# Eiropas Savienības C 355/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 355 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 20. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 355

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 20. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 26.–29. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 423, 17.11.2016 .
  2015. gada 27. oktobrī pieņemtie teksti par 2013. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti
  OV L 314, 1.12.2015 .PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 26.–29. oktobra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti
  OV C 423, 17.11.2016 .
  2015. gada 27. oktobrī pieņemtie teksti par 2013. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti
  OV L 314, 1.12.2015 .PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

OV C 423, 17.11.2016

2015. gada 27. oktobrī pieņemtie teksti par 2013. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti

OV L 314, 1.12.2015

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Otrdiena, 2015. gada 27. oktobris |
| 2017/C 355/01 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra rezolūcija par Ebolas vīrusa izraisīto krīzi — ilgtermiņā gūtā pieredze un veidi, kā stiprināt veselības aizsardzības sistēmu jaunattīstības valstīs, lai novērstu šādas krīzes atkārtošanos (2014/2204(INI)) | 2 |
| 2017/C 355/02 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra rezolūcija par emisiju mērījumiem autobūves nozarē (2015/2865(RSP)) | 11 |
| | Trešdiena, 2015. gada 28. oktobris |
| 2017/C 355/03 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (2014/2257(INI)) | 17 |
| 2017/C 355/04 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par ES stratēģiju attiecībā uz Adrijas un Jonijas jūras reģionu (2014/2214(INI)) | 23 |
| 2017/C 355/05 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Kohēzijas politiku un stratēģijas Eiropa 2020 pārskatīšanu (2014/2246(INI)) | 37 |
| 2017/C 355/06 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un pareizu ekonomikas pārvaldību: norādes Kopīgo noteikumu regulas 23. panta īstenošanai (2015/2052(INI)) | 45 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 29. oktobris |
| 2017/C 355/07 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES pilsoņu elektronisko masveida novērošanu (2015/2635(RSP)) | 51 |
| 2017/C 355/08 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par Padomes ieteikumu par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (2015/2820(RSP)) | 59 |
| 2017/C 355/09 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS), ko plašāk pazīst kā bezpilota gaisa kuģus (UAV), drošu izmantošanu civilās aviācijas jomā (2014/2243(INI)) | 63 |
| 2017/C 355/10 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par jauniem izaicinājumiem un koncepcijām tūrisma veicināšanai Eiropā (2014/2241(INI)) | 71 |
| 2017/C 355/11 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par radiofrekvenču spektra joslu, ko piešķir 2015. gada Pasaules radiosakaru konference (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmas (2015/2857(RSP)) | 86 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 27. oktobris

2017/C 355/01

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra rezolūcija par Ebolas vīrusa izraisīto krīzi — ilgtermiņā gūtā pieredze un veidi, kā stiprināt veselības aizsardzības sistēmu jaunattīstības valstīs, lai novērstu šādas krīzes atkārtošanos (2014/2204(INI))

2

2017/C 355/02

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra rezolūcija par emisiju mērījumiem autobūves nozarē (2015/2865(RSP))

11

Trešdiena, 2015. gada 28. oktobris

2017/C 355/03

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (2014/2257(INI))

17

2017/C 355/04

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par ES stratēģiju attiecībā uz Adrijas un Jonijas jūras reģionu (2014/2214(INI))

23

2017/C 355/05

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Kohēzijas politiku un stratēģijas Eiropa 2020 pārskatīšanu (2014/2246(INI))

37

2017/C 355/06

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un pareizu ekonomikas pārvaldību: norādes Kopīgo noteikumu regulas 23. panta īstenošanai (2015/2052(INI))

45

Ceturtdiena, 2015. gada 29. oktobris

2017/C 355/07

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES pilsoņu elektronisko masveida novērošanu (2015/2635(RSP))

51

2017/C 355/08

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par Padomes ieteikumu par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (2015/2820(RSP))

59

2017/C 355/09

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS), ko plašāk pazīst kā bezpilota gaisa kuģus (UAV), drošu izmantošanu civilās aviācijas jomā (2014/2243(INI))

RPAS

UAV

63

2017/C 355/10

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par jauniem izaicinājumiem un koncepcijām tūrisma veicināšanai Eiropā (2014/2241(INI))

71

2017/C 355/11

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par radiofrekvenču spektra joslu, ko piešķir 2015. gada Pasaules radiosakaru konference (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmas (2015/2857(RSP))

86

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Otrdiena, 2015. gada 27. oktobris |
| 2017/C 355/12 | P8_TA(2015)0360Kopējā lauksaimniecības politika — novecojušu tiesību aktu atcelšana***IEiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ar ko atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 27. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai | 89 |
| 2017/C 355/13 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE)) | 91 |
| 2017/C 355/14 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2003/48/EK (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS)) | 93 |
| 2017/C 355/15 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Zviedrija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS)) | 96 |
| 2017/C 355/16 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Beļģija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS)) | 97 |
| 2017/C 355/17 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Polija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS)) | 98 |
| 2017/C 355/18 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kompleksiem ceļojumiem un saistītiem ceļojumu pakalpojumiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES un atceļ Padomes Direktīvu 90/314/EEK (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD)) | 99 |
| 2017/C 355/19 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD)) | 100 |
| 2017/C 355/20 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) | 101 |
| 2017/C 355/21 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS)) | 122 |
| | Trešdiena, 2015. gada 28. oktobris |
| 2017/C 355/22 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD)) | 146 |
| 2017/C 355/23 | P8_TA(2015)0377Eiropas Savienības Tiesa — tiesnešu skaits Vispārējā tiesā ***IIEiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2015/..., ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem | 163 |
| 2017/C 355/24 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD)) | 164 |
| 2017/C 355/25 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD)) | 165 |
| 2017/C 355/26 | P8_TA(2015)0380Jaunā pārtika ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jauno pārtiku (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001 | 166 |
| 2017/C 355/27 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažu atmosfēru piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un Direktīvas 2003/35/EK grozīšanu (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) | 167 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 29. oktobris |
| 2017/C 355/28 | P8_TA(2015)0386ES tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (Cepol) ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (Cepol) un atceļ un aizstāj Padomes Lēmumu 2005/681/TI (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2005/681/TI | 209 |
| 2017/C 355/29 | P8_TA(2015)0387Vērtspapīru finansēšanas darījumu pārredzamība***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012 | 210 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 27. oktobris

2017/C 355/12

P8_TA(2015)0360Kopējā lauksaimniecības politika — novecojušu tiesību aktu atcelšana***IEiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ar ko atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 27. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai

89

2017/C 355/13

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

91

2017/C 355/14

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2003/48/EK (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

93

2017/C 355/15

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Zviedrija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

96

2017/C 355/16

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Beļģija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

97

2017/C 355/17

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Polija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

98

2017/C 355/18

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kompleksiem ceļojumiem un saistītiem ceļojumu pakalpojumiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES un atceļ Padomes Direktīvu 90/314/EEK (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

99

2017/C 355/19

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

100

2017/C 355/20

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

101

2017/C 355/21

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

122

Trešdiena, 2015. gada 28. oktobris

2017/C 355/22

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

146

2017/C 355/23

P8_TA(2015)0377Eiropas Savienības Tiesa — tiesnešu skaits Vispārējā tiesā ***IIEiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BEiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2015/..., ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem

Euratom

163

2017/C 355/24

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

164

2017/C 355/25

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

165

2017/C 355/26

P8_TA(2015)0380Jaunā pārtika ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jauno pārtiku (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001

166

2017/C 355/27

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažu atmosfēru piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un Direktīvas 2003/35/EK grozīšanu (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

167

Ceturtdiena, 2015. gada 29. oktobris

2017/C 355/28

P8_TA(2015)0386ES tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (Cepol) ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (Cepol) un atceļ un aizstāj Padomes Lēmumu 2005/681/TI (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2005/681/TI

209

2017/C 355/29

P8_TA(2015)0387Vērtspapīru finansēšanas darījumu pārredzamība***IEiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012

210

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

20.10.2017

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2015.–2016. GADA SESIJA

2015. gada 26.–29. oktobra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti

  OV C 423, 17.11.2016
  .

2015. gada 27. oktobrī pieņemtie teksti par 2013. gada budžeta izpildes apstiprināšanu publicēti

  OV L 314, 1.12.2015
  .

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Otrdiena, 2015. gada 27. oktobris

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/2

---

P8_TA(2015)0374

Ebolas vīrusa izraisītā krīze — ilgtermiņā gūtā pieredze

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra rezolūcija par Ebolas vīrusa izraisīto krīzi — ilgtermiņā gūtā pieredze un veidi, kā stiprināt veselības aizsardzības sistēmu jaunattīstības valstīs, lai novērstu šādas krīzes atkārtošanos (2014/2204(INI))

(2017/C 355/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 18. septembra Rezolūciju Nr. 2177 (2014) par mieru un drošību Āfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 18. septembra Rezolūciju Nr. 2177 (2014) par mieru un drošību Āfrikā,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 19. septembra Rezolūciju Nr. 69/1 par nesen Rietumāfrikā izsludinātās Ebolas vīrusa epidēmijas apturēšanas un novēršanas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2014. gada 19. septembra Rezolūciju Nr. 69/1 par nesen Rietumāfrikā izsludinātās Ebolas vīrusa epidēmijas apturēšanas un novēršanas pasākumiem,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon lēmumu nosūtīt ANO vēsturē pirmo ārkārtas misiju veselības jomā, proti, ANO Ārkārtas reaģēšanas misiju cīņai pret Ebolas vīrusu (UNMEER), pēc tam, kad Ģenerālā asambleja bija pieņēmusi Rezolūciju Nr. 69/1 un Drošības padome bija pieņēmusi Rezolūciju Nr. 2177(2014) par Ebolas vīrusa epidēmiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra Ban Ki-moon lēmumu nosūtīt ANO vēsturē pirmo ārkārtas misiju veselības jomā, proti, ANO Ārkārtas reaģēšanas misiju cīņai pret Ebolas vīrusu (UNMEER), pēc tam, kad Ģenerālā asambleja bija pieņēmusi Rezolūciju Nr. 69/1 un Drošības padome bija pieņēmusi Rezolūciju Nr. 2177(2014) par Ebolas vīrusa epidēmiju,

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2005. gadā izstrādātos Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus (SVAN) (WA 32.1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2005. gadā izstrādātos Starptautiskos veselības aizsardzības noteikumus (SVAN) (WA 32.1),

| — | ņemot vērā PVO 2004. gada 5. maija konsultācijas par zoonozēm ieteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2004. gada 5. maija konsultācijas par zoonozēm ieteikumus,

| — | ņemot vērā PVO 2014. gada 8. augusta paziņojumu par to, ka Ebolas vīrusa epidēmija ir starptautiska ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2014. gada 8. augusta paziņojumu par to, ka Ebolas vīrusa epidēmija ir starptautiska ārkārtas situācija sabiedrības veselības jomā,

| — | ņemot vērā PVO 2014. gada 28. augusta vadlīnijas reaģēšanai uz Ebolas vīrusu un to atjauninātās versijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2014. gada 28. augusta vadlīnijas reaģēšanai uz Ebolas vīrusu un to atjauninātās versijas,

| — | ņemot vērā PVO ģenerāldirektora ziņojumu Valdes ārkārtas sesijā par Ebolas vīrusu, kas notika Ženēvā, Šveicē, 2015. gada 25. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO ģenerāldirektora ziņojumu Valdes ārkārtas sesijā par Ebolas vīrusu, kas notika Ženēvā, Šveicē, 2015. gada 25. janvārī,

| — | ņemot vērā PVO 2015. gada 9. maija paziņojumu par Ebolas vīrusa epidēmijas beigām Libērijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2015. gada 9. maija paziņojumu par Ebolas vīrusa epidēmijas beigām Libērijā,

| — | ņemot vērā saistībā ar Ebolas vīrusu izdotās PVO vadlīnijas vakcinācijas programmām Āfrikas reģionā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā saistībā ar Ebolas vīrusu izdotās PVO vadlīnijas vakcinācijas programmām Āfrikas reģionā,

| — | ņemot vērā paziņojumu, kas tika sniegts pēc Pasaules Bankas grupas un SVF 2015. gada pavasara sanāksmes Vašingtonā, ASV, 2015. gada 17. līdz 19. aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumu, kas tika sniegts pēc Pasaules Bankas grupas un SVF 2015. gada pavasara sanāksmes Vašingtonā, ASV, 2015. gada 17. līdz 19. aprīlī,

| — | ņemot vērā starptautisko konferenci “Ebolas vīruss — no ārkārtas situācijas līdz atjaunotnei”, kas notika Briselē 2015. gada 3. martā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautisko konferenci “Ebolas vīruss — no ārkārtas situācijas līdz atjaunotnei”, kas notika Briselē 2015. gada 3. martā,

| — | ņemot vērā Āfrikas Savienības 2014. gada 21. augustā izveidoto Āfrikas Savienības atbalsta misiju cīņai pret Ebolas vīrusu Rietumāfrikā (ASEOWA), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Savienības 2014. gada 21. augustā izveidoto Āfrikas Savienības atbalsta misiju cīņai pret Ebolas vīrusu Rietumāfrikā (ASEOWA),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. decembra Regulu (ES) Nr. 1291/2013, ar ko izveido Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (2014.–2020. gads),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu COM(2010)0128 kopā ar SEC(2010)0380, 0381 un 0382 par ES lomu veselības jomā pasaules mērogā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu COM(2010)0128 kopā ar SEC(2010)0380, 0381 un 0382 par ES lomu veselības jomā pasaules mērogā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 24. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes 2014. gada 24. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par ES nozīmi veselības jomā pasaules līmenī, kuri pieņemti Ārlietu padomes 3011. sanāksmē 2010. gada 10. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par ES nozīmi veselības jomā pasaules līmenī, kuri pieņemti Ārlietu padomes 3011. sanāksmē 2010. gada 10. maijā,

| — | ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2014. gada 15. augusta, 2014. gada 20. oktobra, 2014. gada 17. novembra, 2014. gada 12. decembra un 2015. gada 16. marta secinājumus par Ebolas vīrusa izraisīto krīzi Rietumāfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Ārlietu padomes 2014. gada 15. augusta, 2014. gada 20. oktobra, 2014. gada 17. novembra, 2014. gada 12. decembra un 2015. gada 16. marta secinājumus par Ebolas vīrusa izraisīto krīzi Rietumāfrikā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes ziņojumus, kurus 2014. gada novembrī un 2015. gada martā sagatavojis EK komisārs un ES koordinators Ebolas vīrusa jautājumos Christos Stylianides, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes ziņojumus, kurus 2014. gada novembrī un 2015. gada martā sagatavojis EK komisārs un ES koordinators Ebolas vīrusa jautājumos Christos Stylianides,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta un Komisijas izstrādāto vispārējo reaģēšanas sistēmu attiecībā uz Ebolas vīrusa epidēmiju Rietumāfrikā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta un Komisijas izstrādāto vispārējo reaģēšanas sistēmu attiecībā uz Ebolas vīrusa epidēmiju Rietumāfrikā,

| — | ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI) un EITI 2011. gada progresa ziņojumu par Sjerraleoni, EITI 2012. gada progresa ziņojumu par Libēriju un EITI 2012. gada progresa ziņojumu par Gvineju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ieguves rūpniecības pārredzamības iniciatīvu (EITI) un EITI 2011. gada progresa ziņojumu par Sjerraleoni, EITI 2012. gada progresa ziņojumu par Libēriju un EITI 2012. gada progresa ziņojumu par Gvineju,

| — | ņemot vērā Francijas programmu RIPOST (Rietumāfrikas sabiedrības veselības iestāžu tīkls), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas programmu RIPOST (Rietumāfrikas sabiedrības veselības iestāžu tīkls),

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūciju par Ebolas vīrusa epidēmiju, ko pieņēma 2014. gada 3. decembrī Strasbūrā, Francijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Apvienotās parlamentārās asamblejas rezolūciju par Ebolas vīrusa epidēmiju, ko pieņēma 2014. gada 3. decembrī Strasbūrā, Francijā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 18. septembra rezolūciju par ES veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz Ebolas vīrusa uzliesmojumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2014. gada 18. septembra rezolūciju par ES veiktajiem pasākumiem, reaģējot uz Ebolas vīrusa uzliesmojumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0281/2015),

| A. | tā kā Libērijas, Sjerraleones un Gvinejas veselības aizsardzības sistēmās ir milzīgi trūkumi un tā kā šīs trīs valstis jau pirms epidēmijas uzliesmojuma ANO Attīstības programmas tautas attīstības indeksā bija vienas no pēdējām, aptuveni 80 % cilvēku dzīvojot ārkārtīgā nabadzībā, un ieņēma pirmo vietu pasaulē pieaugušo un bērnu līdz 5 gadu vecumam priekšlaicīgas mirstības rādītāju ziņā, galvenokārt no ārstējamiem cēloņiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Libērijas, Sjerraleones un Gvinejas veselības aizsardzības sistēmās ir milzīgi trūkumi un tā kā šīs trīs valstis jau pirms epidēmijas uzliesmojuma ANO Attīstības programmas tautas attīstības indeksā bija vienas no pēdējām, aptuveni 80 % cilvēku dzīvojot ārkārtīgā nabadzībā, un ieņēma pirmo vietu pasaulē pieaugušo un bērnu līdz 5 gadu vecumam priekšlaicīgas mirstības rādītāju ziņā, galvenokārt no ārstējamiem cēloņiem;

| B. | tā kā Ebolas vīrusa izraisītā krīze ir sistēmiska ne tikai vietējā un reģionālā mērogā, bet arī kā valsts un pasaules mēroga problēma; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ebolas vīrusa izraisītā krīze ir sistēmiska ne tikai vietējā un reģionālā mērogā, bet arī kā valsts un pasaules mēroga problēma;

| C. | tā kā katastrofas apmēru var būt ietekmējuši vairāki faktori, tostarp skarto valstu politiskā nespēja izziņot trauksmi, starptautiskās sabiedrības slikti pielāgotie atbildes pasākumi, robežu slēgšanas un ierobežojumu graujošā ietekme uz cilvēkiem, uzraudzības un brīdinājuma mehānismu neefektivitāte, lēnā un slikti pielāgotā rīcība tad, kad palīdzība beidzot bija piesaistīta, tas, ka PVO nekādi neuzņēmās vadošo lomu, kā arī zāļu pētniecības un izstrādes, diagnostikas un vakcīnu trūkums; |
| --- | --- |

C.

tā kā katastrofas apmēru var būt ietekmējuši vairāki faktori, tostarp skarto valstu politiskā nespēja izziņot trauksmi, starptautiskās sabiedrības slikti pielāgotie atbildes pasākumi, robežu slēgšanas un ierobežojumu graujošā ietekme uz cilvēkiem, uzraudzības un brīdinājuma mehānismu neefektivitāte, lēnā un slikti pielāgotā rīcība tad, kad palīdzība beidzot bija piesaistīta, tas, ka PVO nekādi neuzņēmās vadošo lomu, kā arī zāļu pētniecības un izstrādes, diagnostikas un vakcīnu trūkums;

| D. | tā kā nedēļā, kas beidzās ar 2015. gada 18. oktobri, tika reģistrēti trīs jauni apstiprināti Ebolas vīrusslimības gadījumi, no kuriem visi konstatēti Gvinejā; tā kā šī valsts ir ziņojusi, ka nav konstatēts neviens saslimšanas gadījums pēdējo divu nedēļu laikā; tā kā Sjerraleone ir ziņojusi, ka nav konstatēts neviens saslimšanas gadījums piekto nedēļu pēc kārtas; tā kā 2015. gada 3. septembrī PVO ir paziņojusi, ka Libērija ir brīva no Ebolas vīrusslimības pārnēsāšanas starp cilvēkiem; tā kā ir bijuši 28 512 apstiprināti saslimšanas gadījumi, no kuriem 11 313 apstiprināti nāves gadījumi; |
| --- | --- |

D.

tā kā nedēļā, kas beidzās ar 2015. gada 18. oktobri, tika reģistrēti trīs jauni apstiprināti Ebolas vīrusslimības gadījumi, no kuriem visi konstatēti Gvinejā; tā kā šī valsts ir ziņojusi, ka nav konstatēts neviens saslimšanas gadījums pēdējo divu nedēļu laikā; tā kā Sjerraleone ir ziņojusi, ka nav konstatēts neviens saslimšanas gadījums piekto nedēļu pēc kārtas; tā kā 2015. gada 3. septembrī PVO ir paziņojusi, ka Libērija ir brīva no Ebolas vīrusslimības pārnēsāšanas starp cilvēkiem; tā kā ir bijuši 28 512 apstiprināti saslimšanas gadījumi, no kuriem 11 313 apstiprināti nāves gadījumi;

| E. | tā kā joprojām pārāk maz ir zināms par Ebolas vīrusa izplatību, pārnēsāšanu un mutācijas potenciālu; tā kā plašā neizpratne un valdošie pārpratumi par Ebolas vīrusslimības izcelsmi un sekām ir veicinājuši vīrusa izplatību; tā kā etnogrāfiski pētījumi ir lietderīgi, lai saprastu, kā darbojas kopienas un kā nodibināt kontaktu ar cilvēkiem, kuri pārstāv atšķirīgas kultūras; |
| --- | --- |

E.

tā kā joprojām pārāk maz ir zināms par Ebolas vīrusa izplatību, pārnēsāšanu un mutācijas potenciālu; tā kā plašā neizpratne un valdošie pārpratumi par Ebolas vīrusslimības izcelsmi un sekām ir veicinājuši vīrusa izplatību; tā kā etnogrāfiski pētījumi ir lietderīgi, lai saprastu, kā darbojas kopienas un kā nodibināt kontaktu ar cilvēkiem, kuri pārstāv atšķirīgas kultūras;

| F. | tā kā Ebolas vīrusslimība tika atklāta atveseļošanās procesā esošu personu spermā un acu šķidrumā; tā kā ir konstatēti atsevišķi gadījumi par seksuālā ceļā notikušu pārnešanu, kas liecina, ka būs grūti izskaust vīrusu un noteikt precīzu laiku, kad valstis tiešām var uzskatīt par brīvām no Ebolas vīrusa; |
| --- | --- |

F.

tā kā Ebolas vīrusslimība tika atklāta atveseļošanās procesā esošu personu spermā un acu šķidrumā; tā kā ir konstatēti atsevišķi gadījumi par seksuālā ceļā notikušu pārnešanu, kas liecina, ka būs grūti izskaust vīrusu un noteikt precīzu laiku, kad valstis tiešām var uzskatīt par brīvām no Ebolas vīrusa;

| G. | tā kā daudzās Āfrikas valstīs veselības aizsardzības un izglītības sistēmas ir pasliktinājušās saistībā ar SVF un Pasaules Bankas uzspiestajām strukturālo pielāgojumu programmām, kuru dēļ bija jāveic budžeta samazinājumi publiskajā sektorā; |
| --- | --- |

G.

tā kā daudzās Āfrikas valstīs veselības aizsardzības un izglītības sistēmas ir pasliktinājušās saistībā ar SVF un Pasaules Bankas uzspiestajām strukturālo pielāgojumu programmām, kuru dēļ bija jāveic budžeta samazinājumi publiskajā sektorā;

| H. | tā kā Ebolas vīrusa uzliesmojums Rietumāfrikā ir parādījis, ka vietējām un valsts mēroga veselības aizsardzības sistēmām valstīs ar zemiem ienākumiem nav līdzekļu vai noturības, lai reaģētu uz infekcijas slimības, tādas kā Ebolas vīrusslimība, uzliesmojumu; tā kā globālo veselības aizsardzības sistēmu stiprināšana tādēļ kļūst par globālas veselības aprūpes pārvaldības neatņemamu daļu; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ebolas vīrusa uzliesmojums Rietumāfrikā ir parādījis, ka vietējām un valsts mēroga veselības aizsardzības sistēmām valstīs ar zemiem ienākumiem nav līdzekļu vai noturības, lai reaģētu uz infekcijas slimības, tādas kā Ebolas vīrusslimība, uzliesmojumu; tā kā globālo veselības aizsardzības sistēmu stiprināšana tādēļ kļūst par globālas veselības aprūpes pārvaldības neatņemamu daļu;

| I. | ņemot vērā kultūras un tradicionālu paražu nozīmību Ebolas vīrusa izraisītās krīzes pārvaldībā (2); |
| --- | --- |

I.

ņemot vērā kultūras un tradicionālu paražu nozīmību Ebolas vīrusa izraisītās krīzes pārvaldībā (2);

| J. | tā kā bērni, pusaugu meitenes un jaunas sievietes šādas krīzes laikā ir viena no vismarginalizētākajām un neaizsargātākajām grupām un tas nopietni apdraud sieviešu iesaistīšanos saimnieciskajā darbībā, kā arī ir palielinājis no dzimuma atkarīgas atšķirības izglītības jomā; tā kā bāreņiem var nākties ciest no izstumšanas un stigmatizācijas; |
| --- | --- |

J.

tā kā bērni, pusaugu meitenes un jaunas sievietes šādas krīzes laikā ir viena no vismarginalizētākajām un neaizsargātākajām grupām un tas nopietni apdraud sieviešu iesaistīšanos saimnieciskajā darbībā, kā arī ir palielinājis no dzimuma atkarīgas atšķirības izglītības jomā; tā kā bāreņiem var nākties ciest no izstumšanas un stigmatizācijas;

| K. | tā kā Ebolas vīrusa epidēmija, kura skāra Rietumāfriku, ir vislielākais un vissarežģītākais uzliesmojums šīs slimības vēsturē; tā kā PVO par kārtējo Ebolas vīrusa uzliesmojumu tika brīdināta jau 2014. gada 23. martā, bet tikai 2014. gada 8. augustā Starptautisko veselības noteikumu ārkārtas komiteja pasludināja to par starptautiska mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā; tā kā pirms minētā uzliesmojuma tika uzskatīts, ka Ebolas vīruss nerada nopietnus draudus sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

K.

tā kā Ebolas vīrusa epidēmija, kura skāra Rietumāfriku, ir vislielākais un vissarežģītākais uzliesmojums šīs slimības vēsturē; tā kā PVO par kārtējo Ebolas vīrusa uzliesmojumu tika brīdināta jau 2014. gada 23. martā, bet tikai 2014. gada 8. augustā Starptautisko veselības noteikumu ārkārtas komiteja pasludināja to par starptautiska mēroga ārkārtas situāciju sabiedrības veselības jomā; tā kā pirms minētā uzliesmojuma tika uzskatīts, ka Ebolas vīruss nerada nopietnus draudus sabiedrības veselībai;

| L. | tā kā no Ebolas vīrusa ir miruši gandrīz 500 veselības aprūpes darbinieki Gvinejā, Libērijā un Sjerraleonē — valstīs, kuras jau pirms Ebolas vīrusa uzliesmojuma cieta no vērā ņemama darbinieku trūkuma; tā kā slimnīcām un veselības aprūpes darbiniekiem nebija iespējams ārstēt citas slimības, jo resursi tika apkopoti cīņai pret Ebolas vīrusa epidēmiju; tā kā ir jāaizsargā veselības aprūpes iestādes un darbinieki, lai nodrošinātu noturīgu medicīniskās aprūpes sniegšanu; |
| --- | --- |

L.

tā kā no Ebolas vīrusa ir miruši gandrīz 500 veselības aprūpes darbinieki Gvinejā, Libērijā un Sjerraleonē — valstīs, kuras jau pirms Ebolas vīrusa uzliesmojuma cieta no vērā ņemama darbinieku trūkuma; tā kā slimnīcām un veselības aprūpes darbiniekiem nebija iespējams ārstēt citas slimības, jo resursi tika apkopoti cīņai pret Ebolas vīrusa epidēmiju; tā kā ir jāaizsargā veselības aprūpes iestādes un darbinieki, lai nodrošinātu noturīgu medicīniskās aprūpes sniegšanu;

| M. | tā kā daudziem atlabušiem pacientiem ir nācies saskarties ar stigmatizāciju gan no radinieku, gan sabiedrības puses; tā kā šī situācija īpaši ietekmē bērnus, kuri ir zaudējuši vienu vai abus vecākus, un daudzus no šiem bērniem, baidoties no inficēšanās, ir pametuši izdzīvojušie radinieki; |
| --- | --- |

M.

tā kā daudziem atlabušiem pacientiem ir nācies saskarties ar stigmatizāciju gan no radinieku, gan sabiedrības puses; tā kā šī situācija īpaši ietekmē bērnus, kuri ir zaudējuši vienu vai abus vecākus, un daudzus no šiem bērniem, baidoties no inficēšanās, ir pametuši izdzīvojušie radinieki;

| N. | tā kā ir jāintegrē epidemioloģija, sabiedrības veselība un sociālā zinātne, lai pienācīgi mācītos no Ebolas vīrusa uzliesmojuma; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir jāintegrē epidemioloģija, sabiedrības veselība un sociālā zinātne, lai pienācīgi mācītos no Ebolas vīrusa uzliesmojuma;

| O. | tā kā Ebolas vīrusa krīzes pirmajos mēnešos humanitārās NVO un jo īpaši organizācijas “Ārsti bez robežām” un “Sarkanais Krusts” bija visefektīvākās, visinformētākās un vispieredzējušākās un līdz ar to sākotnējos centienos apkarot šo vīrusu tās uzņēmās paša pirmā plāna funkcijas; |
| --- | --- |

O.

tā kā Ebolas vīrusa krīzes pirmajos mēnešos humanitārās NVO un jo īpaši organizācijas “Ārsti bez robežām” un “Sarkanais Krusts” bija visefektīvākās, visinformētākās un vispieredzējušākās un līdz ar to sākotnējos centienos apkarot šo vīrusu tās uzņēmās paša pirmā plāna funkcijas;

| P. | tā kā skolu slēgšana un tas, ka bāreņi bieži uzņemas rūpes par mājsaimniecību, var radīt tā saukto zudušo bērnu paaudzi, kurai ilgstoši ir liegta oficiālas izglītības iespēja; |
| --- | --- |

P.

tā kā skolu slēgšana un tas, ka bāreņi bieži uzņemas rūpes par mājsaimniecību, var radīt tā saukto zudušo bērnu paaudzi, kurai ilgstoši ir liegta oficiālas izglītības iespēja;

| Q. | tā kā šīm humanitārajām organizācijām ir zinātība, nemaz nerunājot par to spēju rīkoties sadarbības tīklā, tās ir pierādījušas, ka vajadzības gadījumā krīzes sākumā var būt labāk piemērotas un efektīvākas nekā “institucionālie kanāli”; |
| --- | --- |

Q.

tā kā šīm humanitārajām organizācijām ir zinātība, nemaz nerunājot par to spēju rīkoties sadarbības tīklā, tās ir pierādījušas, ka vajadzības gadījumā krīzes sākumā var būt labāk piemērotas un efektīvākas nekā “institucionālie kanāli”;

| R. | tā kā Ebolas vīrusa izraisītā krīze ir radījusi citu parādību, kuru organizācija “Ārsti bez robežām” ir kvalificējusi kā “krīzi krīzē” un kuras dēļ personas, kas slimo nevis ar Ebolas vīrusu, bet gan ar ko citu, neuzdrošinās doties uz slimnīcu aiz bailēm inficēties ar šo vīrusu; |
| --- | --- |

R.

tā kā Ebolas vīrusa izraisītā krīze ir radījusi citu parādību, kuru organizācija “Ārsti bez robežām” ir kvalificējusi kā “krīzi krīzē” un kuras dēļ personas, kas slimo nevis ar Ebolas vīrusu, bet gan ar ko citu, neuzdrošinās doties uz slimnīcu aiz bailēm inficēties ar šo vīrusu;

| S. | tā kā ES kopā ar dalībvalstīm ir lielākais attīstības palīdzības līdzekļu devējs pasaulē un ir darījusi pieejamus vairāk nekā EUR 1,39 miljardus, lai palīdzētu ierobežot Ebolas vīrusslimības uzliesmojumu Rietumāfrikā; tā kā šī summa dod iespēju ES vienoties ar partnervalstīm un citiem līdzekļu devējiem par atbalstu visaptverošai valsts veselības aizsardzības sistēmu attīstīšanai, kuras pamatā ir saskaņota, iekļaujoša un uz vajadzībām balstīta stratēģija; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES kopā ar dalībvalstīm ir lielākais attīstības palīdzības līdzekļu devējs pasaulē un ir darījusi pieejamus vairāk nekā EUR 1,39 miljardus, lai palīdzētu ierobežot Ebolas vīrusslimības uzliesmojumu Rietumāfrikā; tā kā šī summa dod iespēju ES vienoties ar partnervalstīm un citiem līdzekļu devējiem par atbalstu visaptverošai valsts veselības aizsardzības sistēmu attīstīšanai, kuras pamatā ir saskaņota, iekļaujoša un uz vajadzībām balstīta stratēģija;

| T. | tā kā ANO Pasaules pārtikas programma ir apliecinājusi savu spēju nodrošināt efektīvu loģistiku, līdz ar to šo spēju turpmāk varētu izmantot arī agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas jomā; |
| --- | --- |

T.

tā kā ANO Pasaules pārtikas programma ir apliecinājusi savu spēju nodrošināt efektīvu loģistiku, līdz ar to šo spēju turpmāk varētu izmantot arī agrīnās brīdināšanas un reaģēšanas jomā;

| U. | tā kā aprūpes darbinieku drošībai ir būtiska nozīme šādu darbinieku starptautiskā piesaistīšanā; |
| --- | --- |

U.

tā kā aprūpes darbinieku drošībai ir būtiska nozīme šādu darbinieku starptautiskā piesaistīšanā;

| V. | tā kā Eiropadome 2014. gada 23. oktobrī iecēla humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāru Christos Stylianides par ES Ebolas vīrusslimības jautājumu koordinatoru; tā kā kopš 2014. gada 12. novembra viņš kopā ar veselības komisāru V. Andriukaitis ir apmeklējis visvairāk cietušās valstis; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropadome 2014. gada 23. oktobrī iecēla humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāru Christos Stylianides par ES Ebolas vīrusslimības jautājumu koordinatoru; tā kā kopš 2014. gada 12. novembra viņš kopā ar veselības komisāru V. Andriukaitis ir apmeklējis visvairāk cietušās valstis;

| W. | tā kā ANO, PVO un Komisija ir izveidojušas epidēmijas apkarošanas novērtējuma procedūras; |
| --- | --- |

W.

tā kā ANO, PVO un Komisija ir izveidojušas epidēmijas apkarošanas novērtējuma procedūras;

| X. | tā kā PVO 2015. gada aprīlī pieņēma paziņojumu, kurā ir atzīts, ka nedz pasaule, nedz PVO nebija pietiekami gatavas tikt galā ar ilgstošu epidēmiju; |
| --- | --- |

X.

tā kā PVO 2015. gada aprīlī pieņēma paziņojumu, kurā ir atzīts, ka nedz pasaule, nedz PVO nebija pietiekami gatavas tikt galā ar ilgstošu epidēmiju;

| Y. | tā kā ir būtiski uzlabot veselības aprūpes krīžu starptautisko pārvaldību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ir būtiski uzlabot veselības aprūpes krīžu starptautisko pārvaldību;

| Z. | tā kā zāļu pieejamība ir svarīga tiesību uz veselību daļa; |
| --- | --- |

Z.

tā kā zāļu pieejamība ir svarīga tiesību uz veselību daļa;

| AA. | tā kā 2 miljardiem cilvēku visā pasaulē nav pieejamas vakcīnas vai ārstēšana, kas tiem būtu nepieciešama dzīvības un veselības saglabāšanai; |
| --- | --- |

