile adecvate de întreținere
  .
  Informațiile de pe site-ul internet ar trebui să fie accesibile indiferent de dispozitivul utilizat. Toate datele cu caracter personal publicate pe acest site internet ar trebui să se limiteze doar la ceea ce este necesar și să fie cât mai anonime posibil. [AM 18]

| (17) | Dacă informațiile sunt considerate confidențiale în conformitate cu normele Uniunii și cele naționale privind secretul comercial, această confidențialitate trebuie asigurată atunci când se efectuează activitățile și se îndeplinesc obiectivele stabilite de prezenta directivă. |
| --- | --- |

(17)

Dacă informațiile sunt considerate confidențiale în conformitate cu normele Uniunii și cele naționale privind secretul comercial, această confidențialitate trebuie asigurată atunci când se efectuează activitățile și se îndeplinesc obiectivele stabilite de prezenta directivă.

| (18) | În special pe baza experiențelor naționale în materie de gestionare a crizelor și în cooperare cu ENISA, Comisia și statele membre elaborează un plan al Uniunii de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației, care definește mecanismele de cooperare
  , bunele practici și modelele de funcționare
  pentru
  prevenirea, depistarea, raportarea și
  contracararea riscurilor și a incidentelor. La administrarea avertismentelor rapide în cadrul rețelei de cooperare, trebuie să se țină seama în mod corespunzător de acest plan. [AM 19] |
| --- | --- |

(18)

În special pe baza experiențelor naționale în materie de gestionare a crizelor și în cooperare cu ENISA, Comisia și statele membre elaborează un plan al Uniunii de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației, care definește mecanismele de cooperare
  , bunele practici și modelele de funcționare
  pentru
  prevenirea, depistarea, raportarea și
  contracararea riscurilor și a incidentelor. La administrarea avertismentelor rapide în cadrul rețelei de cooperare, trebuie să se țină seama în mod corespunzător de acest plan. [AM 19]

| (19) | Transmiterea în rețea a unei alerte rapide trebuie impusă numai dacă amploarea și gravitatea incidentului sau a riscului în cauză ating sau pot atinge un nivel la care este necesară o informare sau o coordonare a răspunsului la nivelul Uniunii. Prin urmare, alertele rapide trebuie să se limiteze la incidentele sau la riscurile reale sau potențiale care se extind rapid, depășesc capacitatea națională de răspuns sau afectează mai multe state membre. Pentru a permite o evaluare corectă, toate informațiile relevante pentru evaluarea riscului sau a incidentului trebuie comunicate rețelei de cooperare. [AM 20] |
| --- | --- |

(19)

Transmiterea în rețea a unei alerte rapide trebuie impusă numai dacă amploarea și gravitatea incidentului sau a riscului în cauză ating sau pot atinge un nivel la care este necesară o informare sau o coordonare a răspunsului la nivelul Uniunii. Prin urmare, alertele rapide trebuie să se limiteze la incidentele sau la riscurile reale sau potențiale care se extind rapid, depășesc capacitatea națională de răspuns sau afectează mai multe state membre. Pentru a permite o evaluare corectă, toate informațiile relevante pentru evaluarea riscului sau a incidentului trebuie comunicate rețelei de cooperare. [AM 20]

| (20) | După primirea și evaluarea unei alerte rapide, autoritățile competente trebuie

  punctele unice de contact ar trebui
  să convină asupra unui răspuns coordonat, în conformitate cu planul Uniunii de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației. Autoritățile competente

  Punctele unice de contact, ENISA
  și Comisia trebuie

  ar trebui
  informate cu privire la măsurile adoptate la nivel național ca urmare a răspunsului coordonat. [AM 21] |
| --- | --- |

(20)

După primirea și evaluarea unei alerte rapide, autoritățile competente trebuie

  punctele unice de contact ar trebui
  să convină asupra unui răspuns coordonat, în conformitate cu planul Uniunii de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației. Autoritățile competente

  Punctele unice de contact, ENISA
  și Comisia trebuie

  ar trebui
  informate cu privire la măsurile adoptate la nivel național ca urmare a răspunsului coordonat. [AM 21]

| (21) | Având în vedere dimensiunea mondială a problemelor de securitate a rețelelor și a informației, este nevoie de o cooperare internațională mai strânsă pentru a îmbunătăți standardele de securitate și schimbul de informații și pentru a promova o abordare internațională comună a acestor probleme.
  Orice cadru pentru o astfel de cooperare internațională ar trebui să facă obiectul Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (5)

  și ale Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului

   (6)
  . [AM 22] |
| --- | --- |

(21)

Având în vedere dimensiunea mondială a problemelor de securitate a rețelelor și a informației, este nevoie de o cooperare internațională mai strânsă pentru a îmbunătăți standardele de securitate și schimbul de informații și pentru a promova o abordare internațională comună a acestor probleme.
  Orice cadru pentru o astfel de cooperare internațională ar trebui să facă obiectul Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (5)

  și ale Regulamentului (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al Consiliului

   (6)
  . [AM 22]

| (22) | Responsabilitatea asigurării securității rețelelor și a informației revine în mare măsură operatorilor de piață. Trebuie

  Ar trebui
  promovată și dezvoltată prin intermediul unor cerințe adecvate de reglementare și al practicilor voluntare din sector o cultură a gestionării riscurilor,
  a cooperării strânse și a încrederii,
  care să implice evaluarea riscurilor și aplicarea unor măsuri de securitate adecvate riscurilor întâmpinate

  și incidentelor, provocate în mod deliberat sau întâmplător
  . Pentru ca rețeaua de cooperare să funcționeze în mod eficace, este esențială, de asemenea, stabilirea unor condiții uniforme
  și de încredere
  care să asigure o cooperare eficace între toate statele membre. [AM 23] |
| --- | --- |

(22)

Responsabilitatea asigurării securității rețelelor și a informației revine în mare măsură operatorilor de piață. Trebuie

  Ar trebui
  promovată și dezvoltată prin intermediul unor cerințe adecvate de reglementare și al practicilor voluntare din sector o cultură a gestionării riscurilor,
  a cooperării strânse și a încrederii,
  care să implice evaluarea riscurilor și aplicarea unor măsuri de securitate adecvate riscurilor întâmpinate

  și incidentelor, provocate în mod deliberat sau întâmplător
  . Pentru ca rețeaua de cooperare să funcționeze în mod eficace, este esențială, de asemenea, stabilirea unor condiții uniforme
  și de încredere
  care să asigure o cooperare eficace între toate statele membre. [AM 23]

| (23) | În conformitate cu Directiva 2002/21/CE, întreprinderile furnizoare de rețele de comunicații publice sau de servicii de comunicații electronice accesibile publicului trebuie să ia măsurile adecvate pentru a garanta integritatea și securitatea acestora și trebuie să introducă cerințe de notificare a încălcării securității și a pierderii integrității. În conformitate cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), furnizorul unor servicii de comunicații electronice accesibile publicului trebuie să ia măsurile tehnice și organizatorice adecvate pentru a garanta securitatea acestora. |
| --- | --- |

(23)

În conformitate cu Directiva 2002/21/CE, întreprinderile furnizoare de rețele de comunicații publice sau de servicii de comunicații electronice accesibile publicului trebuie să ia măsurile adecvate pentru a garanta integritatea și securitatea acestora și trebuie să introducă cerințe de notificare a încălcării securității și a pierderii integrității. În conformitate cu Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), furnizorul unor servicii de comunicații electronice accesibile publicului trebuie să ia măsurile tehnice și organizatorice adecvate pentru a garanta securitatea acestora.

| (24) | Aceste obligații trebuie

  ar trebui extinse dincolo de sectorul comunicațiilor electronice la operatorii de infrastructură ce utilizează intens tehnologia informației și comunicațiilor și sunt esențiali pentru funcționarea sectoarelor vitale ale economiei sau societății, cum ar fi energia electrică și gazele naturale, transporturile, instituțiile de credit, infrastructurile piețelor financiare și sănătatea. Perturbarea acestor rețele și sisteme informatice ar afecta piața internă. Deși obligațiile prevăzute în prezenta directivă nu ar trebui
  extinse dincolo de sectorul comunicațiilor electronice la principalii furnizori de servicii ale societății informaționale, definite în Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), pe care se bazează serviciile din aval ale societății informaționale sau activitățile online, cum ar fi platformele de comerț electronic, serviciile de procesare a plăților online, rețelele de socializare, motoarele de căutare, serviciile de cloud computing
  în general
  sau vânzarea de aplicații
  , aceștia ar putea informa în mod voluntar autoritățile competente sau punctele unice de contact cu privire la incidentele legate de securitatea rețelelor despre care consideră că este necesar să fie comunicate
  .
  Autoritatea competentă sau punctul unic de contact ar trebui să prezinte, dacă acest lucru este posibil, operatorilor de piață care au comunicat incidentul informații analizate din punct de vedere strategic care vor contribui la eliminarea amenințării la adresa securității
  . Perturbarea acestor servicii suport ale societății informaționale împiedică furnizarea altor servicii ale societății informaționale care se bazează pe primele ca elemente-cheie. Dezvoltatorii de programe informatice și producătorii de echipamente informatice nu sunt furnizori de servicii ale societății informaționale și, prin urmare, se exclud. Aceste obligații trebuie extinse, de asemenea, la administrațiile publice și la operatorii de infrastructură critică, ce utilizează intens tehnologia informației și comunicațiilor și sunt esențiali pentru funcționarea sectoarelor vitale ale economiei sau societății, cum ar fi energia electrică și gazele naturale, transporturile, instituțiile de credit, bursele și sănătatea. Perturbarea acestor rețele și sisteme informatice ar afecta piața internă.
  [AM 24] |
| --- | --- |

(24)

Aceste obligații trebuie

  ar trebui extinse dincolo de sectorul comunicațiilor electronice la operatorii de infrastructură ce utilizează intens tehnologia informației și comunicațiilor și sunt esențiali pentru funcționarea sectoarelor vitale ale economiei sau societății, cum ar fi energia electrică și gazele naturale, transporturile, instituțiile de credit, infrastructurile piețelor financiare și sănătatea. Perturbarea acestor rețele și sisteme informatice ar afecta piața internă. Deși obligațiile prevăzute în prezenta directivă nu ar trebui
  extinse dincolo de sectorul comunicațiilor electronice la principalii furnizori de servicii ale societății informaționale, definite în Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului (8), pe care se bazează serviciile din aval ale societății informaționale sau activitățile online, cum ar fi platformele de comerț electronic, serviciile de procesare a plăților online, rețelele de socializare, motoarele de căutare, serviciile de cloud computing
  în general
  sau vânzarea de aplicații
  , aceștia ar putea informa în mod voluntar autoritățile competente sau punctele unice de contact cu privire la incidentele legate de securitatea rețelelor despre care consideră că este necesar să fie comunicate
  .
  Autoritatea competentă sau punctul unic de contact ar trebui să prezinte, dacă acest lucru este posibil, operatorilor de piață care au comunicat incidentul informații analizate din punct de vedere strategic care vor contribui la eliminarea amenințării la adresa securității
  . Perturbarea acestor servicii suport ale societății informaționale împiedică furnizarea altor servicii ale societății informaționale care se bazează pe primele ca elemente-cheie. Dezvoltatorii de programe informatice și producătorii de echipamente informatice nu sunt furnizori de servicii ale societății informaționale și, prin urmare, se exclud. Aceste obligații trebuie extinse, de asemenea, la administrațiile publice și la operatorii de infrastructură critică, ce utilizează intens tehnologia informației și comunicațiilor și sunt esențiali pentru funcționarea sectoarelor vitale ale economiei sau societății, cum ar fi energia electrică și gazele naturale, transporturile, instituțiile de credit, bursele și sănătatea. Perturbarea acestor rețele și sisteme informatice ar afecta piața internă.
  [AM 24]

| (24a) | Deși furnizorii de echipamente și programe informatice nu sunt operatori de piață comparabili cu cei care intră sub incidența prezentei directive, produsele lor facilitează securitatea rețelelor și a sistemelor informatice. Prin urmare, aceștia au un rol important în a le permite operatorilor de piață să asigure securitatea rețelelor și a sistemelor lor informatice. Dat fiind faptul că produsele din domeniul echipamentelor și programelor informatice fac deja obiectul normelor existente în materie de răspundere pentru produsele cu defect, statele membre ar trebui să garanteze aplicarea normelor respective. [AM 25] |
| --- | --- |

(24a)

Deși furnizorii de echipamente și programe informatice nu sunt operatori de piață comparabili cu cei care intră sub incidența prezentei directive, produsele lor facilitează securitatea rețelelor și a sistemelor informatice. Prin urmare, aceștia au un rol important în a le permite operatorilor de piață să asigure securitatea rețelelor și a sistemelor lor informatice. Dat fiind faptul că produsele din domeniul echipamentelor și programelor informatice fac deja obiectul normelor existente în materie de răspundere pentru produsele cu defect, statele membre ar trebui să garanteze aplicarea normelor respective. [AM 25]

| (25) | Măsurile tehnice și organizatorice impuse administrațiilor publice și operatorilor de piață nu trebuie să implice proiectarea, dezvoltarea sau fabricarea într-un anumit mod a unui anumit produs comercial al tehnologiei informației și comunicațiilor. [AM 26] |
| --- | --- |

(25)

Măsurile tehnice și organizatorice impuse administrațiilor publice și operatorilor de piață nu trebuie să implice proiectarea, dezvoltarea sau fabricarea într-un anumit mod a unui anumit produs comercial al tehnologiei informației și comunicațiilor. [AM 26]

| (26) | Administrațiile publice și Operatorii de piață trebuie să asigure securitatea rețelelor și a sistemelor aflate sub controlul lor. Acestea sunt în principal rețele și sisteme private, gestionarea securității lor fiind fie efectuată de către personalul IT intern, fie externalizată. Obligațiile în materie de securitate și notificare trebuie să se aplice operatorilor de piață relevanți și administrațiilor publice, indiferent dacă aceștia asigură ei înșiși întreținerea propriilor rețele și sisteme informatice sau externalizează această activitate. [AM 27] |
| --- | --- |

(26)

Administrațiile publice și Operatorii de piață trebuie să asigure securitatea rețelelor și a sistemelor aflate sub controlul lor. Acestea sunt în principal rețele și sisteme private, gestionarea securității lor fiind fie efectuată de către personalul IT intern, fie externalizată. Obligațiile în materie de securitate și notificare trebuie să se aplice operatorilor de piață relevanți și administrațiilor publice, indiferent dacă aceștia asigură ei înșiși întreținerea propriilor rețele și sisteme informatice sau externalizează această activitate. [AM 27]

| (27) | Pentru a evita impunerea unei sarcini financiare și administrative disproporționate asupra micilor operatori și a utilizatorilor, cerințele trebuie să fie proporționale cu riscurile la care este expusă rețeaua sau sistemul informatic în cauză, ținând seama de cea mai avansată tehnologie corespunzătoare unor astfel de măsuri. Aceste cerințe nu trebuie să se aplice microîntreprinderilor. |
| --- | --- |

(27)

Pentru a evita impunerea unei sarcini financiare și administrative disproporționate asupra micilor operatori și a utilizatorilor, cerințele trebuie să fie proporționale cu riscurile la care este expusă rețeaua sau sistemul informatic în cauză, ținând seama de cea mai avansată tehnologie corespunzătoare unor astfel de măsuri. Aceste cerințe nu trebuie să se aplice microîntreprinderilor.

| (28) | Autoritățile competente trebuie

  și punctele unice de contact ar trebui
  să acorde atenția cuvenită menținerii unor canale informale și sigure pentru schimbul de informații dintre operatorii de pe piață și dintre sectorul public și cel privat.
  Autoritățile competente și punctele unice de contact ar trebui să informeze producătorii și furnizorii de servicii ale căror produse și servicii TIC sunt afectate cu privire la incidentele care au un impact semnificativ și care le-au fost notificate.
  Anunțarea publică a incidentelor raportate autorităților competente trebuie

  și punctelor unice de contact ar trebui
  să găsească echilibrul cuvenit între interesul publicului de a fi informat cu privire la amenințări și eventualele daune comerciale sau în domeniul reputației pe care le pot suferi administrațiile publice și operatorii de piață care raportează incidentele. Atunci când sunt puse în aplicare obligațiile de notificare, autoritățile competente trebuie

  și punctele unice de contact ar trebui
  să acorde o atenție deosebită necesității de a păstra stricta confidențialitate a informațiilor despre vulnerabilitățile unui produs, înainte de apariția

  aplicarea
  unor soluții de securitate adecvate.
  Ca principiu general, punctele unice de contact nu ar trebui să comunice datele cu caracter personal ale persoanelor implicate în incidente. Punctele unice de contact ar trebui să comunice astfel de date doar în cazurile imperioase și proporțional cu obiectivul urmărit. [AM 28] |
| --- | --- |

(28)

Autoritățile competente trebuie

  și punctele unice de contact ar trebui
  să acorde atenția cuvenită menținerii unor canale informale și sigure pentru schimbul de informații dintre operatorii de pe piață și dintre sectorul public și cel privat.
  Autoritățile competente și punctele unice de contact ar trebui să informeze producătorii și furnizorii de servicii ale căror produse și servicii TIC sunt afectate cu privire la incidentele care au un impact semnificativ și care le-au fost notificate.
  Anunțarea publică a incidentelor raportate autorităților competente trebuie

  și punctelor unice de contact ar trebui
  să găsească echilibrul cuvenit între interesul publicului de a fi informat cu privire la amenințări și eventualele daune comerciale sau în domeniul reputației pe care le pot suferi administrațiile publice și operatorii de piață care raportează incidentele. Atunci când sunt puse în aplicare obligațiile de notificare, autoritățile competente trebuie

  și punctele unice de contact ar trebui
  să acorde o atenție deosebită necesității de a păstra stricta confidențialitate a informațiilor despre vulnerabilitățile unui produs, înainte de apariția

  aplicarea
  unor soluții de securitate adecvate.
  Ca principiu general, punctele unice de contact nu ar trebui să comunice datele cu caracter personal ale persoanelor implicate în incidente. Punctele unice de contact ar trebui să comunice astfel de date doar în cazurile imperioase și proporțional cu obiectivul urmărit. [AM 28]

| (29) | Autoritățile competente trebuie să dispună de mijloacele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile, inclusiv de împuternicirea de a solicita operatorilor de piață și administrațiilor publice suficiente informații pentru a putea evalua nivelul de securitate al rețelelor și al sistemelor informatice,
  pentru a putea măsura numărul, scara și sfera incidentelor,
  precum și date credibile și cuprinzătoare privind incidentele reale care au avut impact asupra funcționării rețelelor și a sistemelor informatice. [AM 29] |
| --- | --- |

(29)

Autoritățile competente trebuie să dispună de mijloacele necesare pentru a-și îndeplini sarcinile, inclusiv de împuternicirea de a solicita operatorilor de piață și administrațiilor publice suficiente informații pentru a putea evalua nivelul de securitate al rețelelor și al sistemelor informatice,
  pentru a putea măsura numărul, scara și sfera incidentelor,
  precum și date credibile și cuprinzătoare privind incidentele reale care au avut impact asupra funcționării rețelelor și a sistemelor informatice. [AM 29]

| (30) | În multe cazuri, incidentele sunt rezultatul activităților infracționale. Caracterul penal al incidentelor poate fi presupus, chiar dacă dovezile care îl atestă nu sunt suficient de clare de la început. În acest context, cooperarea adecvată dintre autoritățile competente
  , punctele unice de contact
  și autoritățile de aplicare a legii trebuie

  , precum și cooperarea cu EC3 (Centrul Europol de combatere a criminalității informatice) și cu ENISA ar trebui
  să facă parte din răspunsul global eficace dat amenințării pe care o reprezintă incidentele de securitate. Pentru promovarea unui mediu sigur, securizat și mai rezilient este nevoie, în special, de raportarea în mod sistematic către autoritățile de aplicare a legii a incidentelor cu presupus caracter penal grav. Caracterul penal grav al incidentelor trebuie evaluat în lumina legislației Uniunii privind criminalitatea informatică. [AM 30] |
| --- | --- |

(30)

În multe cazuri, incidentele sunt rezultatul activităților infracționale. Caracterul penal al incidentelor poate fi presupus, chiar dacă dovezile care îl atestă nu sunt suficient de clare de la început. În acest context, cooperarea adecvată dintre autoritățile competente
  , punctele unice de contact
  și autoritățile de aplicare a legii trebuie

  , precum și cooperarea cu EC3 (Centrul Europol de combatere a criminalității informatice) și cu ENISA ar trebui
  să facă parte din răspunsul global eficace dat amenințării pe care o reprezintă incidentele de securitate. Pentru promovarea unui mediu sigur, securizat și mai rezilient este nevoie, în special, de raportarea în mod sistematic către autoritățile de aplicare a legii a incidentelor cu presupus caracter penal grav. Caracterul penal grav al incidentelor trebuie evaluat în lumina legislației Uniunii privind criminalitatea informatică. [AM 30]

| (31) | În multe cazuri, datele cu caracter personal sunt compromise în urma unor incidente.
  Statele membre și operatorii de piață ar trebui să asigure protecția datelor cu caracter personal stocate, prelucrate sau transmise împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii sau modificării accidentale și a stocării, accesării, divulgării sau diseminării neautorizate sau ilegale; și asigură punerea în aplicare a unei politici de securitate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal.
  În acest context, autoritățile competente
  , punctele unice de contact
  și autoritățile de protecție a datelor trebuie

  ar trebui
  să coopereze și să facă schimb de informații cu privire la toate aspectele relevante

  , inclusiv, atunci când este cazul, cu operatorii de piață
  pentru abordarea cazurilor de încălcare a securității datelor cu caracter personal în urma unor incidente
  , în conformitate cu normele aplicabile privind protecția datelor
  . Statele membre trebuie să pună în aplicare Obligația de a notifica incidentele de securitate
  ar trebui îndeplinită
  într-un mod care reduce la minimum sarcina administrativă în cazurile în care incidentul de securitate este și o încălcare a securității datelor cu caracter personal în conformitate cu Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date

   (9)

  . Colaborând cu autoritățile competente și cu autoritățile de protecție a datelor,

  ce trebuie notificată în conformitate cu legislația Uniunii privind protecția datelor
  . ENISA poate contribui la

  ar trebui să contribuie prin
  elaborarea unor mecanisme și formulare de schimb de informații, care să evite necesitatea de a utiliza două formulare de notificare. Formularul

  și a unui formular
  unic de notificare facilitează

  care să faciliteze
  raportarea incidentelor care compromit datele cu caracter personal, reducând astfel sarcina administrativă impusă întreprinderilor și administrațiilor publice. [AM 31] |
| --- | --- |

(31)

În multe cazuri, datele cu caracter personal sunt compromise în urma unor incidente.
  Statele membre și operatorii de piață ar trebui să asigure protecția datelor cu caracter personal stocate, prelucrate sau transmise împotriva distrugerii accidentale sau ilegale, a pierderii sau modificării accidentale și a stocării, accesării, divulgării sau diseminării neautorizate sau ilegale; și asigură punerea în aplicare a unei politici de securitate în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal.
  În acest context, autoritățile competente
  , punctele unice de contact
  și autoritățile de protecție a datelor trebuie

  ar trebui
  să coopereze și să facă schimb de informații cu privire la toate aspectele relevante

  , inclusiv, atunci când este cazul, cu operatorii de piață
  pentru abordarea cazurilor de încălcare a securității datelor cu caracter personal în urma unor incidente
  , în conformitate cu normele aplicabile privind protecția datelor
  . Statele membre trebuie să pună în aplicare Obligația de a notifica incidentele de securitate
  ar trebui îndeplinită
  într-un mod care reduce la minimum sarcina administrativă în cazurile în care incidentul de securitate este și o încălcare a securității datelor cu caracter personal în conformitate cu Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date

   (9)

  . Colaborând cu autoritățile competente și cu autoritățile de protecție a datelor,

  ce trebuie notificată în conformitate cu legislația Uniunii privind protecția datelor
  . ENISA poate contribui la

  ar trebui să contribuie prin
  elaborarea unor mecanisme și formulare de schimb de informații, care să evite necesitatea de a utiliza două formulare de notificare. Formularul

  și a unui formular
  unic de notificare facilitează

  care să faciliteze
  raportarea incidentelor care compromit datele cu caracter personal, reducând astfel sarcina administrativă impusă întreprinderilor și administrațiilor publice. [AM 31]

| (32) | Standardizarea cerințelor de securitate este un proces impulsionat de piață
  , de natură voluntară, care ar trebui să permită participanților pe piață să recurgă la mijloace alternative pentru a obține rezultate cel puțin similare
  . Pentru a asigura o aplicare convergentă a standardelor de securitate, statele membre trebuie

  ar trebui
  să încurajeze respectarea standardelor indicate
  cu caracter interoperabil
  sau conformitatea cu acestea, în vederea garantării unui nivel ridicat de securitate la nivelul Uniunii. În acest scop,
  este necesar să se ia în considerare aplicarea unor standarde internaționale deschise privind securitatea rețelelor și a informațiilor sau proiectarea unor astfel de instrumente. Un alt pas înainte necesar
  ar putea fi necesară elaborarea unor standarde armonizate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (10).
  În special, ETSI, CEN și CENELEC ar trebui să fie abilitate să sugereze standarde de securitate deschise ale Uniunii eficace și eficiente, în care să fie evitate pe cât posibil preferințele tehnologice și care ar trebui să fie concepute astfel încât să fie ușor de gestionat de către participanții mici și mijlocii de pe piață. Standardele internaționale din domeniul securității cibernetice ar trebui verificate cu atenție pentru a se asigura că nu au fost compromise și că oferă niveluri adecvate de securitate, garantându-se astfel că obiectivul propus vizând respectarea standardelor de securitate sporește nivelul general de securitate cibernetică al Uniunii și nu acționează în mod contrar. [AM 32] |
| --- | --- |

(32)

Standardizarea cerințelor de securitate este un proces impulsionat de piață
  , de natură voluntară, care ar trebui să permită participanților pe piață să recurgă la mijloace alternative pentru a obține rezultate cel puțin similare
  . Pentru a asigura o aplicare convergentă a standardelor de securitate, statele membre trebuie

  ar trebui
  să încurajeze respectarea standardelor indicate
  cu caracter interoperabil
  sau conformitatea cu acestea, în vederea garantării unui nivel ridicat de securitate la nivelul Uniunii. În acest scop,
  este necesar să se ia în considerare aplicarea unor standarde internaționale deschise privind securitatea rețelelor și a informațiilor sau proiectarea unor astfel de instrumente. Un alt pas înainte necesar
  ar putea fi necesară elaborarea unor standarde armonizate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (10).
  În special, ETSI, CEN și CENELEC ar trebui să fie abilitate să sugereze standarde de securitate deschise ale Uniunii eficace și eficiente, în care să fie evitate pe cât posibil preferințele tehnologice și care ar trebui să fie concepute astfel încât să fie ușor de gestionat de către participanții mici și mijlocii de pe piață. Standardele internaționale din domeniul securității cibernetice ar trebui verificate cu atenție pentru a se asigura că nu au fost compromise și că oferă niveluri adecvate de securitate, garantându-se astfel că obiectivul propus vizând respectarea standardelor de securitate sporește nivelul general de securitate cibernetică al Uniunii și nu acționează în mod contrar. [AM 32]

| (33) | Comisia trebuie

  ar trebui
  să revizuiască periodic prezenta directivă,
  consultându-se cu toate părțile interesate,
  în special pentru a stabili dacă este necesară efectuarea unor modificări ca urmare a evoluției tehnologiei sau a condițiilor
  sociale, politice, tehnologice sau
  de piață. [AM 33] |
| --- | --- |

(33)

Comisia trebuie

  ar trebui
  să revizuiască periodic prezenta directivă,
  consultându-se cu toate părțile interesate,
  în special pentru a stabili dacă este necesară efectuarea unor modificări ca urmare a evoluției tehnologiei sau a condițiilor
  sociale, politice, tehnologice sau
  de piață. [AM 33]

| (34) | Pentru a permite buna funcționare a rețelei de cooperare, Comisiei trebuie

  ar trebui
  să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE referitoare la definirea criteriilor pe care trebuie să le îndeplinească un stat membru pentru a fi autorizat să participe la sistemul securizat

  setul comun de standarde în materie de securitate și de interconectare pentru infrastructura securizată
  de schimb de informații, specificarea mai detaliată a evenimentelor care declanșează alerta rapidă și definirea circumstanțelor în care operatorii de piață și administrațiile publice au obligația de a notifica incidentele. [AM 34] |
| --- | --- |

(34)

Pentru a permite buna funcționare a rețelei de cooperare, Comisiei trebuie

  ar trebui
  să i se delege competența de a adopta acte în conformitate cu articolul 290 din TFUE referitoare la definirea criteriilor pe care trebuie să le îndeplinească un stat membru pentru a fi autorizat să participe la sistemul securizat

  setul comun de standarde în materie de securitate și de interconectare pentru infrastructura securizată
  de schimb de informații, specificarea mai detaliată a evenimentelor care declanșează alerta rapidă și definirea circumstanțelor în care operatorii de piață și administrațiile publice au obligația de a notifica incidentele. [AM 34]

| (35) | Este deosebit de important ca, în cursul activităților sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și redactează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, în timp util și în mod adecvat a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu. |
| --- | --- |

(35)