AA.

tā kā 2 miljardiem cilvēku visā pasaulē nav pieejamas vakcīnas vai ārstēšana, kas tiem būtu nepieciešama dzīvības un veselības saglabāšanai;

| AB. | tā kā, nodrošinot zāļu, kā arī šajā jomā veiktās pētniecības un izstrādes rezultātu pieejamību, pirmkārt ir jāņem vērā slimnieku vajadzības neatkarīgi no tā, vai viņi dzīvo Eiropā vai jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

AB.

tā kā, nodrošinot zāļu, kā arī šajā jomā veiktās pētniecības un izstrādes rezultātu pieejamību, pirmkārt ir jāņem vērā slimnieku vajadzības neatkarīgi no tā, vai viņi dzīvo Eiropā vai jaunattīstības valstīs;

| AC. | tā kā Novatorisku zāļu ierosme ir pasaulē lielākā publiskā un privātā sektora partnerība dzīvības zinātnēs, kuras budžets laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 3,3 miljardi, no kuriem EUR 1,638 miljardi tiek segti no programmas “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

AC.

tā kā Novatorisku zāļu ierosme ir pasaulē lielākā publiskā un privātā sektora partnerība dzīvības zinātnēs, kuras budžets laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam ir EUR 3,3 miljardi, no kuriem EUR 1,638 miljardi tiek segti no programmas “Apvārsnis 2020”;

| AD. | tā kā Ebolas vīrusa radītās traumas dēļ cilvēki vairs neuzticas veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes darbinieki baidās atsākt darbu un kopienas ir ieslīgušas nabadzībā un aizdomīgumā; tā kā ir steidzami jāatsāk veselības pamatpakalpojumu sniegšana; un tā kā ir vienlīdz svarīgi izveidot stabilas un efektīvas veselības aizsardzības sistēmas, tostarp riska savstarpējo sadalījumu, visās jaunattīstības valstīs, kam nepieciešama arī pamatīga vietējo medicīnas darbinieku apmācība; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Ebolas vīrusa radītās traumas dēļ cilvēki vairs neuzticas veselības aprūpes iestādēm, veselības aprūpes darbinieki baidās atsākt darbu un kopienas ir ieslīgušas nabadzībā un aizdomīgumā; tā kā ir steidzami jāatsāk veselības pamatpakalpojumu sniegšana; un tā kā ir vienlīdz svarīgi izveidot stabilas un efektīvas veselības aizsardzības sistēmas, tostarp riska savstarpējo sadalījumu, visās jaunattīstības valstīs, kam nepieciešama arī pamatīga vietējo medicīnas darbinieku apmācība;

| AE. | tā kā Ebolas vīrusa izraisītā krīze ir iedzinusi skartā reģiona valstis vēl dziļākā recesijā un saskaņā ar Pasaules Bankas datiem triju vissmagāk skarto valstu IKP šīs krīzes dēļ 2015. gadā vien samazināsies par USD 2 miljardiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā Ebolas vīrusa izraisītā krīze ir iedzinusi skartā reģiona valstis vēl dziļākā recesijā un saskaņā ar Pasaules Bankas datiem triju vissmagāk skarto valstu IKP šīs krīzes dēļ 2015. gadā vien samazināsies par USD 2 miljardiem;

| AF. | tā kā minētās trīs valstis ir SVF un Pasaules bankai lūgušas īstenot “Māršala plānu” EUR 7 500 miljonu apmērā, kas palīdzētu tām izkļūt no ekonomiskajām grūtībām; |
| --- | --- |

AF.

tā kā minētās trīs valstis ir SVF un Pasaules bankai lūgušas īstenot “Māršala plānu” EUR 7 500 miljonu apmērā, kas palīdzētu tām izkļūt no ekonomiskajām grūtībām;

| AG. | tā kā atsevišķas NVO ir aicinājušas Pasaules banku atvēlēt aptuveni USD 1,7 miljardus, lai palīdzētu šīm valstīm panākt to veselības aizsardzības infrastruktūras noturīgu uzlabojumu; |
| --- | --- |

AG.

tā kā atsevišķas NVO ir aicinājušas Pasaules banku atvēlēt aptuveni USD 1,7 miljardus, lai palīdzētu šīm valstīm panākt to veselības aizsardzības infrastruktūras noturīgu uzlabojumu;

| AH. | tā kā starptautiskajai sabiedrībai joprojām ir jābūt modrai un tā kā mērķis ir sasniegt Ebolas vīrusa pēcepidēmijas stadiju, proti, stadiju, kad ilgstoši netiek reģistrēta neviena jauna inficēšanās; |
| --- | --- |

AH.

tā kā starptautiskajai sabiedrībai joprojām ir jābūt modrai un tā kā mērķis ir sasniegt Ebolas vīrusa pēcepidēmijas stadiju, proti, stadiju, kad ilgstoši netiek reģistrēta neviena jauna inficēšanās;

| AI. | tā kā labai higiēnai ir neatsverama nozīme; tā kā minētajām trijām valstīm tomēr trūkst pietiekami labi darbojošos ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmu; |
| --- | --- |

AI.

tā kā labai higiēnai ir neatsverama nozīme; tā kā minētajām trijām valstīm tomēr trūkst pietiekami labi darbojošos ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmu;

| AJ. | tā kā ir pamats bažām, ka jauna uzliesmojuma gadījumā nāves gadījumu skaits būtu tikpat liels; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ir pamats bažām, ka jauna uzliesmojuma gadījumā nāves gadījumu skaits būtu tikpat liels;

| AK. | tā kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve Federica Mogherini, EK humānās palīdzības komisārs un ES Ebolas vīrusslimības jautājumu koordinators Christos Stylianides, EK starptautiskās sadarbības un attīstības komisārs Neven Mimica, Eiropas Parlamenta deputāti, kā arī dalībvalstu valdības un deputāti ir vairākkārt prasījuši nostiprināt veselības aizsardzības sistēmas; |
| --- | --- |

AK.

tā kā Komisijas priekšsēdētāja vietniece/Savienības augstā pārstāve Federica Mogherini, EK humānās palīdzības komisārs un ES Ebolas vīrusslimības jautājumu koordinators Christos Stylianides, EK starptautiskās sadarbības un attīstības komisārs Neven Mimica, Eiropas Parlamenta deputāti, kā arī dalībvalstu valdības un deputāti ir vairākkārt prasījuši nostiprināt veselības aizsardzības sistēmas;

| AL. | tā kā 11. Eiropas Attīstības fondā veselības aizsardzības sistēmu stiprināšana un ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumu stiprināšana ir prioritāro jomu skaitā tikai Gvinejas, bet ne Libērijas un Sjerraleones gadījumā; |
| --- | --- |

AL.

tā kā 11. Eiropas Attīstības fondā veselības aizsardzības sistēmu stiprināšana un ūdensapgādes un kanalizācijas pakalpojumu stiprināšana ir prioritāro jomu skaitā tikai Gvinejas, bet ne Libērijas un Sjerraleones gadījumā;

| AM. | tā kā Komisijas paziņojumā par ES lomu veselības jomā pasaules mērogā (COM(2010)0128) ir izklāstīta visaptveroša un holistiska, vajadzībās pamatota globāla veselības aizsardzības stratēģija, kuru ir apstiprinājušas dalībvalstis; |
| --- | --- |

AM.

tā kā Komisijas paziņojumā par ES lomu veselības jomā pasaules mērogā (COM(2010)0128) ir izklāstīta visaptveroša un holistiska, vajadzībās pamatota globāla veselības aizsardzības stratēģija, kuru ir apstiprinājušas dalībvalstis;

| AN. | tā kā ne visas valstis ir pilnībā īstenojušas SVAN; tā kā SVAN būtu jāpārskata, ņemot vērā pieredzi, kas gūta jaunākās Ebolas vīrusa epidēmijas laikā; |
| --- | --- |

AN.

tā kā ne visas valstis ir pilnībā īstenojušas SVAN; tā kā SVAN būtu jāpārskata, ņemot vērā pieredzi, kas gūta jaunākās Ebolas vīrusa epidēmijas laikā;

| AO. | tā kā maz ir zināms par eventuāli bīstamām zoonozēm; tā kā pārtikas ražošanas un lauksaimniecības metodes, mežu izciršana un dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecība ir novedusi pie jaunu zoonožu, tādu kā putnu gripa, Ebolas vīrusslimība un HIV, rašanās; |
| --- | --- |

AO.

tā kā maz ir zināms par eventuāli bīstamām zoonozēm; tā kā pārtikas ražošanas un lauksaimniecības metodes, mežu izciršana un dzīvnieku un dzīvnieku izcelsmes produktu tirdzniecība ir novedusi pie jaunu zoonožu, tādu kā putnu gripa, Ebolas vīrusslimība un HIV, rašanās;

| AP. | tā kā PVO iesaka nodrošināt koordināciju starp sabiedrības veselības un veterināro nozari; |
| --- | --- |

AP.

tā kā PVO iesaka nodrošināt koordināciju starp sabiedrības veselības un veterināro nozari;

| AQ. | tā kā Attīstības komitejas delegācija 2015. gada novembrī apmeklēs Sjerraleoni, |
| --- | --- |

AQ.

tā kā Attīstības komitejas delegācija 2015. gada novembrī apmeklēs Sjerraleoni,

| 1. | kritizē lēno starptautisko reakciju uz krīzi tās pirmajos mēnešos; tomēr uzsver ES un tās dalībvalstu reakciju un saistību uzņemšanos, sākot ar 2014. gada martu, lai palīdzētu apturēt Ebolas vīrusa izplatību; norāda, ka ES un dalībvalstis, reaģējot uz krīzi, ir palielinājušas savas saistības humānās un attīstības palīdzības, loģistikas un pētniecības jomā; |
| --- | --- |

1.

kritizē lēno starptautisko reakciju uz krīzi tās pirmajos mēnešos; tomēr uzsver ES un tās dalībvalstu reakciju un saistību uzņemšanos, sākot ar 2014. gada martu, lai palīdzētu apturēt Ebolas vīrusa izplatību; norāda, ka ES un dalībvalstis, reaģējot uz krīzi, ir palielinājušas savas saistības humānās un attīstības palīdzības, loģistikas un pētniecības jomā;

| 2. | atzinīgi vērtē jaunas vakcīnas izstrādi (rekordīsā laikā), kas ir uzrādījusi 100 % efektivitāti Gvinejā, sākot ar 2015. gada 23. martu, un prasa steidzami nodrošināt šīs vakcīnas pieejamību tā, lai Libērijā un Sjerraleonē tā būtu pieejama visiem; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē jaunas vakcīnas izstrādi (rekordīsā laikā), kas ir uzrādījusi 100 % efektivitāti Gvinejā, sākot ar 2015. gada 23. martu, un prasa steidzami nodrošināt šīs vakcīnas pieejamību tā, lai Libērijā un Sjerraleonē tā būtu pieejama visiem;

| 3. | uzskata, ka būtu jāsaglabā piesardzība attiecībā uz atsevišķiem jauniem saslimšanas ar Ebolas vīrusu gadījumiem, saistībā ar kuriem vēl nav atklāts vīrusa izplatīšanās veids; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka būtu jāsaglabā piesardzība attiecībā uz atsevišķiem jauniem saslimšanas ar Ebolas vīrusu gadījumiem, saistībā ar kuriem vēl nav atklāts vīrusa izplatīšanās veids;

| 4. | aicina visas iesaistītās puses, īpaši jaunattīstības valstu valdības, Eiropas iestādes un starptautiskās organizācijas, mācīties no šīs krīzes, tostarp arī no negatīvās ietekmes, kuru uz jaunattīstības valstu veselības aprūpes nozari rada SVF un Pasaules Bankas izvirzītie ar strukturālo pielāgojumu mehānismiem saistītie noteikumi, un izstrādāt efektīvus līdzekļus starptautisku veselības krīžu novēršanai; |
| --- | --- |

4.

aicina visas iesaistītās puses, īpaši jaunattīstības valstu valdības, Eiropas iestādes un starptautiskās organizācijas, mācīties no šīs krīzes, tostarp arī no negatīvās ietekmes, kuru uz jaunattīstības valstu veselības aprūpes nozari rada SVF un Pasaules Bankas izvirzītie ar strukturālo pielāgojumu mehānismiem saistītie noteikumi, un izstrādāt efektīvus līdzekļus starptautisku veselības krīžu novēršanai;

| 5. | šajā sakarībā pieņem zināšanai reformu, par kuru 2015. gada 18. maijā paziņoja PVO direktors, īpaši jaunas ārkārtas situāciju programmas izveidi un tādas globālas darbinieku rezerves izveidi, kuru varētu ātri pārvietot uz attiecīgo vietu, kā arī jauna, tieši ārkārtas situācijām paredzēta rezerves fonda izveidi USD 100 miljonu apmērā; atzinīgi vērtē apņemšanos divu gadu laikā palielināt PVO budžetu par 10 %, kā rezultātā tas sasniegtu USD 4,5 miljardus; |
| --- | --- |

5.

šajā sakarībā pieņem zināšanai reformu, par kuru 2015. gada 18. maijā paziņoja PVO direktors, īpaši jaunas ārkārtas situāciju programmas izveidi un tādas globālas darbinieku rezerves izveidi, kuru varētu ātri pārvietot uz attiecīgo vietu, kā arī jauna, tieši ārkārtas situācijām paredzēta rezerves fonda izveidi USD 100 miljonu apmērā; atzinīgi vērtē apņemšanos divu gadu laikā palielināt PVO budžetu par 10 %, kā rezultātā tas sasniegtu USD 4,5 miljardus;

| 6. | aicina starptautisko sabiedrību veicināt informācijas un izglītošanas kampaņas skartajās valstīs; uzsver profilakses un informācijas kampaņu izšķirošo nozīmi krīžu pārvaldībā, īpaši inficēšanās ierobežošanā un informētības vairošanā par nedrošu praksi, no kuras vajadzētu izvairīties; uzsver alternatīvu informācijas izplatīšanas veidu nozīmību; |
| --- | --- |

6.

aicina starptautisko sabiedrību veicināt informācijas un izglītošanas kampaņas skartajās valstīs; uzsver profilakses un informācijas kampaņu izšķirošo nozīmi krīžu pārvaldībā, īpaši inficēšanās ierobežošanā un informētības vairošanā par nedrošu praksi, no kuras vajadzētu izvairīties; uzsver alternatīvu informācijas izplatīšanas veidu nozīmību;

| 7. | stingri uzsver, ka ir svarīgi mazināt Ebolas vīrusa uzliesmojuma izraisīto spriedzi starp iedzīvotāju grupām, jo pastāv risks, ka tiks izplatīti izdomājumi, vainu par Ebolas vīrusa uzliesmojumu uzveļot konkrētām etniskajām grupām; |
| --- | --- |

7.

stingri uzsver, ka ir svarīgi mazināt Ebolas vīrusa uzliesmojuma izraisīto spriedzi starp iedzīvotāju grupām, jo pastāv risks, ka tiks izplatīti izdomājumi, vainu par Ebolas vīrusa uzliesmojumu uzveļot konkrētām etniskajām grupām;

| 8. | uzskata, ka tad, kad ārkārtas pasākumi vairs nav nepieciešami, ES ilgtermiņa atbildes pasākumiem vispirms būtu jāietver attīstības palīdzība, tostarp nozīmīgi ieguldījumi veselības aprūpes nozarē, lai veicinātu tās noturību, īpaši saistībā ar veselības aizsardzības sistēmu organizāciju un pārvaldību, veselības jomas uzraudzību un informācijas sniegšanu, zāļu piegādes sistēmām, kā arī vietējo pārvaldību un valstiskuma veidošanu, un pēc tam būtu jākoncentrējas uz palīdzību, kas nepieciešama, lai iepriekš minētās trīs valstis varētu atdzīvināt savu ekonomiku; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka tad, kad ārkārtas pasākumi vairs nav nepieciešami, ES ilgtermiņa atbildes pasākumiem vispirms būtu jāietver attīstības palīdzība, tostarp nozīmīgi ieguldījumi veselības aprūpes nozarē, lai veicinātu tās noturību, īpaši saistībā ar veselības aizsardzības sistēmu organizāciju un pārvaldību, veselības jomas uzraudzību un informācijas sniegšanu, zāļu piegādes sistēmām, kā arī vietējo pārvaldību un valstiskuma veidošanu, un pēc tam būtu jākoncentrējas uz palīdzību, kas nepieciešama, lai iepriekš minētās trīs valstis varētu atdzīvināt savu ekonomiku;

| 9. | aicina pārvaldes iestādes ņemt vērā saistībā ar stigmatizāciju gūto pieredzi un likt to lietā līdzīgās humanitārajās krīzēs, ja tādas rastos; |
| --- | --- |

9.

aicina pārvaldes iestādes ņemt vērā saistībā ar stigmatizāciju gūto pieredzi un likt to lietā līdzīgās humanitārajās krīzēs, ja tādas rastos;

| 10. | atgādina konfliktu novēršanas nozīmību, jo konfliktiem un nestabilitātei ir ļoti negatīva ietekme uz veselības aprūpes sistēmām; |
| --- | --- |

10.

atgādina konfliktu novēršanas nozīmību, jo konfliktiem un nestabilitātei ir ļoti negatīva ietekme uz veselības aprūpes sistēmām;

| 11. | prasa izveidot pastāvīgu Eiropas ātrās reaģēšanas vienību, kuras sastāvā būtu eksperti, atbalsta personāls laboratorijās un epidemiologi, kā arī loģistikas infrastruktūru, tostarp mobilās laboratorijas, kuru var sākt izmantot ļoti ātri; īpaši uzsver pievienoto vērtību, ko ES var nodrošināt infekcijas avotu atklāšanā pie sauszemes un jūras robežām, un to, ka ASV veselības aprūpes iestādes lieliski tiek galā ar infekcijas avotu atklāšanu lidostās — tas ir piemērs, kam Savienība varētu sekot un veiksmīgi izmantot; |
| --- | --- |

11.

prasa izveidot pastāvīgu Eiropas ātrās reaģēšanas vienību, kuras sastāvā būtu eksperti, atbalsta personāls laboratorijās un epidemiologi, kā arī loģistikas infrastruktūru, tostarp mobilās laboratorijas, kuru var sākt izmantot ļoti ātri; īpaši uzsver pievienoto vērtību, ko ES var nodrošināt infekcijas avotu atklāšanā pie sauszemes un jūras robežām, un to, ka ASV veselības aprūpes iestādes lieliski tiek galā ar infekcijas avotu atklāšanu lidostās — tas ir piemērs, kam Savienība varētu sekot un veiksmīgi izmantot;

| 12. | aicina ES arī atbalstīt uzraudzības punktu tīkla izveidi jaunattīstības valstīs, lai būtu iespējams pēc iespējas ātrāk noteikt tādus jaunus infekcijas slimību gadījumus, kuri varētu izvērsties pandēmijā, un lai šajās valstīs izveidotu novērošanas tīklu; |
| --- | --- |

12.

aicina ES arī atbalstīt uzraudzības punktu tīkla izveidi jaunattīstības valstīs, lai būtu iespējams pēc iespējas ātrāk noteikt tādus jaunus infekcijas slimību gadījumus, kuri varētu izvērsties pandēmijā, un lai šajās valstīs izveidotu novērošanas tīklu;

| 13. | atzīst, ka ir jāatbalsta sadarbības veidošana starp ES un tās dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm, īpaši Rietumāfrikas valstīm, medicīnas darbinieku apmācības jomā; |
| --- | --- |

13.

atzīst, ka ir jāatbalsta sadarbības veidošana starp ES un tās dalībvalstīm un jaunattīstības valstīm, īpaši Rietumāfrikas valstīm, medicīnas darbinieku apmācības jomā;

| 14. | uzsver, ka ir svarīgi stiprināt starptautisku veselības aprūpes darbinieku aizsardzības un ātras evakuācijas sistēmas; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka ir svarīgi stiprināt starptautisku veselības aprūpes darbinieku aizsardzības un ātras evakuācijas sistēmas;

| 15. | pauž nožēlu, ka iepriekš veiktie pielāgojumi un reformas un nevienlīdzīga attīstības politika ir veicinājusi neefektīvu veselības aizsardzības sistēmu pastāvēšanu; mudina Komisiju palīdzēt minētajām trijām valstīm attīstīt pašām savas sabiedrības veselības aizsardzības sistēmas, lai varētu apmierināt to pamatvajadzības veselības aprūpes jomā un izveidot infrastruktūru, kas nepieciešama, lai visiem to iedzīvotājiem būtu pieejama publiski finansēta veselības aprūpe; konkrētāk, uzskata, ka, lai ilgtermiņā izveidotu noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, cita starpā ir i) jāiegulda resursi publiskos veselības aprūpes pamatpakalpojumos, ii) jānodrošina droša un kvalitatīva aprūpe, paredzot vairāk resursu veselības aprūpes darbinieku apmācībai, uzraudzībai un atalgojumam, iii) jāiesaista vietējās ieinteresētās personas un kopienas krīzes novēršanā un attīstības plānošanā; aicina starptautiskos līdzekļu devējus palielināt oficiālo attīstības palīdzību (OAP) šīm valstīm un sniegt to, izmantojot pašu valstu sistēmas, piemēram, budžeta atbalstu; aicina Komisiju sadarbībā ar partnervalstīm, PVO, Pasaules Banku un citiem līdzekļu devējiem izveidot saskaņotus, uz vajadzībām balstītus veselības aizsardzības plānus un uzraudzības procedūras; |
| --- | --- |

15.

pauž nožēlu, ka iepriekš veiktie pielāgojumi un reformas un nevienlīdzīga attīstības politika ir veicinājusi neefektīvu veselības aizsardzības sistēmu pastāvēšanu; mudina Komisiju palīdzēt minētajām trijām valstīm attīstīt pašām savas sabiedrības veselības aizsardzības sistēmas, lai varētu apmierināt to pamatvajadzības veselības aprūpes jomā un izveidot infrastruktūru, kas nepieciešama, lai visiem to iedzīvotājiem būtu pieejama publiski finansēta veselības aprūpe; konkrētāk, uzskata, ka, lai ilgtermiņā izveidotu noturīgas veselības aizsardzības sistēmas, cita starpā ir i) jāiegulda resursi publiskos veselības aprūpes pamatpakalpojumos, ii) jānodrošina droša un kvalitatīva aprūpe, paredzot vairāk resursu veselības aprūpes darbinieku apmācībai, uzraudzībai un atalgojumam, iii) jāiesaista vietējās ieinteresētās personas un kopienas krīzes novēršanā un attīstības plānošanā; aicina starptautiskos līdzekļu devējus palielināt oficiālo attīstības palīdzību (OAP) šīm valstīm un sniegt to, izmantojot pašu valstu sistēmas, piemēram, budžeta atbalstu; aicina Komisiju sadarbībā ar partnervalstīm, PVO, Pasaules Banku un citiem līdzekļu devējiem izveidot saskaņotus, uz vajadzībām balstītus veselības aizsardzības plānus un uzraudzības procedūras;

| 16. | uzsver, ka atbildes pasākumiem jāattiecas uz cēloņiem, kas veido pamatu nepietiekamai sieviešu pārstāvētībai, kā arī uz veselības aprūpes un pakalpojumu pieejamību un iztikas nodrošināšanas šķēršļiem; īpaši uzsver, ka ir jānodrošina augstas kvalitātes pamatpakalpojumi un veselības aprūpe, sevišķi mātes un jaundzimušā aprūpe, kā arī dzemdniecības un ginekoloģiskie pakalpojumi; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka atbildes pasākumiem jāattiecas uz cēloņiem, kas veido pamatu nepietiekamai sieviešu pārstāvētībai, kā arī uz veselības aprūpes un pakalpojumu pieejamību un iztikas nodrošināšanas šķēršļiem; īpaši uzsver, ka ir jānodrošina augstas kvalitātes pamatpakalpojumi un veselības aprūpe, sevišķi mātes un jaundzimušā aprūpe, kā arī dzemdniecības un ginekoloģiskie pakalpojumi;

| 17. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES lomu veselības jomā pasaules mērogā (COM(2010)0128) un tajā ietverto holistisko redzējumu par visaptverošām veselības aizsardzības sistēmām, horizontālo pieeju un centienus panākt veselības aprūpes pakalpojumu vispārēju pieejamību; mudina Komisiju pārskatīt šo paziņojumu, ņemot vērā jaunās atziņas, kas gūtas Ebolas vīrusa izraisītās krīzes laikā, bet saglabājot visaptverošo un horizontālo pieeju, kā arī savlaicīgi iesniegt un īstenot rīcības programmu; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par ES lomu veselības jomā pasaules mērogā (COM(2010)0128) un tajā ietverto holistisko redzējumu par visaptverošām veselības aizsardzības sistēmām, horizontālo pieeju un centienus panākt veselības aprūpes pakalpojumu vispārēju pieejamību; mudina Komisiju pārskatīt šo paziņojumu, ņemot vērā jaunās atziņas, kas gūtas Ebolas vīrusa izraisītās krīzes laikā, bet saglabājot visaptverošo un horizontālo pieeju, kā arī savlaicīgi iesniegt un īstenot rīcības programmu;

| 18. | kopumā uzsver, ka jaunattīstības valstīm par prioritāti būtu jāuzskata budžeta līdzekļu piešķiršana stabilu un noturīgu sabiedrības sociālā nodrošinājuma un sabiedrības veselības aizsardzības sistēmu izveidei, pietiekama skaita labi aprīkotu un ilgtspējīgu veselības aprūpes infrastruktūru (īpaši laboratoriju un ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmu) izveidei, kā arī kvalitatīvu pamatpakalpojumu un veselības aprūpes nodrošināšanai; uzsver, ka ir vajadzīgs pietiekams veselības aprūpes darbinieku īpatsvars iepretim iedzīvotāju skaitam, un aicina skarto valstu valdības nodrošināt, ka veselības aprūpes darbiniekiem tiek maksāts un ka veselības aprūpei paredzētie līdzekļi nonāk līdz cilvēkiem; taču atzīst, ka tādas krīzes kā pašreizējā nevar atrisināt tikai ar veselības aizsardzības sistēmām vien un ka ir vajadzīga visaptveroša pieeja, kas ietver dažādas jomas, piemēram, izglītību un apmācību, sanitāriju, pārtikas nekaitīgumu un dzeramo ūdeni, lai novērstu būtiskos trūkumus visos nozīmīgajos pakalpojumos; vienlaikus uzsver, ka izglītībai, kas ietver kultūras dimensijas un dažādas pārliecības, arī ir svarīga nozīme atjaunotnes procesā; |
| --- | --- |

18.

kopumā uzsver, ka jaunattīstības valstīm par prioritāti būtu jāuzskata budžeta līdzekļu piešķiršana stabilu un noturīgu sabiedrības sociālā nodrošinājuma un sabiedrības veselības aizsardzības sistēmu izveidei, pietiekama skaita labi aprīkotu un ilgtspējīgu veselības aprūpes infrastruktūru (īpaši laboratoriju un ūdensapgādes un kanalizācijas sistēmu) izveidei, kā arī kvalitatīvu pamatpakalpojumu un veselības aprūpes nodrošināšanai; uzsver, ka ir vajadzīgs pietiekams veselības aprūpes darbinieku īpatsvars iepretim iedzīvotāju skaitam, un aicina skarto valstu valdības nodrošināt, ka veselības aprūpes darbiniekiem tiek maksāts un ka veselības aprūpei paredzētie līdzekļi nonāk līdz cilvēkiem; taču atzīst, ka tādas krīzes kā pašreizējā nevar atrisināt tikai ar veselības aizsardzības sistēmām vien un ka ir vajadzīga visaptveroša pieeja, kas ietver dažādas jomas, piemēram, izglītību un apmācību, sanitāriju, pārtikas nekaitīgumu un dzeramo ūdeni, lai novērstu būtiskos trūkumus visos nozīmīgajos pakalpojumos; vienlaikus uzsver, ka izglītībai, kas ietver kultūras dimensijas un dažādas pārliecības, arī ir svarīga nozīme atjaunotnes procesā;

| 19. | norāda, ka investīcijas veselības aizsardzības nozarē ir svarīgs ekonomiskās attīstības dzinējspēks un veicina nabadzības mazināšanu jaunattīstības valstīs; atzinīgi vērtē 3. mērķa “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos” iekļaušanu turpmākajos ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) priekšlikumos; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka investīcijas veselības aizsardzības nozarē ir svarīgs ekonomiskās attīstības dzinējspēks un veicina nabadzības mazināšanu jaunattīstības valstīs; atzinīgi vērtē 3. mērķa “Nodrošināt veselīgu dzīvi un sekmēt labklājību ikvienam un visos vecumos” iekļaušanu turpmākajos ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) priekšlikumos;

| 20. | uzsver, ka ilgtermiņa izmaksu plānos, kas nepieciešami noturīgu un visaptverošu veselības aizsardzības sistēmu izveidei, ir jāietver pienācīgs skaits apmācītu veselības aprūpes darbinieku, pietiekami liela medikamentu pieejamība un stabilas veselības informācijas sistēmas; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka ilgtermiņa izmaksu plānos, kas nepieciešami noturīgu un visaptverošu veselības aizsardzības sistēmu izveidei, ir jāietver pienācīgs skaits apmācītu veselības aprūpes darbinieku, pietiekami liela medikamentu pieejamība un stabilas veselības informācijas sistēmas;

| 21. | prasa pastiprināt pētniecības infrastruktūru, Rietumāfrikā izveidojot publisku reģionālo centru infekcijas slimību pētniecībai, un veidot universitāšu sadarbību, iesaistot tajā ES un tās dalībvalstis; |
| --- | --- |

21.

prasa pastiprināt pētniecības infrastruktūru, Rietumāfrikā izveidojot publisku reģionālo centru infekcijas slimību pētniecībai, un veidot universitāšu sadarbību, iesaistot tajā ES un tās dalībvalstis;

| 22. | uzsver — lai izveidotu noturīgu, ilgtspējīgu sabiedrības veselības aizsardzības sistēmu, ir jānovērš sociālā nevienlīdzība; šajā sakarībā atbalsta publiski finansētu vispārēji pieejamu veselības aprūpes pakalpojumu ieviešanu, par kuriem to izmantošanas brīdī nav jāmaksā, un mudina Komisiju kopā ar partnervalstīm un citiem līdzekļu devējiem pēc iespējas drīzāk iesniegt programmu vispārēji pieejamu veselības aprūpes pakalpojumu izveidei, kura garantētu veselības apdraudējumu riska sloga savstarpēju sadalījumu; |
| --- | --- |

22.

uzsver — lai izveidotu noturīgu, ilgtspējīgu sabiedrības veselības aizsardzības sistēmu, ir jānovērš sociālā nevienlīdzība; šajā sakarībā atbalsta publiski finansētu vispārēji pieejamu veselības aprūpes pakalpojumu ieviešanu, par kuriem to izmantošanas brīdī nav jāmaksā, un mudina Komisiju kopā ar partnervalstīm un citiem līdzekļu devējiem pēc iespējas drīzāk iesniegt programmu vispārēji pieejamu veselības aprūpes pakalpojumu izveidei, kura garantētu veselības apdraudējumu riska sloga savstarpēju sadalījumu;

| 23. | aicina visas valstis atbalstīt vispārēji pieejamus veselības aprūpes pakalpojumus un izstrādāt plānu, kurā būtu apzinātie vietējie resursi un iespējams starptautiskais finansējums šī mērķa sasniegšanai; atbalsta mērķi visās valstīs palielināt veselības aizsardzībai paredzētos izdevumus līdz pieņemtajam minimumam, proti, USD 86 uz vienu cilvēku veselības aizsardzības pamatpakalpojumu segšanai; |
| --- | --- |

23.

aicina visas valstis atbalstīt vispārēji pieejamus veselības aprūpes pakalpojumus un izstrādāt plānu, kurā būtu apzinātie vietējie resursi un iespējams starptautiskais finansējums šī mērķa sasniegšanai; atbalsta mērķi visās valstīs palielināt veselības aizsardzībai paredzētos izdevumus līdz pieņemtajam minimumam, proti, USD 86 uz vienu cilvēku veselības aizsardzības pamatpakalpojumu segšanai;

| 24. | atzinīgi vērtē augsta līmeņa starptautisko konferenci par Ebolas vīrusu, ko 2015. gada 3. martā rīkoja ES un tās galvenie partneri ar mērķi izskaust Ebolas vīrusu, kā arī lai novērtētu tā ietekmi uz skartajām valstīm un panāktu attīstības palīdzības un humānās palīdzības pasākumu saskaņotību; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē augsta līmeņa starptautisko konferenci par Ebolas vīrusu, ko 2015. gada 3. martā rīkoja ES un tās galvenie partneri ar mērķi izskaust Ebolas vīrusu, kā arī lai novērtētu tā ietekmi uz skartajām valstīm un panāktu attīstības palīdzības un humānās palīdzības pasākumu saskaņotību;

| 25. | atbalsta domu izveidot “Māršala plānu”, lai atdzīvinātu šo valstu ekonomiku; ierosina piedāvāt tehnisko palīdzību valsts pārvaldes iestādēm, lai stiprinātu to spējas un nodrošinātu, ka līdzekļi nonāk līdz cilvēkiem un netiek zaudēti korupcijas vai citu iemeslu dēļ; |
| --- | --- |

25.

atbalsta domu izveidot “Māršala plānu”, lai atdzīvinātu šo valstu ekonomiku; ierosina piedāvāt tehnisko palīdzību valsts pārvaldes iestādēm, lai stiprinātu to spējas un nodrošinātu, ka līdzekļi nonāk līdz cilvēkiem un netiek zaudēti korupcijas vai citu iemeslu dēļ;

| 26. | atzinīgi vērtē starptautiskos centienus atvieglot Ebolas vīrusa skarto valstu starptautiskās parādsaistības; |
| --- | --- |

26.

atzinīgi vērtē starptautiskos centienus atvieglot Ebolas vīrusa skarto valstu starptautiskās parādsaistības;

| 27. | uzskata, ka ES un krīzes skartā apgabala partnerība būs efektīva tikai tad, ja Libērija, Gvineja un Sjerraleone pēc iespējas drīzāk spēs uzņemties atbildību par savu attīstību; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ES un krīzes skartā apgabala partnerība būs efektīva tikai tad, ja Libērija, Gvineja un Sjerraleone pēc iespējas drīzāk spēs uzņemties atbildību par savu attīstību;

| 28. | uzskata, ka 11. Eiropas Attīstības fonda plānojums būtu jāpārskata, lai nodrošinātu, ka ieguldījumi veselības aizsardzībā un labā pārvaldībā kļūst par prioritārām jomām visās valstīs ar nestabilu publisko infrastruktūru; pauž bažas par to, ka veselības aizsardzība, ūdensapgāde un sanitārija nav Libērijas un Sjerraleones nacionālajās indikatīvajās programmās norādīto galveno jomu vidū; aicina Komisiju izveidot mehānismus stingrākai atbalsta uzraudzībai; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka 11. Eiropas Attīstības fonda plānojums būtu jāpārskata, lai nodrošinātu, ka ieguldījumi veselības aizsardzībā un labā pārvaldībā kļūst par prioritārām jomām visās valstīs ar nestabilu publisko infrastruktūru; pauž bažas par to, ka veselības aizsardzība, ūdensapgāde un sanitārija nav Libērijas un Sjerraleones nacionālajās indikatīvajās programmās norādīto galveno jomu vidū; aicina Komisiju izveidot mehānismus stingrākai atbalsta uzraudzībai;

| 29. | uzskata, ka, veicot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) termiņa vidusposma pārskatīšanu, nevar neņemt vērā ES humanitāro pasākumu finansējuma strukturālās nepietiekamības radīto risku; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka, veicot daudzgadu finanšu shēmas (DFS) termiņa vidusposma pārskatīšanu, nevar neņemt vērā ES humanitāro pasākumu finansējuma strukturālās nepietiekamības radīto risku;

| 30. | pauž atzinību uz vietas strādājošajiem humanitārā sektora pārstāvjiem un medicīnas darbiniekiem, kuri ir riskējuši ar dzīvību, cenšoties kontrolēt šo lielo veselības jomas krīzi; |
| --- | --- |