Este deosebit de important ca, în cursul activităților sale pregătitoare, Comisia să organizeze consultări adecvate, inclusiv la nivel de experți. Atunci când pregătește și redactează acte delegate, Comisia trebuie să asigure transmiterea simultană, în timp util și în mod adecvat a documentelor relevante către Parlamentul European și Consiliu.

| (36) | În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentei directive, Comisiei trebuie

  ar trebui
  să i se confere competențe de executare în ceea ce privește cooperarea dintre autoritățile competente

  punctele unice de contact
  și Comisie în cadrul rețelei de cooperare, accesul la infrastructura securizată de schimb de informații,

  fără a aduce atingere mecanismelor de cooperare existente la nivel național,
  planul Uniunii de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației, formularele și procedurile aplicabile pentru informarea publicului cu privire la incidente și standardele și/sau specificațiile tehnice relevante pentru securitatea rețelelor și a informației

  notificarea incidentelor care au un impact semnificativ
  . Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11). [AM 35] |
| --- | --- |

(36)

În vederea asigurării unor condiții uniforme de punere în aplicare a prezentei directive, Comisiei trebuie

  ar trebui
  să i se confere competențe de executare în ceea ce privește cooperarea dintre autoritățile competente

  punctele unice de contact
  și Comisie în cadrul rețelei de cooperare, accesul la infrastructura securizată de schimb de informații,

  fără a aduce atingere mecanismelor de cooperare existente la nivel național,
  planul Uniunii de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației, formularele și procedurile aplicabile pentru informarea publicului cu privire la incidente și standardele și/sau specificațiile tehnice relevante pentru securitatea rețelelor și a informației

  notificarea incidentelor care au un impact semnificativ
  . Aceste competențe trebuie exercitate în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului (11). [AM 35]

| (37) | În ceea ce privește aplicarea prezentei directive, Comisia ar trebui să colaboreze, după caz, cu comitetele sectoriale relevante și cu organismele relevante instituite la nivelul UE

  Uniunii
  în special în domeniile
  guvernării electronice,
  energiei, transporturilor și, sănătății
  și apărării
  . [AM 36] |
| --- | --- |

(37)

În ceea ce privește aplicarea prezentei directive, Comisia ar trebui să colaboreze, după caz, cu comitetele sectoriale relevante și cu organismele relevante instituite la nivelul UE

  Uniunii
  în special în domeniile
  guvernării electronice,
  energiei, transporturilor și, sănătății
  și apărării
  . [AM 36]

| (38) | Informațiile considerate confidențiale de către o autoritate competentă
  sau un punct unic de contact
  în conformitate cu normele Uniunii și cele naționale privind secretul comercial trebuie

  ar trebui
  să facă obiectul schimbului de informații cu Comisia și cu
  agențiile relevante ale acesteia, cu punctele unice de contact și/sau cu
  alte autorități naționale competente, numai dacă acest schimb este strict necesar pentru aplicarea prezentei directive. Schimbul de informații trebuie

  ar trebui
  să se limiteze la informațiile relevante și să fie

  ceea ce este relevant, necesar și
  proporțional cu scopul urmărit
  și să respecte criterii de confidențialitate și securitate prestabilite, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE, informații care fac obiectul unor acorduri de nedivulgare și al unor acorduri de nedivulgare informale, cum ar fi Traffic Light Protocol
  . [AM 37] |
| --- | --- |

(38)

Informațiile considerate confidențiale de către o autoritate competentă
  sau un punct unic de contact
  în conformitate cu normele Uniunii și cele naționale privind secretul comercial trebuie

  ar trebui
  să facă obiectul schimbului de informații cu Comisia și cu
  agențiile relevante ale acesteia, cu punctele unice de contact și/sau cu
  alte autorități naționale competente, numai dacă acest schimb este strict necesar pentru aplicarea prezentei directive. Schimbul de informații trebuie

  ar trebui
  să se limiteze la informațiile relevante și să fie

  ceea ce este relevant, necesar și
  proporțional cu scopul urmărit
  și să respecte criterii de confidențialitate și securitate prestabilite, în conformitate cu Decizia 2011/292/UE, informații care fac obiectul unor acorduri de nedivulgare și al unor acorduri de nedivulgare informale, cum ar fi Traffic Light Protocol
  . [AM 37]

| (39) | Schimbul de informații cu privire la riscuri și incidente desfășurat în cadrul rețelei de cooperare și îndeplinirea cerințelor de notificare a incidentelor către autoritățile naționale competente
  sau punctele unice de contact
  pot necesita prelucrarea datelor cu caracter personal. O astfel de prelucrare este necesară pentru realizarea obiectivelor de interes public urmărite de prezenta directivă și, prin urmare, este legitimă în temeiul articolului 7 din Directiva 95/46/CE. Aceasta nu constituie, din perspectiva obiectivelor legitime respective, o intervenție disproporționată și intolerabilă care să afecteze substanța însăși a dreptului la protecția datelor cu caracter personal garantat prin articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În aplicarea prezentei directive, Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (12) se aplică, după caz. Atunci când datele sunt prelucrate de instituțiile și organele Uniunii în scopul punerii în aplicare a prezentei directive, o astfel de prelucrare trebuie să respecte Regulamentul (CE) nr. 45/2001. [AM 38] |
| --- | --- |

(39)

Schimbul de informații cu privire la riscuri și incidente desfășurat în cadrul rețelei de cooperare și îndeplinirea cerințelor de notificare a incidentelor către autoritățile naționale competente
  sau punctele unice de contact
  pot necesita prelucrarea datelor cu caracter personal. O astfel de prelucrare este necesară pentru realizarea obiectivelor de interes public urmărite de prezenta directivă și, prin urmare, este legitimă în temeiul articolului 7 din Directiva 95/46/CE. Aceasta nu constituie, din perspectiva obiectivelor legitime respective, o intervenție disproporționată și intolerabilă care să afecteze substanța însăși a dreptului la protecția datelor cu caracter personal garantat prin articolul 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. În aplicarea prezentei directive, Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului (12) se aplică, după caz. Atunci când datele sunt prelucrate de instituțiile și organele Uniunii în scopul punerii în aplicare a prezentei directive, o astfel de prelucrare trebuie să respecte Regulamentul (CE) nr. 45/2001. [AM 38]

| (40) | Deoarece obiectivele prezentei directive, și anume asigurarea unui nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune, nu pot fi realizate în măsură suficientă de către statele membre în mod individual dar, având în vedere efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective. |
| --- | --- |

(40)

Deoarece obiectivele prezentei directive, și anume asigurarea unui nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informației în Uniune, nu pot fi realizate în măsură suficientă de către statele membre în mod individual dar, având în vedere efectele acțiunii, pot fi realizate mai bine la nivelul Uniunii, Uniunea poate adopta măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității stabilit la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității prevăzut la același articol, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor respective.

| (41) | Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la respectarea vieții private și a secretului comunicațiilor, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul de proprietate, dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești și dreptul de a fi ascultat. Prezenta directivă trebuie pusă în aplicare în conformitate cu aceste drepturi și principii. |
| --- | --- |

(41)

Prezenta directivă respectă drepturile fundamentale și principiile recunoscute de Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, în special dreptul la respectarea vieții private și a secretului comunicațiilor, dreptul la protecția datelor cu caracter personal, libertatea de a desfășura o activitate comercială, dreptul de proprietate, dreptul la o cale de atac eficientă în fața unei instanțe judecătorești și dreptul de a fi ascultat. Prezenta directivă trebuie pusă în aplicare în conformitate cu aceste drepturi și principii.

| (41a) | În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative din 28 septembrie 2011, statele membre s-au angajat să însoțească, în cazurile justificate, notificarea măsurilor lor de transpunere cu unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În cazul prezentei directive, legislatorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată. [AM 39] |
| --- | --- |

(41a)

În conformitate cu Declarația politică comună a statelor membre și a Comisiei privind documentele explicative din 28 septembrie 2011, statele membre s-au angajat să însoțească, în cazurile justificate, notificarea măsurilor lor de transpunere cu unul sau mai multe documente care să explice relația dintre componentele unei directive și părțile corespunzătoare din instrumentele naționale de transpunere. În cazul prezentei directive, legislatorul consideră că transmiterea unor astfel de documente este justificată. [AM 39]

| (41b) | Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și a emis un aviz la 14 iunie 2013 (13), |
| --- | --- |

(41b)

Autoritatea Europeană pentru Protecția Datelor a fost consultată în conformitate cu articolul 28 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 45/2001 și a emis un aviz la 14 iunie 2013 (13),

ADOPTĂ PREZENTA DIRECTIVĂ:

CAPITOLUL I

DISPOZIȚII GENERALE

Articolul 1

Obiect și domeniu de aplicare

(1)   Prezenta directivă stabilește măsuri de asigurare a unui nivel comun ridicat de securitate a rețelelor și a informației (network and information security – NIS) în Uniune.

(2)   În acest scop, prezenta directivă:

| (a) | stabilește obligații pentru toate statele membre în ceea ce privește prevenirea și administrarea riscurilor și a incidentelor care afectează rețelele și sistemele informatice, precum și răspunsul la acestea; |
| --- | --- |

(a)

stabilește obligații pentru toate statele membre în ceea ce privește prevenirea și administrarea riscurilor și a incidentelor care afectează rețelele și sistemele informatice, precum și răspunsul la acestea;

| (b) | creează un mecanism de cooperare între statele membre pentru a asigura o aplicare uniformă a prezentei directive în Uniune și, dacă este necesar, o administrare și un răspuns coordonate, eficiente
  și efective
  în caz de riscuri și incidente care afectează rețelele și sistemele informatice
  , cu participarea părților interesate vizate
  ; [AM 40] |
| --- | --- |

(b)

creează un mecanism de cooperare între statele membre pentru a asigura o aplicare uniformă a prezentei directive în Uniune și, dacă este necesar, o administrare și un răspuns coordonate, eficiente
  și efective
  în caz de riscuri și incidente care afectează rețelele și sistemele informatice
  , cu participarea părților interesate vizate
  ; [AM 40]

| (c) | stabilește cerințele de securitate pentru operatorii de piață și administrațiile publice. [AM 41] |
| --- | --- |

(c)

stabilește cerințele de securitate pentru operatorii de piață și administrațiile publice. [AM 41]

(3)   Cerințele de securitate prevăzute la articolul 14 din prezenta directivă nu se aplică întreprinderilor care furnizează rețele de comunicații publice sau servicii de comunicații electronice accesibile publicului în sensul Directivei 2002/21/CE și care trebuie să respecte cerințele specifice de securitate și integritate prevăzute la articolele 13a și 13b din directiva respectivă și nici furnizorilor de servicii de asigurare a încrederii.

(4)   Prezenta directivă nu aduce atingere legislației Uniunii privind criminalitatea informatică și nici Directivei 2008/114/CE a Consiliului (14).

(5)   De asemenea, prezenta directivă nu aduce atingere Directivei 95/46/CE și nici Directivei 2002/58/CE sau Regulamentului
  (CE) nr. 45/2001
  .
  Orice utilizare a datelor cu caracter personal se limitează la ceea ce este strict necesar în sensul prezentei directive, iar aceste date sunt cât mai anonime posibil, dacă nu complet anonime
  . [AM 42]

(6)   Schimbul de informații în cadrul rețelei de cooperare prevăzut la capitol III și notificarea incidentelor de securitate a rețelelor și a informației prevăzută la articolul 14 pot necesita prelucrarea datelor cu caracter personal. O astfel de prelucrare, care este necesară pentru realizarea obiectivelor de interes public urmărite de prezenta directivă, trebuie autorizată de statul membru în temeiul articolului 7 din Directiva 95/46/CE și al Directivei 2002/58/CE, astfel cum au fost transpuse în legislația națională.

Articolul 1a

Protejarea și prelucrarea datelor cu caracter personal

(1)
     
  Orice prelucrare a datelor cu caracter personal în statele membre în temeiul prezentei directive are loc în conformitate cu Directiva 95/46/CE și Directiva 2002/58/CE.

(2)
     
  Orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată de Comisie și ENISA în temeiul prezentei directive are loc în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 45/2001.

(3)
     
  Orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată de Centrul european de combatere a criminalității informatice în cadrul Europol în sensul obiectivelor prezentei directive are lor în conformitate cu Decizia 2009/371/JAI a Consiliului

   (15).

(4)
     
  Prelucrarea datelor cu caracter personal se face cu onestitate și cu respectarea legilor, fiind limitată în mod strict la datele minime necesare pentru scopul în care sunt prelucrate. Ele sunt păstrate într-o formă care permite identificarea persoanelor vizate pe o perioadă care nu depășește perioada necesară îndeplinirii scopurilor pentru care sunt prelucrate datele cu caracter personal.

(5)
     
  Notificările incidentelor menționate la articolul 14 din prezenta directivă nu aduc atingere dispozițiilor și obligațiilor aferente notificărilor privind încălcarea regimului datelor cu caracter personal stabilite la articolul 4 din Directiva 2002/58/CE și în Regulamentul (UE) nr. 611/2013 al Comisiei

   (16)
  . [AM 43]

Articolul 2

Armonizarea minimă

Statele membre nu sunt împiedicate să adopte sau să mențină dispoziții care asigură un nivel de securitate mai ridicat și nu aduc atingere obligațiilor lor prevăzute de legislația Uniunii.

Articolul 3

Definiții

În sensul prezentei directive, se aplică următoarele definiții:

| 1. | „rețea și sistem informatic” înseamnă:






  (a) | o rețea de comunicații electronice în sensul Directivei 2002/21/CE și |
| --- | --- | --- |

1.

„rețea și sistem informatic” înseamnă:

(a)

o rețea de comunicații electronice în sensul Directivei 2002/21/CE și

| (b) | orice dispozitiv sau grup de dispozitive interconectate sau legate între ele, dintre care unul sau mai multe efectuează, în conformitate cu un program, o prelucrare automată a datelor electronice

  digitale
  , precum și [AM 44] |
| --- | --- |

(b)

orice dispozitiv sau grup de dispozitive interconectate sau legate între ele, dintre care unul sau mai multe efectuează, în conformitate cu un program, o prelucrare automată a datelor electronice

  digitale
  , precum și [AM 44]

| (c) | datele electronice

  digitale
  stocate, prelucrate, recuperate sau transmise de elementele prevăzute la literele (a) și (b) în vederea funcționării, utilizării, protejării și întreținerii lor. [AM 45] |
| --- | --- |

(c)

datele electronice

  digitale
  stocate, prelucrate, recuperate sau transmise de elementele prevăzute la literele (a) și (b) în vederea funcționării, utilizării, protejării și întreținerii lor. [AM 45]

| 2. | „securitate” înseamnă capacitatea unei rețele sau a unui sistem informatic de a rezista, la un nivel de încredere dat, unei acțiuni accidentale sau răuvoitoare care compromite disponibilitatea, autenticitatea, integritatea sau confidențialitatea datelor stocate sau transmise ori a serviciilor conexe oferite de rețeaua sau de sistemul informatic respectiv sau accesibile prin intermediul acestora;
  „securitatea” include dispozitive tehnice, soluții și proceduri de funcționare corespunzătoare care asigură cerințele de securitate prevăzute în prezenta directivă; [AM 46] |
| --- | --- |

2.

„securitate” înseamnă capacitatea unei rețele sau a unui sistem informatic de a rezista, la un nivel de încredere dat, unei acțiuni accidentale sau răuvoitoare care compromite disponibilitatea, autenticitatea, integritatea sau confidențialitatea datelor stocate sau transmise ori a serviciilor conexe oferite de rețeaua sau de sistemul informatic respectiv sau accesibile prin intermediul acestora;
  „securitatea” include dispozitive tehnice, soluții și proceduri de funcționare corespunzătoare care asigură cerințele de securitate prevăzute în prezenta directivă; [AM 46]

| 3. | „risc” înseamnă orice circumstanță sau eveniment
  ce poate fi identificat în mod rezonabil
  care are un efect negativ potențial asupra securității; [AM 47] |
| --- | --- |

3.

„risc” înseamnă orice circumstanță sau eveniment
  ce poate fi identificat în mod rezonabil
  care are un efect negativ potențial asupra securității; [AM 47]

| 4. | „incident” înseamnă orice circumstanță sau eveniment care are un efect negativ real asupra securității; [AM 48] |
| --- | --- |

4.

„incident” înseamnă orice circumstanță sau eveniment care are un efect negativ real asupra securității; [AM 48]

| 5. | „serviciu al societății informaționale” înseamnă un serviciu în sensul articolului 1 punctul 2 din Directiva 98/34/CE;
  [AM 49] |
| --- | --- |

5.

„serviciu al societății informaționale” înseamnă un serviciu în sensul articolului 1 punctul 2 din Directiva 98/34/CE;
  [AM 49]

| 6. | „plan de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației” înseamnă un plan care stabilește un cadru pentru rolurile organizaționale, responsabilitățile și procedurile de menținere sau de restabilire a funcționării rețelelor și sistemelor informatice în cazul în care acestea sunt afectate de un risc sau de un incident; |
| --- | --- |

6.

„plan de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației” înseamnă un plan care stabilește un cadru pentru rolurile organizaționale, responsabilitățile și procedurile de menținere sau de restabilire a funcționării rețelelor și sistemelor informatice în cazul în care acestea sunt afectate de un risc sau de un incident;

| 7. | „administrarea incidentului” înseamnă toate procedurile utilizate pentru
  detectare, prevenire,
  analiză, limitare și răspuns în cazul unui incident; [AM 50] |
| --- | --- |

7.

„administrarea incidentului” înseamnă toate procedurile utilizate pentru
  detectare, prevenire,
  analiză, limitare și răspuns în cazul unui incident; [AM 50]

| 8. | „operator de piață” înseamnă:







  (a) | un furnizor de servicii ale societății informaționale care permit furnizarea altor servicii ale societății informaționale; o listă neexhaustivă a acestor furnizori este prevăzută în anexa II;
  [AM 51] |
| --- | --- | --- |

8.

„operator de piață” înseamnă:

(a)

un furnizor de servicii ale societății informaționale care permit furnizarea altor servicii ale societății informaționale; o listă neexhaustivă a acestor furnizori este prevăzută în anexa II;
  [AM 51]

| (b) | un operator al unei infrastructuri critice care este esențială pentru menținerea activităților economice și societale vitale în domeniile energiei, transporturilor, serviciilor bancare, burselor

  piețelor financiare, IXP (Internet Exchange points), lanțurilor de aprovizionare alimentară
  și sănătății
  , activități a căror denaturare sau distrugere ar avea un impact important într-un stat membru
  ; o listă neexhaustivă a acestor operatori este prevăzută în anexa II
  , în măsura în care rețeaua și sistemele informatice vizate sunt legate de serviciile esențiale; [AM 52] |
| --- | --- |

(b)

un operator al unei infrastructuri critice care este esențială pentru menținerea activităților economice și societale vitale în domeniile energiei, transporturilor, serviciilor bancare, burselor

  piețelor financiare, IXP (Internet Exchange points), lanțurilor de aprovizionare alimentară
  și sănătății
  , activități a căror denaturare sau distrugere ar avea un impact important într-un stat membru
  ; o listă neexhaustivă a acestor operatori este prevăzută în anexa II
  , în măsura în care rețeaua și sistemele informatice vizate sunt legate de serviciile esențiale; [AM 52]

| 8a. | „incident cu impact semnificativ” înseamnă un incident care afectează securitatea și continuitatea unei rețele informatice sau ale unui sistem informatic care duce la o perturbare majoră a activităților economice și societale vitale; [AM 53] |
| --- | --- |

8a.

„incident cu impact semnificativ” înseamnă un incident care afectează securitatea și continuitatea unei rețele informatice sau ale unui sistem informatic care duce la o perturbare majoră a activităților economice și societale vitale; [AM 53]

| 9. | „standard” înseamnă un standard menționat în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012; |
| --- | --- |

9.

„standard” înseamnă un standard menționat în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012;

| 10. | „specificație” înseamnă o specificație menționată în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012; |
| --- | --- |

10.

„specificație” înseamnă o specificație menționată în Regulamentul (UE) nr. 1025/2012;

| 11. | „furnizor de servicii de asigurare a încrederii” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce furnizează orice serviciu electronic constând în crearea, verificarea, validarea, administrarea și păstrarea semnăturilor electronice, a sigiliilor electronice, a mărcilor temporale electronice, a documentelor electronice, a serviciilor de distribuție electronică, a autentificării unui site web și a certificatelor electronice, inclusiv a certificatelor pentru semnături electronice și sigilii electronice; |
| --- | --- |

11.

„furnizor de servicii de asigurare a încrederii” înseamnă o persoană fizică sau juridică ce furnizează orice serviciu electronic constând în crearea, verificarea, validarea, administrarea și păstrarea semnăturilor electronice, a sigiliilor electronice, a mărcilor temporale electronice, a documentelor electronice, a serviciilor de distribuție electronică, a autentificării unui site web și a certificatelor electronice, inclusiv a certificatelor pentru semnături electronice și sigilii electronice;

| 11a. | „piață reglementată” înseamnă o piață reglementată în sensul definiției de la articolul 4 punctul 14 din Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (17)
  ; [AM 54] |
| --- | --- |

11a.

„piață reglementată” înseamnă o piață reglementată în sensul definiției de la articolul 4 punctul 14 din Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (17)
  ; [AM 54]

| 11b. | „sistem multilateral de tranzacționare (MTF)” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare, astfel cum este definit la articolul 4 punctul 15 din Directiva 2004/39/CE; [AM 55] |
| --- | --- |

11b.

„sistem multilateral de tranzacționare (MTF)” înseamnă un sistem multilateral de tranzacționare, astfel cum este definit la articolul 4 punctul 15 din Directiva 2004/39/CE; [AM 55]

| 11c. | „sistem organizat de tranzacționare” înseamnă un sistem sau un mecanism multilateral care nu este o piață reglementată, un sistem multilateral de tranzacționare sau o contraparte centrală, exploatat de o societate de investiții sau de un operator de piață, în cadrul căruia pot interacționa multiple interese ale unor părți terțe în ceea ce privește vânzarea și cumpărarea de obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii sau instrumente derivate, într-un mod care conduce la încheierea de contracte în conformitate cu titlul II din Directiva 2004/39/CE; [AM 56] |
| --- | --- |

11c.

„sistem organizat de tranzacționare” înseamnă un sistem sau un mecanism multilateral care nu este o piață reglementată, un sistem multilateral de tranzacționare sau o contraparte centrală, exploatat de o societate de investiții sau de un operator de piață, în cadrul căruia pot interacționa multiple interese ale unor părți terțe în ceea ce privește vânzarea și cumpărarea de obligațiuni, produse financiare structurate, certificate de emisii sau instrumente derivate, într-un mod care conduce la încheierea de contracte în conformitate cu titlul II din Directiva 2004/39/CE; [AM 56]

CAPITOLUL II

CADRELE NAȚIONALE DE SECURITATE A REȚELELOR ȘI A INFORMAȚIILOR

Articolul 4

Principiu

Statele membre asigură un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice pe teritoriul lor în conformitate cu prezenta directivă.

Articolul 5

Strategia națională privind securitatea rețelelor și a informației și planul național de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației

(1)   Fiecare stat membru adoptă o strategie națională privind securitatea rețelelor și a informației care definește obiectivele strategice și măsurile concrete de politică și de reglementare necesare pentru a atinge și menține un nivel ridicat de securitate a rețelelor și a informației. Strategia națională privind NIS se referă, în special, la următoarele aspecte:

| (a) | definirea obiectivelor și a priorităților, pe baza unei analize actualizate a riscurilor și a incidentelor; |
| --- | --- |

(a)

definirea obiectivelor și a priorităților, pe baza unei analize actualizate a riscurilor și a incidentelor;

| (b) | un cadru de guvernanță pentru realizarea obiectivelor și a priorităților, inclusiv o definire clară a rolurilor și a responsabilităților organismelor guvernamentale și ale altor actori relevanți; |
| --- | --- |

(b)

un cadru de guvernanță pentru realizarea obiectivelor și a priorităților, inclusiv o definire clară a rolurilor și a responsabilităților organismelor guvernamentale și ale altor actori relevanți;

| (c) | identificarea măsurilor generale referitoare la gradul de pregătire, răspuns și redresare, inclusiv a mecanismelor de cooperare dintre sectorul public și cel privat; |
| --- | --- |

(c)

identificarea măsurilor generale referitoare la gradul de pregătire, răspuns și redresare, inclusiv a mecanismelor de cooperare dintre sectorul public și cel privat;

| (d) | indicarea programelor de instruire, sensibilizare și formare; |
| --- | --- |

(d)

indicarea programelor de instruire, sensibilizare și formare;

| (e) | planurile de cercetare și dezvoltare și o descriere a modului în care aceste planuri reflectă prioritățile identificate; |
| --- | --- |

(e)

planurile de cercetare și dezvoltare și o descriere a modului în care aceste planuri reflectă prioritățile identificate;

| (ea) | statele membre pot solicita asistența ENISA în elaborarea propriilor strategii NIS sau planuri naționale de cooperare în domeniul NIS, pe baza unei minime strategii comune în domeniul NIS. [AM 57] |
| --- | --- |

(ea)

statele membre pot solicita asistența ENISA în elaborarea propriilor strategii NIS sau planuri naționale de cooperare în domeniul NIS, pe baza unei minime strategii comune în domeniul NIS. [AM 57]

(2)   Strategia națională privind NIS include un plan național de cooperare în domeniul NIS care cuprinde cel puțin următoarele:

| (a) | un plan de evaluare

  un cadru de gestionare
  a riscurilor, pentru a identifica riscurile și a evalua impactul

  stabili metodologia privind identificarea, clasificarea, evaluarea și tratarea riscurilor, evaluarea impactului
  unor incidente potențiale
  , opțiunile de prevenire și control, și în vederea definirii criteriilor pentru selectarea eventualelor contramăsuri
  ; [AM 58] |
| --- | --- |

(a)

un plan de evaluare

  un cadru de gestionare
  a riscurilor, pentru a identifica riscurile și a evalua impactul

  stabili metodologia privind identificarea, clasificarea, evaluarea și tratarea riscurilor, evaluarea impactului
  unor incidente potențiale
  , opțiunile de prevenire și control, și în vederea definirii criteriilor pentru selectarea eventualelor contramăsuri
  ; [AM 58]

| (b) | definirea rolurilor și a responsabilităților diferiților

  diferitelor autorități și ale altor
  actori implicați în punerea în aplicare a planului

  cadrului
  ; [AM 59] |
| --- | --- |

(b)

definirea rolurilor și a responsabilităților diferiților

  diferitelor autorități și ale altor
  actori implicați în punerea în aplicare a planului

  cadrului
  ; [AM 59]

| (c) | definirea procedurilor de cooperare și de comunicare care asigură prevenirea, detectarea, răspunsul, repararea și redresarea, modulate în funcție de nivelul de alertă; |
| --- | --- |

(c)

definirea procedurilor de cooperare și de comunicare care asigură prevenirea, detectarea, răspunsul, repararea și redresarea, modulate în funcție de nivelul de alertă;

| (d) | o foaie de parcurs pentru exercițiile și formarea în domeniul NIS, destinate consolidării, validării și testării planului. Învățămintele desprinse trebuie documentate și integrate în actualizările planului. |
| --- | --- |

(d)

o foaie de parcurs pentru exercițiile și formarea în domeniul NIS, destinate consolidării, validării și testării planului. Învățămintele desprinse trebuie documentate și integrate în actualizările planului.

(3)   Strategia națională privind NIS și planul național de cooperare în domeniul NIS sunt comunicate Comisiei în termen de o lună

  trei luni
  de la adoptarea lor. [AM 60]

Articolul 6

Autoritatea națională competentă

  Autoritățile naționale și punctele unice de contact competente
  în domeniul securității rețelelor și a sistemelor informatice [AM 61]

(1)   Fiecare stat membru desemnează o autoritate națională competentă

  una sau mai multe autorități naționale civile competente
  în domeniul securității rețelelor și a sistemelor informatice (denumită„autoritatea competentă

  competentă/autoritățile competente
  ”). [AM 62]

(2)   Autoritățile competente monitorizează aplicarea prezentei directive la nivel național și contribuie la aplicarea uniformă a acesteia în întreaga Uniune.