30.

pauž atzinību uz vietas strādājošajiem humanitārā sektora pārstāvjiem un medicīnas darbiniekiem, kuri ir riskējuši ar dzīvību, cenšoties kontrolēt šo lielo veselības jomas krīzi;

| 31. | pauž atzinību par darbu, ko uz vietas veikusi ANO Ārkārtas reaģēšanas misija saistībā ar Ebolas vīrusu (UNMEER), partnerorganizācijas un nevalstiskas humanitārās organizācijas, piemēram, “Ārsti bez robežām”, Starptautisko Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federācija, NVO Emergency u. c., un ļoti atzinīgi vērtē to milzīgo ieguldījumu un palīdzību, apkarojot infekcijas izplatīšanos; pauž nožēlu par nepieņemamas izturēšanās gadījumiem, kas skāruši cīņā pret Ebolas vīrusu iesaistīto medicīnas personālu un citus darbiniekus pēc viņu atgriešanās no Āfrikas; |
| --- | --- |

31.

pauž atzinību par darbu, ko uz vietas veikusi ANO Ārkārtas reaģēšanas misija saistībā ar Ebolas vīrusu (UNMEER), partnerorganizācijas un nevalstiskas humanitārās organizācijas, piemēram, “Ārsti bez robežām”, Starptautisko Sarkanā Krusta un Sarkanā Pusmēness biedrību federācija, NVO Emergency u. c., un ļoti atzinīgi vērtē to milzīgo ieguldījumu un palīdzību, apkarojot infekcijas izplatīšanos; pauž nožēlu par nepieņemamas izturēšanās gadījumiem, kas skāruši cīņā pret Ebolas vīrusu iesaistīto medicīnas personālu un citus darbiniekus pēc viņu atgriešanās no Āfrikas;

| 32. | uzskata, ka pacienta maksātspēja principā vairs nedrīkstētu noteikt zāļu pieejamību — pieejamībai vajadzētu būt atkarīgai no pacienta vajadzībām, tieši tāpat kā tirgum nevajadzētu būt vienīgajam faktoram, kas nosaka ražojamo zāļu izvēli; |
| --- | --- |

32.

uzskata, ka pacienta maksātspēja principā vairs nedrīkstētu noteikt zāļu pieejamību — pieejamībai vajadzētu būt atkarīgai no pacienta vajadzībām, tieši tāpat kā tirgum nevajadzētu būt vienīgajam faktoram, kas nosaka ražojamo zāļu izvēli;

| 33. | prasa ES un dalībvalstīm ievērot LESD 208. pantā noteikto ES principu saskaņot politiku attīstības jomā, veicinot godīgu un līdztiesīgu starptautisko tirdzniecību, medicīniskos pētījumus un inovācijas politiku, kas sekmē un atvieglo zāļu vispārēju pieejamību; |
| --- | --- |

33.

prasa ES un dalībvalstīm ievērot LESD 208. pantā noteikto ES principu saskaņot politiku attīstības jomā, veicinot godīgu un līdztiesīgu starptautisko tirdzniecību, medicīniskos pētījumus un inovācijas politiku, kas sekmē un atvieglo zāļu vispārēju pieejamību;

| 34. | aicina Komisiju noskaidrot patentu monopoliem alternatīvus modeļus, kad runa ir par zālēm vai vakcīnām, kuras izstrādātas publiskā un privātā sektora partnerībās, tādās kā Novatorisku zāļu ierosme, kuri varētu nodrošināt ārstniecības pieejamību pacientiem, veselības aizsardzības budžetu noturību un efektīvu atbildi uz krīzēm, tādām kā Ebolas vīrusa vai līdzīgu draudu izraisīta krīze; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju noskaidrot patentu monopoliem alternatīvus modeļus, kad runa ir par zālēm vai vakcīnām, kuras izstrādātas publiskā un privātā sektora partnerībās, tādās kā Novatorisku zāļu ierosme, kuri varētu nodrošināt ārstniecības pieejamību pacientiem, veselības aizsardzības budžetu noturību un efektīvu atbildi uz krīzēm, tādām kā Ebolas vīrusa vai līdzīgu draudu izraisīta krīze;

| 35. | atgādina, ka ir svarīgi pastiprināt pētniecības jaudu epidemioloģiskās kontroles jomā pasaulē, izstrādāt ātrās noteikšanas testus un nodrošināt vakcīnu pieejamību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka cīņai pret Ebolas vīrusu ir piesaistīti daudzi ES pētniecības fondi, cita starpā izmantojot Novatorisku zāļu ierosmi, programmu “Apvārsnis 2020” un programmu “Eiropas un jaunattīstības valstu partnerība klīnisko pētījumu jomā” (EDCTP); uzsver — lai gan vakcīnas ir atzinīgi vērtējamas, tās, visticamāk, nav piemērotas Ebolas vīrusa izskaušanai, jo vīrusam rodas mutācijas; tādēļ uzsver, ka, piešķirot finansējumu, par prioritāti ir jāuzskata vispārēja veselības aizsardzības sistēmu stiprināšana, higiēna, infekcijas izplatības ierobežošana, uzticami ātrās noteikšanas testi tropiskos apstākļos un zāles pret vīrusu un tā izraisītajiem simptomiem; |
| --- | --- |

35.

atgādina, ka ir svarīgi pastiprināt pētniecības jaudu epidemioloģiskās kontroles jomā pasaulē, izstrādāt ātrās noteikšanas testus un nodrošināt vakcīnu pieejamību; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka cīņai pret Ebolas vīrusu ir piesaistīti daudzi ES pētniecības fondi, cita starpā izmantojot Novatorisku zāļu ierosmi, programmu “Apvārsnis 2020” un programmu “Eiropas un jaunattīstības valstu partnerība klīnisko pētījumu jomā” (EDCTP); uzsver — lai gan vakcīnas ir atzinīgi vērtējamas, tās, visticamāk, nav piemērotas Ebolas vīrusa izskaušanai, jo vīrusam rodas mutācijas; tādēļ uzsver, ka, piešķirot finansējumu, par prioritāti ir jāuzskata vispārēja veselības aizsardzības sistēmu stiprināšana, higiēna, infekcijas izplatības ierobežošana, uzticami ātrās noteikšanas testi tropiskos apstākļos un zāles pret vīrusu un tā izraisītajiem simptomiem;

| 36. | mudina visas iesaistītās puses veicināt sabiedrības apmācību veselības aizsardzības jomā, galveno uzmanību pievēršot tradicionālām ieražām, kuras nav savienojamas ar cīņu pret slimības izplatību iedzīvotāju vidū; |
| --- | --- |

36.

mudina visas iesaistītās puses veicināt sabiedrības apmācību veselības aizsardzības jomā, galveno uzmanību pievēršot tradicionālām ieražām, kuras nav savienojamas ar cīņu pret slimības izplatību iedzīvotāju vidū;

| 37. | uzsver, ka ES būtu jāveicina efektīva un godīga tādas pētniecības finansēšanu, kura uzlabotu visu cilvēku veselības aizsardzību un nodrošinātu, ka inovācijas un iejaukšanās noved pie lētiem un pieejamiem risinājumiem; atkārtoti norāda īpaši to, ka būtu jāanalizē modeļi, kas atsaista pētniecības un izstrādes izmaksas un medikamentu cenas, tostarp iespējas nodot tehnoloģijas jaunattīstības valstīm; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka ES būtu jāveicina efektīva un godīga tādas pētniecības finansēšanu, kura uzlabotu visu cilvēku veselības aizsardzību un nodrošinātu, ka inovācijas un iejaukšanās noved pie lētiem un pieejamiem risinājumiem; atkārtoti norāda īpaši to, ka būtu jāanalizē modeļi, kas atsaista pētniecības un izstrādes izmaksas un medikamentu cenas, tostarp iespējas nodot tehnoloģijas jaunattīstības valstīm;

| 38. | atkārtoti norāda, ka ir jāiegulda novārtā atstātās slimībās; šajā sakarībā aicina Komisiju turpināt diskusijas par šo jautājumu un — ar nosacījumu, ka tiek ieviestas garantijas, kas neļauj publiskā un privātā sektora partnerībām nodarīt pāri neaizsargātiem cilvēkiem neregulētā tirgū,— radīt priekšnoteikumus plašai publiskā un privātā sektora sadarbībai ar mērķi stiprināt valstu veselības aizsardzības sistēmas un atvieglot rezultātu nonākšanu līdz cilvēkiem, kam tas nepieciešams; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ES, lai nodrošinātu steidzami nepieciešamo pētniecību jaunu ārstniecības veidu jomā, programmas “Apvārsnis 2020” un Novatorisku zāļu ierosmes ietvaros ir darījusi pieejamus EUR 138 miljonus projektiem, ar kuriem tiek izstrādāti jaunu vakcīnu klīniskie izmēģinājumi, ātrās diagnostikas testi un ārstniecība; izsaka pateicību Eiropas farmācijas nozarei, kura arī ir atvēlējusi ievērojamus līdzekļus pētniecības atbalstam; |
| --- | --- |

38.

atkārtoti norāda, ka ir jāiegulda novārtā atstātās slimībās; šajā sakarībā aicina Komisiju turpināt diskusijas par šo jautājumu un — ar nosacījumu, ka tiek ieviestas garantijas, kas neļauj publiskā un privātā sektora partnerībām nodarīt pāri neaizsargātiem cilvēkiem neregulētā tirgū,— radīt priekšnoteikumus plašai publiskā un privātā sektora sadarbībai ar mērķi stiprināt valstu veselības aizsardzības sistēmas un atvieglot rezultātu nonākšanu līdz cilvēkiem, kam tas nepieciešams; šajā sakarībā atzinīgi vērtē to, ka ES, lai nodrošinātu steidzami nepieciešamo pētniecību jaunu ārstniecības veidu jomā, programmas “Apvārsnis 2020” un Novatorisku zāļu ierosmes ietvaros ir darījusi pieejamus EUR 138 miljonus projektiem, ar kuriem tiek izstrādāti jaunu vakcīnu klīniskie izmēģinājumi, ātrās diagnostikas testi un ārstniecība; izsaka pateicību Eiropas farmācijas nozarei, kura arī ir atvēlējusi ievērojamus līdzekļus pētniecības atbalstam;

| 39. | uzsver, ka Ebolas vīrusa epidēmija un citas epidēmijas ir transnacionāli draudi, kas prasa starptautisku sadarbību; prasa PVO pārskatīt SVAN, lai iekļautu savstarpēju atbildīgumu un finansiālu atbalstu, tostarp pamatcēloņu novēršanai; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka Ebolas vīrusa epidēmija un citas epidēmijas ir transnacionāli draudi, kas prasa starptautisku sadarbību; prasa PVO pārskatīt SVAN, lai iekļautu savstarpēju atbildīgumu un finansiālu atbalstu, tostarp pamatcēloņu novēršanai;

| 40. | ņemot vērā sporādisko SVAN īstenošanu un epidemioloģiskās uzraudzības neesamību, atzinīgi vērtē Francijas programmu RIPOST (Rietumāfrikas sabiedrības veselības iestāžu tīkls); |
| --- | --- |

40.

ņemot vērā sporādisko SVAN īstenošanu un epidemioloģiskās uzraudzības neesamību, atzinīgi vērtē Francijas programmu RIPOST (Rietumāfrikas sabiedrības veselības iestāžu tīkls);

| 41. | uzsver, ka tagad, kad uzliesmojums sāk mazināties un kamēr vīruss pēc atveseļošanās mēnešiem ilgi saglabājas gonādās, veselības aizsardzības sistēmu un izglītības pasākumu ietvaros ir jānodrošina seksuālās veselības un ģimenes plānošanas konsultācijas; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka tagad, kad uzliesmojums sāk mazināties un kamēr vīruss pēc atveseļošanās mēnešiem ilgi saglabājas gonādās, veselības aizsardzības sistēmu un izglītības pasākumu ietvaros ir jānodrošina seksuālās veselības un ģimenes plānošanas konsultācijas;

| 42. | uzsver, ka pēc epidēmijas, kuras rezultātā ir cietuši mazie lauksaimnieki, pastāv aizvien lielāka varbūtība, ka var iestāties pārtikas krīze; aicina dalībvalstis, Komisiju un starptautisko sabiedrību veikt ieguldījumus viņu ilgtermiņa attīstībā, lai novērstu draudus lauku saimniecībām un nākotnē garantētu pārtikas nodrošinājumu Rietumāfrikā; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka pēc epidēmijas, kuras rezultātā ir cietuši mazie lauksaimnieki, pastāv aizvien lielāka varbūtība, ka var iestāties pārtikas krīze; aicina dalībvalstis, Komisiju un starptautisko sabiedrību veikt ieguldījumus viņu ilgtermiņa attīstībā, lai novērstu draudus lauku saimniecībām un nākotnē garantētu pārtikas nodrošinājumu Rietumāfrikā;

| 43. | prasa, lai atbildīgā komiteja, pirms tā iesniedz uz labi definētiem kritērijiem balstītu galīgo vērtējumu, nodrošinātu cīņā pret krīzi veikto pasākumu uzraudzību, cieši sadarbojoties ar ES koordinatoru Ebolas vīrusa jautājumos un ņemot vērā Parlamenta vizīti Sjerraleonē; |
| --- | --- |

43.

prasa, lai atbildīgā komiteja, pirms tā iesniedz uz labi definētiem kritērijiem balstītu galīgo vērtējumu, nodrošinātu cīņā pret krīzi veikto pasākumu uzraudzību, cieši sadarbojoties ar ES koordinatoru Ebolas vīrusa jautājumos un ņemot vērā Parlamenta vizīti Sjerraleonē;

| 44. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības valstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram un Pasaules Veselības organizācijai. |
| --- | --- |

44.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Āfrikas Savienības valstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram un Pasaules Veselības organizācijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0026.

(2)  Paražas, kuras, piemēram, liedz sadedzināt mirušos.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/11

---

P8_TA(2015)0375

Emisiju mērījumi autobūves nozarē

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra rezolūcija par emisiju mērījumiem autobūves nozarē (2015/2865(RSP))

(2017/C 355/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par emisiju mērījumiem automobiļu nozarē (O-000113/2015 – B8-0764/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par emisiju mērījumiem automobiļu nozarē (O-000113/2015 – B8-0764/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regulu (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīvu 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 23. oktobra Direktīvu 2001/81/EK par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām atmosfēru piesārņojošām vielām (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvu 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 333/2014, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 443/2009, lai noteiktu kārtību, kādā jāsasniedz jaunu vieglo automobiļu radīto CO2 emisiju samazināšanas mērķis 2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 333/2014, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 443/2009, lai noteiktu kārtību, kādā jāsasniedz jaunu vieglo automobiļu radīto CO2 emisiju samazināšanas mērķis 2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ASV Federālā Vides aizsardzības aģentūra (EPA) un Kalifornijas Gaisa resursu padome (CARB) 2015. gada 18. septembrī publicēja paziņojumu par to, ka ir pārkāpti uzņēmumiem Volkswagen AG, Audi AG un Volkswagen Group of America (kopā dēvēti par VW) piemērojamie noteikumi par piesārņojumu; tā kā izmeklēšanu sāka pēc tam, kad 2014. gada maijā EPA un CARB tika iesniegts nevalstiskas organizācijas un universitātes pētnieku kopīgi veikts pētījums par slāpekļa oksīda (NOx) emisijām no transportlīdzekļiem ar dīzeļdzinējiem un šā pētījuma rezultāti; |
| --- | --- |

A.

tā kā ASV Federālā Vides aizsardzības aģentūra (EPA) un Kalifornijas Gaisa resursu padome (CARB) 2015. gada 18. septembrī publicēja paziņojumu par to, ka ir pārkāpti uzņēmumiem Volkswagen AG, Audi AG un Volkswagen Group of America (kopā dēvēti par VW) piemērojamie noteikumi par piesārņojumu; tā kā izmeklēšanu sāka pēc tam, kad 2014. gada maijā EPA un CARB tika iesniegts nevalstiskas organizācijas un universitātes pētnieku kopīgi veikts pētījums par slāpekļa oksīda (NOx) emisijām no transportlīdzekļiem ar dīzeļdzinējiem un šā pētījuma rezultāti;

| B. | tā kā Eiropas Savienībā ik gadu gaisa piesārņojums ir priekšlaicīgas nāves cēlonis vairāk nekā 430 000 cilvēku un, ietekmējot veselību, tas rada izmaksas, kuru lēstais apmērs ir EUR 940 miljardi gadā; tā kā NOx ir galvenā gaisu piesārņojošā viela, kas cita starpā izraisa plaušu vēzi, astmu un daudzas elpošanas ceļu slimības, kā arī vides degradāciju, piemēram, eitrofikāciju un paskābināšanos; tā kā izplūdes gāzes no transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar dīzeļdzinēju, ir galvenais NOx piesārņojuma avots pilsētās Eiropā; tā kā gandrīz viena trešdaļa no visiem ES pilsētu iedzīvotājiem joprojām ir pakļauta piesārņojuma līmeņiem, kuri pārsniedz ES noteiktās robežvērtības vai mērķa vērtības; tā kā transports vēl aizvien ir galvenais cēlonis sliktai gaisa kvalitātei pilsētās un ar to saistītai ietekmei uz veselību; tā kā vairāk nekā 20 dalībvalstis patlaban neievēro ES gaisa kvalitātes robežvērtības, jo īpaši pilsētu piesārņojuma dēļ; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Savienībā ik gadu gaisa piesārņojums ir priekšlaicīgas nāves cēlonis vairāk nekā 430 000 cilvēku un, ietekmējot veselību, tas rada izmaksas, kuru lēstais apmērs ir EUR 940 miljardi gadā; tā kā NOx ir galvenā gaisu piesārņojošā viela, kas cita starpā izraisa plaušu vēzi, astmu un daudzas elpošanas ceļu slimības, kā arī vides degradāciju, piemēram, eitrofikāciju un paskābināšanos; tā kā izplūdes gāzes no transportlīdzekļiem, kuri aprīkoti ar dīzeļdzinēju, ir galvenais NOx piesārņojuma avots pilsētās Eiropā; tā kā gandrīz viena trešdaļa no visiem ES pilsētu iedzīvotājiem joprojām ir pakļauta piesārņojuma līmeņiem, kuri pārsniedz ES noteiktās robežvērtības vai mērķa vērtības; tā kā transports vēl aizvien ir galvenais cēlonis sliktai gaisa kvalitātei pilsētās un ar to saistītai ietekmei uz veselību; tā kā vairāk nekā 20 dalībvalstis patlaban neievēro ES gaisa kvalitātes robežvērtības, jo īpaši pilsētu piesārņojuma dēļ;

| C. | tā kā kopš 2012. gada PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) ir klasificējusi dīzeļdzinēja izplūdes gāzes kā kancerogēnu un, ņemot vērā dīzeļdegvielas cieto daļiņu papildu ietekmi uz veselību, ieteikusi pasaulē samazināt saskari ar izplūdes gāzu ķīmisko vielu maisījumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā kopš 2012. gada PVO Starptautiskā Vēža izpētes aģentūra (IARC) ir klasificējusi dīzeļdzinēja izplūdes gāzes kā kancerogēnu un, ņemot vērā dīzeļdegvielas cieto daļiņu papildu ietekmi uz veselību, ieteikusi pasaulē samazināt saskari ar izplūdes gāzu ķīmisko vielu maisījumu;

| D. | tā kā autobūves nozare ir viena no galvenajām izaugsmes un inovācijas veicinātājām un sekmē nodarbinātību daudzās dalībvalstīs; tā kā šis skandāls, ja netiek veikta izlēmīga rīcība, apdraud visas nozares reputāciju un konkurētspēju; |
| --- | --- |

D.

tā kā autobūves nozare ir viena no galvenajām izaugsmes un inovācijas veicinātājām un sekmē nodarbinātību daudzās dalībvalstīs; tā kā šis skandāls, ja netiek veikta izlēmīga rīcība, apdraud visas nozares reputāciju un konkurētspēju;

| E. | tā kā autobūves piegādes nozarē galvenokārt darbojas mazie un vidējie uzņēmumi un tie sedz 50 % no ieguldījumiem šīs konkrētās jomas pētniecībā un izstrādē; tā kā daudzu Eiropas reģionu ekonomisko spēku rada autobūves nozare un autobūves piegādes nozare; |
| --- | --- |

E.

tā kā autobūves piegādes nozarē galvenokārt darbojas mazie un vidējie uzņēmumi un tie sedz 50 % no ieguldījumiem šīs konkrētās jomas pētniecībā un izstrādē; tā kā daudzu Eiropas reģionu ekonomisko spēku rada autobūves nozare un autobūves piegādes nozare;

| F. | tā kā godīga konkurence, arī starp autoražotājiem, nozīmē, ka patērētājs produktu var izvēlēties, pamatojoties uz sniegtajiem visaptverošiem un objektīviem tehniskajiem parametriem; |
| --- | --- |

F.

tā kā godīga konkurence, arī starp autoražotājiem, nozīmē, ka patērētājs produktu var izvēlēties, pamatojoties uz sniegtajiem visaptverošiem un objektīviem tehniskajiem parametriem;

| G. | tā kā ES ir veikusi vairākus pasākumus, lai novērstu ekonomikas krīzes ietekmi uz autobūves nozari, izmantojot pieejamos valsts atbalsta instrumentus; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir veikusi vairākus pasākumus, lai novērstu ekonomikas krīzes ietekmi uz autobūves nozari, izmantojot pieejamos valsts atbalsta instrumentus;

| H. | tā kā Regulā par tipa apstiprinājumu mehāniskajiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem transportlīdzekļiem (Regula (EK) Nr. 715/2007, par kuru Eiropas Parlaments un Padome vienojās 2006. gada decembrī), ar ko nosaka emisiju standartus Euro 5/6, ir noteikts, ka ražotājiem transportlīdzekļi jāaprīko tā, lai tie atbilstu emisiju prasībām “normālos lietošanas apstākļos” (5. panta 1. punkts); |
| --- | --- |

H.

tā kā Regulā par tipa apstiprinājumu mehāniskajiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem transportlīdzekļiem (Regula (EK) Nr. 715/2007, par kuru Eiropas Parlaments un Padome vienojās 2006. gada decembrī), ar ko nosaka emisiju standartus Euro 5/6, ir noteikts, ka ražotājiem transportlīdzekļi jāaprīko tā, lai tie atbilstu emisiju prasībām “normālos lietošanas apstākļos” (5. panta 1. punkts);

| I. | tā kā Regulā (EK) Nr. 715/2007 (5. panta 2. punktā) ir skaidri aizliegta tādu pārveidošanas ierīču lietošana, kuras definētas kā “jebkurš konstrukcijas elements, kas nosaka temperatūru, transportlīdzekļa ātrumu, dzinēja apgriezienus (RPM), pārnesumu, kolektora vakuumu vai citus parametrus, lai aktivizētu, modulētu, aizkavētu vai pārtrauktu jebkuras emisiju kontroles sistēmas daļas darbību, kas samazina emisiju kontroles sistēmas efektivitāti apstākļos, kas ir paredzami normālā transportlīdzekļa darbībā un izmantošanā”; tā kā dalībvalstīm ir pienākums īstenot šo aizliegumu; tā kā regulā ir arī skaidrs aicinājums Komisijai ieviest pārbaudes un pieņemt pasākumus attiecībā uz pārveidošanas ierīču lietošanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Regulā (EK) Nr. 715/2007 (5. panta 2. punktā) ir skaidri aizliegta tādu pārveidošanas ierīču lietošana, kuras definētas kā “jebkurš konstrukcijas elements, kas nosaka temperatūru, transportlīdzekļa ātrumu, dzinēja apgriezienus (RPM), pārnesumu, kolektora vakuumu vai citus parametrus, lai aktivizētu, modulētu, aizkavētu vai pārtrauktu jebkuras emisiju kontroles sistēmas daļas darbību, kas samazina emisiju kontroles sistēmas efektivitāti apstākļos, kas ir paredzami normālā transportlīdzekļa darbībā un izmantošanā”; tā kā dalībvalstīm ir pienākums īstenot šo aizliegumu; tā kā regulā ir arī skaidrs aicinājums Komisijai ieviest pārbaudes un pieņemt pasākumus attiecībā uz pārveidošanas ierīču lietošanu;

| J. | tā kā saskaņā ar Direktīvu par dažiem patēriņa preču pārdošanas aspektiem un saistītajām garantijām (1999/44/EK) patērētājiem ir tiesības uz garantijas periodu, kas ilgst vismaz divus gadus pēc preces iegādes, un tā kā pārdevējam ir pienākums piegādāt patērētājam tādas preces, kas atbilst pārdošanas līgumam; tā kā, ja šādas neatbilstības nav, patērētājam ir tiesības uz bezmaksas remontu vai nomaiņu vai tiesības saņemt cenas samazinājumu; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar Direktīvu par dažiem patēriņa preču pārdošanas aspektiem un saistītajām garantijām (1999/44/EK) patērētājiem ir tiesības uz garantijas periodu, kas ilgst vismaz divus gadus pēc preces iegādes, un tā kā pārdevējam ir pienākums piegādāt patērētājam tādas preces, kas atbilst pārdošanas līgumam; tā kā, ja šādas neatbilstības nav, patērētājam ir tiesības uz bezmaksas remontu vai nomaiņu vai tiesības saņemt cenas samazinājumu;

| K. | tā kā Patērētāju tiesību direktīvā (2011/83/ES) ir prasība, ka informācija par produkta galvenajām īpašībām ir jāsniedz, pirms tiek noslēgti līgumi uzņēmuma telpās vai ārpus tām vai distances līgumi, un ka dalībvalstīm ir jāpieņem noteikumi par iedarbīgām, samērīgām un atturošām sankcijām, ja direktīvas noteikumi nav izpildīti; |
| --- | --- |

K.

tā kā Patērētāju tiesību direktīvā (2011/83/ES) ir prasība, ka informācija par produkta galvenajām īpašībām ir jāsniedz, pirms tiek noslēgti līgumi uzņēmuma telpās vai ārpus tām vai distances līgumi, un ka dalībvalstīm ir jāpieņem noteikumi par iedarbīgām, samērīgām un atturošām sankcijām, ja direktīvas noteikumi nav izpildīti;

| L. | tā kā Negodīgas komercprakses direktīva (2005/29/EK) aizliedz jo īpaši jebkuru praksi, kas “attiecībā uz produktu būtiski kropļo vai var būtiski kropļot tā vidusmēra patērētāja saimniecisko rīcību, kuru produkts sasniedz vai kuram tas adresēts” un tajā ir noteikts, ka komercprakse, kas jebkuros apstākļos uzskatāma par negodīgu, ietver rīcību “ja apgalvo, ka tirgotāju (tostarp viņa komercpraksi) vai produktu ir sertificējusi, ieteikusi vai atļāvusi lietot valsts vai privāta struktūra, bet tas neatbilst patiesībai, vai ja tādu apgalvojumu izsaka neatbilstīgi sertifikācijas, ieteikuma vai lietojuma atļaujas nosacījumiem”, kā arī ir noteikta prasība, ka dalībvalstis pieņem efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas; |
| --- | --- |

L.

tā kā Negodīgas komercprakses direktīva (2005/29/EK) aizliedz jo īpaši jebkuru praksi, kas “attiecībā uz produktu būtiski kropļo vai var būtiski kropļot tā vidusmēra patērētāja saimniecisko rīcību, kuru produkts sasniedz vai kuram tas adresēts” un tajā ir noteikts, ka komercprakse, kas jebkuros apstākļos uzskatāma par negodīgu, ietver rīcību “ja apgalvo, ka tirgotāju (tostarp viņa komercpraksi) vai produktu ir sertificējusi, ieteikusi vai atļāvusi lietot valsts vai privāta struktūra, bet tas neatbilst patiesībai, vai ja tādu apgalvojumu izsaka neatbilstīgi sertifikācijas, ieteikuma vai lietojuma atļaujas nosacījumiem”, kā arī ir noteikta prasība, ka dalībvalstis pieņem efektīvas, samērīgas un preventīvas sankcijas;

| M. | tā kā automobiļiem ar dīzeļdzinēju Euro 5 robežvērtība NOx emisijām ir 180 mg/km un to piemēro transportlīdzekļiem, kas tipa apstiprinājumu saņēmušajiem laikā no 2009. gada 1. septembra līdz 2014. gada 1. septembrim un visiem transportlīdzekļiem, kas pārdoti laikā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 1. septembrim, un tā kā attiecīgā Euro 6 robežvērtība ir 80 mg, ko no 2014. gada 1. septembra piemēro jaunajiem transportlīdzekļu tipiem un visiem no 2015. gada 1. septembra pārdotajiem transportlīdzekļiem; tā kā tiem Euro 6 standartam atbilstošajiem transportlīdzekļiem, kas tika reģistrēti pirms šī standarta noteikšanas par likumīgu ierobežojumu, daudzās dalībvalstīs tika piešķirtas nodokļu atlaides; tā kā neatkarīgas testēšanas rezultāti apstiprina ievērojamas atšķirības starp abu standartu emisiju robežvērtībām un transportlīdzekļu faktiskajām emisijām ekspluatācijas apstākļos; |
| --- | --- |

M.

tā kā automobiļiem ar dīzeļdzinēju Euro 5 robežvērtība NOx emisijām ir 180 mg/km un to piemēro transportlīdzekļiem, kas tipa apstiprinājumu saņēmušajiem laikā no 2009. gada 1. septembra līdz 2014. gada 1. septembrim un visiem transportlīdzekļiem, kas pārdoti laikā no 2011. gada 1. janvāra līdz 2015. gada 1. septembrim, un tā kā attiecīgā Euro 6 robežvērtība ir 80 mg, ko no 2014. gada 1. septembra piemēro jaunajiem transportlīdzekļu tipiem un visiem no 2015. gada 1. septembra pārdotajiem transportlīdzekļiem; tā kā tiem Euro 6 standartam atbilstošajiem transportlīdzekļiem, kas tika reģistrēti pirms šī standarta noteikšanas par likumīgu ierobežojumu, daudzās dalībvalstīs tika piešķirtas nodokļu atlaides; tā kā neatkarīgas testēšanas rezultāti apstiprina ievērojamas atšķirības starp abu standartu emisiju robežvērtībām un transportlīdzekļu faktiskajām emisijām ekspluatācijas apstākļos;

| N. | tā kā Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2011. gadā veiktajā analīzē (6) izdarīts secinājums, ka automobiļiem ar dīzeļdzinēju NOx emisiju vidējās vērtības, kas tika mērītas ar pārnēsājamām emisiju mērīšanas sistēmām, visā testēšanas maršrutā pārsniedza attiecīgās Euro 3–5 emisiju robežvērtības 2–4 reizes, bet atsevišķos posmos pat 14 reizes; tā kā citā KPC 2013.gadā publicētajā ziņojumā (7) atsaucas uz secinājumiem, ka emisijas no Euro 6 standarta transportlīdzekļiem var pat pārsniegt Euro 5 standarta transportlīdzekļu emisiju līmeņus; tā kā 2014. gadā veiktajās neatkarīgi veiktajās analīzēs dokumentētais vidējais NOx emisiju līmenis ceļa apstākļos testētajiem automobiļiem ar dīzeļdzinēju ir apmēram 7 reizes augstāks par Euro 6 standarta robežvērtībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2011. gadā veiktajā analīzē (6) izdarīts secinājums, ka automobiļiem ar dīzeļdzinēju NOx emisiju vidējās vērtības, kas tika mērītas ar pārnēsājamām emisiju mērīšanas sistēmām, visā testēšanas maršrutā pārsniedza attiecīgās Euro 3–5 emisiju robežvērtības 2–4 reizes, bet atsevišķos posmos pat 14 reizes; tā kā citā KPC 2013.gadā publicētajā ziņojumā (7) atsaucas uz secinājumiem, ka emisijas no Euro 6 standarta transportlīdzekļiem var pat pārsniegt Euro 5 standarta transportlīdzekļu emisiju līmeņus; tā kā 2014. gadā veiktajās neatkarīgi veiktajās analīzēs dokumentētais vidējais NOx emisiju līmenis ceļa apstākļos testētajiem automobiļiem ar dīzeļdzinēju ir apmēram 7 reizes augstāks par Euro 6 standarta robežvērtībām;

| O. | tā kā uzņēmums Volkswagen ir atzinis, ka pārveidošanas ierīces ir manipulētas vismaz 11 milj. visā pasaulē pārdoto automobiļu; tā kā VW ir paziņojis, ka ES pēc Vācijas Federālās autotransporta iestādes lēmuma atsauks 8,5 milj. VW automobiļu ar dīzeļdzinēju; |
| --- | --- |

O.

tā kā uzņēmums Volkswagen ir atzinis, ka pārveidošanas ierīces ir manipulētas vismaz 11 milj. visā pasaulē pārdoto automobiļu; tā kā VW ir paziņojis, ka ES pēc Vācijas Federālās autotransporta iestādes lēmuma atsauks 8,5 milj. VW automobiļu ar dīzeļdzinēju;

| P. | tā kā šīs dokumentētās emisiju atšķirības var izskaidrot ar patlaban ES izmantojamo testēšanas procedūru, kas nav reprezentatīva braukšanai reālos ceļa apstākļos, un pārveidošanas ierīču izmantošanu manipulācijai; tā kā transportlīdzekļu testēšanas procedūras drošumam un robustumam ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu emisiju robežvērtības un līdz ar to uzlabotu sabiedrības veselības un vides aizsardzību ES; |
| --- | --- |

P.