(2a)
     
  În cazul în care un stat membru desemnează una sau mai multe autorități competente, acesta desemnează o autoritate națională civilă, de exemplu o autoritate competentă, drept punct unic de contact național în domeniul securității rețelelor și al sistemelor informatice („punctul unic de contact”). În cazul desemnării unei singure autorități competente, aceasta servește, de asemenea, ca punct unic de contact. [AM 63]

(2b)
     
  Autoritățile competente și punctul unic de contact ale aceluiași stat membru cooperează îndeaproape cu privire la obligațiile ce le revin în temeiul prezentei directive. [AM 64]

(2c)
     
  Punctul unic de contact asigură cooperarea la nivel transfrontalier cu celelalte puncte de contact naționale. [AM 65]

(3)   Statele membre se asigură că autoritățile competente
  și punctele unice de contact
  dispun de resursele tehnice, financiare și umane adecvate pentru a-și îndeplini în mod eficace și eficient sarcinile atribuite și a realiza astfel obiectivele prezentei directive. Statele membre asigură cooperarea eficace, eficientă și sigură a autorităților competente

  punctelor unice de contact
  prin intermediul rețelei menționate la articolul 8. [AM 66]

(4)   Statele membre se asigură că autoritățile competente
  și punctele unice de contact, după caz, conform alineatului (2) de la prezentul articol,
  primesc de la administrațiile publice și de la operatorii de piață notificările incidentelor, astfel cum prevede articolul 14 alineatul (2), și că le sunt conferite competențele de punere în aplicare și de executare menționate la
  articolul 15
  . [AM 67]

(4a)
     
  În cazul în care legislația Uniunii prevede un organism de supraveghere sau de reglementare sectorială al Uniunii, printre altele pentru securitatea rețelelor și a sistemelor informatice, acest organism primește notificările incidentelor în conformitate cu articolul 14 alineatul (2) din partea operatorilor de piață implicați în acest sector și i se acordă competențele de punere în aplicare și de executare menționate la articolul 15. Acest organism al Uniunii cooperează strâns cu autoritățile competente și cu punctul unic de contact din statul membru gazdă în ceea ce privește aceste obligații. Punctul unic de contact din statul membru gazdă reprezintă organismul Uniunii în ceea ce privește obligațiile prevăzute la capitolul III. [AM 68]

(5)   Autoritățile competente
  și punctele unice de contact
  se consultă și cooperează, după caz, cu autoritățile naționale de aplicare a legii și cu autoritățile de protecție a datelor competente. [AM 69]

(6)   Fiecare stat membru notifică fără întârziere Comisiei autoritatea competentă desemnată

  autoritățile competente desemnate
  și
  punctul unic de contact și
  sarcinile sale

  lor
  , precum și orice modificări ulterioare ale acestora. Fiecare stat membru comunică publicului autoritatea competentă desemnată

  autoritățile competente desemnate
  . [AM 70]

Articolul 7

Echipa de intervenție în caz de urgență informatică

(1)   Fiecare stat membru înființează o Echipă de intervenție în caz de urgență informatică (denumită în

  , pentru fiecare dintre domeniile stabilite în anexa II, cel puțin un Centru de răspuns la incidente de securitate cibernetică (
  „CERT”) care este responsabilă pentru administrarea incidentelor și a riscurilor în conformitate cu o procedură bine definită și respectă cerințele stabilite în anexa I punctul (1). CERT poate fi înființată în cadrul autorității competente. [AM 71]

(2)   Statele membre se asigură că CERT dispun de resursele tehnice, financiare și umane adecvate pentru a-și îndeplini în mod eficace sarcinile stabilite în anexa I punctul (2).

(3)   Statele membre se asigură că CERT au la dispoziție o infrastructură securizată și rezilientă de comunicare și informare la nivel național, care este compatibilă și interoperabilă cu sistemul securizat de schimb de informații menționat la articolul 9.

(4)   Statele membre comunică Comisiei resursele și mandatul CERT, precum și procedura acestora de administrare a incidentelor.

(5)   
  Centrele
  CERT acționează sub supravegherea autorității competente
  sau a punctului unic de contact
  , care reexaminează cu regularitate caracterul adecvat al resurselor și al mandatului

  mandatelor lor
  , precum și eficacitatea procedurii de administrare a incidentelor. [AM 72]

(5a)
     
  Statele membre se asigură că centrele CERT au la dispoziție resurse umane și financiare adecvate pentru a participa activ la rețele de cooperare internaționale și, mai ales, la cele de la nivelul Uniunii. [AM 73]

(5b)
     
  Centrele CERT au capacitatea și sunt încurajate să inițieze și să participe la exerciții comune cu alte centre CERT, cu centrele CERT din toate statele membre și cu instituții adecvate din state terțe, precum și cu centrele CERT ale instituțiilor multinaționale și internaționale, precum Organizația Tratatului Atlanticului de Nord (NATO) și Organizația Națiunilor Unite (ONU). [AM 74]

(5c)
     
  Statele membre pot solicita asistență din partea Agenției Uniunii Europene pentru Securitatea Rețelelor și a Informațiilor (ENISA) sau a altor state membre pentru dezvoltarea de centre CERT naționale. [AM 75]

CAPITOLUL III

COOPERAREA DINTRE AUTORITĂȚILE COMPETENTE

Articolul 8

Rețeaua de cooperare

(1)   Autoritățile competente

  Punctele unice de contact
  și Comisia
  și ENISA
  formează o rețea („rețeaua de cooperare”) pentru a coopera în domeniul combaterii riscurilor și incidentelor care afectează rețelele și sistemele informatice. [AM 76]

(2)   Prin intermediul rețelei de cooperare, Comisia și autoritățile competente

  punctele unice de contact
  se află în contact permanent. La cerere, Agenția Europeană pentru Securitatea Rețelelor Informatice și a Datelor (ENISA) asistă rețeaua de cooperare, oferind experiență și consiliere.
  Acolo unde este necesar, operatorii de piață și furnizorii de soluții de securitate cibernetică pot fi, de asemenea, invitați să participe la activitățile rețelei de cooperare menționate la alineatul (3) literele (g) și (i).

Atunci când este cazul, rețeaua de cooperare cooperează cu autoritățile de protecție a datelor cu caracter personal.

Comisia informează în mod regulat rețeaua de cooperare cu privire la cercetarea în materie de securitate și la alte programe relevante din cadrul Orizont 2020. [AM 77]

(3)   În cadrul rețelei de cooperare, autoritățile competente

  punctele unice de contact
  :

| (a) | transmit alerte rapide privind riscurile și incidentele în conformitate cu articolul 10; |
| --- | --- |

(a)

transmit alerte rapide privind riscurile și incidentele în conformitate cu articolul 10;

| (b) | asigură un răspuns coordonat în conformitate cu articolul 11; |
| --- | --- |

(b)

asigură un răspuns coordonat în conformitate cu articolul 11;

| (c) | publică cu regularitate pe un site web comun informații neconfidențiale privind alertele rapide și răspunsul coordonat în curs; |
| --- | --- |

(c)

publică cu regularitate pe un site web comun informații neconfidențiale privind alertele rapide și răspunsul coordonat în curs;

| (d) | la cererea unui stat membru sau a Comisiei, discută și evaluează împreună una sau mai multe strategii naționale privind NIS sau planuri naționale de cooperare în domeniul NIS, menționate la articolul 5, în domeniul de aplicare al prezentei directive; |
| --- | --- |

(d)

la cererea unui stat membru sau a Comisiei, discută și evaluează împreună una sau mai multe strategii naționale privind NIS sau planuri naționale de cooperare în domeniul NIS, menționate la articolul 5, în domeniul de aplicare al prezentei directive;

| (e) | la cererea unui stat membru sau a Comisiei, discută și evaluează împreună eficacitatea echipelor CERT, în special atunci când au loc la nivelul Uniunii exerciții de NIS; |
| --- | --- |

(e)

la cererea unui stat membru sau a Comisiei, discută și evaluează împreună eficacitatea echipelor CERT, în special atunci când au loc la nivelul Uniunii exerciții de NIS;

| (f) | cooperează și fac schimb de informații cu privire la toate aspectele relevante

  experiență
  cu Centrul european de combatere a criminalității informatice din cadrul Europol și cu alte organisme europene relevante
  cu privire la toate aspectele relevante în materie de securitate a rețelelor informatice și a datelor
  , în special în domeniile protecției datelor, energiei, transporturilor, serviciilor bancare, burselor

  piețelor financiare
  și sănătății; |
| --- | --- |

(f)

cooperează și fac schimb de informații cu privire la toate aspectele relevante

  experiență
  cu Centrul european de combatere a criminalității informatice din cadrul Europol și cu alte organisme europene relevante
  cu privire la toate aspectele relevante în materie de securitate a rețelelor informatice și a datelor
  , în special în domeniile protecției datelor, energiei, transporturilor, serviciilor bancare, burselor

  piețelor financiare
  și sănătății;

| (fa) | după caz, informează printr-un raport coordonatorul UE în materie de combatere a terorismului și poate solicita asistență pentru analiza, activitățile pregătitoare și acțiunile rețelei de cooperare; |
| --- | --- |

(fa)

după caz, informează printr-un raport coordonatorul UE în materie de combatere a terorismului și poate solicita asistență pentru analiza, activitățile pregătitoare și acțiunile rețelei de cooperare;

| (g) | fac schimb de informații și bune practici între ele și cu Comisia și își acordă reciproc asistență în ceea ce privește crearea capacităților din domeniul NIS; |
| --- | --- |

(g)

fac schimb de informații și bune practici între ele și cu Comisia și își acordă reciproc asistență în ceea ce privește crearea capacităților din domeniul NIS;

| (h) | organizează cu regularitate evaluări inter pares privind capacitățile și nivelul de pregătire; |
| --- | --- |

(h)

organizează cu regularitate evaluări inter pares privind capacitățile și nivelul de pregătire;

| (i) | organizează exerciții de NIS la nivelul Uniunii și participă, după caz, la exercițiile internaționale de NIS; |
| --- | --- |

(i)

organizează exerciții de NIS la nivelul Uniunii și participă, după caz, la exercițiile internaționale de NIS;

| (ia) | implică, consultă și schimbă informații, după caz, cu operatorii de pe piață cu privire la riscurile și incidentele ce le afectează rețelele și sistemele informatice; |
| --- | --- |

(ia)

implică, consultă și schimbă informații, după caz, cu operatorii de pe piață cu privire la riscurile și incidentele ce le afectează rețelele și sistemele informatice;

| (ib) | în cooperare cu ENISA, elaborează orientări privind criterii specifice fiecărui sector pentru notificarea incidentelor semnificative, pe lângă parametrii enunțați la articolul 14 alineatul (2), pentru a asigura interpretarea comună, aplicarea consecventă și armonizarea punerii în aplicare în cadrul Uniunii. [AM 78] |
| --- | --- |

(ib)

în cooperare cu ENISA, elaborează orientări privind criterii specifice fiecărui sector pentru notificarea incidentelor semnificative, pe lângă parametrii enunțați la articolul 14 alineatul (2), pentru a asigura interpretarea comună, aplicarea consecventă și armonizarea punerii în aplicare în cadrul Uniunii. [AM 78]

(3a)
     
  Rețeaua de cooperare publică anual un raport, detaliind activitățile rețelei și rezumatul raportului prezentat în conformitate cu articolul 14 alineatul (4) din prezenta directivă, pentru cele 12 luni anterioare. [AM 79]

(4)   Comisia stabilește, prin acte de punere în aplicare, măsurile necesare pentru a facilita cooperarea dintre autoritățile competente și Comisie

  punctele unice de contact, Comisie și ENISA
  menționată la alineatele (2) și (3). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de consultare

  examinare
  menționată la articolul 19 alineatul (2)

  (3)
  . [AM 80]

Articolul 9

Sistemul securizat de schimb de informații

(1)   Pentru schimbul de informații sensibile și confidențiale desfășurat în rețeaua de cooperare este utilizată o infrastructură securizată.

(1a)
     
  Participanții la infrastructura securizată respectă, printre altele, măsurile de securitate și confidențialitate adecvate, în conformitate cu Directiva 95/46/CE și Regulamentul (CE) nr. 45/2001 în toate etapele prelucrării. [AM 81]

(2)   Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 18, acte delegate privind definirea criteriilor pe care trebuie să le îndeplinească un stat membru pentru a fi autorizat să participe la sistemul securizat de schimb de informații, referitoare la:

| (a) | disponibilitatea unei infrastructuri securizate și reziliente de comunicare și informare la nivel național, compatibilă și interoperabilă cu infrastructura securizată a rețelei de cooperare în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) și |
| --- | --- |

(a)

disponibilitatea unei infrastructuri securizate și reziliente de comunicare și informare la nivel național, compatibilă și interoperabilă cu infrastructura securizată a rețelei de cooperare în conformitate cu articolul 7 alineatul (3) și

| (b) | existența unor resurse tehnice, financiare și umane și a unor proceduri adecvate pentru participarea eficace, eficientă și sigură a autorităților competente și a CERT la sistemul securizat de schimb de informații în temeiul articolului 6 alineatul (3), al articolului 7 alineatul (2) și al articolului 7 alineatul (3).
  [AM 82] |
| --- | --- |

(b)

existența unor resurse tehnice, financiare și umane și a unor proceduri adecvate pentru participarea eficace, eficientă și sigură a autorităților competente și a CERT la sistemul securizat de schimb de informații în temeiul articolului 6 alineatul (3), al articolului 7 alineatul (2) și al articolului 7 alineatul (3).
  [AM 82]

(3)   
  Înainte de a efectua schimburi de informații sensibile și confidențiale în cadrul rețelei de cooperare,
  Comisia adoptă, prin acte de punere în aplicare, decizii privind accesul statelor membre la această infrastructură securizată, în conformitate cu criteriile menționate la alineatele (2) și (3). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 19 alineatul (3)

  delegate în conformitate cu articolul 18, un set comun de standarde în materie de securitate și de interconectare pe care punctele unice de contact le respectă
  . [AM 83]

Articolul 10

Alertele rapide

(1)   Autoritățile competente

  Punctele unice de contact
  sau Comisia transmit alerte rapide în cadrul rețelei de cooperare cu privire la riscurile și incidentele care îndeplinesc cel puțin una dintre următoarele condiții:

| (a) | cresc rapid sau pot crește rapid în amploare; |
| --- | --- |

(a)

cresc rapid sau pot crește rapid în amploare;

| (b) | depășesc sau pot depăși

  punctul unic de contact apreciază că riscul sau incidentul poate depăși
  capacitatea națională de răspuns; |
| --- | --- |

(b)

depășesc sau pot depăși

  punctul unic de contact apreciază că riscul sau incidentul poate depăși
  capacitatea națională de răspuns;

| (c) | afectează sau pot afecta

  punctele unice de contact sau Comisia apreciază că riscul sau incidentul afectează
  mai multe state membre. [AM 84] |
| --- | --- |

(c)

afectează sau pot afecta

  punctele unice de contact sau Comisia apreciază că riscul sau incidentul afectează
  mai multe state membre. [AM 84]

(2)   În cadrul alertelor rapide, autoritățile competente

  punctele unice de contact
  și Comisia comunică orice

  fără întârzieri nejustificate
  informațiile relevante aflate în posesia lor și care pot fi utile pentru evaluarea riscului sau a incidentului. [AM 85]

(3)   La cererea unui stat membru sau din proprie inițiativă, Comisia poate solicita altui stat membru să furnizeze orice informații relevante cu privire la un risc sau la un incident specific.
  [AM 86]

(4)   Dacă riscul sau incidentul care face obiectul alertei rapide are un presupus caracter penal autoritățile competente sau Comisia informează

  și dacă operatorul de piață în cauză a raportat incidente cu presupus caracter penal grav
  ,
  astfel cum se menționează la articolul 15 alineatul (4), statele membre se asigură că
  Centrul european de combatere a criminalității informatice din cadrul Europol
  este informat, după caz
  . [AM 87]

(4a)
     
  Membrii rețelei de cooperare nu dezvăluie publicului nicio informație primită cu privire la riscuri și incidentele enunțate la alineatul (1), fără aprobarea prealabilă a punctului unic de contact care a transmis informațiile.