tā kā šīs dokumentētās emisiju atšķirības var izskaidrot ar patlaban ES izmantojamo testēšanas procedūru, kas nav reprezentatīva braukšanai reālos ceļa apstākļos, un pārveidošanas ierīču izmantošanu manipulācijai; tā kā transportlīdzekļu testēšanas procedūras drošumam un robustumam ir izšķiroša nozīme, lai sasniegtu emisiju robežvērtības un līdz ar to uzlabotu sabiedrības veselības un vides aizsardzību ES;

| Q. | tā kā Regulas (EK) Nr. 715/2007 14. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija pārskata testēšanas ciklus, ko izmanto emisiju mērīšanai, un, ja tiek konstatēts, ka testēšanas metodes vairs nav piemērotas, tos pielāgo tā, lai tās raksturotu faktiskās emisijas braukšanas laikā reālos ceļa apstākļos; tā kā šāda pielāgošana nav veikta; tā kā Komisija tomēr patlaban sagatavo jauna testēšanas cikla pieņemšanu, kura pamatā ir emisijas braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Regulas (EK) Nr. 715/2007 14. panta 3. punktā paredzēts, ka Komisija pārskata testēšanas ciklus, ko izmanto emisiju mērīšanai, un, ja tiek konstatēts, ka testēšanas metodes vairs nav piemērotas, tos pielāgo tā, lai tās raksturotu faktiskās emisijas braukšanas laikā reālos ceļa apstākļos; tā kā šāda pielāgošana nav veikta; tā kā Komisija tomēr patlaban sagatavo jauna testēšanas cikla pieņemšanu, kura pamatā ir emisijas braukšanas apstākļos;

| R. | tā kā ražošanas atbilstības testēšanai un atbilstības testēšanai ekspluatācijas apstākļos nav noteikti kopēji ES līmeņa standarti, lai gan Komisijai ir dots mandāts noteikt konkrētas prasības šādām procedūrām, izmantojot komitoloģijas procedūru; tā kā tāpēc netiek pienācīgi nodrošināta prasību izpilde par ražošanas atbilstību un atbilstību ekspluatācijas apstākļos; tā kā nav prasību par to, ka būtu jāsniedz informācija Komisijai, citu dalībvalstu tipa apstiprinātājām iestādēm (TAA) vai pārējām ieinteresētajām pusēm par kompetentās TAA veikto testēšanu un tās rezultātiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā ražošanas atbilstības testēšanai un atbilstības testēšanai ekspluatācijas apstākļos nav noteikti kopēji ES līmeņa standarti, lai gan Komisijai ir dots mandāts noteikt konkrētas prasības šādām procedūrām, izmantojot komitoloģijas procedūru; tā kā tāpēc netiek pienācīgi nodrošināta prasību izpilde par ražošanas atbilstību un atbilstību ekspluatācijas apstākļos; tā kā nav prasību par to, ka būtu jāsniedz informācija Komisijai, citu dalībvalstu tipa apstiprinātājām iestādēm (TAA) vai pārējām ieinteresētajām pusēm par kompetentās TAA veikto testēšanu un tās rezultātiem;

| S. | tā kā patlaban esošā ES tipa apstiprinājuma sistēma nepieļauj iespēju Komisijai vai citas dalībvalsts iestādēm anulēt transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma vai atbilstības sertifikātus, transportlīdzekļus atsaukt vai apturēt to laišanu tirgū, ja attiecīgo tipu ir apstiprinājusi cita dalībvalsts; tā kā patlaban esošajā sistēmā nav uzraudzības par testēšanu, kuru veic valsts tipa apstiprinājuma iestādes, lai nodrošinātu, ka visas iestādes ievēro kopīgus ES noteikumus un nav iesaistītas negodīgā konkurences cīņā, pazeminot standartus; |
| --- | --- |

S.

tā kā patlaban esošā ES tipa apstiprinājuma sistēma nepieļauj iespēju Komisijai vai citas dalībvalsts iestādēm anulēt transportlīdzekļu tipa apstiprinājuma vai atbilstības sertifikātus, transportlīdzekļus atsaukt vai apturēt to laišanu tirgū, ja attiecīgo tipu ir apstiprinājusi cita dalībvalsts; tā kā patlaban esošajā sistēmā nav uzraudzības par testēšanu, kuru veic valsts tipa apstiprinājuma iestādes, lai nodrošinātu, ka visas iestādes ievēro kopīgus ES noteikumus un nav iesaistītas negodīgā konkurences cīņā, pazeminot standartus;

| T. | tā kā Komisija patlaban pārskata tipa apstiprinājuma regulējumu; tā kā šī pārskatīšana ir ārkārtīgi svarīga, lai atjaunotu patērētāju uzticēšanos emisiju un degvielas patēriņa testēšanas rezultātiem; |
| --- | --- |

T.

tā kā Komisija patlaban pārskata tipa apstiprinājuma regulējumu; tā kā šī pārskatīšana ir ārkārtīgi svarīga, lai atjaunotu patērētāju uzticēšanos emisiju un degvielas patēriņa testēšanas rezultātiem;

| U. | tā kā patlaban vieglajos automobiļos ar dīzeļdzinēju izmantotās NOx emisiju kontroles sistēmas pamatojas uz trīs galvenajām tehnoloģijām: iekšējās dzinēja modifikācijas kopā ar izplūdes gāzu recirkulāciju (EGR), liesa degmaisījuma NOx absorberi (liesa degmaisījuma NOx uztvērēji jeb LNT) un selektīva katalītiskā reducēšana (SCR); tā kā, lai nepārsniegtu Euro 6 standarta robežvērtības, lielākā daļa transportlīdzekļu ir aprīkoti ar vismaz divām no šīm trim tehnoloģijām; tā kā visas šīs tehnoloģijas var deaktivēt ar manipulētu pārveidošanas ierīču programmatūru; |
| --- | --- |

U.

tā kā patlaban vieglajos automobiļos ar dīzeļdzinēju izmantotās NOx emisiju kontroles sistēmas pamatojas uz trīs galvenajām tehnoloģijām: iekšējās dzinēja modifikācijas kopā ar izplūdes gāzu recirkulāciju (EGR), liesa degmaisījuma NOx absorberi (liesa degmaisījuma NOx uztvērēji jeb LNT) un selektīva katalītiskā reducēšana (SCR); tā kā, lai nepārsniegtu Euro 6 standarta robežvērtības, lielākā daļa transportlīdzekļu ir aprīkoti ar vismaz divām no šīm trim tehnoloģijām; tā kā visas šīs tehnoloģijas var deaktivēt ar manipulētu pārveidošanas ierīču programmatūru;

| V. | tā kā, lai nodrošinātu emisiju standartu ievērošanu, transportlīdzekļiem, kuri ir aprīkoti ar manipulētām pārveidošanas ierīcēm, būs jāveic šo ierīču demontāža, jāmodificē emisiju kontroles sistēmas programmatūra un atkarībā no dzinēja konstrukcijas jāizdara arī tā tehniski pārveidojumi; tā kā ir iespējams uzlabot transportlīdzekļos jau uzstādīto emisiju kontroles sistēmu darbību, demontējot manipulēšanai izmantojamās pārveidošanas ierīces, veicot pārprogrammēšanu un atkārtotu kalibrēšanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā, lai nodrošinātu emisiju standartu ievērošanu, transportlīdzekļiem, kuri ir aprīkoti ar manipulētām pārveidošanas ierīcēm, būs jāveic šo ierīču demontāža, jāmodificē emisiju kontroles sistēmas programmatūra un atkarībā no dzinēja konstrukcijas jāizdara arī tā tehniski pārveidojumi; tā kā ir iespējams uzlabot transportlīdzekļos jau uzstādīto emisiju kontroles sistēmu darbību, demontējot manipulēšanai izmantojamās pārveidošanas ierīces, veicot pārprogrammēšanu un atkārtotu kalibrēšanu;

| W. | tā kā atšķirības starp testēšanas rezultātiem un transportlīdzekļa raksturlielumiem ekspluatācijas apstākļos rodas ne tikai attiecībā uz NOx, bet arī citiem piesārņotājiem un CO2; tā kā saskaņā ar neatkarīgu pētījumu rezultātiem vieglo automobiļu oficiāli paziņotās un faktiskās CO2 emisijas 2014. gadā Eiropā atšķīrās par 40 %; |
| --- | --- |

W.

tā kā atšķirības starp testēšanas rezultātiem un transportlīdzekļa raksturlielumiem ekspluatācijas apstākļos rodas ne tikai attiecībā uz NOx, bet arī citiem piesārņotājiem un CO2; tā kā saskaņā ar neatkarīgu pētījumu rezultātiem vieglo automobiļu oficiāli paziņotās un faktiskās CO2 emisijas 2014. gadā Eiropā atšķīrās par 40 %;

| X. | tā kā pāreja uz vispārēji harmonizētu vieglo automobiļu testēšanas procedūru (Worldwide Harmonised Light Vehicles Test Procedure, WLTP) ES paredz ražotājiem pašreizējā autoparka vidējo CO2 emisiju samazināšanas mērķa vērtību pielāgot šai jaunajai testēšanas procedūrai, |
| --- | --- |

X.

tā kā pāreja uz vispārēji harmonizētu vieglo automobiļu testēšanas procedūru (Worldwide Harmonised Light Vehicles Test Procedure, WLTP) ES paredz ražotājiem pašreizējā autoparka vidējo CO2 emisiju samazināšanas mērķa vērtību pielāgot šai jaunajai testēšanas procedūrai,

| 1. | stingri nosoda automobiļu ražotāju negodīgo rīcību un tos mudina uzņemties pilnu atbildību par savu rīcību, un pilnībā sadarboties ar izmeklēšanu; pauž nožēlu par to, ka ar nepatiesu informāciju par to ražojuma automobiļu emisijām ir krāpti un maldināti patērētāju miljoni; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda automobiļu ražotāju negodīgo rīcību un tos mudina uzņemties pilnu atbildību par savu rīcību, un pilnībā sadarboties ar izmeklēšanu; pauž nožēlu par to, ka ar nepatiesu informāciju par to ražojuma automobiļu emisijām ir krāpti un maldināti patērētāju miljoni;

| 2. | uzskata — ja apstiprinās pierādījumi par pārkāpumiem, patērētāji būtu pienācīgi jāinformē par tiesībām uz atlīdzinājumu, tas būtu jāveic ātri un tam nevajadzētu nodarīt papildu kaitējumu patērētājam; |
| --- | --- |

2.

uzskata — ja apstiprinās pierādījumi par pārkāpumiem, patērētāji būtu pienācīgi jāinformē par tiesībām uz atlīdzinājumu, tas būtu jāveic ātri un tam nevajadzētu nodarīt papildu kaitējumu patērētājam;

| 3. | pauž nožēlu, ka emisiju pārsniegšana ir priekšlaicīgas nāves gadījumu cēlonis, ka tai ir kaitīga ietekme uz cilvēka veselību un ka tā rada kaitējumu videi; |
| --- | --- |

3.

pauž nožēlu, ka emisiju pārsniegšana ir priekšlaicīgas nāves gadījumu cēlonis, ka tai ir kaitīga ietekme uz cilvēka veselību un ka tā rada kaitējumu videi;

| 4. | uzskata, ka ir pilnīgi nepieciešams, lai Komisija un dalībvalstis ātri atgūtu patērētāju uzticību, īstenojot konkrētus pasākumus un darot visu iespējamo, lai mazinātu šīs situācijas radīto spriedzi; uzsver savu solidaritāti ar skartajiem darba ņēmējiem un pauž bažas par šīs situācijas ietekmi uz visu piegādes ķēdi, jo īpaši MVU, kuri nav pie tās vainīgi, bet kuriem šīs krāpšanas dēļ ir radušās milzīgas problēmas; uzsver, ka darba ņēmēji nedrīkstētu būt tie, kas galu galā cieš emisiju mērīšanas manipulāciju dēļ; |
| --- | --- |

4.

uzskata, ka ir pilnīgi nepieciešams, lai Komisija un dalībvalstis ātri atgūtu patērētāju uzticību, īstenojot konkrētus pasākumus un darot visu iespējamo, lai mazinātu šīs situācijas radīto spriedzi; uzsver savu solidaritāti ar skartajiem darba ņēmējiem un pauž bažas par šīs situācijas ietekmi uz visu piegādes ķēdi, jo īpaši MVU, kuri nav pie tās vainīgi, bet kuriem šīs krāpšanas dēļ ir radušās milzīgas problēmas; uzsver, ka darba ņēmēji nedrīkstētu būt tie, kas galu galā cieš emisiju mērīšanas manipulāciju dēļ;

| 5. | uzsver, ka pirms apsvērt štatu samazināšanu, ražotājiem būtu jāizmanto savi finanšu resursi, tostarp ieturot peļņu, to neizmaksājot dividendēs, bet gan izmantojot, lai segtu izmaksas saistībā ar tiesību aktu pārkāpšanu; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka pirms apsvērt štatu samazināšanu, ražotājiem būtu jāizmanto savi finanšu resursi, tostarp ieturot peļņu, to neizmaksājot dividendēs, bet gan izmantojot, lai segtu izmaksas saistībā ar tiesību aktu pārkāpšanu;

| 6. | pauž dziļas bažas par to, ka dalībvalstu iestādes un Komisija nav veikušas nekādus pasākumus pēc tam, kad ir ieguvušas liecības par nopietnu un pastāvīgu ES tiesību aktos noteikto emisiju robežvērtību pārsniegšanu transportlīdzekļu ekspluatācijas apstākļos; |
| --- | --- |

6.

pauž dziļas bažas par to, ka dalībvalstu iestādes un Komisija nav veikušas nekādus pasākumus pēc tam, kad ir ieguvušas liecības par nopietnu un pastāvīgu ES tiesību aktos noteikto emisiju robežvērtību pārsniegšanu transportlīdzekļu ekspluatācijas apstākļos;

| 7. | atgādina, ka automobiļiem ar dīzeļdzinēju ir zemākas CO2 emisijas uz kilometru nekā līdzvērtīgiem transportlīdzekļiem ar benzīna dzinēju un ka tie ir svarīgs līdzeklis, kas ļauj ražotājiem sasniegt ES autoparka vidējo CO2 emisiju mērķus 2021. gadam; atgādina, ka šie automobiļi arī turpmāk būtiski sekmēs to mērķu īstenošanu, kuri izvirzīti laikposmam pēc 2021. gada, tomēr uzsver, ka ražotājiem jāizmanto pieejamās tīrās tehnoloģijas, lai samazinātu NOx, cieto daļiņu un citu piesārņojošo vielu daudzumu; |
| --- | --- |

7.

atgādina, ka automobiļiem ar dīzeļdzinēju ir zemākas CO2 emisijas uz kilometru nekā līdzvērtīgiem transportlīdzekļiem ar benzīna dzinēju un ka tie ir svarīgs līdzeklis, kas ļauj ražotājiem sasniegt ES autoparka vidējo CO2 emisiju mērķus 2021. gadam; atgādina, ka šie automobiļi arī turpmāk būtiski sekmēs to mērķu īstenošanu, kuri izvirzīti laikposmam pēc 2021. gada, tomēr uzsver, ka ražotājiem jāizmanto pieejamās tīrās tehnoloģijas, lai samazinātu NOx, cieto daļiņu un citu piesārņojošo vielu daudzumu;

| 8. | prasa pilnīgu pārredzamību no Komisijas un dalībvalstu puses par to, ka par šiem pārkāpumiem tās ir zinājušas, un par pasākumiem, kas veikti to novēršanai; aicina veikt Komisijas un dalībvalstu iestāžu lomas un atbildības rūpīgu izmeklēšanu, cita starpā ņemot vērā problēmas, kas konstatētas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2011. gada ziņojumā; |
| --- | --- |

8.

prasa pilnīgu pārredzamību no Komisijas un dalībvalstu puses par to, ka par šiem pārkāpumiem tās ir zinājušas, un par pasākumiem, kas veikti to novēršanai; aicina veikt Komisijas un dalībvalstu iestāžu lomas un atbildības rūpīgu izmeklēšanu, cita starpā ņemot vērā problēmas, kas konstatētas Komisijas Kopīgā pētniecības centra 2011. gada ziņojumā;

| 9. | aicina Komisiju pastiprināt ES stratēģijas īstenošanu attiecībā uz ilgtspējīgām, resursu ziņā efektīvām autotransporta un citu veidu transporta sistēmām, pakāpeniski atteikties no patlaban esošās sistēmas, kuras pamatā ir fosilās degvielas, un pāriet uz jaunām tehnoloģijām un tādiem enerģijas avotiem kā ūdeņradis, elektroenerģija un saspiestais gaiss; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju pastiprināt ES stratēģijas īstenošanu attiecībā uz ilgtspējīgām, resursu ziņā efektīvām autotransporta un citu veidu transporta sistēmām, pakāpeniski atteikties no patlaban esošās sistēmas, kuras pamatā ir fosilās degvielas, un pāriet uz jaunām tehnoloģijām un tādiem enerģijas avotiem kā ūdeņradis, elektroenerģija un saspiestais gaiss;

| 10. | atzinīgi vērtē izpētes sākšanu vairākās dalībvalstīs un citās valstīs visā pasaulē par transportlīdzekļu emisiju testēšanas rezultātu manipulēšanu; atbalsta Komisijas aicinājumu valsts uzraudzības iestādēm veikt plašas dažādu marku un modeļu transportlīdzekļu pārbaudes; uzskata, ka jebkurā šādā pārbaudē būtu jāiesaista Komisija; pieprasa, lai šādas pārbaudes tiktu veiktas pārredzami un efektīvi, un ņemot vērā vajadzību pienācīgi informēt patērētājus, kurus tieši skar jebkuras konstatētās neatbilstības; |
| --- | --- |

10.

atzinīgi vērtē izpētes sākšanu vairākās dalībvalstīs un citās valstīs visā pasaulē par transportlīdzekļu emisiju testēšanas rezultātu manipulēšanu; atbalsta Komisijas aicinājumu valsts uzraudzības iestādēm veikt plašas dažādu marku un modeļu transportlīdzekļu pārbaudes; uzskata, ka jebkurā šādā pārbaudē būtu jāiesaista Komisija; pieprasa, lai šādas pārbaudes tiktu veiktas pārredzami un efektīvi, un ņemot vērā vajadzību pienācīgi informēt patērētājus, kurus tieši skar jebkuras konstatētās neatbilstības;

| 11. | prasa, lai Komisija līdz 2016. gada 31. martam rakstiski ziņotu Parlamentam par šo izmeklēšanu rezultātiem; |
| --- | --- |

11.

prasa, lai Komisija līdz 2016. gada 31. martam rakstiski ziņotu Parlamentam par šo izmeklēšanu rezultātiem;

| 12. | prasa, lai gadījumos, kad tiek konstatētas pārveidošanas ierīces, dalībvalstu iestādes veiktu visus vajadzīgos pasākumus situācijas labošanai un atbilstošu sankciju piemērošanai saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 30. pantu un Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. pantu; |
| --- | --- |

12.

prasa, lai gadījumos, kad tiek konstatētas pārveidošanas ierīces, dalībvalstu iestādes veiktu visus vajadzīgos pasākumus situācijas labošanai un atbilstošu sankciju piemērošanai saskaņā ar Direktīvas 2007/46/EK 30. pantu un Regulas (EK) Nr. 715/2007 10. pantu;

| 13. | vērš uzmanību uz J. Girling ziņojumu (par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām piesārņojošām vielām) (A8-0249/2015), ko Vides komiteja pieņēma 2015. gada 15. jūlijā, un jo īpaši uz pieprasījumu Komisijai un dalībvalstīm steidzami pabeigt darbu ar jauno priekšlikumu regulai par Euro 6 emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), kuru patlaban izskata; |
| --- | --- |

13.

vērš uzmanību uz J. Girling ziņojumu (par valstīm noteikto maksimāli pieļaujamo emisiju dažām piesārņojošām vielām) (A8-0249/2015), ko Vides komiteja pieņēma 2015. gada 15. jūlijā, un jo īpaši uz pieprasījumu Komisijai un dalībvalstīm steidzami pabeigt darbu ar jauno priekšlikumu regulai par Euro 6 emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), kuru patlaban izskata;

| 14. | mudina Komisiju nekavējoties pieņemt un īstenot jaunu emisiju testēšanas ciklu reālos braukšanas apstākļos un nodrošināt, lai tas reglamentācijas vajadzībām stātos spēkā; atzinīgi vērtē ziņojumu par autotransporta līdzekļu piesārņotāju emisiju samazināšanu (Albert Deß ziņojums, A8-0270/2015), ko 2015. gada 23. septembra sanāksmē pieņēma Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja, un jo īpaši komitejas nostāju par to, ka Komisija “līdz 2017. gadam ievieš emisiju testēšanu reālos braukšanas apstākļos visiem transportlīdzekļiem, kuru tips apstiprināts vai reģistrēts no 2015. gada, lai nodrošinātu emisiju kontroles efektivitāti un nodrošinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem ar atbilstības koeficientu, kas raksturo tikai emisiju mērīšanas procedūras iespējamās pielaides”; mudina dalībvalstis un Komisiju ātri panākt vienošanos par testēšanas cikla regulējumu, pamatojoties uz iepriekš minēto; |
| --- | --- |

14.

mudina Komisiju nekavējoties pieņemt un īstenot jaunu emisiju testēšanas ciklu reālos braukšanas apstākļos un nodrošināt, lai tas reglamentācijas vajadzībām stātos spēkā; atzinīgi vērtē ziņojumu par autotransporta līdzekļu piesārņotāju emisiju samazināšanu (Albert Deß ziņojums, A8-0270/2015), ko 2015. gada 23. septembra sanāksmē pieņēma Parlamenta Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komiteja, un jo īpaši komitejas nostāju par to, ka Komisija “līdz 2017. gadam ievieš emisiju testēšanu reālos braukšanas apstākļos visiem transportlīdzekļiem, kuru tips apstiprināts vai reģistrēts no 2015. gada, lai nodrošinātu emisiju kontroles efektivitāti un nodrošinātu, ka transportlīdzeklis atbilst šai regulai un tās īstenošanas pasākumiem ar atbilstības koeficientu, kas raksturo tikai emisiju mērīšanas procedūras iespējamās pielaides”; mudina dalībvalstis un Komisiju ātri panākt vienošanos par testēšanas cikla regulējumu, pamatojoties uz iepriekš minēto;

| 15. | norāda, ka saskaņā ar Komisijas patlaban esošajiem plāniem ir paredzēts, ka emisiju testēšana reālos braukšanas apstākļos būtu jāizmanto tikai attiecībā uz NOx emisijām; aicina īstenot emisiju testēšanu reālos braukšanas apstākļos attiecībā uz visiem piesārņotājiem; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka saskaņā ar Komisijas patlaban esošajiem plāniem ir paredzēts, ka emisiju testēšana reālos braukšanas apstākļos būtu jāizmanto tikai attiecībā uz NOx emisijām; aicina īstenot emisiju testēšanu reālos braukšanas apstākļos attiecībā uz visiem piesārņotājiem;

| 16. | pauž nožēlu par pārredzamības trūkumu komiteju procedūras sarunās attiecībā uz priekšlikumu emisiju testēšanai reālos braukšanas apstākļos (RDE) un jo īpaši par Komisijas nespēju nosūtīt informāciju Parlamentam tajā pašā laikā, kad tā šo informāciju nosūta dalībvalstu pārstāvjiem; aicina Komisiju visu attiecīgo dokumentāciju sniegt Parlamentam tāpat kā dalībvalstīm un jo īpaši publicēt sagatavošanas dokumentus Mehānisko transportlīdzekļu tehniskajai komitejai, kuri attiecas uz jauno RDE testu; |
| --- | --- |

16.

pauž nožēlu par pārredzamības trūkumu komiteju procedūras sarunās attiecībā uz priekšlikumu emisiju testēšanai reālos braukšanas apstākļos (RDE) un jo īpaši par Komisijas nespēju nosūtīt informāciju Parlamentam tajā pašā laikā, kad tā šo informāciju nosūta dalībvalstu pārstāvjiem; aicina Komisiju visu attiecīgo dokumentāciju sniegt Parlamentam tāpat kā dalībvalstīm un jo īpaši publicēt sagatavošanas dokumentus Mehānisko transportlīdzekļu tehniskajai komitejai, kuri attiecas uz jauno RDE testu;

| 17. | uzsver, ka ir būtiski jānostiprina spēkā esošā ES tipa apstiprinājuma sistēma, tostarp jāpalielina ES uzraudzība, jo īpaši attiecībā uz tirgus uzraudzību, koordināciju un pēcpasākumu režīmu transportlīdzekļiem, ko pārdod Savienībā, tiesības pieprasīt dalībvalstīm uzsākt kontroles procedūras, kuru pamatā ir pierādījumi, un spēja pieņemt pienācīgus pasākumus ES tiesību pārkāpumu gadījumā; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka ir būtiski jānostiprina spēkā esošā ES tipa apstiprinājuma sistēma, tostarp jāpalielina ES uzraudzība, jo īpaši attiecībā uz tirgus uzraudzību, koordināciju un pēcpasākumu režīmu transportlīdzekļiem, ko pārdod Savienībā, tiesības pieprasīt dalībvalstīm uzsākt kontroles procedūras, kuru pamatā ir pierādījumi, un spēja pieņemt pienācīgus pasākumus ES tiesību pārkāpumu gadījumā;

| 18. | aicina Komisiju pārveidot pašreizējo tipa apstiprināšanas sistēmu, lai garantētu, ka dalībvalstu kompetentās iestādes var neatkarīgi kontrolēt tipa apstiprinājumus un sertifikātus, kurus attiecīgā gadījumā var atkārtoti izvērtēt Komisija, un nodrošinātu, ka ES mērogā pastāv līdzvērtīgi konkurences apstākļi un ka var efektīvi panākt ES noteikumu īstenošanu un novērst nepilnības īstenošanas pasākumos, nevajadzīgi nepalielinot administratīvo slogu; |
| --- | --- |

18.

aicina Komisiju pārveidot pašreizējo tipa apstiprināšanas sistēmu, lai garantētu, ka dalībvalstu kompetentās iestādes var neatkarīgi kontrolēt tipa apstiprinājumus un sertifikātus, kurus attiecīgā gadījumā var atkārtoti izvērtēt Komisija, un nodrošinātu, ka ES mērogā pastāv līdzvērtīgi konkurences apstākļi un ka var efektīvi panākt ES noteikumu īstenošanu un novērst nepilnības īstenošanas pasākumos, nevajadzīgi nepalielinot administratīvo slogu;

| 19. | tādēļ aicina apsvērt ES līmeņa uzraudzības iestādes izveidi; |
| --- | --- |

19.

tādēļ aicina apsvērt ES līmeņa uzraudzības iestādes izveidi;

| 20. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisijai un visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu tiesības atkārtoti izvērtēt tipa apstiprinājumu un atbilstības sertifikātus, tiesības pieprasīt atsaukšanu un apturēt transportlīdzekļu laišanu tirgū, ja tām ir pierādījumi par neatbilstību ES emisijas robežvērtībām saskaņā ar Euro 5 un 6 regulu vai citām prasībām, ko paredz tipa apstiprināšanas sistēma; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Komisijai un visu dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu tiesības atkārtoti izvērtēt tipa apstiprinājumu un atbilstības sertifikātus, tiesības pieprasīt atsaukšanu un apturēt transportlīdzekļu laišanu tirgū, ja tām ir pierādījumi par neatbilstību ES emisijas robežvērtībām saskaņā ar Euro 5 un 6 regulu vai citām prasībām, ko paredz tipa apstiprināšanas sistēma;

| 21. | uzskata, ka gaidāmajā Tipa apstiprinājuma pamatdirektīvas pārskatīšanā ir
  jāapsver
  ražošanas atbilstības prasību paplašināšana un precizēšana, lai nodrošinātu, ka pietiekami un reprezentatīvi jaunu izlases veidā no konveijera noņemtu modeļu paraugi tiek katru gadu pārbaudīti, izmantojot emisiju testēšanu reālos braukšanas apstākļos, attiecībā uz to atbilstību ES piesārņojošo vielu un CO2 robežvērtībām; turklāt aicina uzlabot braukšanai pa autoceļiem jau izmantotu transportlīdzekļu testēšanu ekspluatācijā, arī pamatojoties uz emisiju testēšanas reālos braukšanas apstākļos procedūru, lai atbilstoši regulas prasībām verificētu ekspluatācijas atbilstību transportlīdzekļiem, kuriem ir atšķirīgi nobraukuma rādījumi; aicina uzlabot uzraudzību uz ceļa, veicot regulāras tehniskās inspekcijas, lai identificētu un veiktu remontu transportlīdzekļiem, kuriem konstatēta neatbilstība ES tiesību aktos noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka gaidāmajā Tipa apstiprinājuma pamatdirektīvas pārskatīšanā ir
  jāapsver
  ražošanas atbilstības prasību paplašināšana un precizēšana, lai nodrošinātu, ka pietiekami un reprezentatīvi jaunu izlases veidā no konveijera noņemtu modeļu paraugi tiek katru gadu pārbaudīti, izmantojot emisiju testēšanu reālos braukšanas apstākļos, attiecībā uz to atbilstību ES piesārņojošo vielu un CO2 robežvērtībām; turklāt aicina uzlabot braukšanai pa autoceļiem jau izmantotu transportlīdzekļu testēšanu ekspluatācijā, arī pamatojoties uz emisiju testēšanas reālos braukšanas apstākļos procedūru, lai atbilstoši regulas prasībām verificētu ekspluatācijas atbilstību transportlīdzekļiem, kuriem ir atšķirīgi nobraukuma rādījumi; aicina uzlabot uzraudzību uz ceļa, veicot regulāras tehniskās inspekcijas, lai identificētu un veiktu remontu transportlīdzekļiem, kuriem konstatēta neatbilstība ES tiesību aktos noteiktajām prasībām;

| 22. | aicina valsts iestādes neizrādīt nekādu iecietību pret tā dēvēto “transportlīdzekļa testēšanas optimizāciju”, jo visai izplatīta ir tāda prakse kā riepu pārmērīga piepūšana, sānu skata spoguļu noņemšana, spraugu aiztaisīšana starp virsbūves paneļiem, lai mazinātu aerodinamisko pretestību, īpašas motoru un pārnesumkārbu eļļas izmantošana, kas citādi dzinējos netiek izmantota, palīgierīču, piemēram, stereo ierīču, noņemšana, un testēšana maksimāli pieļaujamā apkārtējās vides temperatūrā, tādējādi nepieņemami akcentējot atšķirību starp testēšanu laboratorijā un patērētāja pieredzi uz ceļa; |
| --- | --- |

22.

aicina valsts iestādes neizrādīt nekādu iecietību pret tā dēvēto “transportlīdzekļa testēšanas optimizāciju”, jo visai izplatīta ir tāda prakse kā riepu pārmērīga piepūšana, sānu skata spoguļu noņemšana, spraugu aiztaisīšana starp virsbūves paneļiem, lai mazinātu aerodinamisko pretestību, īpašas motoru un pārnesumkārbu eļļas izmantošana, kas citādi dzinējos netiek izmantota, palīgierīču, piemēram, stereo ierīču, noņemšana, un testēšana maksimāli pieļaujamā apkārtējās vides temperatūrā, tādējādi nepieņemami akcentējot atšķirību starp testēšanu laboratorijā un patērētāja pieredzi uz ceļa;

| 23. | uzsver, ka patērētājiem ir jāspēj viegli izmantot savas tiesības, kā paredzēts Direktīvā 1999/44/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES; |
| --- | --- |

23.

uzsver, ka patērētājiem ir jāspēj viegli izmantot savas tiesības, kā paredzēts Direktīvā 1999/44/EK, 2005/29/EK un 2011/83/ES;

| 24. | aicina Komisiju, kas ir atbildīga par konkurenci ES iekšējā tirgū, sadarbībā ar valsts uzraudzības iestādēm nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp konkurentiem, kas darbojas šajā tirgū; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju, kas ir atbildīga par konkurenci ES iekšējā tirgū, sadarbībā ar valsts uzraudzības iestādēm nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus starp konkurentiem, kas darbojas šajā tirgū;

| 25. | atgādina, ka visās dalībvalstīs ir pilnībā un pienācīgi jātransponē un jāīsteno Eiropas noteikumi par iekšējā tirgus darbību, un turklāt aicina Eiropas un valstu tirgus uzraudzības iestādes izmeklēt visus apgalvojumus par krāpšanu; |
| --- | --- |

25.

atgādina, ka visās dalībvalstīs ir pilnībā un pienācīgi jātransponē un jāīsteno Eiropas noteikumi par iekšējā tirgus darbību, un turklāt aicina Eiropas un valstu tirgus uzraudzības iestādes izmeklēt visus apgalvojumus par krāpšanu;

| 26. | aicina Komisiju nodrošināt, ka informācija, ko patērētājiem sniedz saskaņā ar ES direktīvu par automobiļu marķēšanu (1999/94/EK) ir precīza, būtiska un salīdzināma; uzskata, ka marķējuma pamatā vajadzētu būt emisiju vērtībām un degvielas patēriņam reālos braukšanas apstākļos; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju nodrošināt, ka informācija, ko patērētājiem sniedz saskaņā ar ES direktīvu par automobiļu marķēšanu (1999/94/EK) ir precīza, būtiska un salīdzināma; uzskata, ka marķējuma pamatā vajadzētu būt emisiju vērtībām un degvielas patēriņam reālos braukšanas apstākļos;

| 27. | pauž bažas par deklarēto CO2 emisiju testēšanas rezultātu un reālos braukšanas apstākļos iegūto vērtību atšķirībām; tādēļ aicina panākt drīzu vienošanos par WLTP korelāciju attiecībā uz autoparka vidējām CO2 mērķvērtībām, pienācīgi ņemot vērā “salīdzinošas stingrības” principu, taču nepieļaujot pašreizējās testa procedūrās negodīgās atkāpes, lai nepazeminātu 2021. gada mērķi; |
| --- | --- |

27.

pauž bažas par deklarēto CO2 emisiju testēšanas rezultātu un reālos braukšanas apstākļos iegūto vērtību atšķirībām; tādēļ aicina panākt drīzu vienošanos par WLTP korelāciju attiecībā uz autoparka vidējām CO2 mērķvērtībām, pienācīgi ņemot vērā “salīdzinošas stingrības” principu, taču nepieļaujot pašreizējās testa procedūrās negodīgās atkāpes, lai nepazeminātu 2021. gada mērķi;

| 28. | aicina Komisiju, izstrādājot jaunu politiku ilgtspējīga transporta jomā, ņemt vērā tagad konstatētos faktus; aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu ES stratēģiju attiecībā uz ilgtspējīgām, resursu ziņā efektīvām autotransporta un citu transporta veidu sistēmām; norāda uz pieeju, kas izklāstīta Komisijas 2011. gada Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” un uzsver tās potenciāli lielo ieguldījumu, lai efektīvi samazinātu emisijas no transporta un uzlabotu mobilitāti pilsētās; mudina Komisiju pielikt lielākas pūles, lai virzītu šajā Baltajā grāmatā ierosinātos pasākumus, un mudina dalībvalstis to atbalstīt; |
| --- | --- |

28.

aicina Komisiju, izstrādājot jaunu politiku ilgtspējīga transporta jomā, ņemt vērā tagad konstatētos faktus; aicina Komisiju veikt turpmākus pasākumus, lai stiprinātu ES stratēģiju attiecībā uz ilgtspējīgām, resursu ziņā efektīvām autotransporta un citu transporta veidu sistēmām; norāda uz pieeju, kas izklāstīta Komisijas 2011. gada Baltajā grāmatā “Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu” un uzsver tās potenciāli lielo ieguldījumu, lai efektīvi samazinātu emisijas no transporta un uzlabotu mobilitāti pilsētās; mudina Komisiju pielikt lielākas pūles, lai virzītu šajā Baltajā grāmatā ierosinātos pasākumus, un mudina dalībvalstis to atbalstīt;

| 29. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.

(2)  OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.

(3)  OV L 309, 27.11.2001., 22. lpp.

(4)  OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.

(5)  OV L 103, 5.4.2014., 15. lpp.

(6)  Analysing on-road emissions of light-duty vehicles with Portable Emission Measurement Systems (PEMS), JRC 2011.

(7)  A complementary emissions test for light-duty vehicles: Assessing the technical feasibility of candidate procedures, JRC 2013..