Totodată, înaintea schimburilor de informații în rețeaua de cooperare, punctul unic de contact notificator informează operatorul de piață la care se referă informațiile privind intenția sa și, dacă consideră indicat, dispune ca informația respectivă să devină anonimă. [AM 88]

(4b)
     
  Dacă riscul sau incidentul care face obiectul unei alerte rapide are un presupus caracter tehnic transfrontalier grav, punctele unice de contact sau Comisia informează ENISA. [AM 89]

(5)   Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 18, acte delegate privind specificarea mai detaliată a riscurilor și a incidentelor care declanșează alerta rapidă menționată la alineatul (1) de la prezentul articol.

Articolul 11

Răspunsul coordonat

(1)   După transmiterea alertei rapide menționate la articolul 10, autoritățile competente

  punctele unice de contact
  convin, în urma evaluării informațiilor relevante
  și fără întârzieri nejustificate
  , asupra unui răspuns coordonat în conformitate cu planul Uniunii de cooperare în domeniul NIS menționat la articolul 12. [AM 90]

(2)   Diferitele măsuri adoptate la nivel național ca urmare a răspunsului coordonat se comunică rețelei de cooperare.

Articolul 12

Planul Uniunii de cooperare în domeniul securității rețelelor și a informației

(1)   Comisia este împuternicită să adopte, prin acte de punere în aplicare, un plan al Uniunii de cooperare în domeniul securității rețelelor și informației. Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 19 alineatul (3).

(2)   Planul Uniunii de cooperare în domeniul NIS prevede:

| (a) | în scopul aplicării articolului 10:






  — | definirea formatului și a procedurilor pentru colectarea și schimbul de informații compatibile și comparabile cu privire la riscuri și incidente de către autoritățile competente

  punctele unice de contact
  , [AM 91] |
| --- | --- | --- |

(a)

în scopul aplicării articolului 10:

—

definirea formatului și a procedurilor pentru colectarea și schimbul de informații compatibile și comparabile cu privire la riscuri și incidente de către autoritățile competente

  punctele unice de contact
  , [AM 91]

| — | definirea procedurilor și a criteriilor de evaluare a riscurilor și a incidentelor de către rețeaua de cooperare. |
| --- | --- |

—

definirea procedurilor și a criteriilor de evaluare a riscurilor și a incidentelor de către rețeaua de cooperare.

| (b) | procedurile care trebuie urmate pentru a da răspunsul coordonat prevăzut la articolul 11, inclusiv identificarea rolurilor și a responsabilităților și procedurile de cooperare; |
| --- | --- |

(b)

procedurile care trebuie urmate pentru a da răspunsul coordonat prevăzut la articolul 11, inclusiv identificarea rolurilor și a responsabilităților și procedurile de cooperare;

| (c) | o foaie de parcurs pentru exercițiile și formarea în domeniul NIS, destinate consolidării, validării și testării planului. |
| --- | --- |

(c)

o foaie de parcurs pentru exercițiile și formarea în domeniul NIS, destinate consolidării, validării și testării planului.

| (d) | un program de transfer de cunoștințe între statele membre pentru crearea capacităților și învățarea inter pares; |
| --- | --- |

(d)

un program de transfer de cunoștințe între statele membre pentru crearea capacităților și învățarea inter pares;

| (e) | un program de sensibilizare și de formare între statele membre. |
| --- | --- |

(e)

un program de sensibilizare și de formare între statele membre.

(3)   Planul Uniunii de cooperare în domeniul NIS se adoptă în termen de cel mult un an de la intrarea în vigoare a prezentei directive și se revizuiește cu regularitate.
  Rezultatele fiecărei revizuiri sunt raportate Parlamentului European. [AM 92]

(3a)
     
  Planul UE de cooperare în domeniul NIS este conceput astfel încât să fie coerent cu strategiile și planurile naționale de cooperare privind NIS, astfel cum se prevede la articolul 5. [AM 93]

Articolul 13

Cooperarea internațională

Fără a aduce atingere posibilității de care dispune rețeaua de cooperare de a desfășura o cooperare internațională informală, Uniunea poate încheia acorduri internaționale cu țări terțe sau cu organizații internaționale, care permit și organizează participarea acestora la unele activități ale rețelei de cooperare. Astfel de acorduri trebuie să țină seama de necesitatea de a asigura o protecție adecvată a datelor cu caracter personal diseminate în rețeaua de cooperare
  și specifică procedura de control care trebuie realizată pentru a garanta protecția datelor cu caracter personal
  .
  Parlamentul European este informat cu privire la procesul negocierii acestor acorduri. Orice transfer de date personale către destinatari din țări din afara Uniunii are loc în conformitate cu articolele 25 și 26 din Directiva 95/46/CE și articolul 9 din Regulamentul (CE) nr. 45/2001. [AM 94]

Articolul 13a

Nivelul de criticitate al operatorilor de piață

Statele membre pot determina nivelul de criticitate al operatorilor de piață ținând seama de particularitățile sectoarelor, de parametrii precum importanța unui anumit operator de piață pentru menținerea unui nivel suficient al serviciului sectorial, de numărul părților deservite de către operatorul de piață și de perioada de timp până la care întreruperea serviciilor esențiale ale operatorului de piață are un impact negativ asupra menținerii unor activități economice și sociale vitale. [AM 95]

CAPITOLUL IV

SECURITATEA REȚELELOR ȘI A SISTEMELOR INFORMATICE ALE ADMINISTRAȚIILOR PUBLICE ȘI ALE OPERATORILOR DE PIAȚĂ

Articolul 14

Cerințe de securitate și notificarea incidentelor

(1)   Statele membre se asigură că administrațiile publice și operatorii de piață iau măsurile tehnice și organizatorice adecvate
  și proporționale
  pentru a
  dentifica și
  gestiona
  eficient
  riscurile de securitate a rețelelor și a sistemelor informatice aflate sub controlul lor și pe care le utilizează în activitățile lor. Ținând seama de cea mai avansată tehnologie

  progresele științifice de la momentul respectiv din domeniu
  , aceste măsuri trebuie să garanteze un nivel de securitate adecvat riscului existent. Trebuie luate, în special, măsuri pentru a preveni și a reduce la minimum impactul incidentelor care afectează rețeaua sau sistemul

  securitatea rețelei sau a sistemului
  informatic utilizat pentru furnizarea serviciilor esențiale, asigurând astfel continuitatea serviciilor care se bazează pe rețeaua sau sistemul informatic respectiv. [AM 96]

(2)   Statele membre se asigură că administrațiile publice și operatorii de piață notifică
  , fără întârzieri nejustificate,
  autorității competente
  sau punctului unic de contact
  incidentele care au un impact semnificativ asupra securității

  continuității
  serviciilor esențiale pe care le furnizează.
  Notificarea nu expune unei răspunderi sporite partea care notifică.

Pentru a determina importanța impactului unui incident, se ține cont și de următorii parametrii: [AM 97]

| (a) | numărul de utilizatori al căror serviciu esențial este afectat; [AM 98] |
| --- | --- |

(a)

numărul de utilizatori al căror serviciu esențial este afectat; [AM 98]

| (b) | durata incidentului; [AM 99] |
| --- | --- |

(b)

durata incidentului; [AM 99]

| (c) | distribuția geografică – zona afectată de incident. [AM 100] |
| --- | --- |

(c)

distribuția geografică – zona afectată de incident. [AM 100]

Parametrii respectivi sunt specificați în continuare conform articolului 8 alineatul (3) litera (ib). [AM 101]

(2a)
     
  Operatorii de piață notifică incidentele prevăzute la alineatele (1) și (2) autorității competente sau punctului unic de contact din statul membru în care serviciile esențiale sunt afectate. În cazul în care sunt afectate serviciile esențiale din mai multe state membre, punctul unic de contact ce a primit notificarea alertează celelalte puncte de contact implicate, în funcție de informațiile transmise de operatorul de piață. Operatorul de piață este informat, cât mai curând posibil, cu privire la celelalte puncte unice de contact care au fost informate despre incident, precum și cu privire la orice demers întreprins, orice rezultat și la orice alte informații relevante pentru incident. [AM 102]

(2b)
     
  În cazurile în care notificările conțin date cu caracter personal, acestea sunt comunicate doar destinatarilor din cadrul autorităților competente notificate sau punctelor unice de contact care trebuie să prelucreze aceste date pentru a-și îndeplini sarcinile în conformitate cu un temei juridic adecvat. Datele comunicate se limitează la ceea ce este necesar pentru îndeplinirea sarcinilor acestor destinatari. [AM 103]

(2c)
     
  Operatorii de pe piață care nu fac obiectul anexei II pot raporta în mod voluntar incidentele, astfel cum se prevede la articolul 14 alineatul (2). [AM 104]

(3)   Alineatele (1) și (2) se aplică tuturor operatorilor de piață care furnizează servicii în Uniunea Europeană.

(4)   
  După consultarea autorității competente

  Autoritatea competentă

  notificate și a operatorului de piață vizat, punctul unic de contact
  poate informa publicul,
  în situația în care estimează că sensibilizarea publicului este necesară pentru a preveni un incident sau pentru a face față unui incident în curs, sau în situația în care operatorul de piață respectiv, în condițiile unui incident, a refuzat să soluționeze o vulnerabilitate structurală legată de respectivul incident fără o întârziere nejustificată

  ea însăși sau poate solicita acest lucru administrațiilor publice și operatorilor de piață, în cazul în care consideră că divulgarea incidentului servește interesului public.

Înaintea oricărei divulgări publice, autoritatea competentă notificată se asigură că operatorul de piață în cauză are posibilitatea de a fi audiat și că decizia privind divulgarea publică corespunde interesului public.

În cazul în care se fac publice informații privind anumite persoane, autoritatea competentă notificată sau punctul unic de contact se asigură că acest lucru se face cu respectarea anonimatului.

Autoritatea competentă sau punctul unic de contact furnizează, în măsura posibilului, operatorului de pe piață respectiv informații în sprijinul gestionării eficiente a incidentului notificat.

O dată pe an autoritatea competentă

  , punctul unic de contact
  transmite rețelei de cooperare un raport de sinteză privind notificările primite
  , inclusiv numărul notificărilor
  și
  referitor la parametrii incidentului astfel cum sunt prevăzuți la alineatul (2) de la prezentul articol și
  măsurile luate în conformitate cu prezentul alineat. [AM 105]

(4a)
     
  Statele membre încurajează operatorii de pe piață să introducă în rapoartele lor financiare, în mod voluntar, incidentele în care sunt implicați. [AM 106]

(5)   Comisia este împuternicită să adopte, în conformitate cu articolul 18, acte delegate privind definirea circumstanțelor în care administrațiile publice și operatorii de piață au obligația de a notifica incidentele.
  [AM 107]

(6)   Cu respectarea actelor delegate adoptate în temeiul alineatului (5), Autoritățile competente
  sau punctele unice de contact
  pot emite orientări și, dacă este necesar, instrucțiuni privind circumstanțele în care administrațiile publice și operatorii de piață au obligația de a notifica incidentele. [AM 108]

(7)   Comisia este împuternicită să stabilească, prin acte de punere în aplicare, formatele și procedurile aplicabile în scopul alineatului (2). Actele de punere în aplicare respective se adoptă în conformitate cu procedura de examinare menționată la articolul 19 alineatul (3).

(8)   Alineatele (1) și (2) nu se aplică microîntreprinderilor definite în Recomandarea 2003/361/CE Comisiei (18)

  , cu excepția cazului în care microîntreprinderea acționează în calitate de filială a unui operator de piață astfel cum se prevede la articolul 3 alineatul (8) litera (b)
  . [AM 109]

(8a)
     
  Statele membre pot decide să aplice prezentul articol și articolul 15 administrațiilor publice mutatis mutandis. [AM 110]

Articolul 15

Punere în aplicare și executare

(1)   Statele membre se asigură că autoritățile competente
  și punctele unice de contact
  sunt împuternicite să investigheze cazurile în care administrațiile publice sau operatorii de piață nu se conformează obligațiilor

  asigure conformitatea operatorilor
  de piață
  cu obligațiile
  care le revin în temeiul articolului 14, precum și
  cu
  efectele acestei neconformări

  acestora
  asupra securității rețelelor și a sistemelor informatice. [AM 111]

(2)   Statele membre se asigură că autoritățile competente
  și punctele unice de contact
  sunt împuternicite să solicite operatorilor de piață și administrațiilor publice: [AM 112]

| (a) | să furnizeze informațiile necesare pentru evaluarea securității rețelelor și a sistemelor lor informatice, inclusiv documente privind politicile de securitate; |
| --- | --- |

(a)

să furnizeze informațiile necesare pentru evaluarea securității rețelelor și a sistemelor lor informatice, inclusiv documente privind politicile de securitate;

| (b) | să se supună unui audit

  furnizeze dovezi privind aplicarea efectivă a politicilor
  de securitate
  , precum rezultatele auditului de securitate
  efectuat de
  auditori interni, de
  un organism calificat independent sau de o autoritate națională, și să le pună la dispoziție rezultatele acestuia

  transmită dovezile autorității competente sau punctului unic de contact
  . [AM 113] |
| --- | --- |

(b)

să se supună unui audit

  furnizeze dovezi privind aplicarea efectivă a politicilor
  de securitate
  , precum rezultatele auditului de securitate
  efectuat de
  auditori interni, de
  un organism calificat independent sau de o autoritate națională, și să le pună la dispoziție rezultatele acestuia

  transmită dovezile autorității competente sau punctului unic de contact
  . [AM 113]

La trimiterea solicitării, autoritățile competente și punctele unice de contact menționează scopul solicitării și dau detalii suficiente cu privire la informațiile necesare. [AM 114]

(3)   Statele membre se asigură că autoritățile competente
  și punctele unice de contact
  sunt împuternicite să emită instrucțiuni obligatorii pentru operatorii de piață și pentru administrațiile publice. [AM 115]

(3a)
     
  Prin derogare de la alineatul (2) litera (b) a prezentului articol, statele membre pot decide ca autoritățile competente sau punctele unice de contact, după caz, să aplice o procedură diferită unor anumiți operatori de piață, pe baza nivelului lor de criticitate stabilit în conformitate cu articolul 13a. În cazul în care statele membre decid astfel:

| (a) | autoritățile competente sau punctele unice de contact, după caz, sunt abilitate să adreseze operatorilor de piață o cerere suficient de specifică în care solicită acestora să prezinte dovada implementării efective a politicilor de securitate, cum ar fi rezultatele unui audit de securitate efectuat de un auditor intern calificat, și să o pună la dispoziția autorității competente sau a punctului unic de contact; |
| --- | --- |

(a)

autoritățile competente sau punctele unice de contact, după caz, sunt abilitate să adreseze operatorilor de piață o cerere suficient de specifică în care solicită acestora să prezinte dovada implementării efective a politicilor de securitate, cum ar fi rezultatele unui audit de securitate efectuat de un auditor intern calificat, și să o pună la dispoziția autorității competente sau a punctului unic de contact;

| (b) | după caz, după transmiterea de către operatorul de piață a cererii menționate la litera (a), autoritatea competentă sau punctul unic de contact poate solicita dovezi suplimentare sau efectuarea unui audit suplimentar de către un organism independent calificat sau de către autoritatea națională. |
| --- | --- |

(b)

după caz, după transmiterea de către operatorul de piață a cererii menționate la litera (a), autoritatea competentă sau punctul unic de contact poate solicita dovezi suplimentare sau efectuarea unui audit suplimentar de către un organism independent calificat sau de către autoritatea națională.