---

Trešdiena, 2015. gada 28. oktobris

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/17

---

P8_TA(2015)0382

Eiropas pilsoņu iniciatīva

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Eiropas pilsoņu iniciatīvu (2014/2257(INI))

(2017/C 355/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 11. panta 4. punktu un Līguma par Eiropas Savienības darbību 24. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pilsoņu iniciatīvu (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par pilsoņu iniciatīvu (A7-0350/2010),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.o211/2011 par pilsoņu iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr.o211/2011 par pilsoņu iniciatīvu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 26. februārī Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas kopīgi rīkoto publisko uzklausīšanu par pilsoņu iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 26. februārī Konstitucionālo jautājumu komitejas un Lūgumrakstu komitejas kopīgi rīkoto publisko uzklausīšanu par pilsoņu iniciatīvu,

| — | ņemot vērā Parlamenta Politikas departamenta C 2014. gadā sagatavoto pētījumu “Eiropas pilsoņu iniciatīva — īstenošanas pirmās atziņas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Politikas departamenta C 2014. gadā sagatavoto pētījumu “Eiropas pilsoņu iniciatīva — īstenošanas pirmās atziņas”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda 2015. gada 4. marta lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu pret Komisiju (OI/9/2013/TN), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda 2015. gada 4. marta lēmumu slēgt pašiniciatīvas izmeklēšanu pret Komisiju (OI/9/2013/TN),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2015. gada februārī sagatavoto pētījumu “Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2015. gada februārī sagatavoto pētījumu “Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošana”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 31. marta ziņojumu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 31. marta ziņojumu par Eiropas pilsoņu iniciatīvu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0284/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas un Lūgumrakstu komitejas atzinumus (A8-0284/2015),

| A. | tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir jaunas pilsoņu politiskās tiesības un Eiropas Savienībā tā ir unikāls un novatorisks līdzdalības demokrātijas programmas veidošanas līdzeklis, kas nodrošina pilsoņiem iespēju aktīvi piedalīties viņus ietekmējošos projektos un procesos, un tā kā neapšaubāmi pilnībā ir jāizmanto un būtiski jāveicina EPI potenciāls, lai varētu sasniegt vislabākos rezultātus un iedrošināt pēc iespējas vairāk ES pilsoņu piedalīties turpmākajā Eiropas integrācijas procesa attīstībā; tā kā ES iestāžu demokrātiskās leģitimitātes nostiprināšanai ir jābūt vienam no ES prioritārajiem mērķiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas pilsoņu iniciatīva (EPI) ir jaunas pilsoņu politiskās tiesības un Eiropas Savienībā tā ir unikāls un novatorisks līdzdalības demokrātijas programmas veidošanas līdzeklis, kas nodrošina pilsoņiem iespēju aktīvi piedalīties viņus ietekmējošos projektos un procesos, un tā kā neapšaubāmi pilnībā ir jāizmanto un būtiski jāveicina EPI potenciāls, lai varētu sasniegt vislabākos rezultātus un iedrošināt pēc iespējas vairāk ES pilsoņu piedalīties turpmākajā Eiropas integrācijas procesa attīstībā; tā kā ES iestāžu demokrātiskās leģitimitātes nostiprināšanai ir jābūt vienam no ES prioritārajiem mērķiem;

| B. | tā kā ir pagājuši trīs gadi, kopš 2012. gada 1. aprīlī stājās spēkā Regula (ES) Nr. 211/2011, un ir rūpīgi jānovērtē tās īstenošana, lai konstatētu trūkumus un ierosinātu dzīvotspējīgus risinājumus minētās regulas tūlītējai pārskatīšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir pagājuši trīs gadi, kopš 2012. gada 1. aprīlī stājās spēkā Regula (ES) Nr. 211/2011, un ir rūpīgi jānovērtē tās īstenošana, lai konstatētu trūkumus un ierosinātu dzīvotspējīgus risinājumus minētās regulas tūlītējai pārskatīšanai;

| C. | tā kā no pieredzes var secināt, ka vairākums EPI organizatoru, veidojot EPI, ir saskārušies ar daudzām grūtībām gan praktiskā, gan tiesiskā ziņā, un tā kā vairāku noraidītu EPI organizatori ir iesnieguši sūdzības Tiesā un Eiropas Ombudā par Komisijas lēmumu nereģistrēt viņu EPI; tā kā tādēļ noteikumi ir jāizstrādā tā, lai EPI padarītu pēc iespējas pieejamāku gan pilsoņiem, gan organizatoriem; |
| --- | --- |

C.

tā kā no pieredzes var secināt, ka vairākums EPI organizatoru, veidojot EPI, ir saskārušies ar daudzām grūtībām gan praktiskā, gan tiesiskā ziņā, un tā kā vairāku noraidītu EPI organizatori ir iesnieguši sūdzības Tiesā un Eiropas Ombudā par Komisijas lēmumu nereģistrēt viņu EPI; tā kā tādēļ noteikumi ir jāizstrādā tā, lai EPI padarītu pēc iespējas pieejamāku gan pilsoņiem, gan organizatoriem;

| D. | tā kā Parlaments ir vienīgā tieši vēlētā Eiropas Savienības iestāde un pēc būtības uzskatāms par ES pilsoņu pārstāvi; |
| --- | --- |

D.

tā kā Parlaments ir vienīgā tieši vēlētā Eiropas Savienības iestāde un pēc būtības uzskatāms par ES pilsoņu pārstāvi;

| E. | tā kā daudzas iestādes, NVO, ideju laboratorijas un pilsoniskās sabiedrības grupas, kas ir konstatējušas dažādus trūkumus Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu īstenošanā un EPI organizēšanā, ir ierosinājušas vairākus uzlabojumus un daudzos gadījumos ir norādījušas uz tiem regulas aspektiem, kuri steidzami jāpārveido; |
| --- | --- |

E.

tā kā daudzas iestādes, NVO, ideju laboratorijas un pilsoniskās sabiedrības grupas, kas ir konstatējušas dažādus trūkumus Regulas (ES) Nr. 211/2011 par pilsoņu iniciatīvu īstenošanā un EPI organizēšanā, ir ierosinājušas vairākus uzlabojumus un daudzos gadījumos ir norādījušas uz tiem regulas aspektiem, kuri steidzami jāpārveido;

| F. | tā kā saskaņā ar regulas 6. pantā noteiktajiem praktiskajiem aspektiem, jo īpaši attiecībā uz vākšanas tiešsaistes sistēmas izveidi un tās sertifikāciju, ko veic dalībvalsts kompetentā iestāde, lielākajā daļā gadījumu organizatoriem ir ne vairāk kā 12 mēneši laika, lai savāktu nepieciešamo parakstu skaitu; |
| --- | --- |

F.

tā kā saskaņā ar regulas 6. pantā noteiktajiem praktiskajiem aspektiem, jo īpaši attiecībā uz vākšanas tiešsaistes sistēmas izveidi un tās sertifikāciju, ko veic dalībvalsts kompetentā iestāde, lielākajā daļā gadījumu organizatoriem ir ne vairāk kā 12 mēneši laika, lai savāktu nepieciešamo parakstu skaitu;

| G. | tā kā tas, ka pēc parakstu vākšanas perioda beigām nav konkrēta termiņa sekmīgas iniciatīvas iesniegšanai Komisijā, rada neskaidrību un nenoteiktību gan iestāžu, gan sabiedrības vidū, |
| --- | --- |

G.

tā kā tas, ka pēc parakstu vākšanas perioda beigām nav konkrēta termiņa sekmīgas iniciatīvas iesniegšanai Komisijā, rada neskaidrību un nenoteiktību gan iestāžu, gan sabiedrības vidū,

| 1. | atzinīgi vērtē Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) — atbilstoši definīcijai Līguma par Eiropas Savienību (LES) 11. panta 4. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. panta 1. punktā — kā pirmo starptautiskas demokrātiskas līdzdalības instrumentu, kas iedzīvotājiem sniedz iespēju tieši sazināties ar ES iestādēm un aktīvi iesaistīties Eiropas politikas virzienu un tiesību aktu veidošanā, papildinot viņu tiesības iesniegt lūgumrakstus Parlamentam un vērsties Eiropas Ombudā; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Eiropas pilsoņu iniciatīvu (EPI) — atbilstoši definīcijai Līguma par Eiropas Savienību (LES) 11. panta 4. punktā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 24. panta 1. punktā — kā pirmo starptautiskas demokrātiskas līdzdalības instrumentu, kas iedzīvotājiem sniedz iespēju tieši sazināties ar ES iestādēm un aktīvi iesaistīties Eiropas politikas virzienu un tiesību aktu veidošanā, papildinot viņu tiesības iesniegt lūgumrakstus Parlamentam un vērsties Eiropas Ombudā;

| 2. | uzsver, ka EPI ir pirmais līdzdalības demokrātijas instruments, kurš, pamatojoties uz vismaz vienu miljonu atbalsta paziņojumu no vismaz vienas ceturtdaļas ES dalībvalstu, ES pilsoņiem piešķir tiesības uzņemties iniciatīvu, tādējādi apstiprinot viņu jauno politisko prerogatīvu, un prasīt, lai Komisija saskaņā ar savām pilnvarām iesniedz atbilstīgu priekšlikumu jautājumos, kuros, pēc pilsoņu ieskata, ir nepieciešams tiesību akts, lai īstenotu Līgumus; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka EPI ir pirmais līdzdalības demokrātijas instruments, kurš, pamatojoties uz vismaz vienu miljonu atbalsta paziņojumu no vismaz vienas ceturtdaļas ES dalībvalstu, ES pilsoņiem piešķir tiesības uzņemties iniciatīvu, tādējādi apstiprinot viņu jauno politisko prerogatīvu, un prasīt, lai Komisija saskaņā ar savām pilnvarām iesniedz atbilstīgu priekšlikumu jautājumos, kuros, pēc pilsoņu ieskata, ir nepieciešams tiesību akts, lai īstenotu Līgumus;

| 3. | uzsver, ka EPI nodrošina pilsoņiem vienreizīgu iespēju formulēt un darīt zināmas savas vēlmes un lūgt ES rīkoties un ka šis instruments ir jāveicina un jāatbalsta ar visiem iespējamiem līdzekļiem; taču atzīst, ka ir būtiski trūkumi, kas jānovērš un jārisina, lai EPI kļūtu vēl efektīvāka; uzsver, ka visi turpmākie šā instrumenta novērtējumi būtu jāveic ar mērķi panākt maksimālu lietošanas vienkāršību, ņemot vērā, ka EPI ir galvenais līdzeklis, kas saista Eiropas pilsoņus ar ES; turklāt uzsver, ka dzimtās valodas lietošana ir pilsoņu tiesības un tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt alternatīvas nolūkā piedāvāt iespēju īstenot visas ar EPI saistītās darbības dzimtajā valodā, tādējādi veicinot pilsoņu līdzdalību; norāda, ka sabiedrības informētība par EPI ir svarīga, taču vienlaikus pauž nožēlu par to, ka ES pilsoņiem ir nepilnīgas zināšanas par šo instrumentu; šajā sakarībā prasa ES organizēt informācijas un reklāmas kampaņas, lai nodrošinātu plašāku EPI pamanāmību plašsaziņas līdzekļos un sabiedrībā; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka EPI nodrošina pilsoņiem vienreizīgu iespēju formulēt un darīt zināmas savas vēlmes un lūgt ES rīkoties un ka šis instruments ir jāveicina un jāatbalsta ar visiem iespējamiem līdzekļiem; taču atzīst, ka ir būtiski trūkumi, kas jānovērš un jārisina, lai EPI kļūtu vēl efektīvāka; uzsver, ka visi turpmākie šā instrumenta novērtējumi būtu jāveic ar mērķi panākt maksimālu lietošanas vienkāršību, ņemot vērā, ka EPI ir galvenais līdzeklis, kas saista Eiropas pilsoņus ar ES; turklāt uzsver, ka dzimtās valodas lietošana ir pilsoņu tiesības un tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis izpētīt alternatīvas nolūkā piedāvāt iespēju īstenot visas ar EPI saistītās darbības dzimtajā valodā, tādējādi veicinot pilsoņu līdzdalību; norāda, ka sabiedrības informētība par EPI ir svarīga, taču vienlaikus pauž nožēlu par to, ka ES pilsoņiem ir nepilnīgas zināšanas par šo instrumentu; šajā sakarībā prasa ES organizēt informācijas un reklāmas kampaņas, lai nodrošinātu plašāku EPI pamanāmību plašsaziņas līdzekļos un sabiedrībā;

| 4. | turklāt uzsver, ka ikvienas demokrātijas turpmākās pastāvēšanas būtisks priekšnoteikums ir jauniešu iesaistīšana sabiedriskajā dzīvē, un aicina Komisiju ņemt vērā dalībvalstu pieredzi patiesi sekmīgu EPI īstenošanā; |
| --- | --- |

4.

turklāt uzsver, ka ikvienas demokrātijas turpmākās pastāvēšanas būtisks priekšnoteikums ir jauniešu iesaistīšana sabiedriskajā dzīvē, un aicina Komisiju ņemt vērā dalībvalstu pieredzi patiesi sekmīgu EPI īstenošanā;

| 5. | uzskata, ka ir svarīgi, lai pilsoņi varētu dot savu ieguldījumu Savienības likumdošanas prerogatīvu īstenošanā un būt tieši iesaistīti likumdošanas priekšlikumu ierosināšanā; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka ir svarīgi, lai pilsoņi varētu dot savu ieguldījumu Savienības likumdošanas prerogatīvu īstenošanā un būt tieši iesaistīti likumdošanas priekšlikumu ierosināšanā;

| 6. | norāda, ka sabiedrības informētībai par EPI ir svarīga nozīme, lai EPI kļūtu par efektīvu līdzekli demokrātiskās līdzdalības īstenošanai; šajā saistībā mudina Komisiju un dalībvalstis veltīt vairāk pūļu informācijas sniegšanai par šo instrumentu, lai par to uzzinātu iespējami vairāk pilsoņu un panāktu viņu aktīvu līdzdalību; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka sabiedrības informētībai par EPI ir svarīga nozīme, lai EPI kļūtu par efektīvu līdzekli demokrātiskās līdzdalības īstenošanai; šajā saistībā mudina Komisiju un dalībvalstis veltīt vairāk pūļu informācijas sniegšanai par šo instrumentu, lai par to uzzinātu iespējami vairāk pilsoņu un panāktu viņu aktīvu līdzdalību;

| 7. | aicina Komisiju izmantot visus publiskās saziņas kanālus, lai uzlabotu informētību, un veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu EPI pārredzamību un veicinātu saziņu attiecībā uz pašreizējām EPI, piemēram, izveidojot lietojumprogrammas, kas sniedz informāciju, sūta paziņojumus un nodrošina parakstīšanas iespēju tiešsaistē; uzsver, ka aktīva sabiedrības līdzdalība Eiropas pilsoņu iniciatīvās lielā mērā ir arī atkarīga no to popularizēšanas dalībvalstīs, un tāpēc ierosina, ka dalībvalstu parlamentiem būtu jāmin EPI savās oficiālajās tīmekļa vietnēs; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju izmantot visus publiskās saziņas kanālus, lai uzlabotu informētību, un veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu EPI pārredzamību un veicinātu saziņu attiecībā uz pašreizējām EPI, piemēram, izveidojot lietojumprogrammas, kas sniedz informāciju, sūta paziņojumus un nodrošina parakstīšanas iespēju tiešsaistē; uzsver, ka aktīva sabiedrības līdzdalība Eiropas pilsoņu iniciatīvās lielā mērā ir arī atkarīga no to popularizēšanas dalībvalstīs, un tāpēc ierosina, ka dalībvalstu parlamentiem būtu jāmin EPI savās oficiālajās tīmekļa vietnēs;

| 8. | norāda, ka vairāk nekā seši miljoni ES pilsoņu ir piedalījušies EPI, ka ir iesniegts 51 pieprasījums uzsākt iniciatīvu, no kuriem tikai trīs iniciatīvas, proti, “Right 2Water”, “One of us” un “Stop vivisection”, tika atzītas par pieņemamām, un ka sešu noraidīto EPI — kas atbilst 30 % no visiem atteikumiem — organizētāji ir apstrīdējuši Komisijas atteikumu Eiropas Savienības Tiesā, kas liecina par to, ka vēl ir daudz darāmā, lai nodrošinātu, ka EPI spēj pilnībā izvērst savu potenciālu; norāda uz dažādām praktiskām grūtībām, ar kurām ir saskārušies organizatori kopš šīs regulas stāšanās spēkā 2012. gada aprīlī, un uz to, ka iniciatīvu skaits samazinās; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka vairāk nekā seši miljoni ES pilsoņu ir piedalījušies EPI, ka ir iesniegts 51 pieprasījums uzsākt iniciatīvu, no kuriem tikai trīs iniciatīvas, proti, “Right 2Water”, “One of us” un “Stop vivisection”, tika atzītas par pieņemamām, un ka sešu noraidīto EPI — kas atbilst 30 % no visiem atteikumiem — organizētāji ir apstrīdējuši Komisijas atteikumu Eiropas Savienības Tiesā, kas liecina par to, ka vēl ir daudz darāmā, lai nodrošinātu, ka EPI spēj pilnībā izvērst savu potenciālu; norāda uz dažādām praktiskām grūtībām, ar kurām ir saskārušies organizatori kopš šīs regulas stāšanās spēkā 2012. gada aprīlī, un uz to, ka iniciatīvu skaits samazinās;

| 9. | aicina Komisiju ar kontaktcentra “Europe Direct” starpniecību pēc iespējas agrīnākā posmā sniegt EPI organizatoriem atbilstošas un plašas konsultācijas, jo īpaši juridiskajos jautājumos, lai viņi būtu informēti par iespējām, kuras var izmantot, un neierosinātu EPI, kas neattiecas uz Komisijas pilnvaru jomu un neatbilst juridiskās pieņemamības kritērijiem; prasa apsvērt iespēju izveidot kādu neatkarīgu struktūru, kurai būtu pienākums sniegt konsultācijas; tomēr norāda, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu jautājumi, kuri tiek aktualizēti ar EPI palīdzību var pilnībā neatbilst Komisijas jurisdikcijai; turklāt uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja izveidot savā pārstāvniecībā katrā dalībvalstī īpašu EPI biroju, kas sniegtu visu nepieciešamo informāciju par EPI, konsultācijas un atbalstu; |
| --- | --- |

9.

aicina Komisiju ar kontaktcentra “Europe Direct” starpniecību pēc iespējas agrīnākā posmā sniegt EPI organizatoriem atbilstošas un plašas konsultācijas, jo īpaši juridiskajos jautājumos, lai viņi būtu informēti par iespējām, kuras var izmantot, un neierosinātu EPI, kas neattiecas uz Komisijas pilnvaru jomu un neatbilst juridiskās pieņemamības kritērijiem; prasa apsvērt iespēju izveidot kādu neatkarīgu struktūru, kurai būtu pienākums sniegt konsultācijas; tomēr norāda, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu jautājumi, kuri tiek aktualizēti ar EPI palīdzību var pilnībā neatbilst Komisijas jurisdikcijai; turklāt uzskata, ka Komisijai būtu jāapsver iespēja izveidot savā pārstāvniecībā katrā dalībvalstī īpašu EPI biroju, kas sniegtu visu nepieciešamo informāciju par EPI, konsultācijas un atbalstu;

| 10. | turklāt uzsver, ka šāds īpašs EPI birojs arī varētu veicināt sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu informētību par EPI; tādēļ, lai sasniegtu šo mērķi, aicina Komisiju popularizēt EPI kā oficiālu ES instrumentu; uzsver, ka šis pasākums var arī palīdzēt pārvarēt pilsoņu neuzticēšanos sniegt personas datus, kas nepieciešami, lai atbalstītu EPI; |
| --- | --- |

10.

turklāt uzsver, ka šāds īpašs EPI birojs arī varētu veicināt sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu informētību par EPI; tādēļ, lai sasniegtu šo mērķi, aicina Komisiju popularizēt EPI kā oficiālu ES instrumentu; uzsver, ka šis pasākums var arī palīdzēt pārvarēt pilsoņu neuzticēšanos sniegt personas datus, kas nepieciešami, lai atbalstītu EPI;

| 11. | prasa nodrošināt detalizētākus norādījumus par juridisko pamatu interpretāciju, kā arī sniegt vairāk informācijas par datu aizsardzības prasībām katrā dalībvalstī, kurā organizatori rīko savas kampaņas, lai organizatoriem nodrošinātu juridisko noteiktību, un arī par iespēju organizatoriem iegādāties cenu ziņā pieņemamas apdrošināšanas polises; |
| --- | --- |

11.

prasa nodrošināt detalizētākus norādījumus par juridisko pamatu interpretāciju, kā arī sniegt vairāk informācijas par datu aizsardzības prasībām katrā dalībvalstī, kurā organizatori rīko savas kampaņas, lai organizatoriem nodrošinātu juridisko noteiktību, un arī par iespēju organizatoriem iegādāties cenu ziņā pieņemamas apdrošināšanas polises;

| 12. | pauž nožēlu par to, ka sākumposmā nav bijusi pieejama skaidra informācija par EPI, kas ir izraisījis vispārēju nepareizu priekšstatu par EPI būtību un radījis neizpratni par pirmajām Komisijas noraidītajām EPI; atgādina, ka šim instrumentam vajadzētu būt vienkāršam, skaidram un lietotājdraudzīgam, un tam būtu jāsaņem plaša publicitāte; uzsver, ka Komisijai būtu jāiedrošina un jāatbalsta valsts un vietējā līmeņa ievēlētie pārstāvji aktīvi iesaistīties EPI publicitātes palielināšanā; |
| --- | --- |

12.

pauž nožēlu par to, ka sākumposmā nav bijusi pieejama skaidra informācija par EPI, kas ir izraisījis vispārēju nepareizu priekšstatu par EPI būtību un radījis neizpratni par pirmajām Komisijas noraidītajām EPI; atgādina, ka šim instrumentam vajadzētu būt vienkāršam, skaidram un lietotājdraudzīgam, un tam būtu jāsaņem plaša publicitāte; uzsver, ka Komisijai būtu jāiedrošina un jāatbalsta valsts un vietējā līmeņa ievēlētie pārstāvji aktīvi iesaistīties EPI publicitātes palielināšanā;

| 13. | turklāt atbalsta ES pilsoņu aktīvu līdzdalību šā instrumenta pienācīgā izmantošanā programmu veidošanas nolūkos; pauž bažas par iespējamu interešu konfliktu, kas izriet no apstākļa, ka tikai Komisija ir atbildīga par pieņemamības pārbaudes veikšanu, un aicina turpmāk šo situāciju pienācīgi atrisināt; vienlaikus norāda, ka pārredzamībai un pārskatatbildībai vajadzētu būt visu ieinteresēto personu mērķim, lai saglabātu skaidrību par to, kā pilsoņiem rīkoties; |
| --- | --- |

13.

turklāt atbalsta ES pilsoņu aktīvu līdzdalību šā instrumenta pienācīgā izmantošanā programmu veidošanas nolūkos; pauž bažas par iespējamu interešu konfliktu, kas izriet no apstākļa, ka tikai Komisija ir atbildīga par pieņemamības pārbaudes veikšanu, un aicina turpmāk šo situāciju pienācīgi atrisināt; vienlaikus norāda, ka pārredzamībai un pārskatatbildībai vajadzētu būt visu ieinteresēto personu mērķim, lai saglabātu skaidrību par to, kā pilsoņiem rīkoties;

| 14. | šajā sakarībā aicina Komisiju uzskatīt arī Parlamentu par lēmumu pieņēmēju, it īpaši tāpēc, ka tas ir vienīgā iestāde, kuras pārstāvjus ES pilsoņi ievēlē tiešās vēlēšanās; |
| --- | --- |

14.

šajā sakarībā aicina Komisiju uzskatīt arī Parlamentu par lēmumu pieņēmēju, it īpaši tāpēc, ka tas ir vienīgā iestāde, kuras pārstāvjus ES pilsoņi ievēlē tiešās vēlēšanās;

| 15. | uzsver, ka Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantā ir noteikts — ja Komisija atsakās reģistrēt EPI, “tā informē organizatorus par šāda atteikuma iemesliem un visiem iespējamiem tiesas un ārpustiesas aizsardzības līdzekļiem, kas viņiem pieejami”; šajā saistībā atzīst, ka organizatori ir iesnieguši daudzas sūdzības par to, ka viņi nav saņēmuši detalizētu un izsmeļošu skaidrojumu par iemesliem, kādēļ viņu EPI ir noraidīta; aicina Komisiju detalizēti skaidrot EPI atteikuma iemeslus, ja tā uzskata, ka iesniegtā EPI acīmredzami neattiecas uz Komisijas pilnvaru jomu, vienlaikus rakstiski un tādā veidā, kas atvieglo darbu, informējot organizētājus par attiecīgajiem juridiskajiem apsvērumiem (pārredzamības nolūkos tie būtu pilnībā jāpublisko), lai varētu veikt minēto elementu pamatotības un absolūtas objektivitātes juridisko pārbaudi, pēc iespējas vairāk ierobežot Komisijas iespējas rīkoties kā lēmumpieņēmējai un vērtētājai iniciatīvas pieņemamības novērtēšanas procesā, un lai organizatori varētu izlemt par savas EPI pārskatīšanu, grozīšanu un atkārtotu iesniegšanu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka Regulas (ES) Nr. 211/2011 4. pantā ir noteikts — ja Komisija atsakās reģistrēt EPI, “tā informē organizatorus par šāda atteikuma iemesliem un visiem iespējamiem tiesas un ārpustiesas aizsardzības līdzekļiem, kas viņiem pieejami”; šajā saistībā atzīst, ka organizatori ir iesnieguši daudzas sūdzības par to, ka viņi nav saņēmuši detalizētu un izsmeļošu skaidrojumu par iemesliem, kādēļ viņu EPI ir noraidīta; aicina Komisiju detalizēti skaidrot EPI atteikuma iemeslus, ja tā uzskata, ka iesniegtā EPI acīmredzami neattiecas uz Komisijas pilnvaru jomu, vienlaikus rakstiski un tādā veidā, kas atvieglo darbu, informējot organizētājus par attiecīgajiem juridiskajiem apsvērumiem (pārredzamības nolūkos tie būtu pilnībā jāpublisko), lai varētu veikt minēto elementu pamatotības un absolūtas objektivitātes juridisko pārbaudi, pēc iespējas vairāk ierobežot Komisijas iespējas rīkoties kā lēmumpieņēmējai un vērtētājai iniciatīvas pieņemamības novērtēšanas procesā, un lai organizatori varētu izlemt par savas EPI pārskatīšanu, grozīšanu un atkārtotu iesniegšanu;

| 16. | aicina Komisiju apsvērt iespēju reģistrēt tikai daļu no iniciatīvas, ja Komisijas pilnvaru joma neattiecas uz visu EPI; aicina Komisiju reģistrācijas posmā ieteikt organizatoriem, kuru daļu viņi varētu reģistrēt, ņemot vērā, ka dialogam un sadarbībai ar EPI organizatoriem ir būtiska nozīme visā procesā, un informēt Parlamentu par tās lēmumu attiecībā uz EPI reģistrāciju; aicina Komisiju arī apsvērt iespējas, kā nodot valsts vai reģionāla līmeņa kompetentai iestādei tās iniciatīvas vai tās iniciatīvu daļas, kuras neattiecas uz Komisijas pilnvaru jomām; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju apsvērt iespēju reģistrēt tikai daļu no iniciatīvas, ja Komisijas pilnvaru joma neattiecas uz visu EPI; aicina Komisiju reģistrācijas posmā ieteikt organizatoriem, kuru daļu viņi varētu reģistrēt, ņemot vērā, ka dialogam un sadarbībai ar EPI organizatoriem ir būtiska nozīme visā procesā, un informēt Parlamentu par tās lēmumu attiecībā uz EPI reģistrāciju; aicina Komisiju arī apsvērt iespējas, kā nodot valsts vai reģionāla līmeņa kompetentai iestādei tās iniciatīvas vai tās iniciatīvu daļas, kuras neattiecas uz Komisijas pilnvaru jomām;

| 17. | norāda, ka tehnoloģijai kā pilsoniskās līdzdalības veicināšanas līdzeklim ir svarīga nozīme; aicina Komisiju uzlabot programmatūru tā, lai parakstu vākšana tiešsaistē būtu lietotājiem vienkāršāka un lai tā būtu pieejama cilvēkiem ar invaliditāti, atļaut savos serveros glabāt tiešsaistē savāktos parakstus pastāvīgi un bez maksas, izmantojot pašreizējos ES līdzekļus, un vienkāršot un pārskatīt tehniskās specifikācijas parakstu vākšanai tiešsaistē, nodrošinot, ka e-pasta adreses ir iespējams norādīt brīvprātīgi tajā pašā ekrāna logā, kurā tiek aizpildīta atbalsta veidlapa, bet tās tiek glabātas atsevišķā datubāzē; |
| --- | --- |

17.

norāda, ka tehnoloģijai kā pilsoniskās līdzdalības veicināšanas līdzeklim ir svarīga nozīme; aicina Komisiju uzlabot programmatūru tā, lai parakstu vākšana tiešsaistē būtu lietotājiem vienkāršāka un lai tā būtu pieejama cilvēkiem ar invaliditāti, atļaut savos serveros glabāt tiešsaistē savāktos parakstus pastāvīgi un bez maksas, izmantojot pašreizējos ES līdzekļus, un vienkāršot un pārskatīt tehniskās specifikācijas parakstu vākšanai tiešsaistē, nodrošinot, ka e-pasta adreses ir iespējams norādīt brīvprātīgi tajā pašā ekrāna logā, kurā tiek aizpildīta atbalsta veidlapa, bet tās tiek glabātas atsevišķā datubāzē;

| 18. | uzskata, ka šim instrumentam, ja tas tiks pārskatīts, joprojām būs potenciāls iesaistīt sabiedrību un veicināt dialogu starp iedzīvotājiem, kā arī starp iedzīvotājiem un ES iestādēm; uzsver, ka parakstu vākšana tiešsaistē ir jāsaista ar attiecīgajiem jaunajiem sociālo un digitālo plašsaziņas līdzekļu kampaņu realizēšanas rīkiem, sekojot citu sekmīgu tiešsaistes kampaņu platformu piemēram; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka šim instrumentam, ja tas tiks pārskatīts, joprojām būs potenciāls iesaistīt sabiedrību un veicināt dialogu starp iedzīvotājiem, kā arī starp iedzīvotājiem un ES iestādēm; uzsver, ka parakstu vākšana tiešsaistē ir jāsaista ar attiecīgajiem jaunajiem sociālo un digitālo plašsaziņas līdzekļu kampaņu realizēšanas rīkiem, sekojot citu sekmīgu tiešsaistes kampaņu platformu piemēram;

| 19. | aicina Komisiju, atkārtoti izskatot jautājumu par automātisko saikni starp EPI reģistrāciju un paziņojumu vākšanai paredzēto 12 mēnešu perioda sākumu, ņemt vērā, ka EPI organizatoriem vajadzētu būt iespējai pašiem noteikt datumu, kad viņi vēlas sākt atbalsta paziņojumu vākšanu; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju, atkārtoti izskatot jautājumu par automātisko saikni starp EPI reģistrāciju un paziņojumu vākšanai paredzēto 12 mēnešu perioda sākumu, ņemt vērā, ka EPI organizatoriem vajadzētu būt iespējai pašiem noteikt datumu, kad viņi vēlas sākt atbalsta paziņojumu vākšanu;

| 20. | aicina Komisiju mudināt dalībvalstis izmantot EPI atbalsta paziņojumu apstiprināšanas rīku, kas izstrādāts programmā “Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumi”; |
| --- | --- |

20.

aicina Komisiju mudināt dalībvalstis izmantot EPI atbalsta paziņojumu apstiprināšanas rīku, kas izstrādāts programmā “Eiropas valstu pārvaldes iestāžu sadarbspējas risinājumi”;

| 21. | uzsver, ka, izmantojot līdzdalības demokrātijas veicināšanai Savienībā pieejamos instrumentus, ir jānodrošina IT rīku pieejamība reģionos, tādējādi nodrošinot iedzīvotāju plašāku iesaistīšanos sabiedriskajās lietās; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka, izmantojot līdzdalības demokrātijas veicināšanai Savienībā pieejamos instrumentus, ir jānodrošina IT rīku pieejamība reģionos, tādējādi nodrošinot iedzīvotāju plašāku iesaistīšanos sabiedriskajās lietās;

| 22. | atzinīgi vērtē Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas piedāvājumu nodrošināt EPI tekstu bezmaksas tulkojumus, lai samazinātu EPI organizēšanas izmaksas; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas piedāvājumu nodrošināt EPI tekstu bezmaksas tulkojumus, lai samazinātu EPI organizēšanas izmaksas;

| 23. | prasa darbā ar EPI uzlabot iestāžu sadarbību ES līmenī, kā arī valstu un vietējā līmenī, sniedzot EPI organizatoriem informāciju un atbalstu; prasa uzlabot Komisijas uzturēto un dažādās valodās pieejamo EPI tīmekļa vietni un izstrādāt vienotu pamatnostādņu kopumu visās ES oficiālajās valodās par EPI organizatoru tiesībām un pienākumiem un visā EPI procesā veicamajām administratīvajām procedūrām; |
| --- | --- |

23.

prasa darbā ar EPI uzlabot iestāžu sadarbību ES līmenī, kā arī valstu un vietējā līmenī, sniedzot EPI organizatoriem informāciju un atbalstu; prasa uzlabot Komisijas uzturēto un dažādās valodās pieejamo EPI tīmekļa vietni un izstrādāt vienotu pamatnostādņu kopumu visās ES oficiālajās valodās par EPI organizatoru tiesībām un pienākumiem un visā EPI procesā veicamajām administratīvajām procedūrām;

| 24. | prasa izveidot neatkarīgu — gan fizisku, gan tiešsaistes — vienotu kontaktpunktu, kas pastāvīgi sniegtu informāciju, tulkošanas pakalpojumus un tehnisko, juridisko un politisko atbalstu EPI vajadzībām, un uzskata, ka šim nolūkam varētu izmantot kontaktcentrā “Europe Direct” esošā kontaktpunkta, Komisijas pārstāvniecību un Parlamenta informācijas biroju dalībvalstīs resursus; uzskata, ka šāda kontaktpunkta izveide tuvinātu EPI projektu iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

24.

prasa izveidot neatkarīgu — gan fizisku, gan tiešsaistes — vienotu kontaktpunktu, kas pastāvīgi sniegtu informāciju, tulkošanas pakalpojumus un tehnisko, juridisko un politisko atbalstu EPI vajadzībām, un uzskata, ka šim nolūkam varētu izmantot kontaktcentrā “Europe Direct” esošā kontaktpunkta, Komisijas pārstāvniecību un Parlamenta informācijas biroju dalībvalstīs resursus; uzskata, ka šāda kontaktpunkta izveide tuvinātu EPI projektu iedzīvotājiem;

| 25. | uzskata, ka organizatoriem atšķirīgo valsts noteikumu dēļ ir pārāk sarežģīti nodrošināt Regulā (ES) Nr. 211/2011 paredzētos dažādos personas datus EPI atbalstam 28 dalībvalstīs un prasa ieviest vienotu atbalsta paziņojumu sniegšanas procedūru, izdarot grozījumus Regulas (ES) Nr. 211/2011 III pielikumā, lai standartizētu dalībvalstīs vākto datu veidu; mudina Komisiju turpināt sarunas ar dalībvalstīm par datu sniegšanas prasību skaita samazināšanu, attiecīgi atceļot prasību norādīt personas identifikācijas numurus un padarot tās lietotājdraudzīgākas, un atgādina, ka galvenais EPI aspekts ir līdzdalība un programmu veidošana, nevis saistoši priekšlikumi; lai atrisinātu pašreizējās problēmas, ko izraisa vairākkārtēja reģistrācija, ierosina apsvērt jautājumu par ES digitālo pilsonību un iesaka rast pagaidu risinājumu līdz šādas ES digitālās pilsonības ieviešanai; tādēļ aicina Komisiju steidzami pievērsties šim jautājumam tās digitalizācijas programmā; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka organizatoriem atšķirīgo valsts noteikumu dēļ ir pārāk sarežģīti nodrošināt Regulā (ES) Nr. 211/2011 paredzētos dažādos personas datus EPI atbalstam 28 dalībvalstīs un prasa ieviest vienotu atbalsta paziņojumu sniegšanas procedūru, izdarot grozījumus Regulas (ES) Nr. 211/2011 III pielikumā, lai standartizētu dalībvalstīs vākto datu veidu; mudina Komisiju turpināt sarunas ar dalībvalstīm par datu sniegšanas prasību skaita samazināšanu, attiecīgi atceļot prasību norādīt personas identifikācijas numurus un padarot tās lietotājdraudzīgākas, un atgādina, ka galvenais EPI aspekts ir līdzdalība un programmu veidošana, nevis saistoši priekšlikumi; lai atrisinātu pašreizējās problēmas, ko izraisa vairākkārtēja reģistrācija, ierosina apsvērt jautājumu par ES digitālo pilsonību un iesaka rast pagaidu risinājumu līdz šādas ES digitālās pilsonības ieviešanai; tādēļ aicina Komisiju steidzami pievērsties šim jautājumam tās digitalizācijas programmā;

| 26. | aicina Komisiju grozīt Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. pantu un ieteikt dalībvalstīm samazināt vecuma ierobežojumu (no 18 uz 16 gadiem), kas noteikts, lai persona varētu paust atbalstu un piedalīties EPI, un nesaistīt šo vecumu ar tiesībām piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tādējādi nodrošinot iespēju cilvēkiem, jo īpaši jauniešiem, aktīvi iesaistīties un virzīt uz priekšu Eiropas projektu; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju grozīt Regulas (ES) Nr. 211/2011 3. pantu un ieteikt dalībvalstīm samazināt vecuma ierobežojumu (no 18 uz 16 gadiem), kas noteikts, lai persona varētu paust atbalstu un piedalīties EPI, un nesaistīt šo vecumu ar tiesībām piedalīties Eiropas Parlamenta vēlēšanās, tādējādi nodrošinot iespēju cilvēkiem, jo īpaši jauniešiem, aktīvi iesaistīties un virzīt uz priekšu Eiropas projektu;

| 27. | atzīst, ka pastāv delikāta problēma, kas saistīta ar organizatoru personisko atbildību attiecībā uz datu aizsardzību laikā, kad tiek vākti parakstītāju personas dati, un ierosina sašaurināt nepieciešamo datu klāstu un izdarīt izmaiņas Regulas (ES) Nr. 211/2011 13. pantā (“Atbildība”), precizējot, ka personiskā atbildība nav neierobežota; šajā saistībā ierosina noteikt, ka pilsoņu komitejas var iegūt juridiskas personas statusu, un vadīties pēc Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvas 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību 3. panta, lai iedibinātu noteikumu par to, ka organizatori ir atbildīgi par savu rīcību, ja “tā ir nelikumīga un izdarīta ar nodomu vai vismaz rupjas nolaidības dēļ”; |
| --- | --- |

27.

atzīst, ka pastāv delikāta problēma, kas saistīta ar organizatoru personisko atbildību attiecībā uz datu aizsardzību laikā, kad tiek vākti parakstītāju personas dati, un ierosina sašaurināt nepieciešamo datu klāstu un izdarīt izmaiņas Regulas (ES) Nr. 211/2011 13. pantā (“Atbildība”), precizējot, ka personiskā atbildība nav neierobežota; šajā saistībā ierosina noteikt, ka pilsoņu komitejas var iegūt juridiskas personas statusu, un vadīties pēc Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvas 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību 3. panta, lai iedibinātu noteikumu par to, ka organizatori ir atbildīgi par savu rīcību, ja “tā ir nelikumīga un izdarīta ar nodomu vai vismaz rupjas nolaidības dēļ”;

| 28. | mudina Komisiju un dalībvalstis noteikt tādas datu vākšanas prasības, kas būtu lietotājdraudzīgākas un saskaņotākas; aicina kompetentās valsts iestādes regulāri informēt savu nacionālo parlamentu Eiropas lietu komitejas par ierosinātajām EPI, par kurām jau ir savākts ievērojams parakstu skaits; mudina Komisiju ierosināt Regulas (ES) Nr. 211/2011 pārskatīšanu, lai garantētu pilsoņiem iespēju parakstīt EPI savā dzīvesvietas valstī; |
| --- | --- |

28.

mudina Komisiju un dalībvalstis noteikt tādas datu vākšanas prasības, kas būtu lietotājdraudzīgākas un saskaņotākas; aicina kompetentās valsts iestādes regulāri informēt savu nacionālo parlamentu Eiropas lietu komitejas par ierosinātajām EPI, par kurām jau ir savākts ievērojams parakstu skaits; mudina Komisiju ierosināt Regulas (ES) Nr. 211/2011 pārskatīšanu, lai garantētu pilsoņiem iespēju parakstīt EPI savā dzīvesvietas valstī;

| 29. | pauž bažas par to, ka kopš 2012. gada tikai trīs no 31 EPI sasniedza procesa pēdējo stadiju; uzsver to, ka jaunu iniciatīvu skaita krasā samazināšanās ir viena no nesamērīgi stingru prasību un pārmērīgi sarežģītas sistēmas sekām; pauž nožēlu par to, ka sekmīgās iniciatīvas nav ietekmējušas likumdošanas darbu un ka Komisijas reakcija uz sekmīgām EPI nemotivē jaunu iniciatīvu organizatorus; nepiekrīt Komisijai par regulas sekmīgu īstenošanu nolūkā pilnībā realizēt EPI potenciālu; uzsver, ka ES iestādēm un dalībvalstīm ir jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, lai popularizētu EPI un veicinātu iedzīvotāju uzticēšanos šim instrumentam; |
| --- | --- |

29.

pauž bažas par to, ka kopš 2012. gada tikai trīs no 31 EPI sasniedza procesa pēdējo stadiju; uzsver to, ka jaunu iniciatīvu skaita krasā samazināšanās ir viena no nesamērīgi stingru prasību un pārmērīgi sarežģītas sistēmas sekām; pauž nožēlu par to, ka sekmīgās iniciatīvas nav ietekmējušas likumdošanas darbu un ka Komisijas reakcija uz sekmīgām EPI nemotivē jaunu iniciatīvu organizatorus; nepiekrīt Komisijai par regulas sekmīgu īstenošanu nolūkā pilnībā realizēt EPI potenciālu; uzsver, ka ES iestādēm un dalībvalstīm ir jāīsteno visi nepieciešamie pasākumi, lai popularizētu EPI un veicinātu iedzīvotāju uzticēšanos šim instrumentam;

| 30. | aicina Komisiju pārskatīt Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta c) apakšpunkta teksta formulējumu, lai paredzētu sekmīgas EPI pienācīgu pēcpārbaudi; mudina Komisiju sākt sagatavot tiesību aktu saistībā ar sekmīgām EPI 12 mēnešu laikā pēc pozitīva atzinuma sniegšanas; |
| --- | --- |

30.

aicina Komisiju pārskatīt Regulas (ES) Nr. 211/2011 10. panta c) apakšpunkta teksta formulējumu, lai paredzētu sekmīgas EPI pienācīgu pēcpārbaudi; mudina Komisiju sākt sagatavot tiesību aktu saistībā ar sekmīgām EPI 12 mēnešu laikā pēc pozitīva atzinuma sniegšanas;

| 31. | uzskata — lai uzsvērtu EPI politisko nozīmi, publiskā uzklausīšana, kuru rīko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantu, būtu jāstrukturē tā, lai organizatori varētu iesaistīties dialogā ar Eiropas Parlamenta deputātiem un attiecīgajām Komisijas amatpersonām; uzsver, ka uzklausīšanas par EPI būtu jārīko tādas neitrālas komitejas aizgādībā, kurai nav galvenās atbildības par EPI tematu saturiskajā ziņā, un ka turklāt ikreiz būtu jāpieaicina ārēji eksperti; |
| --- | --- |

31.

uzskata — lai uzsvērtu EPI politisko nozīmi, publiskā uzklausīšana, kuru rīko saskaņā ar Regulas (ES) Nr. 211/2011 11. pantu, būtu jāstrukturē tā, lai organizatori varētu iesaistīties dialogā ar Eiropas Parlamenta deputātiem un attiecīgajām Komisijas amatpersonām; uzsver, ka uzklausīšanas par EPI būtu jārīko tādas neitrālas komitejas aizgādībā, kurai nav galvenās atbildības par EPI tematu saturiskajā ziņā, un ka turklāt ikreiz būtu jāpieaicina ārēji eksperti;

| 32. | mudina Parlamentu un tā komitejas nepieciešamības gadījumā, ja Komisija noteiktajā 12 mēnešu laikā neiesniedz tiesību akta priekšlikumu, saskaņā ar LESD 225. pantu īstenot tiesības prasīt Komisijai iesniegt attiecīgu priekšlikumu; uzskata, ka, īstenojot šīs tiesības, Parlamenta kompetentajai komitejai būtu jāņem vērā ikvienas sekmīgas EPI saturs un jāapspriežas ar EPI organizētājiem kādā citā uzklausīšanā; prasa izdarīt attiecīgus grozījumus Reglamentā; |
| --- | --- |

32.

mudina Parlamentu un tā komitejas nepieciešamības gadījumā, ja Komisija noteiktajā 12 mēnešu laikā neiesniedz tiesību akta priekšlikumu, saskaņā ar LESD 225. pantu īstenot tiesības prasīt Komisijai iesniegt attiecīgu priekšlikumu; uzskata, ka, īstenojot šīs tiesības, Parlamenta kompetentajai komitejai būtu jāņem vērā ikvienas sekmīgas EPI saturs un jāapspriežas ar EPI organizētājiem kādā citā uzklausīšanā; prasa izdarīt attiecīgus grozījumus Reglamentā;

| 33. | aicina Komisiju izpētīt iespēju finansiāli atbalstīt EPI no pašreizējā ES budžeta, izmantojot Eiropas programmas, piemēram, programmu “Eiropa pilsoņiem” un programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, tostarp arī iespēju finansēt radio un televīzijas reklāmprogrammas, ņemot vērā to, ka jāgarantē pilsoņu vienlīdzība, EPI organizēšanai ir nepieciešams reāls finansiāls atbalsts un ka šajā sakarībā ir iesniegti vairāki ES budžeta grozījumi; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju izpētīt iespēju finansiāli atbalstīt EPI no pašreizējā ES budžeta, izmantojot Eiropas programmas, piemēram, programmu “Eiropa pilsoņiem” un programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība”, tostarp arī iespēju finansēt radio un televīzijas reklāmprogrammas, ņemot vērā to, ka jāgarantē pilsoņu vienlīdzība, EPI organizēšanai ir nepieciešams reāls finansiāls atbalsts un ka šajā sakarībā ir iesniegti vairāki ES budžeta grozījumi;

| 34. | aicina Komisiju, jo īpaši gadījumos, kad informācija tiek pārvaldīta datu apkopojuma veidā, īstenot visus nepieciešamos piesardzības pasākumus un nepieļaut ar parakstītājiem saistītas sensitīvas informācijas zādzību, tostarp tādu, kas veikta, izmantojot interneta rīkus; |
| --- | --- |

34.

aicina Komisiju, jo īpaši gadījumos, kad informācija tiek pārvaldīta datu apkopojuma veidā, īstenot visus nepieciešamos piesardzības pasākumus un nepieļaut ar parakstītājiem saistītas sensitīvas informācijas zādzību, tostarp tādu, kas veikta, izmantojot interneta rīkus;

| 35. | atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada 31. marta ziņojumu par EPI un Eiropas Ombuda Lēmumu OI/9/2013/TN un aicina Komisiju nodrošināt, ka, pārskatot šo instrumentu, tiek īstenoti visi attiecīgie juridiskie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgus papildpasākumus gadījumā, kad EPI tiek uzskatīta par sekmīgi pabeigtu; tādēļ aicina Komisiju, ņemot vērā dažādās radušās problēmas, iespējami drīz iesniegt priekšlikumu pārskatīt Regulu (ES) Nr. 211/2011 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1179/2011; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada 31. marta ziņojumu par EPI un Eiropas Ombuda Lēmumu OI/9/2013/TN un aicina Komisiju nodrošināt, ka, pārskatot šo instrumentu, tiek īstenoti visi attiecīgie juridiskie pasākumi, lai nodrošinātu pienācīgus papildpasākumus gadījumā, kad EPI tiek uzskatīta par sekmīgi pabeigtu; tādēļ aicina Komisiju, ņemot vērā dažādās radušās problēmas, iespējami drīz iesniegt priekšlikumu pārskatīt Regulu (ES) Nr. 211/2011 un Komisijas Īstenošanas regulu (ES) Nr. 1179/2011;

| 36. | aicina ES iestādes veikt nozīmīgu darbu saziņas jomā, rīkojot informācijas kampaņas par EPI; |
| --- | --- |

36.

aicina ES iestādes veikt nozīmīgu darbu saziņas jomā, rīkojot informācijas kampaņas par EPI;

| 37. | aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par faktisko stāvokli saistībā ar sāktajām EPI, lai Parlaments, pildot ES pilsoņu uzticētos pienākumus, varētu pārbaudīt, vai instruments darbojas maksimāli efektīvi; uzsver, ka EPI process būtu pastāvīgi jāuzlabo, ņemot vērā iegūto praktisko pieredzi, un tajā būtu arī jāievēro Eiropas Savienības Tiesas turpmākie spriedumi; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par faktisko stāvokli saistībā ar sāktajām EPI, lai Parlaments, pildot ES pilsoņu uzticētos pienākumus, varētu pārbaudīt, vai instruments darbojas maksimāli efektīvi; uzsver, ka EPI process būtu pastāvīgi jāuzlabo, ņemot vērā iegūto praktisko pieredzi, un tajā būtu arī jāievēro Eiropas Savienības Tiesas turpmākie spriedumi;

| 38. | iesaka izmantot visus pieejamos saziņas kanālus, jo īpaši visu attiecīgo ES iestāžu sociālo un digitālo plašsaziņas līdzekļu platformas, lai veiktu pastāvīgas informētības uzlabošanas kampaņas, kurās piedalītos ES biroji un pārstāvniecības, kā arī valstu iestādes; aicina Komisiju atbalstīt īpašas EPI vajadzībām un lietošanai mobilajās ierīcēs paredzētas atvērtā pirmkoda lietojumprogrammas izstrādi; atzinīgi vērtē to, ka dažām EPI ir izdevies panākt vietēja līmeņa ietekmi; |
| --- | --- |

38.

iesaka izmantot visus pieejamos saziņas kanālus, jo īpaši visu attiecīgo ES iestāžu sociālo un digitālo plašsaziņas līdzekļu platformas, lai veiktu pastāvīgas informētības uzlabošanas kampaņas, kurās piedalītos ES biroji un pārstāvniecības, kā arī valstu iestādes; aicina Komisiju atbalstīt īpašas EPI vajadzībām un lietošanai mobilajās ierīcēs paredzētas atvērtā pirmkoda lietojumprogrammas izstrādi; atzinīgi vērtē to, ka dažām EPI ir izdevies panākt vietēja līmeņa ietekmi;

| 39. | uzskata, ka, lai pilsoņi varētu pienācīgi izmantot šo līdzdalības demokrātijas instrumentu un lai novērstu šā instrumenta iespējamu nepareizu izmantošanu privātās interesēs, ir izšķirīgi svarīgi palielināt EPI finansējuma un sponsorēšanas pārbaužu pārredzamību un kvalitāti; |
| --- | --- |

39.

uzskata, ka, lai pilsoņi varētu pienācīgi izmantot šo līdzdalības demokrātijas instrumentu un lai novērstu šā instrumenta iespējamu nepareizu izmantošanu privātās interesēs, ir izšķirīgi svarīgi palielināt EPI finansējuma un sponsorēšanas pārbaužu pārredzamību un kvalitāti;

| 40. | norāda, ka nozīmīga loma ir Eiropas Ombudam, izmeklējot, kā Komisija izskata EPI pieprasījumus, un it īpaši atteikumus reģistrēt EPI; |
| --- | --- |

40.

norāda, ka nozīmīga loma ir Eiropas Ombudam, izmeklējot, kā Komisija izskata EPI pieprasījumus, un it īpaši atteikumus reģistrēt EPI;

| 41. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

41.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/23

---

P8_TA(2015)0383

ES stratēģija attiecībā uz Adrijas un Jonijas jūras reģionu

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par ES stratēģiju attiecībā uz Adrijas un Jonijas jūras reģionu (2014/2214(INI))

(2017/C 355/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (COM(2014)0357) un pievienoto rīcības plānu un papildinošu analītisko dokumentu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (COM(2014)0357) un pievienoto rīcības plānu un papildinošu analītisko dokumentu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “Kopīgu noteikumu regula, KNR”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “Kopīgu noteikumu regula, KNR”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 23. oktobra secinājumus par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 23. oktobra secinājumus par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par makroreģionālo stratēģiju pievienoto vērtību (COM(2013)0468) un attiecīgos Padomes 2013. gada 22. oktobra secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai par makroreģionālo stratēģiju pievienoto vērtību (COM(2013)0468) un attiecīgos Padomes 2013. gada 22. oktobra secinājumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 11. septembra atzinumu par Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (COM(2014)0357) un “Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam: pētniecība, izstrāde un inovācija mazos un vidējos uzņēmumos” (izpētes atzinums pēc ES prezidentvalsts Itālijas pieprasījuma), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 11. septembra atzinumu par Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (COM(2014)0357) un “Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam: pētniecība, izstrāde un inovācija mazos un vidējos uzņēmumos” (izpētes atzinums pēc ES prezidentvalsts Itālijas pieprasījuma),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 21. janvāra atzinumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) (izpētes atzinumu), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 21. janvāra atzinumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) (izpētes atzinumu),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 26. jūnija atzinumu par sesto ziņojumu par ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 26. jūnija atzinumu par sesto ziņojumu par ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 11. oktobra atzinumu “Adrijas–Jonijas jūras makroreģiona teritoriālā sadarbība Vidusjūras reģionā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2011. gada 11. oktobra atzinumu “Adrijas–Jonijas jūras makroreģiona teritoriālā sadarbība Vidusjūras reģionā”,

| — | ņemot vērā 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par ES makroreģionālo stratēģiju attīstību: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 3. jūlija rezolūciju par ES makroreģionālo stratēģiju attīstību: pašreizējā prakse un nākotnes izredzes, it īpaši Vidusjūras reģionā (3),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Adrijas un Jonijas jūras reģiona jūrlietu stratēģija” (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Adrijas un Jonijas jūras reģiona jūrlietu stratēģija” (COM(2012)0713),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par makroreģionālo stratēģiju pārvaldību (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par makroreģionālo stratēģiju pārvaldību (COM(2014)0284),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu “Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 26. janvāra paziņojumu “Reģionālā politika, kas veicina ilgtspējīgu izaugsmi Eiropā līdz 2020. gadam” (COM(2011)0017),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/52/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/52/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. jūnija Direktīvu 2001/42/EK par noteiktu plānu un programmu ietekmes uz vidi novērtējumu,

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 17. februāra Lēmumu 2005/370/EK par to, ka Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 17. februāra Lēmumu 2005/370/EK par to, ka Eiropas Kopienas vārdā noslēdz Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem (Orhūsas konvencija),

| — | ņemot vērā Ankonas deklarāciju, ko pieņēma Konferencē par attīstību un drošību Adrijas un Jonijas jūras reģionā, kura norisinājās 2000. gada 19. un 20. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ankonas deklarāciju, ko pieņēma Konferencē par attīstību un drošību Adrijas un Jonijas jūras reģionā, kura norisinājās 2000. gada 19. un 20. maijā,

| — | ņemot vērā Adrijas un Jonijas jūras eiroreģiona dibināšanas konferenci, kas notika 2006. gada 30. jūnijā Pulā, un deklarāciju par iniciatīvas uzsākšanu Adrijas stratēģijas izveidei, kuru pieņēma Adrijas un Jonijas jūras eiroreģiona asamblejā, kura notika 2009. gada 22. oktobrī Splitā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Adrijas un Jonijas jūras eiroreģiona dibināšanas konferenci, kas notika 2006. gada 30. jūnijā Pulā, un deklarāciju par iniciatīvas uzsākšanu Adrijas stratēģijas izveidei, kuru pieņēma Adrijas un Jonijas jūras eiroreģiona asamblejā, kura notika 2009. gada 22. oktobrī Splitā,

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (B departamenta —Struktūrpolitika un kohēzijas politika) 2015. gada janvāra pētījumu “Jauna makroreģionu loma Eiropas teritoriālajā sadarbībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (B departamenta —Struktūrpolitika un kohēzijas politika) 2015. gada janvāra pētījumu “Jauna makroreģionu loma Eiropas teritoriālajā sadarbībā”,

| — | ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (B departamenta —Struktūrpolitika un kohēzijas politika) 2015. gada jūnija pētījumu “Adrijas un Jonijas jūras reģions — sociālekonomiskā analīze un transporta un enerģētikas saikņu novērtējums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāta (B departamenta —Struktūrpolitika un kohēzijas politika) 2015. gada jūnija pētījumu “Adrijas un Jonijas jūras reģions — sociālekonomiskā analīze un transporta un enerģētikas saikņu novērtējums”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0279/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Zivsaimniecības komitejas atzinumus (A8-0279/2015),

| A. | tā kā makroreģionālās stratēģijas ir jauns daudzlīmeņu pārvaldības modelis, kurā, lai gūtu sekmes īstenošanā un mērķu sasniegšanā, būtiska nozīme ir tādu ieinteresēto personu iesaistīšanai, kuras pārstāv ES, valstu, reģionālos un vietējos līmeņus, ieskaitot ekonomiskos un sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī dažādo politiku un programmu savstarpējai papildināmībai; tā kā reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir svarīga nozīme demokrātijas, decentralizācijas un plašākas vietējās un reģionālās autonomijas veicināšanā; |
| --- | --- |

A.

tā kā makroreģionālās stratēģijas ir jauns daudzlīmeņu pārvaldības modelis, kurā, lai gūtu sekmes īstenošanā un mērķu sasniegšanā, būtiska nozīme ir tādu ieinteresēto personu iesaistīšanai, kuras pārstāv ES, valstu, reģionālos un vietējos līmeņus, ieskaitot ekonomiskos un sociālos partnerus un pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī dažādo politiku un programmu savstarpējai papildināmībai; tā kā reģionālajām un vietējām pašvaldībām ir svarīga nozīme demokrātijas, decentralizācijas un plašākas vietējās un reģionālās autonomijas veicināšanā;

| B. | tā kā iepriekšējās Baltijas jūras reģiona un Donavas reģiona stratēģijas deva reālus labumus iesaistītajiem reģioniem, apstiprināja ES sadarbības mehānismu sekmes un sniedza derīgu pieredzi jaunu makroreģionālo stratēģiju izstrādāšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā iepriekšējās Baltijas jūras reģiona un Donavas reģiona stratēģijas deva reālus labumus iesaistītajiem reģioniem, apstiprināja ES sadarbības mehānismu sekmes un sniedza derīgu pieredzi jaunu makroreģionālo stratēģiju izstrādāšanai;

| C. | tā kā reģioni izrāda arvien lielāku interesi par šo mūsdienīgo sadarbības veidu un ar to saistīto pārvaldības modeli; tā kā tas jo īpaši bija vērojams nesen attiecībā uz kalnu reģioniem, piemēram, Karpatu kalniem un Alpiem, kur dabīgu šķēršļu dēļ ir nepieciešams īstenot reģionālu politiku; |
| --- | --- |

C.

tā kā reģioni izrāda arvien lielāku interesi par šo mūsdienīgo sadarbības veidu un ar to saistīto pārvaldības modeli; tā kā tas jo īpaši bija vērojams nesen attiecībā uz kalnu reģioniem, piemēram, Karpatu kalniem un Alpiem, kur dabīgu šķēršļu dēļ ir nepieciešams īstenot reģionālu politiku;

| D. | tā kā makroreģionāla stratēģija kā integrēta sistēma saistībā ar dalībvalstīm un trešām valstīm tajā pašā ģeogrāfiskajā zonā, ko apstiprinājusi Eiropadome, atbilst ES stratēģijai; |
| --- | --- |

D.

tā kā makroreģionāla stratēģija kā integrēta sistēma saistībā ar dalībvalstīm un trešām valstīm tajā pašā ģeogrāfiskajā zonā, ko apstiprinājusi Eiropadome, atbilst ES stratēģijai;

| E. | tā kā šajā stratēģijā iesaistītās valstis ir sociālekonomiski ļoti atšķirīgas un jo īpaši šīs atšķirības ir vērojamas starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm, kas nav ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

E.

tā kā šajā stratēģijā iesaistītās valstis ir sociālekonomiski ļoti atšķirīgas un jo īpaši šīs atšķirības ir vērojamas starp ES dalībvalstīm un trešām valstīm, kas nav ES dalībvalstis;

| F. | tā kā Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstu pieaugošā ieinteresētība sadarboties un izstrādāt kopīgu rīcību, lai risinātu problēmas, izmantojot visa reģiona potenciālu, un to pastāvīgie centieni panākt sinerģiju sekmēja ES stratēģijas Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) pieņemšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Adrijas un Jonijas jūras reģiona valstu pieaugošā ieinteresētība sadarboties un izstrādāt kopīgu rīcību, lai risinātu problēmas, izmantojot visa reģiona potenciālu, un to pastāvīgie centieni panākt sinerģiju sekmēja ES stratēģijas Adrijas un Jonijas jūras reģionam (EUSAIR) pieņemšanu;

| G. | tā kā makroreģionālas stratēģijas var uzskatīt par instrumentu Eiropas integrācijai un lielākai teritoriālajai kohēzijai, kas balstās uz brīvprātīgu sadarbību dalībvalstu un kaimiņvalstu starpā, pievēršoties kopīgiem izaicinājumiem; tā kā EUSAIR ir jauna reģionālās darbības forma, kas var palīdzēt iesaistītajām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm to ceļā uz ES, un nozīmīgs ES plašākas Vidusjūras reģiona politikas elements, ko īsteno caur Savienību Vidusjūrai; tā kā EUSAIR kā daļa no ES reģionālās politikas ir neaizstājams instruments ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanai, un tās galvenais mērķis ir reģionālo atšķirību mazināšana, reālas konverģences veicināšana un izaugsmes un nodarbinātības sekmēšana; |
| --- | --- |

G.

tā kā makroreģionālas stratēģijas var uzskatīt par instrumentu Eiropas integrācijai un lielākai teritoriālajai kohēzijai, kas balstās uz brīvprātīgu sadarbību dalībvalstu un kaimiņvalstu starpā, pievēršoties kopīgiem izaicinājumiem; tā kā EUSAIR ir jauna reģionālās darbības forma, kas var palīdzēt iesaistītajām kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm to ceļā uz ES, un nozīmīgs ES plašākas Vidusjūras reģiona politikas elements, ko īsteno caur Savienību Vidusjūrai; tā kā EUSAIR kā daļa no ES reģionālās politikas ir neaizstājams instruments ekonomiskās un sociālās kohēzijas veicināšanai, un tās galvenais mērķis ir reģionālo atšķirību mazināšana, reālas konverģences veicināšana un izaugsmes un nodarbinātības sekmēšana;

| H. | tā kā Adrijas jūra, būdama daļēji noslēgta, ir īpaši jutīga pret piesārņojumu un tai ir netipiskas hidrogrāfiskās īpatnības, piemēram, tās dziļums un piekraste ievērojami atšķiras reģiona ziemeļu un dienvidu daļā; tā kā zivju krājumi ir kopīgi izmantojami visām piekrastes valstīm un tas rada pastāvīgu spiedienu uz krājumu atjaunošanos; tā kā pasākumi, ko ietvers nākamajā pamatregulējumā par reformētās KZP tehniskajiem pasākumiem, būtu jāizstrādā saskaņā ar reģionālu pieeju, un tos vajadzētu īpaši pielāgot šīs teritorijas īpatnībām un tās jūras resursiem un zivsaimniecībām, |
| --- | --- |

H.

tā kā Adrijas jūra, būdama daļēji noslēgta, ir īpaši jutīga pret piesārņojumu un tai ir netipiskas hidrogrāfiskās īpatnības, piemēram, tās dziļums un piekraste ievērojami atšķiras reģiona ziemeļu un dienvidu daļā; tā kā zivju krājumi ir kopīgi izmantojami visām piekrastes valstīm un tas rada pastāvīgu spiedienu uz krājumu atjaunošanos; tā kā pasākumi, ko ietvers nākamajā pamatregulējumā par reformētās KZP tehniskajiem pasākumiem, būtu jāizstrādā saskaņā ar reģionālu pieeju, un tos vajadzētu īpaši pielāgot šīs teritorijas īpatnībām un tās jūras resursiem un zivsaimniecībām,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam un tam pievienoto rīcības plānu; uzskata to par būtiski svarīgu soli šīs Eiropas daļas attīstībā; uzsver, ka EUSAIR izveidoja, lai pievienotu vērtību ES, valstu vai reģionālo iestāžu, kā arī privātsektora intervences pasākumiem, tādā veidā, kas ievērojami sekmē makroreģiona darbību; uzsver stratēģijas sniegtās iespējas reģiona kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm; uzsver, ka ir svarīgi stratēģiju balstīt uz integrācijas, koordinācijas, sadarbības un partnerības principiem; atgādina, ka svarīga nozīme ir “triju NĒ” principam attiecībā uz to, ka netiek pieņemti jauni tiesību akti, netiek izveidotas jaunas iestādes un netiek paredzēts jauns finansējums, jo makroreģioni ir sadarbības iniciatīvu sistēmas, kuru pamatā ir sinerģijas, kas izriet no dažādu ES politikas instrumentu, tostarp ESI fondu, sasaistes; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu par Eiropas Savienības stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam un tam pievienoto rīcības plānu; uzskata to par būtiski svarīgu soli šīs Eiropas daļas attīstībā; uzsver, ka EUSAIR izveidoja, lai pievienotu vērtību ES, valstu vai reģionālo iestāžu, kā arī privātsektora intervences pasākumiem, tādā veidā, kas ievērojami sekmē makroreģiona darbību; uzsver stratēģijas sniegtās iespējas reģiona kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm; uzsver, ka ir svarīgi stratēģiju balstīt uz integrācijas, koordinācijas, sadarbības un partnerības principiem; atgādina, ka svarīga nozīme ir “triju NĒ” principam attiecībā uz to, ka netiek pieņemti jauni tiesību akti, netiek izveidotas jaunas iestādes un netiek paredzēts jauns finansējums, jo makroreģioni ir sadarbības iniciatīvu sistēmas, kuru pamatā ir sinerģijas, kas izriet no dažādu ES politikas instrumentu, tostarp ESI fondu, sasaistes;

| 2. | atzinīgi vērtē visu ieinteresēto peronu pūles, lai izveidotu institucionālu struktūru EUSAIR īstenošanai pastāvošajā iestāžu sistēmā; mudina visas valstu, reģionālās un vietējās ieinteresētās personas pilnībā uzņemties atbildību par to projektu īstenošanu, uz kuriem attiecas šī makroreģionālā stratēģija; uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt publiskās pārvaldes un publisko pakalpojumu iestāžu spējas un efektivitāti un katrā valstī, kura piedalās, nodrošināt pietiekamus resursus un kompetentu pārvaldes personālu, kas skaidri paredzēts EUSAIR īstenošanai; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē visu ieinteresēto peronu pūles, lai izveidotu institucionālu struktūru EUSAIR īstenošanai pastāvošajā iestāžu sistēmā; mudina visas valstu, reģionālās un vietējās ieinteresētās personas pilnībā uzņemties atbildību par to projektu īstenošanu, uz kuriem attiecas šī makroreģionālā stratēģija; uzsver, cik svarīgi ir nostiprināt publiskās pārvaldes un publisko pakalpojumu iestāžu spējas un efektivitāti un katrā valstī, kura piedalās, nodrošināt pietiekamus resursus un kompetentu pārvaldes personālu, kas skaidri paredzēts EUSAIR īstenošanai;

| 3. | uzsver nepieciešamību ievērot uz vietu balstītu pieeju sadarbības aktivitātēm un daudzlīmeņu pārvaldības modeļa pievienoto vērtību, jo tas pievēršas jautājumam par pārvaldības spējas trūkumu un to var izmantot resursu apvienošanai makroreģionā; šajā sakarībā uzstāj, ka ir nepieciešams iekļaut vietējās un reģionālās iestādes politiskās pārvaldības struktūrās un stratēģijas darbības, tehniskajās un īstenošanas struktūrās, vienlaikus saglabājot Komisijas lomu koordinēšanas procesā; uzsver, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība (CLLD) var mobilizēt un iesaistīt vietējos dalībniekus lēmumu pieņemšanas procesā un palīdzēt nostiprināt projektu atzīšanu iedzīvotāju līmenī; |
| --- | --- |

3.

uzsver nepieciešamību ievērot uz vietu balstītu pieeju sadarbības aktivitātēm un daudzlīmeņu pārvaldības modeļa pievienoto vērtību, jo tas pievēršas jautājumam par pārvaldības spējas trūkumu un to var izmantot resursu apvienošanai makroreģionā; šajā sakarībā uzstāj, ka ir nepieciešams iekļaut vietējās un reģionālās iestādes politiskās pārvaldības struktūrās un stratēģijas darbības, tehniskajās un īstenošanas struktūrās, vienlaikus saglabājot Komisijas lomu koordinēšanas procesā; uzsver, ka sabiedrības virzīta vietējā attīstība (CLLD) var mobilizēt un iesaistīt vietējos dalībniekus lēmumu pieņemšanas procesā un palīdzēt nostiprināt projektu atzīšanu iedzīvotāju līmenī;

| 4. | uzsver — lai pieņemtu, uzraudzītu un izvērtētu stratēģiju, svarīga nozīme ir pārredzamam procesam, kā arī atvērtībai un pilsoniskās sabiedrības un visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanai; uzsver, ka komunikācija un apzināšanās veicināšana visos pīlāros ir svarīgas, lai ieinteresētās personas piedalītos lēmumu pieņemšanas procesā un lai tiktu sekmēts sabiedrības atbalsts; mudina dalībvalstis nodrošināt, lai stratēģija būtu atbilstoši pamanāma nacionālā, reģionālā un vietējā mērogā, izstrādāt pienācīgu saziņu attiecībā uz stratēģijas mērķiem un rezultātiem un veicināt koordināciju un labas prakses apmaiņu ar citām pastāvošajām vai turpmākajām makroreģionālajām stratēģijām; |
| --- | --- |

4.