(3b)
     
  Statele membre pot decide să reducă numărul și intensitatea auditurilor în cazul unui anumit operator de piață, dacă auditul său de securitate indică respectarea cerințelor de la capitolul IV de o manieră coerentă. [AM 116]

(4)   Autoritățile competente notifică autorităților de aplicare a legii incidentele

  și punctele unice de contact informează operatorii de piață în cauză
  cu
  privire la posibilitatea raportării incidentelor cu
  presupus caracter penal grav
  către autoritățile de aplicare a legii
  . [AM 117]

(5)   
  Fără a aduce atingere normelor aplicabile privind protecția datelor,
  autoritățile competente
  și punctele unice de contact
  lucrează în strânsă cooperare cu autoritățile de protecție a datelor cu caracter personal în cazul incidentelor care au ca rezultat încălcarea securității datelor cu caracter personal.
  Punctele unice de contact și autoritățile de protecție a datelor dezvoltă, în cooperare cu ENISA, mecanisme de schimburi de informații și un formular unic de notificare care urmează a fi utilizat în cazul notificărilor prevăzute la articolul 14 alineatul (2) din prezenta directivă, cât și al celor prevăzute de restul legislației Uniunii în domeniul protecției datelor. [AM 118]

(6)   Statele membre se asigură că orice obligații impuse administrațiilor publice și operatorilor de piață în temeiul prezentului capitol pot fi supuse unui control jurisdicțional. [AM 119]

(6a)
     
  Statele membre pot decide să aplice articolul 14 și prezentul articol administrațiilor publice mutatis mutandis. [AM 120]

Articolul 16

Standardizare

(1)   Pentru a asigura aplicarea convergentă a articolului 14 alineatul (1), statele membre încurajează utilizarea standardelor

  de standarde europene sau internaționale interoperabile
  și/sau a specificațiilor relevante pentru securitatea rețelelor și a informației
  , fără a impune utilizarea unei anumite tehnologii
  . [AM 121]

(2)   Comisia stabilește, prin acte de punere în aplicare,

  împuternicește un organism de standardizare european competent ca
  ,
  în urma consultării cu părțile interesate relevante, să stabilească
  o listă a standardelor
  și/sau a specificațiilor
  menționate la alineatul (1). Lista se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. [AM 122]

CAPITOLUL V

DISPOZIȚII FINALE

Articolul 17

Sancțiuni

(1)   Statele membre stabilesc normele privind sancțiunile aplicabile în cazul încălcării dispozițiilor naționale adoptate în temeiul prezentei directive și iau toate măsurile necesare pentru a asigura punerea în aplicare a acestora. Sancțiunile prevăzute trebuie să fie eficace, proporționale și disuasive. Statele membre notifică dispozițiile respective Comisiei cel târziu până la data transpunerii prezentei directive și informează Comisia fără întârziere cu privire la orice modificări ulterioare ale acestora.

(1a)
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care operatorul de piață nu și-a îndeplinit obligațiile ce îi revin în temeiul capitolului 4 din alte motive decât în mod intenționat sau din neglijență gravă, sancțiunile prevăzute la alineatul (1) al prezentului articol nu se aplică. [AM 123]

(2)   Statele membre se asigură că, atunci când un incident de securitate afectează date cu caracter personal, sancțiunile prevăzute sunt coerente cu sancțiunile stabilite de Regulamentul Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice referitor la prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (19).

Articolul 18

Exercitarea delegării de competențe

(1)   Competența de a adopta acte delegate este conferită Comisiei în condițiile stabilite de prezentul articol.

(2)   Se conferă Comisiei competența de a adopta actele delegate menționate la articolul 9 alineatul (3) și la articolul 10 alineatul (5) și la articolul 14 alineatul (5). Comisia întocmește un raport privind delegarea de competențe cu cel puțin nouă luni înainte de sfârșitul perioadei de cinci ani. Delegarea de competențe se prelungește tacit cu perioade de durată identică, cu excepția cazului în care Parlamentul European sau Consiliul se opun unei astfel de prelungiri cu cel puțin trei luni înainte de încheierea fiecărei perioade.

(3)   Delegarea de competențe menționată la articolul 9 alineatul (3) și la articolul 10 alineatul (5) și la articolul 14 alineatul (5) poate fi revocată în orice moment de Parlamentul European sau de Consiliu. Prin decizia de revocare ia sfârșit delegarea competențelor specificată în decizia respectivă. Decizia intră în vigoare în ziua următoare publicării sale în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene sau la o dată ulterioară, pe care o specifică. Decizia nu afectează validitatea actelor delegate care sunt deja în vigoare. [AM 124]

(4)   După ce adoptă un act delegat, Comisia îl notifică simultan Parlamentului European și Consiliului.

(5)   Un act delegat adoptat în temeiul articolului 9 alineatul (3) și al articolului 10 alineatul (5) și al articolului 14 alineatul (5) intră în vigoare numai dacă

  în cazul în care
  nici Parlamentul European și nici Consiliul nu formulează obiecții

  au formulat obiecțiuni
  în termen de două luni de la data la care li s-a notificat actul respectiv sau dacă, înainte de expirarea acestui termen, atât

  notificarea acestuia către
  Parlamentul European, cât

  și Consiliu sau în cazul în care
  ,
  înaintea expirării termenului respectiv, Parlamentul European
  și Consiliul informează

  au informat
  Comisia că nu vor prezenta obiecții

  formula obiecțiuni
  . Termenul respectiv se prelungește cu două luni la inițiativa Parlamentului European sau a Consiliului. [AM 125]

Articolul 19

Procedura comitetului

(1)   Comisia este asistată de un comitet (Comitetul pentru securitatea rețelelor și a informației). Acesta este un comitet în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011.

(2)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 4 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

(3)   Atunci când se face trimitere la prezentul alineat, se aplică articolul 5 din Regulamentul (UE) nr. 182/2011.

Articolul 20

Revizuire

Comisia revizuiește periodic funcționarea prezentei directive
  , îndeosebi lista de la anexa II,
  și prezintă un raport Parlamentului European și Consiliului. Primul raport se transmite în termen de cel mult trei ani de la data transpunerii menționată la articolul 21. În acest scop, Comisia poate solicita statelor membre să furnizeze informații, fără întârzieri nejustificate. [AM 126]

Articolul 21

Transpunere

(1)   Statele membre adoptă și publică, până cel târziu la [un an și jumătate după data adoptării], actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică fără întârziere Comisiei textul acestor acte.

Statele membre aplică actele în cauză începând cu [un an și jumătate după data adoptării].

Atunci când statele membre adoptă actele respective, acestea conțin o trimitere la prezenta directivă sau sunt însoțite de o astfel de trimitere la data publicării lor oficiale. Statele membre stabilesc modalitatea de efectuare a acestei trimiteri.

(2)   Statele membre comunică Comisiei textul principalelor dispoziții de drept intern pe care le adoptă în domeniul reglementat de prezenta directivă.

Articolul 22

Intrare în vigoare

Prezenta directivă intră în vigoare în a [douăzecea] zi de la data publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 23

Destinatari

Prezenta directivă se adresează statelor membre.

Adoptată la ...,

Pentru Parlamentul European,

Președintele

Pentru Consiliu

Președintele

---

(1)  JO C 271, 19.9.2013, p. 133.

1

(2)  Poziția Parlamentului European din 13 martie 2014.

2

(3)  Directiva 2002/21/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 7 martie 2002 privind un cadru de reglementare comun pentru rețelele și serviciile de comunicații electronice (Directiva-cadru) (JO L 108, 24.4.2002, p. 33).

3

(4)  
  Decizia Consiliului 2011/292/UE din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 141, 27.5.2011, p. 17).

4

Decizia Consiliului 2011/292/UE din 31 martie 2011 privind normele de securitate pentru protecția informațiilor UE clasificate (JO L 141, 27.5.2011, p. 17).

(5)  
  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

5

Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

(6)  
  Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al ConsiliuluI din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

6

Regulamentul (CE) nr. 45/2001 al Parlamentului European și al ConsiliuluI din 18 decembrie 2000 privind protecția persoanelor fizice cu privire la prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile și organele comunitare și privind libera circulație a acestor date (JO L 8, 12.1.2001, p. 1).

(7)  Directiva 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 iulie 2002 privind prelucrarea datelor personale și protejarea confidențialității în sectorul comunicațiilor publice (Directiva asupra confidențialității și comunicațiilor electronice) (JO L 201, 31.7.2002, p. 37).

7

(8)  Directiva 98/34/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 iunie 1998 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul standardelor, reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (JO L 204, 21.7.1998, p. 37).

8

(9)  SEC(2012) 72 final.

9

SEC(2012) 72 final.

(10)  Regulamentul (UE) nr. 1025/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind standardizarea europeană, de modificare a Directivelor 89/686/CEE și 93/15/CEE ale Consiliului și a Directivelor 94/9/CE, 94/25/CE, 95/16/CE, 97/23/CE, 98/34/CE, 2004/22/CE, 2007/23/CE, 2009/23/CE și 2009/105/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Deciziei 87/95/CEE a Consiliului și a Deciziei nr. 1673/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului (JO L 316, 14.11.2012, p. 12).

10

(11)  Regulamentul (UE) nr. 182/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 februarie 2011 de stabilire a normelor și principiilor generale privind mecanismele de control de către statele membre al exercitării competențelor de executare de către Comisie (JO L 55, 28.2.2011, p. 13).

11

(12)  Regulamentul (CE) nr. 1049/2001 al Parlamentului European și al Consiliului din 30 mai 2001 privind accesul public la documentele Parlamentului European, ale Consiliului și ale Comisiei (JO L 145, 31.5.2001, p. 43).

12

(13)  JO C 32, 4.2.2014, p. 19.

13

(14)  Directiva 2008/114/CE a Consiliului din 8 decembrie 2008 privind identificarea și desemnarea infrastructurilor critice europene și evaluarea necesității de îmbunătățire a protecției acestora (JO L 345, 23.12.2008, p. 75).

14

(15)  
  Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (JO L 121, 15.5.2009, p. 37).

15

Decizia 2009/371/JAI a Consiliului din 6 aprilie 2009 privind înființarea Oficiului European de Poliție (Europol) (JO L 121, 15.5.2009, p. 37).

(16)  
  Regulamentul (UE) nr. 611/2013 al Comisiei din 24 iunie 2013 privind măsurile aplicabile notificării încălcărilor securității datelor cu caracter personal în temeiul Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind confidențialitatea și comunicațiile electronice (JO L 173, 26.6.2013, p. 2).

16

Regulamentul (UE) nr. 611/2013 al Comisiei din 24 iunie 2013 privind măsurile aplicabile notificării încălcărilor securității datelor cu caracter personal în temeiul Directivei 2002/58/CE a Parlamentului European și a Consiliului privind confidențialitatea și comunicațiile electronice (JO L 173, 26.6.2013, p. 2).

(17)  
  Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (JO L 45, 16.2.2005, p. 18).

17

Directiva 2004/39/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 aprilie 2004 privind piețele instrumentelor financiare (JO L 45, 16.2.2005, p. 18).

(18)  Recomandarea 2003/361/CE Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

18

(19)  SEC(2012) 72 final.

19

ANEXA I

Obligații și sarcini ale Echipei de intervenție în caz urgență informatică

  Centrelor de răspuns la incidente de securitate cibernetică
  (CERT) [AM 127]

Obligațiile și sarcinile CERT sunt definite în mod adecvat și clar pe baza unei politici naționale și/sau a unei reglementări naționale. Acestea includ următoarele elemente:

| (1) | Obligații ale CERT






  (a) | Centrele
  CERT asigură o disponibilitate înaltă a serviciilor sale

  lor
  de comunicații, evitând punctele unice de defecțiune și dispunând de mai multe mijloace pentru a fi contactată

  contactate
  și pentru a contacta alte entități
  în orice moment
  . În plus, canalele de comunicare trebuie să fie clar specificate și bine cunoscute bazei sale de utilizatori și partenerilor de cooperare. [AM 128] |
| --- | --- | --- |

(1)

Obligații ale CERT

(a)

Centrele
  CERT asigură o disponibilitate înaltă a serviciilor sale

  lor
  de comunicații, evitând punctele unice de defecțiune și dispunând de mai multe mijloace pentru a fi contactată

  contactate
  și pentru a contacta alte entități
  în orice moment
  . În plus, canalele de comunicare trebuie să fie clar specificate și bine cunoscute bazei sale de utilizatori și partenerilor de cooperare. [AM 128]

| (b) | CERT pune în aplicare și gestionează măsuri de securitate pentru a asigura confidențialitatea, integritatea, disponibilitatea și autenticitatea informațiilor pe care le primește și le tratează. |
| --- | --- |

(b)

CERT pune în aplicare și gestionează măsuri de securitate pentru a asigura confidențialitatea, integritatea, disponibilitatea și autenticitatea informațiilor pe care le primește și le tratează.

| (c) | Birourile
  centrelor
  CERT și sistemele informatice de suport sunt situate pe amplasamente securizate
  , cu rețele și sisteme informatice securizate
  . [AM 129] |
| --- | --- |

(c)

Birourile
  centrelor
  CERT și sistemele informatice de suport sunt situate pe amplasamente securizate
  , cu rețele și sisteme informatice securizate
  . [AM 129]

| (d) | Se înființează un sistem de gestionare a calității pentru monitorizarea performanței CERT și asigurarea unui proces permanent de îmbunătățire. Acesta se bazează pe sisteme de măsurare clar definite care includ niveluri formale de serviciu și indicatori principali de performanță. |
| --- | --- |

(d)

Se înființează un sistem de gestionare a calității pentru monitorizarea performanței CERT și asigurarea unui proces permanent de îmbunătățire. Acesta se bazează pe sisteme de măsurare clar definite care includ niveluri formale de serviciu și indicatori principali de performanță.

| (e) | Continuitatea activităților:






  — | CERT trebuie să dispună de un sistem adecvat de gestionare și rutare a cererilor, cu scopul de a facilita transferurile, |
| --- | --- | --- |