uzsver — lai pieņemtu, uzraudzītu un izvērtētu stratēģiju, svarīga nozīme ir pārredzamam procesam, kā arī atvērtībai un pilsoniskās sabiedrības un visu attiecīgo ieinteresēto personu iesaistīšanai; uzsver, ka komunikācija un apzināšanās veicināšana visos pīlāros ir svarīgas, lai ieinteresētās personas piedalītos lēmumu pieņemšanas procesā un lai tiktu sekmēts sabiedrības atbalsts; mudina dalībvalstis nodrošināt, lai stratēģija būtu atbilstoši pamanāma nacionālā, reģionālā un vietējā mērogā, izstrādāt pienācīgu saziņu attiecībā uz stratēģijas mērķiem un rezultātiem un veicināt koordināciju un labas prakses apmaiņu ar citām pastāvošajām vai turpmākajām makroreģionālajām stratēģijām;

| 5. | uzsver, ka valstīm, kas nav ES valstis, ir nepieciešams saskaņot savus tiesību aktus atbilstoši īpašajam nozaru acquis, kas attiecas uz stratēģiju, lai nodrošinātu ES mērķu izpildi un to regulāru, juridiski pareizu un savlaicīgu īstenošanu, balstoties uz ES standartiem un tiesību aktiem; mudina visas iesaistītās valstis izveidot ideju laboratorijas un rīkot regulāras sanāksmes, lai apmainītos ar labu praksi šīs procedūras nodrošināšanā un padarītu to efektīvāku; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka valstīm, kas nav ES valstis, ir nepieciešams saskaņot savus tiesību aktus atbilstoši īpašajam nozaru acquis, kas attiecas uz stratēģiju, lai nodrošinātu ES mērķu izpildi un to regulāru, juridiski pareizu un savlaicīgu īstenošanu, balstoties uz ES standartiem un tiesību aktiem; mudina visas iesaistītās valstis izveidot ideju laboratorijas un rīkot regulāras sanāksmes, lai apmainītos ar labu praksi šīs procedūras nodrošināšanā un padarītu to efektīvāku;

| 6. | norāda, ka sakarā ar strauju privāto investīciju samazinājumu reģiona valstīs, kuram pievienojas fiskālā konsolidācija un ierobežota investīciju spēja publiskajā sektorā, var rasties problēmas stratēģijas projektu finansēšanā; aicina iesaistītās valstis īstenot augsta līmeņa līdzdalību, apņemšanos un vadošo lomu, kas nepieciešama sekmīgai stratēģijas izpildei; |
| --- | --- |

6.

norāda, ka sakarā ar strauju privāto investīciju samazinājumu reģiona valstīs, kuram pievienojas fiskālā konsolidācija un ierobežota investīciju spēja publiskajā sektorā, var rasties problēmas stratēģijas projektu finansēšanā; aicina iesaistītās valstis īstenot augsta līmeņa līdzdalību, apņemšanos un vadošo lomu, kas nepieciešama sekmīgai stratēģijas izpildei;

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Eiropas strukturālais un investīciju fonds (ESIF) un Pirmspievienošanās palīdzības instruments 2014.-2020. gadam, un jo īpaši 2014.-2020. gada Adrijas un Jonijas sadarbības programma (ADRION) nodrošina stratēģijai nozīmīgus potenciālus līdzekļus un plašu instrumentu un tehnisko iespēju klāstu; pauž atbalstu tam, ka attiecībā uz stratēģijas pīlāru īstenošanu ir pieejami citi finanšu līdzekļi un instrumenti, jo īpaši programma “Apvārsnis 2020” un “Erasmus+”, kas attiecas uz visiem pīlāriem, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments attiecībā uz 2. pīlāru, programma LIFE attiecībā uz 3. pīlāru un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, MVU paredzētā programma COSME un “Radošā Eiropa” attiecībā uz 4. pīlāru, kā arī inovāciju finansēšanai paredzētā programma INNOVFIN; lai radītu pieejamo līdzekļu sinerģiju, mudina īstenot sadarbību starp reģiona teritoriālās sadarbības programmu uzraudzības iestāde’m, EUSAIR valdi un ESIF pārvaldes iestādēm; uzsver, ka stratēģijai būtu jāļauj efektīvāk un iedarbīgāk izmantot pastāvošos instrumentus un līdzekļu fondus; |
| --- | --- |

7.

atzinīgi vērtē to, ka Eiropas strukturālais un investīciju fonds (ESIF) un Pirmspievienošanās palīdzības instruments 2014.-2020. gadam, un jo īpaši 2014.-2020. gada Adrijas un Jonijas sadarbības programma (ADRION) nodrošina stratēģijai nozīmīgus potenciālus līdzekļus un plašu instrumentu un tehnisko iespēju klāstu; pauž atbalstu tam, ka attiecībā uz stratēģijas pīlāru īstenošanu ir pieejami citi finanšu līdzekļi un instrumenti, jo īpaši programma “Apvārsnis 2020” un “Erasmus+”, kas attiecas uz visiem pīlāriem, Eiropas infrastruktūras savienošanas instruments attiecībā uz 2. pīlāru, programma LIFE attiecībā uz 3. pīlāru un klimata pārmaiņu seku mazināšanu un pielāgošanos klimata pārmaiņām, MVU paredzētā programma COSME un “Radošā Eiropa” attiecībā uz 4. pīlāru, kā arī inovāciju finansēšanai paredzētā programma INNOVFIN; lai radītu pieejamo līdzekļu sinerģiju, mudina īstenot sadarbību starp reģiona teritoriālās sadarbības programmu uzraudzības iestāde’m, EUSAIR valdi un ESIF pārvaldes iestādēm; uzsver, ka stratēģijai būtu jāļauj efektīvāk un iedarbīgāk izmantot pastāvošos instrumentus un līdzekļu fondus;

| 8. | aicina Eiropas Komisiju un valstu, reģionālās un vietējās pašpārvaldes iestādes, kas atbild par ESIF programmu sagatavošanu, pārvaldību un īstenošanu, uzsvērt, cik svarīgi ir makroreģionālie projekti un rīcības; |
| --- | --- |

8.

aicina Eiropas Komisiju un valstu, reģionālās un vietējās pašpārvaldes iestādes, kas atbild par ESIF programmu sagatavošanu, pārvaldību un īstenošanu, uzsvērt, cik svarīgi ir makroreģionālie projekti un rīcības;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi noteikt makroreģiona līmenī īstenošanas struktūru un koordinācijas mehānismu, lai atvieglotu sadarbību, tostarp kopīgo plānošanu, finansēšanas iespēju pielāgošanu un augšupēju pieeju; uzsver nepieciešamību pielāgot valstu un reģionālās darbības programmas stratēģijas mērķiem, tostarp, ja iespējams, EUSAIR iestrādāšanu programmās; uzskata, ka ir nepieciešams koordinēt un saskaņot iniciatīvas, priekšlikumus un projektus, kuri skar Adrijas un Jonijas jūras reģionu; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi noteikt makroreģiona līmenī īstenošanas struktūru un koordinācijas mehānismu, lai atvieglotu sadarbību, tostarp kopīgo plānošanu, finansēšanas iespēju pielāgošanu un augšupēju pieeju; uzsver nepieciešamību pielāgot valstu un reģionālās darbības programmas stratēģijas mērķiem, tostarp, ja iespējams, EUSAIR iestrādāšanu programmās; uzskata, ka ir nepieciešams koordinēt un saskaņot iniciatīvas, priekšlikumus un projektus, kuri skar Adrijas un Jonijas jūras reģionu;

| 10. | mudina Komisiju, Eiropas Investīciju banku (EIB) un iesaistītās valstis pilnībā izmantot iespējas, kas pieejamas saskaņā ar jaunizveidoto Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), lai reģionā finansētu projektus, kuri radīs pievienoto vērtību, veicinātu ilgtspējīgu attīstību un ekonomisko un sociālo kohēziju, pasteidzinātu izaugsmi un palielinātu nodarbinātību makroreģionālā līmenī, kā arī palīdzētu sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; šajā sakarībā mudina paredzēt “bonusa punktus” makroreģionālajiem projektiem projektu atlases posmā par tiem piemītošu transnacionālu raksturu; |
| --- | --- |

10.

mudina Komisiju, Eiropas Investīciju banku (EIB) un iesaistītās valstis pilnībā izmantot iespējas, kas pieejamas saskaņā ar jaunizveidoto Eiropas Stratēģisko investīciju fondu (ESIF), lai reģionā finansētu projektus, kuri radīs pievienoto vērtību, veicinātu ilgtspējīgu attīstību un ekonomisko un sociālo kohēziju, pasteidzinātu izaugsmi un palielinātu nodarbinātību makroreģionālā līmenī, kā arī palīdzētu sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus; šajā sakarībā mudina paredzēt “bonusa punktus” makroreģionālajiem projektiem projektu atlases posmā par tiem piemītošu transnacionālu raksturu;

| 11. | norāda, ka nav iedalīti īpaši finanšu līdzekļi īpaši makroreģionālo stratēģiju īstenošanai un ka spēcīga politiskā griba, partnerība un koordinācija valstu starpā ir panākumu priekšnoteikums; tādēļ aicina reģiona valstis apvienot finanšu līdzekļu fondus (ESI fonds, IPA, EFSI), kā arī ieguldījumus no valstu avotiem atbilstīgi EIB principiem kā finanšu un ieguldījumu platformu, lai atbalstītu tādu projektu finansēšanu, ar ko palīdz izpildīt stratēģijas mērķus; aicina izveidot pārredzamu un publiski pieejamu projektu kanālu Adrijas un Jonijas jūras reģionam, kas uzskatami parādītu pašreizējās un potenciālās investīiju vajadzības un projektus, lai investori tiktu mudināti investēt šajos projektos; |
| --- | --- |

11.

norāda, ka nav iedalīti īpaši finanšu līdzekļi īpaši makroreģionālo stratēģiju īstenošanai un ka spēcīga politiskā griba, partnerība un koordinācija valstu starpā ir panākumu priekšnoteikums; tādēļ aicina reģiona valstis apvienot finanšu līdzekļu fondus (ESI fonds, IPA, EFSI), kā arī ieguldījumus no valstu avotiem atbilstīgi EIB principiem kā finanšu un ieguldījumu platformu, lai atbalstītu tādu projektu finansēšanu, ar ko palīdz izpildīt stratēģijas mērķus; aicina izveidot pārredzamu un publiski pieejamu projektu kanālu Adrijas un Jonijas jūras reģionam, kas uzskatami parādītu pašreizējās un potenciālās investīiju vajadzības un projektus, lai investori tiktu mudināti investēt šajos projektos;

| 12. | mudina ieinteresētās personas apmainīties ar labu praksi, smelties no gūtās pieredzes un atklāt vājās vietas citu ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanā, kā arī palielināt sadarbību ar saviem partneriem, piemēram, partneriem no Baltijas jūras, Donavas baseina un Alpu makroreģioniem; |
| --- | --- |

12.

mudina ieinteresētās personas apmainīties ar labu praksi, smelties no gūtās pieredzes un atklāt vājās vietas citu ES makroreģionālo stratēģiju īstenošanā, kā arī palielināt sadarbību ar saviem partneriem, piemēram, partneriem no Baltijas jūras, Donavas baseina un Alpu makroreģioniem;

| 13. | aicina Komisiju likvidēt administratīvos un nefinansiālos šķēršļus, kuri bieži attur investorus no investēšanas šādos projektos; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju likvidēt administratīvos un nefinansiālos šķēršļus, kuri bieži attur investorus no investēšanas šādos projektos;

| 14. | uzskata, ka ir nepieciešams rast veidu, kā iesaistīt valstis, kuras nav iesaistītas stratēģijā un kuras ģeogrāfiskā un ekonomiskā ziņā atrodas līdzās šim reģionam, vismaz izmantojot atsevišķus un specifiskus projektus; šajā sakarībā uzsver, ka svarīga nozīme ir pārrobežu un starpvalstu sadarbībai saskaņā ar kohēzijas politiku, un aicina dalībvalstis un attiecīgos reģionus izmantot pastāvošo paraugpraksi šajā jomā; |
| --- | --- |

14.

uzskata, ka ir nepieciešams rast veidu, kā iesaistīt valstis, kuras nav iesaistītas stratēģijā un kuras ģeogrāfiskā un ekonomiskā ziņā atrodas līdzās šim reģionam, vismaz izmantojot atsevišķus un specifiskus projektus; šajā sakarībā uzsver, ka svarīga nozīme ir pārrobežu un starpvalstu sadarbībai saskaņā ar kohēzijas politiku, un aicina dalībvalstis un attiecīgos reģionus izmantot pastāvošo paraugpraksi šajā jomā;

| 15. | atgādina par būtisko ekonomikas krīzes ietekmi uz reģionu un uzsver nepieciešamību regulāri izvērtēt stratēģijas, kas paredzētas, lai panāktu ekonomikas atveseļošanos; norāda, ka reģiona valstīm ir atšķirīgi attīstības līmeņi un to vajadzības atšķiras; aicina Komisiju uzsvērt, ka svarīgi ir radīt apstākļus valstu sociālekonomisko atšķirību mazināšanai; atbalsta reformas mazāk attīstītajās valstīs un mudina šajā sakarībā apmainīties ar zināšanām, pieredzi un praksi; |
| --- | --- |

15.

atgādina par būtisko ekonomikas krīzes ietekmi uz reģionu un uzsver nepieciešamību regulāri izvērtēt stratēģijas, kas paredzētas, lai panāktu ekonomikas atveseļošanos; norāda, ka reģiona valstīm ir atšķirīgi attīstības līmeņi un to vajadzības atšķiras; aicina Komisiju uzsvērt, ka svarīgi ir radīt apstākļus valstu sociālekonomisko atšķirību mazināšanai; atbalsta reformas mazāk attīstītajās valstīs un mudina šajā sakarībā apmainīties ar zināšanām, pieredzi un praksi;

| 16. | norāda, ka ir nepieciešams mudināt, atjaunot un padziļināt kultūras, zinātnisko un izglītības jomas sadarbību, tostarp palielinot studentu un augstskolu mācībspēku akadēmisko mobilitāti; uzsver, ka zinātne un inovācijas ir priekšnoteikums viedai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei; uzsver, ka zinātnes un kultūras sadarbība ir savstarpēji saistīta ar ekonomikas dinamiku un tūrisma daudzveidību un ilgtspēju reģionā; |
| --- | --- |

16.

norāda, ka ir nepieciešams mudināt, atjaunot un padziļināt kultūras, zinātnisko un izglītības jomas sadarbību, tostarp palielinot studentu un augstskolu mācībspēku akadēmisko mobilitāti; uzsver, ka zinātne un inovācijas ir priekšnoteikums viedai, iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei; uzsver, ka zinātnes un kultūras sadarbība ir savstarpēji saistīta ar ekonomikas dinamiku un tūrisma daudzveidību un ilgtspēju reģionā;

| 17. | atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta pārstāvību EUSAIR pārvaldības struktūrās; aicina Komisiju analītiski izvērtēt reģiona valstu (ES dalībvalstu un trešo valstu) kopīgos centienus un vietējo un reģionālo iestāžu efektīvo piedalīšanos stratēģijas mērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Eiropas Parlamenta pārstāvību EUSAIR pārvaldības struktūrās; aicina Komisiju analītiski izvērtēt reģiona valstu (ES dalībvalstu un trešo valstu) kopīgos centienus un vietējo un reģionālo iestāžu efektīvo piedalīšanos stratēģijas mērķu sasniegšanā;

| 18. | atsaucas uz gūto pieredzi saistībā ar ES makroreģionālajām stratēģijām un aicina izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību posmā sniegt atbalstu dažāda veida darbībām no pētījumiem līdz pat sākotnējiem naudas līdzekļiem projektu sagatavošanai dažādās prioritārajās jomās; |
| --- | --- |

18.

atsaucas uz gūto pieredzi saistībā ar ES makroreģionālajām stratēģijām un aicina izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību posmā sniegt atbalstu dažāda veida darbībām no pētījumiem līdz pat sākotnējiem naudas līdzekļiem projektu sagatavošanai dažādās prioritārajās jomās;

| 19. | uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi visu četru stratēģijas pīlāru īstenošanā pienācīgi ņemt vērā tās vispārējos principus un jo īpaši jautājumus saistībā ar vides aizsardzību un dabas resursu vairošanu, lai īstenotu holistisku pieeju makroreģiona kompleksajiem un dažādajiem izaicinājumiem; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka ārkārtīgi svarīgi visu četru stratēģijas pīlāru īstenošanā pienācīgi ņemt vērā tās vispārējos principus un jo īpaši jautājumus saistībā ar vides aizsardzību un dabas resursu vairošanu, lai īstenotu holistisku pieeju makroreģiona kompleksajiem un dažādajiem izaicinājumiem;

| 20. | uzsver, ka īpaša vērība būtu jāvelta Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantā minētajiem apgabaliem, piemēram, salām, kalnu un lauku reģioniem, lai identificētu un izamntotu to specifisko potenciālu, jo īpaši tūrisma nozarē, vienlaikus ievērojot rīcības jomas un prioritātes, uz ko norādīts šajā ziņojumā; turklāt aicina Komisiju ierosināt Eiropas Salu un kalnu gadu; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka īpaša vērība būtu jāvelta Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. pantā minētajiem apgabaliem, piemēram, salām, kalnu un lauku reģioniem, lai identificētu un izamntotu to specifisko potenciālu, jo īpaši tūrisma nozarē, vienlaikus ievērojot rīcības jomas un prioritātes, uz ko norādīts šajā ziņojumā; turklāt aicina Komisiju ierosināt Eiropas Salu un kalnu gadu;

| 21. | uzskata, ka ir nepieciešams rast veidus, kā stratēģijas īstenošanā iesaistītās valstis varētu īstenot citus nozīmīgus pīlārus, kas varētu radīt apgabalam attīstības priekšrocības, piemēram, lauksaimniecība, ņemot vērā specifiskus, ar ģeogrāfisko aspektu un klimatu saistītus nosacījumus, bioloģisko daudzveidību un potenciālu radīt sinerģiski saskaņotu ietekmi un turpmāku izaugsmi; iesaka ciešu sadarbību un koordināciju iekšzemes apgabalu, piekrastes teritorijas un salu starpā, lai sasniegtu sinerģijas starp “tīrās enerģijas” projektiem un veselīgas pārtikas ražošanu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ir nepieciešams rast veidus, kā stratēģijas īstenošanā iesaistītās valstis varētu īstenot citus nozīmīgus pīlārus, kas varētu radīt apgabalam attīstības priekšrocības, piemēram, lauksaimniecība, ņemot vērā specifiskus, ar ģeogrāfisko aspektu un klimatu saistītus nosacījumus, bioloģisko daudzveidību un potenciālu radīt sinerģiski saskaņotu ietekmi un turpmāku izaugsmi; iesaka ciešu sadarbību un koordināciju iekšzemes apgabalu, piekrastes teritorijas un salu starpā, lai sasniegtu sinerģijas starp “tīrās enerģijas” projektiem un veselīgas pārtikas ražošanu;

| 22. | vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi pienācīgi ziņot par stratēģijas īstenošanu un izvērtēt to; šajā sakarībā aicina iesaistītās valstis kopā ar Komisiju vākt uzticamus sākotnējos datus un noteikt konkrētus mērķus katram pīlāram, kuri katru gadu tiktu izvērtēti un darīti publiski pieejami; |
| --- | --- |

22.

vērš uzmanību uz to, ka ir svarīgi pienācīgi ziņot par stratēģijas īstenošanu un izvērtēt to; šajā sakarībā aicina iesaistītās valstis kopā ar Komisiju vākt uzticamus sākotnējos datus un noteikt konkrētus mērķus katram pīlāram, kuri katru gadu tiktu izvērtēti un darīti publiski pieejami;

| 23. | aicina īstenot visaptverošu un integrētu Eiropas pieeju migrācijai; uzsver, ka reģions sastopas ar nopietnām migrācijas problēmām, un pauž nožēlu par visām traģēdijām Vidusjūrā; uzstāj, ka šo problēmu risināšanā būtiska nozīme ir būtiskām izmaiņām patvēruma politikā, īstenojot dalībvalstu solidaritāti; uzsver nepieciešamību aplūkot vispārējo stratēģiju attiecībā uz sadarbību ar trešām valstīm; pauž nožēlu par nepietiekamu ES dalībvalstu sadarbību attiecībā uz migrācijas problēmām; mudina apmainīties ar labu praksi migrantu uzņemšanā un aicina steidzamā kārtā vērst īpašu uzmanību uz sociālajiem un humanitārajiem jautājumiem, kas skar šo reģionu, lai, iespējams, turpmāk citādi noteiktu EUSAIR prioritātes; |
| --- | --- |

23.

aicina īstenot visaptverošu un integrētu Eiropas pieeju migrācijai; uzsver, ka reģions sastopas ar nopietnām migrācijas problēmām, un pauž nožēlu par visām traģēdijām Vidusjūrā; uzstāj, ka šo problēmu risināšanā būtiska nozīme ir būtiskām izmaiņām patvēruma politikā, īstenojot dalībvalstu solidaritāti; uzsver nepieciešamību aplūkot vispārējo stratēģiju attiecībā uz sadarbību ar trešām valstīm; pauž nožēlu par nepietiekamu ES dalībvalstu sadarbību attiecībā uz migrācijas problēmām; mudina apmainīties ar labu praksi migrantu uzņemšanā un aicina steidzamā kārtā vērst īpašu uzmanību uz sociālajiem un humanitārajiem jautājumiem, kas skar šo reģionu, lai, iespējams, turpmāk citādi noteiktu EUSAIR prioritātes;

| 24. | sagaida, ka tas būs jauns stimuls miera un drošības nostiprināšanai Dienvidaustrumu Eiropā; |
| --- | --- |

24.

sagaida, ka tas būs jauns stimuls miera un drošības nostiprināšanai Dienvidaustrumu Eiropā;

| 25. | aicina valstis apmainīties ar paraugpraksi minoritāšu tiesību ievērošanas jomā, lai piemērotu visaugstākos standartus, ņemot vērā to, ka šī ir īpaši jutīga joma attiecībā uz valodas jautājumiem; |
| --- | --- |

25.

aicina valstis apmainīties ar paraugpraksi minoritāšu tiesību ievērošanas jomā, lai piemērotu visaugstākos standartus, ņemot vērā to, ka šī ir īpaši jutīga joma attiecībā uz valodas jautājumiem;

| 26. | uzsver, ka dažādajos īstenošanas posmos publiskajiem un privātajiem ekonomikas dalībniekiem, sabiedrības locekļiem un dažādām organizētas pilsoniskās sabiedrības daļām ir jānodrošina pienācīga apmācība, izmantojot īpašu programmu, tostarp organizatorisko un tehnisko atbalstu; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka dažādajos īstenošanas posmos publiskajiem un privātajiem ekonomikas dalībniekiem, sabiedrības locekļiem un dažādām organizētas pilsoniskās sabiedrības daļām ir jānodrošina pienācīga apmācība, izmantojot īpašu programmu, tostarp organizatorisko un tehnisko atbalstu;

| 27. | aicina Komisiju ik pēc diviem gadiem sniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu par EUSAIR īstenošanu, lai izvērtētu tās darbību un pievienoto vērtību attiecībā uz izaugsmi un darbvietām, atšķirību samazināšanu un ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju ik pēc diviem gadiem sniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu par EUSAIR īstenošanu, lai izvērtētu tās darbību un pievienoto vērtību attiecībā uz izaugsmi un darbvietām, atšķirību samazināšanu un ilgtspējīgu attīstību;

| 28. | mudina veikt īpašus pasākumus sociālās dimensijas veicināšanai; uzsver, ka ir svarīgi iestrādāt prioritātes un pasākumus, ar kuriem paredzēts atbalstīt personu ar īpašām vajadzībām integrēšanu un novērst visa veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

28.

mudina veikt īpašus pasākumus sociālās dimensijas veicināšanai; uzsver, ka ir svarīgi iestrādāt prioritātes un pasākumus, ar kuriem paredzēts atbalstīt personu ar īpašām vajadzībām integrēšanu un novērst visa veida diskrimināciju;

Jūras nozaru izaugsme

| 29. | uzsver, ka reģiona unikālā ģeogrāfiskā situācija un piekrastes struktūra kopā ar tās bagāto bioloģisko jūras daudzveidību satur milzīgu potenciālu, lai radītu jūras nozares darbvietas un panāktu inovatīvu un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un izaugsmi, ieskaitot jūras nozares tehnoloģijas, zivsaimniecību un akvakultūru, kā arī labāku jūrniecības un jūras vides pārvaldību un pakalpojumus; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka reģiona unikālā ģeogrāfiskā situācija un piekrastes struktūra kopā ar tās bagāto bioloģisko jūras daudzveidību satur milzīgu potenciālu, lai radītu jūras nozares darbvietas un panāktu inovatīvu un ilgtspējīgu ekonomisko attīstību un izaugsmi, ieskaitot jūras nozares tehnoloģijas, zivsaimniecību un akvakultūru, kā arī labāku jūrniecības un jūras vides pārvaldību un pakalpojumus;

| 30. | iestājas par jūras nozaru ekonomiku kā ekonomikas krīzes risinājumu, jo tā veicina jaunu darbvietu radīšanu un ekonomisko attīstību, un jo īpaši darbvietas sievietēm un jauniešiem piekrastes un salu valstīs; uzskata, ka ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam nav iespējams īstenot, neņemot vērā jūras nozares ekonomikas jēdzienu, kas veido saikni starp ekonomikas nozarēm, kuras saistītas ar jūrām un okeāniem, akvakultūru, jūras un upju transportu un tūrismu ar vides aizsardzību; |
| --- | --- |

30.

iestājas par jūras nozaru ekonomiku kā ekonomikas krīzes risinājumu, jo tā veicina jaunu darbvietu radīšanu un ekonomisko attīstību, un jo īpaši darbvietas sievietēm un jauniešiem piekrastes un salu valstīs; uzskata, ka ES stratēģiju Adrijas un Jonijas jūras reģionam nav iespējams īstenot, neņemot vērā jūras nozares ekonomikas jēdzienu, kas veido saikni starp ekonomikas nozarēm, kuras saistītas ar jūrām un okeāniem, akvakultūru, jūras un upju transportu un tūrismu ar vides aizsardzību;

| 31. | aicina Komisiju un stratēģijā iesaistītās valstis nākt klajā ar iniciatīvām, kas ieinteresētu jauniešus par zvejas un akvakultūras nozari Adrijas un Jonijas jūras reģionā un mudinātu viņus sākt uzņēmējdarbību šajās jomās; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju un stratēģijā iesaistītās valstis nākt klajā ar iniciatīvām, kas ieinteresētu jauniešus par zvejas un akvakultūras nozari Adrijas un Jonijas jūras reģionā un mudinātu viņus sākt uzņēmējdarbību šajās jomās;

| 32. | aicina koordinēt politiku un saskaņot stratēģijas mērķus, ka arī kopējos projektus atbilstoši kopējās zivsaimniecības politikas vērtībām, principiem un mērķiem; turklāt mudina atbalstīt ilgtspējīgas zivsaimniecības nozares attīstību un tradicionālas un veselīgas pārtikas ražošanu; aicina izveidot zivsaimniecības vietējās rīcības grupas, kuras varētu būt dabisks instruments zivsaimniecības dažādošanai; uzsver, ka ilgtspējīgai un rentablai zivsaimniecībai un akvakultūrai ir nepieciešama ciešāka ieinteresēto personu iesaistīšanās kopējā pārvaldībā, kā arī uzlabotas un dažādotas zivsaimniecības darbības; |
| --- | --- |

32.

aicina koordinēt politiku un saskaņot stratēģijas mērķus, ka arī kopējos projektus atbilstoši kopējās zivsaimniecības politikas vērtībām, principiem un mērķiem; turklāt mudina atbalstīt ilgtspējīgas zivsaimniecības nozares attīstību un tradicionālas un veselīgas pārtikas ražošanu; aicina izveidot zivsaimniecības vietējās rīcības grupas, kuras varētu būt dabisks instruments zivsaimniecības dažādošanai; uzsver, ka ilgtspējīgai un rentablai zivsaimniecībai un akvakultūrai ir nepieciešama ciešāka ieinteresēto personu iesaistīšanās kopējā pārvaldībā, kā arī uzlabotas un dažādotas zivsaimniecības darbības;

| 33. | uzskata, ka jūras nozaru izaugsme aptver ļoti dažādas nozares un uzņēmumus un tādēļ tās attīstībai nepieciešams augsti kvalificēts darbaspēks visās šajās nozarēs; aicina EUSAIR iesaistītās dalībvalstis to mācību programmās veicināt dažādās jūras nozaru izaugsmes jomas, ņemot vērā mūžizglītības sistēmas un darbinieku apmācību; norāda uz to, ka jūras nozaru izaugsmē iesaistīto sociālekonomisko sistēmu rīcības, nozares un disciplīnas ir kompleksas, un tādēļ uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai EUSAIR stratēģijā iesaistītās dalībvalstis pieņemtu darba tirgus politiku, kuras mērķis ir palielināt spēju pielāgoties izmaiņām, inovācijām un daudzdisciplīnu raksturam, pielāgotu cilvēkkapitāla apmācību un palielinātu sieviešu līdzdalības procentuālo samēru; |
| --- | --- |

33.

uzskata, ka jūras nozaru izaugsme aptver ļoti dažādas nozares un uzņēmumus un tādēļ tās attīstībai nepieciešams augsti kvalificēts darbaspēks visās šajās nozarēs; aicina EUSAIR iesaistītās dalībvalstis to mācību programmās veicināt dažādās jūras nozaru izaugsmes jomas, ņemot vērā mūžizglītības sistēmas un darbinieku apmācību; norāda uz to, ka jūras nozaru izaugsmē iesaistīto sociālekonomisko sistēmu rīcības, nozares un disciplīnas ir kompleksas, un tādēļ uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai EUSAIR stratēģijā iesaistītās dalībvalstis pieņemtu darba tirgus politiku, kuras mērķis ir palielināt spēju pielāgoties izmaiņām, inovācijām un daudzdisciplīnu raksturam, pielāgotu cilvēkkapitāla apmācību un palielinātu sieviešu līdzdalības procentuālo samēru;

| 34. | uzsver, ka liela nozīme ir lielākai un reālai savstarpējais saistībai starp ES 2020 stratēģiju un EUSAIR stratēģijas trijiem pīlāriem (jo paši jūras nozaru izaugsmes pīlāru), kas balstās uz Eiropas Komisijas rīcības plānu; uzskata rīcības plānu par vienu no stratēģijas pieejas rezultātiem, kas norāda uz konkrētajām prioritātēm šim makroreģionam; norāda — balstoties uz to, katru rīcību vai projektu atlasa plašā augšupējā konsultāciju procesā, kurā iesaistīta virkne ieinteresēto personu no Adrijas un Jonijas jūras reģiona, kas pārstāv valstu, reģionālās un vietējās pašvaldības iestādes, sociālos partnerus, bet arī privāto sektoru, sociālekonomiskās, akadēmiskās aprindas un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

34.

uzsver, ka liela nozīme ir lielākai un reālai savstarpējais saistībai starp ES 2020 stratēģiju un EUSAIR stratēģijas trijiem pīlāriem (jo paši jūras nozaru izaugsmes pīlāru), kas balstās uz Eiropas Komisijas rīcības plānu; uzskata rīcības plānu par vienu no stratēģijas pieejas rezultātiem, kas norāda uz konkrētajām prioritātēm šim makroreģionam; norāda — balstoties uz to, katru rīcību vai projektu atlasa plašā augšupējā konsultāciju procesā, kurā iesaistīta virkne ieinteresēto personu no Adrijas un Jonijas jūras reģiona, kas pārstāv valstu, reģionālās un vietējās pašvaldības iestādes, sociālos partnerus, bet arī privāto sektoru, sociālekonomiskās, akadēmiskās aprindas un pilsonisko sabiedrību;

| 35. | mudina veidot kopas un sadarbību starp valstu un privātajiem uzņēmumiem, universitātēm, pētniecības institūtiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām jūrniecības un jūras vides nozarēs, lai stimulētu inovāciju un pilnībā izmantotu sinerģijas dotās priekšrocības; uzskata, ka rīcībai saskaņā ar jūras nozaru izaugsmes pīlāru būtu jābalstās uz valstu un reģionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām viedai specializācijai, lai nodrošinātu efektīvākus un iedarbīgākas investīcijas; aicina valstis un reģionus piedalīties Komisijas platformā S3, lai gūtu palīdzību pārdomātas specializācijas stratēģiju (smart specialisation strategies) izstrādē, īstenošanā un pārskatīšanā; šajā saistībā uzskata par nepieciešamu sniegt MVU labāku piekļuvi kredītiem un uzlabot pastāvošos uzņēmējdarbības tīklus (kopas), izmantojot internacionalizācijas procesu, lai radītu jaunas kvalitatīvas un ilgtspējīgas darbvietas; |
| --- | --- |

35.

mudina veidot kopas un sadarbību starp valstu un privātajiem uzņēmumiem, universitātēm, pētniecības institūtiem un citām attiecīgām ieinteresētajām personām jūrniecības un jūras vides nozarēs, lai stimulētu inovāciju un pilnībā izmantotu sinerģijas dotās priekšrocības; uzskata, ka rīcībai saskaņā ar jūras nozaru izaugsmes pīlāru būtu jābalstās uz valstu un reģionālajām pētniecības un inovācijas stratēģijām viedai specializācijai, lai nodrošinātu efektīvākus un iedarbīgākas investīcijas; aicina valstis un reģionus piedalīties Komisijas platformā S3, lai gūtu palīdzību pārdomātas specializācijas stratēģiju (smart specialisation strategies) izstrādē, īstenošanā un pārskatīšanā; šajā saistībā uzskata par nepieciešamu sniegt MVU labāku piekļuvi kredītiem un uzlabot pastāvošos uzņēmējdarbības tīklus (kopas), izmantojot internacionalizācijas procesu, lai radītu jaunas kvalitatīvas un ilgtspējīgas darbvietas;

| 36. | atbalsta kopīga kvalitātes marķējuma izveidi augstas kvalitātes jūras produktiem no šā reģiona, lai palielinātu to konkurētspēju; |
| --- | --- |

36.

atbalsta kopīga kvalitātes marķējuma izveidi augstas kvalitātes jūras produktiem no šā reģiona, lai palielinātu to konkurētspēju;

| 37. | uzsver, ka liela nozīme ir sociālajam dialogam un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanai spēju veidošanas pasākumos publiskā sektora iestādēs; uzskata, ka to varētu panākt, izveidojot pastāvīgu platformu makroreģiona līmenī un reģionālā līmenī katrā dalībvalstī, lai pārstāvētu sociālos un ekonomiskos partnerus, saskaņā ar jau paveikto attiecībā uz augstskolām, tirdzniecības palātām un pilsētām; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka liela nozīme ir sociālajam dialogam un pilsoniskās sabiedrības pārstāvju iesaistīšanai spēju veidošanas pasākumos publiskā sektora iestādēs; uzskata, ka to varētu panākt, izveidojot pastāvīgu platformu makroreģiona līmenī un reģionālā līmenī katrā dalībvalstī, lai pārstāvētu sociālos un ekonomiskos partnerus, saskaņā ar jau paveikto attiecībā uz augstskolām, tirdzniecības palātām un pilsētām;

| 38. | uzsver ar jūru un jūras vidi saistītās izpētes nozīmi un nepieciešamību palielināt pētnieku, dalībvalstu un reģionu, kas piedalās EUSAIR stratēģijā, sadarbību šajās jomās, lai pārvarētu atšķirības starp šīm dalībvalstīm un palielinātu piekrastes apgabalu konkurētspēju un kvalitatīvu un ilgtspējīgu darbvietu izveidi vietējā mērogā; |
| --- | --- |

38.