(e)

Continuitatea activităților:

—

CERT trebuie să dispună de un sistem adecvat de gestionare și rutare a cererilor, cu scopul de a facilita transferurile,

| — | CERT trebuie să dispună de efective de personal adecvate, pentru a asigura o disponibilitate permanentă, |
| --- | --- |

—

CERT trebuie să dispună de efective de personal adecvate, pentru a asigura o disponibilitate permanentă,

| — | CERT se bazează pe o infrastructură a cărei continuitate este asigurată. În acest scop, se instalează sisteme redundante și un spațiu de lucru de rezervă pentru CERT, care să asigure un acces permanent la mijloace de comunicare. |
| --- | --- |

—

CERT se bazează pe o infrastructură a cărei continuitate este asigurată. În acest scop, se instalează sisteme redundante și un spațiu de lucru de rezervă pentru CERT, care să asigure un acces permanent la mijloace de comunicare.

| (2) | Sarcinile CERT






  (a) | Sarcinile CERT includ cel puțin următoarele:






  — | detectarea și
  monitorizarea incidentelor la nivel național, [AM 130] |
| --- | --- | --- | --- |

(2)

Sarcinile CERT

(a)

Sarcinile CERT includ cel puțin următoarele:

—

detectarea și
  monitorizarea incidentelor la nivel național, [AM 130]

| — | transmiterea alertelor rapide, a alertelor și a anunțurilor și diseminarea informațiilor privind riscurile și incidentele către părțile interesate relevante, |
| --- | --- |

—

transmiterea alertelor rapide, a alertelor și a anunțurilor și diseminarea informațiilor privind riscurile și incidentele către părțile interesate relevante,

| — | răspunsul la incidente, |
| --- | --- |

—

răspunsul la incidente,

| — | furnizarea analizei dinamice de risc și de incident și sensibilizarea situațională, |
| --- | --- |

—

furnizarea analizei dinamice de risc și de incident și sensibilizarea situațională,

| — | sensibilizarea publicului larg cu privire la riscurile asociate activităților online, |
| --- | --- |

—

sensibilizarea publicului larg cu privire la riscurile asociate activităților online,

| — | participarea activă la rețelele de cooperare CERT de la nivelul Uniunii și de la nivel internațional; [AM 131] |
| --- | --- |

—

participarea activă la rețelele de cooperare CERT de la nivelul Uniunii și de la nivel internațional; [AM 131]

| — | organizarea de campanii privind NIS; |
| --- | --- |

—

organizarea de campanii privind NIS;

| (b) | CERT stabilește relații de cooperare cu sectorul privat. |
| --- | --- |

(b)

CERT stabilește relații de cooperare cu sectorul privat.

| (c) | Pentru a facilita cooperarea, CERT promovează adoptarea și utilizarea unor practici comune sau standardizate pentru:






  — | procedurile de administrare a incidentelor și a riscurilor, |
| --- | --- | --- |

(c)

Pentru a facilita cooperarea, CERT promovează adoptarea și utilizarea unor practici comune sau standardizate pentru:

—

procedurile de administrare a incidentelor și a riscurilor,

| — | sistemele de clasificare a incidentelor, riscurilor și informațiilor, |
| --- | --- |

—

sistemele de clasificare a incidentelor, riscurilor și informațiilor,

| — | taxonomia sistemelor de măsurare, |
| --- | --- |

—

taxonomia sistemelor de măsurare,

| — | formatele de schimb de informații cu privire la riscuri și incidente și convențiile de denumire a sistemelor. |
| --- | --- |

—

formatele de schimb de informații cu privire la riscuri și incidente și convențiile de denumire a sistemelor.

ANEXA II

Lista operatorilor de piață

menționați la articolul 3 alineatul (8) litera (a):

| 1. | platforme de comerț electronic |
| --- | --- |

1.

platforme de comerț electronic

| 2. | procesatori de plăți online |
| --- | --- |

2.

procesatori de plăți online

| 3. | rețele de socializare |
| --- | --- |

3.

rețele de socializare

| 4. | motoare de căutare |
| --- | --- |

4.

motoare de căutare

| 5. | servicii de cloud computing |
| --- | --- |

5.

servicii de cloud computing

| 6. | magazine de aplicații online |
| --- | --- |

6.

magazine de aplicații online

menționați la articolul 3 alineatul (8) litera (b):
  [AM 132]

| 1. | Energie








  (a) | Electricitate








  — | furnizori de energie electrică și gaz |
| --- | --- | --- | --- |

1.

Energie

(a)

Electricitate

—

furnizori de energie electrică și gaz

| — | operatori de sisteme de distribuție a energiei electrice și/sau a gazelor și comercianți cu amănuntul către consumatorii finali |
| --- | --- |

—

operatori de sisteme de distribuție a energiei electrice și/sau a gazelor și comercianți cu amănuntul către consumatorii finali

| — | operatori de sisteme de transport al gazelor naturale, operatori de depozite și operatori de GNL |
| --- | --- |

—

operatori de sisteme de transport al gazelor naturale, operatori de depozite și operatori de GNL

| — | operatori de sisteme de transport al energiei electrice |
| --- | --- |

—

operatori de sisteme de transport al energiei electrice

| (b) | Petrol








  — | conducte de transport al petrolului și depozite de petrol |
| --- | --- | --- |

(b)

Petrol

—

conducte de transport al petrolului și depozite de petrol

| — | operatori ai instalațiilor de producție, de rafinare și de tratare a petrolului, de depozitare și de transport |
| --- | --- |

—

operatori ai instalațiilor de producție, de rafinare și de tratare a petrolului, de depozitare și de transport

| (c) | Gaze naturale








  — | operatori de pe piața energiei electrice și a gazelor naturale |
| --- | --- | --- |

(c)

Gaze naturale

—

operatori de pe piața energiei electrice și a gazelor naturale

| — | furnizori |
| --- | --- |

—

furnizori

| — | operatori de sisteme de distribuție și comercianți cu amănuntul către consumatorii finali |
| --- | --- |

—

operatori de sisteme de distribuție și comercianți cu amănuntul către consumatorii finali

| — | operatori de sisteme de transport al gazelor naturale, operatori de sisteme de depozitare și operatori de sisteme GNL |
| --- | --- |

—

operatori de sisteme de transport al gazelor naturale, operatori de sisteme de depozitare și operatori de sisteme GNL

| — | operatori ai instalațiilor de producție a petrolului și gazelor naturale și ai instalațiilor , de rafinare și , de tratare
  , de depozitare și de transport al gazelor naturale |
| --- | --- |

—

operatori ai instalațiilor de producție a petrolului și gazelor naturale și ai instalațiilor , de rafinare și , de tratare
  , de depozitare și de transport al gazelor naturale

| — | operatori de pe piața gazelor naturale [AM 133] |
| --- | --- |

—

operatori de pe piața gazelor naturale [AM 133]

| 2. | Transporturi






  — | transportatori aerieni (transport aerian de marfă și de pasageri) |
| --- | --- | --- |

2.

Transporturi

—

transportatori aerieni (transport aerian de marfă și de pasageri)

| — | transportatori maritimi (societăți de transport maritim și costier de pasageri și societăți de transport maritim și costier de mărfuri) |
| --- | --- |

—

transportatori maritimi (societăți de transport maritim și costier de pasageri și societăți de transport maritim și costier de mărfuri)

| — | căi ferate (gestionari de infrastructură, întreprinderi integrate și operatori de transport feroviar) |
| --- | --- |

—

căi ferate (gestionari de infrastructură, întreprinderi integrate și operatori de transport feroviar)

| — | aeroporturi |
| --- | --- |

—

aeroporturi

| — | porturi |
| --- | --- |

—

porturi

| — | operatori de control al gestionării traficului |
| --- | --- |

—

operatori de control al gestionării traficului

| — | servicii logistice auxiliare: (a) depozitare și stocare, (b) manipularea mărfurilor și c) alte servicii auxiliare de transport |
| --- | --- |

—

servicii logistice auxiliare: (a) depozitare și stocare, (b) manipularea mărfurilor și c) alte servicii auxiliare de transport

| (a) | Transportul rutier










  (i) | operatori de control al gestionării traficului |
| --- | --- | --- |

(a)

Transportul rutier

(i)

operatori de control al gestionării traficului

| (ii) | servicii logistice auxiliare:








  — | antrepozitare și depozitare, |
| --- | --- | --- |

(ii)

servicii logistice auxiliare:

—

antrepozitare și depozitare,

| — | manipularea mărfurilor și |
| --- | --- |

—

manipularea mărfurilor și

| — | alte servicii auxiliare de transport |
| --- | --- |

—

alte servicii auxiliare de transport

| (b) | Transportul feroviar










  (i) | căi ferate (gestionari de infrastructură, întreprinderi integrate și operatori de transport feroviar) |
| --- | --- | --- |

(b)

Transportul feroviar

(i)

căi ferate (gestionari de infrastructură, întreprinderi integrate și operatori de transport feroviar)

| (ii) | operatori de control al gestionării traficului |
| --- | --- |

(ii)

operatori de control al gestionării traficului

| (iii) | servicii logistice auxiliare:








  — | antrepozitare și depozitare, |
| --- | --- | --- |

(iii)

servicii logistice auxiliare:

—

antrepozitare și depozitare,

| — | manipularea mărfurilor și |
| --- | --- |

—

manipularea mărfurilor și

| — | alte servicii auxiliare de transport |
| --- | --- |

—

alte servicii auxiliare de transport

| (c) | Transportul aerian










  (i) | transportatori aerieni (transport aerian de marfă și de pasageri) |
| --- | --- | --- |

(c)

Transportul aerian

(i)

transportatori aerieni (transport aerian de marfă și de pasageri)

| (ii) | aeroporturi |
| --- | --- |

(ii)

aeroporturi

| (iii) | operatori de control al gestionării traficului |
| --- | --- |

(iii)

operatori de control al gestionării traficului

| (iv) | servicii logistice auxiliare:








  — | antrepozitare, |
| --- | --- | --- |

(iv)

servicii logistice auxiliare:

—

antrepozitare,

| — | manipularea mărfurilor și |
| --- | --- |

—

manipularea mărfurilor și

| — | alte servicii auxiliare de transport |
| --- | --- |

—

alte servicii auxiliare de transport

| (d) | Transporturi maritime










  (i) | transportatori maritimi (societăți de transport maritim și costier de pasageri și societăți de transport maritim și costier de mărfuri) [AM 134] |
| --- | --- | --- |

(d)

Transporturi maritime

(i)

transportatori maritimi (societăți de transport maritim și costier de pasageri și societăți de transport maritim și costier de mărfuri) [AM 134]

| 3. | Bănci: instituții de credit conform articolului 4 punctul 1 din Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1). |
| --- | --- |

3.

Bănci: instituții de credit conform articolului 4 punctul 1 din Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului (1).

| 4. | Infrastructuri ale pieței financiare: burse de valori și contrapartide

  piețele reglementate, sisteme multilaterale de tranzacționare, sisteme organizate de tranzacționare, contrapărți
  centrale/case de compensare. [AM 135] |
| --- | --- |

4.

Infrastructuri ale pieței financiare: burse de valori și contrapartide

  piețele reglementate, sisteme multilaterale de tranzacționare, sisteme organizate de tranzacționare, contrapărți
  centrale/case de compensare. [AM 135]

| 5. | Sectorul sănătății: instituții de asistență medicală (inclusiv spitale și clinici private) și alte entități implicate în furnizarea de asistență medicală |
| --- | --- |

5.

Sectorul sănătății: instituții de asistență medicală (inclusiv spitale și clinici private) și alte entități implicate în furnizarea de asistență medicală

| 5a. | Producția și aprovizionarea cu apă [AM 136] |
| --- | --- |

5a.

Producția și aprovizionarea cu apă [AM 136]

| 5b. | Lanțul distribuției de alimente [AM 137] |
| --- | --- |

5b.

Lanțul distribuției de alimente [AM 137]

| 5c. | IXP (internet exchange points) [AM 138] |
| --- | --- |

5c.

IXP (internet exchange points) [AM 138]

---

(1)  Directiva 2006/48/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 14 iunie 2006 privind inițierea și exercitarea activității instituțiilor de credit (JO L 177, 30.6.2006, p. 1).

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/685 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/685

---

P7_TA(2014)0245

Programul Uniunii din domeniul raportării financiare și al auditului 2014-2020 ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare lapropunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 (COM(2012)0782 – C7-0417/2012 – 2012/0364(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/75)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0782), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0782),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0417/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0417/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 20 martie 2013 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 11 decembrie 2013, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0315/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A7-0315/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

2.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 161, 6.6.2013, p. 64.

---

P7_TC1-COD(2012)0364

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Regulamentului (UE) nr. .../2014 al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unui program al Uniunii de sprijinire a activităților specifice din domeniul raportării financiare și al auditului pentru perioada 2014-2020 și de abrogare a Deciziei nr. 716/2009/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) nr. 258/2014.)

---

| 9.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 378/686 |
| --- | --- | --- | --- |

9.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 378/686

---

P7_TA(2014)0246

Echipamentele radio ***I

Rezoluţia legislativă a Parlamentului European din 13 martie 2014 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio (COM(2012)0584 – C7-0333/2012 – 2012/0283(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2017/C 378/76)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0584), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2012)0584),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0333/2012), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C7-0333/2012),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 februarie 2013 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 13 februarie 2013 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 ianuarie 2014, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 17 ianuarie 2014, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 55 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0316/2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A7-0316/2013),

| 1. | adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

adoptă poziția în primă lectură prezentată în continuare;

| 2. | aprobă declarația anexată, care va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, seria L, împreună cu actul legislativ final; |
| --- | --- |

2.

aprobă declarația anexată, care va fi publicată în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene, seria L, împreună cu actul legislativ final;

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text; |
| --- | --- |

3.

solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea sau să o înlocuiască cu un alt text;

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului.

---

(1)  JO C 133, 9.5.2013, p. 58.

---

P7_TC1-COD(2012)0283

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 martie 2014 în vederea adoptării Directivei 2014/.../UE a Parlamentului European și a Consiliului privind armonizarea legislației statelor membre referitoare la punerea la dispoziție pe piață a echipamentelor radio și de abrogare a Directivei 1999/5/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament şi Consiliu, poziţia Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva 2014/53/UE.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIA PARLAMENTULUI EUROPEAN

Parlamentul European consideră că doar dacă și în măsura în care actele de punere în aplicare în sensul Regulamentului (UE) nr. 182/2011 sunt discutate în cadrul reuniunilor comitetelor, acestea din urmă pot fi considerate comitete de comitologie în sensul menționat în anexa I la Acordul-cadru privind relațiile dintre Parlamentul European și Comisia Europeană. Prin urmare, reuniunile comitetelor intră sub incidența punctului 15 din acordul-cadru dacă și în măsura în care sunt discutate alte chestiuni.

---