uzsver ar jūru un jūras vidi saistītās izpētes nozīmi un nepieciešamību palielināt pētnieku, dalībvalstu un reģionu, kas piedalās EUSAIR stratēģijā, sadarbību šajās jomās, lai pārvarētu atšķirības starp šīm dalībvalstīm un palielinātu piekrastes apgabalu konkurētspēju un kvalitatīvu un ilgtspējīgu darbvietu izveidi vietējā mērogā;

| 39. | ar bažām norāda uz zivju krājumu samazināšanās tempu Adrijas un Jonijas jūrā, ko izraisa pārzveja, kā arī nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja (NNN) un citi būtiski riski visai dzīvībai jūrā; uzsver, ka zivsaimniecība ir viens no galvenajiem komponentiem piekrastes apgabalu un salu ekonomikā; tādēļ uzskata, ka zivju krājumu un jūras ekosistēmu aizsardzība un saglabāšana saskaņā ar kopējā zivsaimniecības politikā paredzēto maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma principu ir jāuzskata par stratēģijas svarīgāko mērķi; uzsver, ka pārejas periodā ir jāsekmē pielāgošanās zvejas robežvērtībām, piešķirot subsīdijas aprīkojuma iegādei no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) līdzekļiem; aicina rīkoties izlēmīgi, saskaņojot trešo valstu tiesību aktus zivsaimniecības jomā ar ES tiesību aktiem, īstenojot datu apmaiņu, kopīgas uzraudzības platformas un daudzgadu zivsaimniecības pārvaldības plānus un apsverot, kā attīstīt ilgtspējīgu akvakultūras nozari, kurā ir liels potenciāls izmantot atjaunojamās enerģijas avotus; |
| --- | --- |

39.

ar bažām norāda uz zivju krājumu samazināšanās tempu Adrijas un Jonijas jūrā, ko izraisa pārzveja, kā arī nelegāla, nereģistrēta un neregulēta zveja (NNN) un citi būtiski riski visai dzīvībai jūrā; uzsver, ka zivsaimniecība ir viens no galvenajiem komponentiem piekrastes apgabalu un salu ekonomikā; tādēļ uzskata, ka zivju krājumu un jūras ekosistēmu aizsardzība un saglabāšana saskaņā ar kopējā zivsaimniecības politikā paredzēto maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma principu ir jāuzskata par stratēģijas svarīgāko mērķi; uzsver, ka pārejas periodā ir jāsekmē pielāgošanās zvejas robežvērtībām, piešķirot subsīdijas aprīkojuma iegādei no Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF) līdzekļiem; aicina rīkoties izlēmīgi, saskaņojot trešo valstu tiesību aktus zivsaimniecības jomā ar ES tiesību aktiem, īstenojot datu apmaiņu, kopīgas uzraudzības platformas un daudzgadu zivsaimniecības pārvaldības plānus un apsverot, kā attīstīt ilgtspējīgu akvakultūras nozari, kurā ir liels potenciāls izmantot atjaunojamās enerģijas avotus;

| 40. | atgādina, ka zivju un čaulgliemju komerciālai izmantošanai būtu jāatbilst drošām bioloģiskajām robežvērtībām, lai panāktu labus vides apstākļus un nodrošinātu zivsaimniecības nozares ilgtermiņa ilgtspēju; |
| --- | --- |

40.

atgādina, ka zivju un čaulgliemju komerciālai izmantošanai būtu jāatbilst drošām bioloģiskajām robežvērtībām, lai panāktu labus vides apstākļus un nodrošinātu zivsaimniecības nozares ilgtermiņa ilgtspēju;

| 41. | aicina Komisiju reģistrēt atpūtas zvejas lomu apjomus, reglamentēt šo darbību un attiecināt maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma mērķus gan uz atpūtas, gan profesionālās zvejas darbībām; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju reģistrēt atpūtas zvejas lomu apjomus, reglamentēt šo darbību un attiecināt maksimālā ilgtspējīgas ieguves apjoma mērķus gan uz atpūtas, gan profesionālās zvejas darbībām;

| 42. | prasa veikt zivju krājumu, jo īpaši apdraudēto sugu, un to savstarpējās bioloģiskās saiknes visaptverošu izpēti, ņemot vērā to, ka trūkst skaidru datu, tādēļ novērtējumi varētu būt neskaidri un neuzticami; mudina aizsargāt dabīgo nārstu; |
| --- | --- |

42.

prasa veikt zivju krājumu, jo īpaši apdraudēto sugu, un to savstarpējās bioloģiskās saiknes visaptverošu izpēti, ņemot vērā to, ka trūkst skaidru datu, tādēļ novērtējumi varētu būt neskaidri un neuzticami; mudina aizsargāt dabīgo nārstu;

| 43. | prasa izvērtēt un veicināt projektus, kuru mērķis ir novērtēt netiešās zvejas (nevienam nepiederoši tīkli, ēdamgliemeņu kultivēšanas sieti) un aizsargājamo sugu piezvejas ietekmi, jo tiek lēsts, ka tikai Adrijas jūrā vien netīšām tiek noķerts vairāk nekā 40 000 jūras bruņurupuču; uzskata, ka ir steidzami nepieciešami vides pētījumi un izpēte par to, kādā veidā šo problēmu mazināt (piemēram, ar ierīcēm, kas novērš bruņurupuču notveršanu); |
| --- | --- |

43.

prasa izvērtēt un veicināt projektus, kuru mērķis ir novērtēt netiešās zvejas (nevienam nepiederoši tīkli, ēdamgliemeņu kultivēšanas sieti) un aizsargājamo sugu piezvejas ietekmi, jo tiek lēsts, ka tikai Adrijas jūrā vien netīšām tiek noķerts vairāk nekā 40 000 jūras bruņurupuču; uzskata, ka ir steidzami nepieciešami vides pētījumi un izpēte par to, kādā veidā šo problēmu mazināt (piemēram, ar ierīcēm, kas novērš bruņurupuču notveršanu);

| 44. | mudina sniegt būtisku atbalstu kuģubūvei, tostarp atpūtas laivu nozarei, orientējoties uz tās modernizāciju un specializāciju nolūkā radīt jaunas darbvietas un pielāgoties tādas ilgtspējīgas un konkurētspējīgas izaugsmes prasībām, kas atbilst jūras nozaru tehnoloģijām; |
| --- | --- |

44.

mudina sniegt būtisku atbalstu kuģubūvei, tostarp atpūtas laivu nozarei, orientējoties uz tās modernizāciju un specializāciju nolūkā radīt jaunas darbvietas un pielāgoties tādas ilgtspējīgas un konkurētspējīgas izaugsmes prasībām, kas atbilst jūras nozaru tehnoloģijām;

| 45. | aicina sniegt būtisku atbalstu ražošanas zonām un šādu zonu sadarbībai dažādās makroreģiona daļās; mudina īstenot labas prakses apmaiņu, daloties ar nozīmīgāko pieredzi nozarē un iepazīstot pieredzi, kas gūta citos reģionos, kuri cenšas izmantot to pašu pieeju, lai veicinātu ražošanas zonu izveidi; |
| --- | --- |

45.

aicina sniegt būtisku atbalstu ražošanas zonām un šādu zonu sadarbībai dažādās makroreģiona daļās; mudina īstenot labas prakses apmaiņu, daloties ar nozīmīgāko pieredzi nozarē un iepazīstot pieredzi, kas gūta citos reģionos, kuri cenšas izmantot to pašu pieeju, lai veicinātu ražošanas zonu izveidi;

| 46. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt atpūtas, sporta un ģimeņu zveju, īstenojot integrētu zivsaimniecības un tūrisma politiku (zveja un zvejas tūrisms, jūrsaimniecība), jo īpaši uz salām, lai saglabātu vietējās kultūras tradīcijas un salu iedzīvotāju un piekrastes apdzīvoto vietu piejūras dzīvesveidu; mudina nodrošināt ilgtspējīgu, maza apjoma un tradicionālu zveju un akvakultūru, sekmējot daudzveidīgu kulinārijas piedāvājumu un vietējo zivju tirgu izmantošanu kā labāko veidu, lai nodrošinātu ilgtspējību un sniegtu lielāku atbalstu piekrastes tūrisma darbībām; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt un veicināt atpūtas, sporta un ģimeņu zveju, īstenojot integrētu zivsaimniecības un tūrisma politiku (zveja un zvejas tūrisms, jūrsaimniecība), jo īpaši uz salām, lai saglabātu vietējās kultūras tradīcijas un salu iedzīvotāju un piekrastes apdzīvoto vietu piejūras dzīvesveidu; mudina nodrošināt ilgtspējīgu, maza apjoma un tradicionālu zveju un akvakultūru, sekmējot daudzveidīgu kulinārijas piedāvājumu un vietējo zivju tirgu izmantošanu kā labāko veidu, lai nodrošinātu ilgtspējību un sniegtu lielāku atbalstu piekrastes tūrisma darbībām;

| 47. | aicina Komisiju atbalstīt un veicināt zivsaimniecību un zvejnieku iesaistīšanos projektos, kas saistīti ar kultūras un tradīciju tūrismu, kurš ietver zveju, kā arī jūras braukšanas un tradicionālo zvejas vietu un nodarbošanos atklāšanu no jauna; |
| --- | --- |

47.

aicina Komisiju atbalstīt un veicināt zivsaimniecību un zvejnieku iesaistīšanos projektos, kas saistīti ar kultūras un tradīciju tūrismu, kurš ietver zveju, kā arī jūras braukšanas un tradicionālo zvejas vietu un nodarbošanos atklāšanu no jauna;

| 48. | uzsver sociālas ekonomikas un sieviešu uzņēmējdarbības nozīmi jūras nozaru izaugsmes pīlāra īstenošanā, un aicina dalībvalstis, kas iesaistītas EUSAIR stratēģijas īstenošanā, veicināt un atbalstīt sieviešu līdzdalību visās attiecīgajās nozarēs; atgādina par mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu būtisko lomu attiecīgajos reģionos un teritorijās un aicina dalībvalstis, kas iesaistītas EUSAIR stratēģijas īstenošanā, īstenot aktīvu politiku šāda veida ekonomiskās darbības veicināšanai; |
| --- | --- |

48.

uzsver sociālas ekonomikas un sieviešu uzņēmējdarbības nozīmi jūras nozaru izaugsmes pīlāra īstenošanā, un aicina dalībvalstis, kas iesaistītas EUSAIR stratēģijas īstenošanā, veicināt un atbalstīt sieviešu līdzdalību visās attiecīgajās nozarēs; atgādina par mazo uzņēmumu un mikrouzņēmumu būtisko lomu attiecīgajos reģionos un teritorijās un aicina dalībvalstis, kas iesaistītas EUSAIR stratēģijas īstenošanā, īstenot aktīvu politiku šāda veida ekonomiskās darbības veicināšanai;

| 49. | atbalsta pasākumus hidroģeoloģiskā riska un piekrastes erozijas riska samazināšanai; |
| --- | --- |

49.

atbalsta pasākumus hidroģeoloģiskā riska un piekrastes erozijas riska samazināšanai;

| 50. | uzsver pētniecības nozīmi un aicina sniegt būtisku atbalstu piejūras un jūrniecības reģioniem; |
| --- | --- |

50.

uzsver pētniecības nozīmi un aicina sniegt būtisku atbalstu piejūras un jūrniecības reģioniem;

| 51. | uzsver, ka akvakultūras un jūrsaimniecības attīstībai var būt svarīga nozīme ne tikai sugu daudzveidības atgūšanā, bet arī Adrijas un Jonijas jūras ekonomikas izaugsmē; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka akvakultūras un jūrsaimniecības attīstībai var būt svarīga nozīme ne tikai sugu daudzveidības atgūšanā, bet arī Adrijas un Jonijas jūras ekonomikas izaugsmē;

| 52. | aicina Komisiju pastiprināt labas prakses apmaiņu, piemēram, attiecībā uz piekrastes rīcības grupu izstrādāto projektu ilgtspējību; |
| --- | --- |

52.

aicina Komisiju pastiprināt labas prakses apmaiņu, piemēram, attiecībā uz piekrastes rīcības grupu izstrādāto projektu ilgtspējību;

Reģiona savienošana

| 53. | uzsver, ka makroreģiona attīstībai ārkārtīgi svarīgi ir uzlabot transporta un enerģētikas savienojumus starp iesaistītajām valstīm, kā arī starp tām un kaimiņvalstīm, tostarp jūras transportu, dažāda veida savienojumus ar iekšzemi un enerģētikas tīkliem, un tas ir arī makroreģiona ekonomiskās un sociālās attīstības priekšnoteikums; uzsver, ka trūkst saiknes starp abiem Adrijas jūras krastiem un Adrijas un Jonijas jūras reģionā ir tīkla infrastruktūras nesavietojamība; |
| --- | --- |

53.

uzsver, ka makroreģiona attīstībai ārkārtīgi svarīgi ir uzlabot transporta un enerģētikas savienojumus starp iesaistītajām valstīm, kā arī starp tām un kaimiņvalstīm, tostarp jūras transportu, dažāda veida savienojumus ar iekšzemi un enerģētikas tīkliem, un tas ir arī makroreģiona ekonomiskās un sociālās attīstības priekšnoteikums; uzsver, ka trūkst saiknes starp abiem Adrijas jūras krastiem un Adrijas un Jonijas jūras reģionā ir tīkla infrastruktūras nesavietojamība;

| 54. | aicina nodrošināt stimulus ilgtspējīgu transporta savienojumu izveidei, lai samazinātu ceļā pavadīto laiku, transporta un loģistikas izmaksas un ārējos faktorus; aicina veikt svarīgus stratēģiskos darbus, kas saistīti ar jūras un sauszemes transporta maršrutu savienojumiem, lai radītu dažāda veida transporta iespējas starp valstīm, veicinātu kohēziju, paplašinātu kopējo tīklu un samazinātu autoceļu noslogotību un līdz ar to CO2 emisijas; vērš uzmanību uz nepieciešamību uzlabot jūrniecības un ostu dimensiju attiecībā uz kabotāžu, jūras maģistrālēm un kruīziem starp abiem Adrijas jūras krastiem gan ziemeļu-dienvidu, gan transversālajos austrumu-rietumu maršrutos; norāda uz nepieciešamību pēc lielākas koordinācijas, lai novērstu jūras satiksmes sastrēgumus un uzlabotu tās pārvaldību un kontroli; |
| --- | --- |

54.

aicina nodrošināt stimulus ilgtspējīgu transporta savienojumu izveidei, lai samazinātu ceļā pavadīto laiku, transporta un loģistikas izmaksas un ārējos faktorus; aicina veikt svarīgus stratēģiskos darbus, kas saistīti ar jūras un sauszemes transporta maršrutu savienojumiem, lai radītu dažāda veida transporta iespējas starp valstīm, veicinātu kohēziju, paplašinātu kopējo tīklu un samazinātu autoceļu noslogotību un līdz ar to CO2 emisijas; vērš uzmanību uz nepieciešamību uzlabot jūrniecības un ostu dimensiju attiecībā uz kabotāžu, jūras maģistrālēm un kruīziem starp abiem Adrijas jūras krastiem gan ziemeļu-dienvidu, gan transversālajos austrumu-rietumu maršrutos; norāda uz nepieciešamību pēc lielākas koordinācijas, lai novērstu jūras satiksmes sastrēgumus un uzlabotu tās pārvaldību un kontroli;

| 55. | mudina izmantot Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju (Regula (ES) 2015/757) inovācijai un ilgtspējīga jūras transporta izveidei makroreģionā, izmantojot alternatīvas dzinēju sistēmas un degvielas, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un uzlabotu energoefektivitāti transporta nozarē; |
| --- | --- |

55.

mudina izmantot Regulu par jūras transporta oglekļa dioksīda emisiju monitoringu, ziņošanu un verifikāciju (Regula (ES) 2015/757) inovācijai un ilgtspējīga jūras transporta izveidei makroreģionā, izmantojot alternatīvas dzinēju sistēmas un degvielas, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisijas un uzlabotu energoefektivitāti transporta nozarē;

| 56. | uzsver, ka ir svarīgi savienot jūras transporta maršrutus un ostas ar citām Eiropas daļām un nodrošināt savstarpējos savienojumus ar TEN-T koridoriem; aicina iesaistītās valstis koncentrēt savus centienus tādu projektu īstenošanai, uz kuriem attiecas pašreizējais TEN-T tīkls, un citiem pasākumiem, ar ko īsteno tā ierosināto paplašināšanu uz Eiropas dienvidaustrumiem/Adrijas jūras austrumu piekrasti un ar ko var likvidēt Adrijas un Jonijas jūras reģionā vērojamo transporta savienojumu trūkumu; minēto iemeslu dēļ aicina iesaistītās valstis noteikt prioritāros infrastruktūras projektus, kam ir reģionāla un Eiropas mēroga pievienotā vērtība, un ierosina pievērst uzmanību cita starpā šādiem jautājumiem:






  i) | Baltijas jūras un Adrijas jūras transporta koridora pabeigšana, tostarp visa Jonijas–Adrijas posma paplašināšana, |
| --- | --- | --- |

56.

uzsver, ka ir svarīgi savienot jūras transporta maršrutus un ostas ar citām Eiropas daļām un nodrošināt savstarpējos savienojumus ar TEN-T koridoriem; aicina iesaistītās valstis koncentrēt savus centienus tādu projektu īstenošanai, uz kuriem attiecas pašreizējais TEN-T tīkls, un citiem pasākumiem, ar ko īsteno tā ierosināto paplašināšanu uz Eiropas dienvidaustrumiem/Adrijas jūras austrumu piekrasti un ar ko var likvidēt Adrijas un Jonijas jūras reģionā vērojamo transporta savienojumu trūkumu; minēto iemeslu dēļ aicina iesaistītās valstis noteikt prioritāros infrastruktūras projektus, kam ir reģionāla un Eiropas mēroga pievienotā vērtība, un ierosina pievērst uzmanību cita starpā šādiem jautājumiem:

i)

Baltijas jūras un Adrijas jūras transporta koridora pabeigšana, tostarp visa Jonijas–Adrijas posma paplašināšana,

| ii) | Skandināvijas un Vidusjūras reģiona transporta koridora paplašināšana ziemeļrietumu virzienā, |
| --- | --- |

ii)

Skandināvijas un Vidusjūras reģiona transporta koridora paplašināšana ziemeļrietumu virzienā,

| iii) | Alpu un Rietumbalkānu dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora izveide, |
| --- | --- |

iii)

Alpu un Rietumbalkānu dzelzceļa kravu pārvadājumu koridora izveide,

| iv) | labāks savienojums starp Ibērijas pussalu, Itālijas centrālo daļu un Rietumbalkāniem, |
| --- | --- |

iv)

labāks savienojums starp Ibērijas pussalu, Itālijas centrālo daļu un Rietumbalkāniem,

| v) | ceļu savienojuma izveide Balkānu reģionā starp ostu sistēmu un valstīm reģiona iekšienē, kā arī starpsavienojuma izveide ar Reinas-Donavas koridoru, |
| --- | --- |

v)

ceļu savienojuma izveide Balkānu reģionā starp ostu sistēmu un valstīm reģiona iekšienē, kā arī starpsavienojuma izveide ar Reinas-Donavas koridoru,

| vi) | ostu iekārtu uzlabošana, lai sekmētu labākus savienojumus starp abiem Adrijas jūras krastiem, un kopīgas stratēģijas sagatavošana, līdzdarbojoties Adrijas jūras ziemeļu ostu valdēm, nolūkā nodrošināt importa preču plašāku piegādi Centrāleiropai; |
| --- | --- |

vi)

ostu iekārtu uzlabošana, lai sekmētu labākus savienojumus starp abiem Adrijas jūras krastiem, un kopīgas stratēģijas sagatavošana, līdzdarbojoties Adrijas jūras ziemeļu ostu valdēm, nolūkā nodrošināt importa preču plašāku piegādi Centrāleiropai;

| 57. | aicina optimizēt pašreizējā infrastruktūras tīkla jaudu, jo īpaši attiecībā uz pašreizējiem ceļu un dzelzceļa savienojumiem makroreģionā, tostarp “pēdējās jūdzes” savienojumiem; uzsver nepieciešamību pēc iespējas ātrāk pabeigt Adrijas–Jonijas automaģistrāli, kas ievērojami sekmēs šā makroreģiona ekonomisko un sociālo attīstību; atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt jaunus transporta koridorus, kas aptver autoceļus, dzelzceļu un citu infrastruktūru abās Adrijas un Jonijas jūras reģiona pusēs; norāda uz nepieciešamību pēc lielākas koordinācijas, lai novērstu jūras satiksmes sastrēgumus un uzlabotu tās pārvaldību un kontroli; |
| --- | --- |

57.

aicina optimizēt pašreizējā infrastruktūras tīkla jaudu, jo īpaši attiecībā uz pašreizējiem ceļu un dzelzceļa savienojumiem makroreģionā, tostarp “pēdējās jūdzes” savienojumiem; uzsver nepieciešamību pēc iespējas ātrāk pabeigt Adrijas–Jonijas automaģistrāli, kas ievērojami sekmēs šā makroreģiona ekonomisko un sociālo attīstību; atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt jaunus transporta koridorus, kas aptver autoceļus, dzelzceļu un citu infrastruktūru abās Adrijas un Jonijas jūras reģiona pusēs; norāda uz nepieciešamību pēc lielākas koordinācijas, lai novērstu jūras satiksmes sastrēgumus un uzlabotu tās pārvaldību un kontroli;

| 58. | aicina izveidot ātrgaitas dzelzceļa infrastruktūru, kas nodrošinās savstarpējus savienojumus makroreģionā un labākus savienojumus ar ES un ES iekšienē; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot dzelzceļa savienojamību Adrijas un Jonijas jūras reģionā, kā arī starp Tirēnu un Adrijas-Jonijas jūras piekrastēm; |
| --- | --- |

58.

aicina izveidot ātrgaitas dzelzceļa infrastruktūru, kas nodrošinās savstarpējus savienojumus makroreģionā un labākus savienojumus ar ES un ES iekšienē; uzsver, ka ir svarīgi uzlabot dzelzceļa savienojamību Adrijas un Jonijas jūras reģionā, kā arī starp Tirēnu un Adrijas-Jonijas jūras piekrastēm;

| 59. | aicina iesaistītās valstis uzlabot savu jūras, dzelzceļa un aviotransporta infrastruktūru un attīstīt makroreģionā jūras maģistrāles, apvienojot dažāda veida transporta līdzekļus, jo īpaši savienošanai ar iekšzemi, un uzlabot transporta loģistiku, iespējami vislabākajā veidā izmantojot modernākās tehnoloģijas un vienmēr nodrošinot augsta līmeņa drošību un vides ilgtspējību; turklāt aicina iesaistītās valstis izvērtēt iespējas uzlabot savienojamību ar e-mobilitātes instrumentiem, kas varētu veicināt starptautisku elektronisko biļešu pārdošanas pakalpojumu; |
| --- | --- |

59.

aicina iesaistītās valstis uzlabot savu jūras, dzelzceļa un aviotransporta infrastruktūru un attīstīt makroreģionā jūras maģistrāles, apvienojot dažāda veida transporta līdzekļus, jo īpaši savienošanai ar iekšzemi, un uzlabot transporta loģistiku, iespējami vislabākajā veidā izmantojot modernākās tehnoloģijas un vienmēr nodrošinot augsta līmeņa drošību un vides ilgtspējību; turklāt aicina iesaistītās valstis izvērtēt iespējas uzlabot savienojamību ar e-mobilitātes instrumentiem, kas varētu veicināt starptautisku elektronisko biļešu pārdošanas pakalpojumu;

| 60. | uzsver, ka trūkst efektīva savienojuma ar salām; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt labākus savienojumus, izpētot jaunas un saskaņotas iespējas ar pievienoto vērtību, optimizējot kravu un pasažieru pārvadājumu maršrutu izmantošanu un iesaistot privātas un publiskas ieinteresētās personas, nolūkā uzlabot dzīves kvalitāti, apturēt iedzīvotāju skaita samazināšanos un padarīt par iespējamu minēto teritoriju sociālekonomisko iespēju izmantošanu; uzsver nepieciešamību uzlabot salu iekšējo komunikāciju un transporta infrastruktūru, lai nodrošinātu ilgtspējīgu iekšzemes mobilitāti; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt pienācīgu veselības aprūpi un izglītības programmas salu iedzīvotājiem visa gada garumā; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka trūkst efektīva savienojuma ar salām; mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt labākus savienojumus, izpētot jaunas un saskaņotas iespējas ar pievienoto vērtību, optimizējot kravu un pasažieru pārvadājumu maršrutu izmantošanu un iesaistot privātas un publiskas ieinteresētās personas, nolūkā uzlabot dzīves kvalitāti, apturēt iedzīvotāju skaita samazināšanos un padarīt par iespējamu minēto teritoriju sociālekonomisko iespēju izmantošanu; uzsver nepieciešamību uzlabot salu iekšējo komunikāciju un transporta infrastruktūru, lai nodrošinātu ilgtspējīgu iekšzemes mobilitāti; uzsver arī nepieciešamību nodrošināt pienācīgu veselības aprūpi un izglītības programmas salu iedzīvotājiem visa gada garumā;

| 61. | aicina īstenot svarīgus projektus, lai salās attīstītu vairāku veidu transporta savienojumus, un jo īpaši vēlas redzēt stingru atbalstu stratēģiski svarīgu lidostu darbības sekmēšanai gan attiecībā uz infrastruktūru, gan jauniem maršrutiem uz citiem reģioniem minētajā makroreģionā; |
| --- | --- |

61.

aicina īstenot svarīgus projektus, lai salās attīstītu vairāku veidu transporta savienojumus, un jo īpaši vēlas redzēt stingru atbalstu stratēģiski svarīgu lidostu darbības sekmēšanai gan attiecībā uz infrastruktūru, gan jauniem maršrutiem uz citiem reģioniem minētajā makroreģionā;

| 62. | mudina iesaistītās valstis turpināt centienus dažādot enerģijas piegādes avotus — procesu, kas ne vien uzlabos makroreģiona energoapgādes drošību, bet arī palielinās konkurenci un novērsīs enerģētisko nabadzību, — tādējādi nodrošinot nozīmīgus ieguvumus reģiona ekonomiskajā un sociālajā attīstībā; uzsver nepieciešamību veikt padziļinātus novērtējumus par enerģētikas nozarē veikto pasākumu ietekmi uz vidi; uzsver, ka ir svarīgi kopīgi plānot investīcijas sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināļu un trūkstošo gāzes cauruļvadu tīklu attīstībā makroreģionā, tādējādi palīdzot panākt lielāku neatkarību un energoapgādes drošību; turklāt mudina veikt pasākumus, ar ko palielina energoefektivitāti un resursu izmantošanas efektivitāti, tādējādi veicinot arī konkurētspēju; |
| --- | --- |

62.

mudina iesaistītās valstis turpināt centienus dažādot enerģijas piegādes avotus — procesu, kas ne vien uzlabos makroreģiona energoapgādes drošību, bet arī palielinās konkurenci un novērsīs enerģētisko nabadzību, — tādējādi nodrošinot nozīmīgus ieguvumus reģiona ekonomiskajā un sociālajā attīstībā; uzsver nepieciešamību veikt padziļinātus novērtējumus par enerģētikas nozarē veikto pasākumu ietekmi uz vidi; uzsver, ka ir svarīgi kopīgi plānot investīcijas sašķidrinātās dabasgāzes (LNG) termināļu un trūkstošo gāzes cauruļvadu tīklu attīstībā makroreģionā, tādējādi palīdzot panākt lielāku neatkarību un energoapgādes drošību; turklāt mudina veikt pasākumus, ar ko palielina energoefektivitāti un resursu izmantošanas efektivitāti, tādējādi veicinot arī konkurētspēju;

| 63. | mudina attīstīt tādu enerģētikas infrastruktūru, kas ļauj samazināt oglekļa emisiju apjomu, palielinot energoefektivitāti un garantējot energoapgādes drošību makroreģionā un ārpus tā; turklāt uzsver, ka ir svarīgi attīstīt un veicināt viedo pilsētu koncepciju, lai nodrošinātu makroreģiona pašreizējās kopējās enerģijas infrastruktūras pievienoto vērtību; |
| --- | --- |

63.

mudina attīstīt tādu enerģētikas infrastruktūru, kas ļauj samazināt oglekļa emisiju apjomu, palielinot energoefektivitāti un garantējot energoapgādes drošību makroreģionā un ārpus tā; turklāt uzsver, ka ir svarīgi attīstīt un veicināt viedo pilsētu koncepciju, lai nodrošinātu makroreģiona pašreizējās kopējās enerģijas infrastruktūras pievienoto vērtību;

| 64. | atzīst, ka makroreģionā ir augsts nepietiekami izmantotu atjaunojamās enerģijas avotu potenciāls; aicina izpētīt iespēju energoresursu struktūrā iekļaut pieejamos atjaunojamās enerģijas avotus, piemēram, saules, vēja, plūdmaiņu (ja tehniski iespējams) un viļņu enerģiju; uzsver potenciālo hidroelektrostaciju ilgtspēju un konkurētspēju visās iesaistītajās valstīs; aicina iesaistītās valstis sekmēt to, lai makroreģionā izveidotu labi funkcionējošu un savstarpēji savienotu gāzes un elektroenerģijas tirgu, kas nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi lētai un pieejamai enerģijai; uzsver, ka ir svarīgi sekmēt pārrobežu enerģētikas tīklu savstarpējo savienošanu, veicinot investīcijas enerģētikas nozarē kā galveno priekšnoteikumu integrācijai ES enerģētikas tīklā, kā arī šķēršļu novēršanu pārrobežu investīcijām enerģētikas nozarē; |
| --- | --- |

64.

atzīst, ka makroreģionā ir augsts nepietiekami izmantotu atjaunojamās enerģijas avotu potenciāls; aicina izpētīt iespēju energoresursu struktūrā iekļaut pieejamos atjaunojamās enerģijas avotus, piemēram, saules, vēja, plūdmaiņu (ja tehniski iespējams) un viļņu enerģiju; uzsver potenciālo hidroelektrostaciju ilgtspēju un konkurētspēju visās iesaistītajās valstīs; aicina iesaistītās valstis sekmēt to, lai makroreģionā izveidotu labi funkcionējošu un savstarpēji savienotu gāzes un elektroenerģijas tirgu, kas nodrošinātu vienlīdzīgu piekļuvi lētai un pieejamai enerģijai; uzsver, ka ir svarīgi sekmēt pārrobežu enerģētikas tīklu savstarpējo savienošanu, veicinot investīcijas enerģētikas nozarē kā galveno priekšnoteikumu integrācijai ES enerģētikas tīklā, kā arī šķēršļu novēršanu pārrobežu investīcijām enerģētikas nozarē;

| 65. | atbalsta kopīgu plānošanu un investīcijas enerģētikas infrastruktūrā attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes ražošanu un transportu makroreģionā atbilstīgi TEN-E tīklam, īstenojot konkrētos projektus, kas minēti projektu Enerģētikas kopienas interesēs (PEKI) sarakstā; |
| --- | --- |

65.

atbalsta kopīgu plānošanu un investīcijas enerģētikas infrastruktūrā attiecībā uz elektroenerģijas un gāzes ražošanu un transportu makroreģionā atbilstīgi TEN-E tīklam, īstenojot konkrētos projektus, kas minēti projektu Enerģētikas kopienas interesēs (PEKI) sarakstā;

| 66. | pauž bažas par atjaunotajiem stimuliem naftas un gāzes izpētei un izmantošanai jūrā un uz sauszemes, kas varētu makroreģionā radīt katastrofu risku ar ļoti nopietnām sekām videi, ekonomikai, tostarp zivsaimniecības nozarei, un sabiedrības veselībai; uzsver, ka jebkura šāda darbība ir jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem un pamatnostādnēm klimata un atjaunojamo energoresursu jomā; uzsver, ka Adrijas jūra ir slēgta, sekla jūra, kura nespēj izšķīdināt piesārņojošās vielas un kuras abos krastos notiek plaukstošas tūrisma darbības, un ka makroreģiona izaugsmei vispirms vajadzētu būt atkarīgai no tūrisma un ekonomiskajām darbībām, kas saistītas ar tā specifiskajām vides iezīmēm un ekosistēmām; uzsver nepieciešamību konsekventi īstenot ES tiesību aktus un starptautiskās konvencijas par vides ilgtspēju un jūrniecības darbību drošību; tāpēc aicina pilnībā īstenot Jūras stratēģijas pamatdirektīvu (2008/56/EK) un Naftas un gāzes nozares darbību jūrā drošuma direktīvu (2013/30/ES); |
| --- | --- |

66.

pauž bažas par atjaunotajiem stimuliem naftas un gāzes izpētei un izmantošanai jūrā un uz sauszemes, kas varētu makroreģionā radīt katastrofu risku ar ļoti nopietnām sekām videi, ekonomikai, tostarp zivsaimniecības nozarei, un sabiedrības veselībai; uzsver, ka jebkura šāda darbība ir jāveic saskaņā ar Savienības noteikumiem un pamatnostādnēm klimata un atjaunojamo energoresursu jomā; uzsver, ka Adrijas jūra ir slēgta, sekla jūra, kura nespēj izšķīdināt piesārņojošās vielas un kuras abos krastos notiek plaukstošas tūrisma darbības, un ka makroreģiona izaugsmei vispirms vajadzētu būt atkarīgai no tūrisma un ekonomiskajām darbībām, kas saistītas ar tā specifiskajām vides iezīmēm un ekosistēmām; uzsver nepieciešamību konsekventi īstenot ES tiesību aktus un starptautiskās konvencijas par vides ilgtspēju un jūrniecības darbību drošību; tāpēc aicina pilnībā īstenot Jūras stratēģijas pamatdirektīvu (2008/56/EK) un Naftas un gāzes nozares darbību jūrā drošuma direktīvu (2013/30/ES);

| 67. | aicina formulēt vienotus Eiropas transporta drošības standartus Adrijas un Jonijas jūras makroreģionā; |
| --- | --- |

67.

aicina formulēt vienotus Eiropas transporta drošības standartus Adrijas un Jonijas jūras makroreģionā;

| 68. | uzsver, ka ir jāveicina pārrobežu gaisa satiksmes pakalpojumi, īstenojot kopējus projektus, kas paredzēti makroreģiona savstarpējo saikņu nodrošināšanai un sekmēšanai; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka ir jāveicina pārrobežu gaisa satiksmes pakalpojumi, īstenojot kopējus projektus, kas paredzēti makroreģiona savstarpējo saikņu nodrošināšanai un sekmēšanai;

Vides kvalitāte

| 69. | atgādina, ka iesaistīto valstu jūras, piekrastes un sauszemes ekosistēmas ir ļoti bagātas; norāda, ka Adrijas jūra ir mājvieta gandrīz pusei (49 %) no visām reģistrētajām Vidusjūras jūras sugām un tās sekluma, ierobežoto plūsmu un lielās upju ietekmes dēļ ir visneparastākais Vidusjūras apakšreģions; aicina apvienot centienus, veicot visus iespējamos pasākumus, piemēram, izmantojot tīru degvielu jūras transportā un loģistikā, lai saglabātu jūras vides un transnacionālo sauszemes dzīvotņu bioloģisko daudzveidību, kā arī novērstu un samazinātu jūras piesārņojumu un citus apdraudējumus piekrastes un jūras bioloģiskajai daudzveidībai; uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt apdraudētās jūras un sauszemes sugas, piemēram, Vidusjūras mūkroņus, Eiropas protejus, lūšus, baltgalvas grifus un citas sugas, un aicina iesaistītās valstis īstenot samērīgus pasākumus šā mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- |

69.

atgādina, ka iesaistīto valstu jūras, piekrastes un sauszemes ekosistēmas ir ļoti bagātas; norāda, ka Adrijas jūra ir mājvieta gandrīz pusei (49 %) no visām reģistrētajām Vidusjūras jūras sugām un tās sekluma, ierobežoto plūsmu un lielās upju ietekmes dēļ ir visneparastākais Vidusjūras apakšreģions; aicina apvienot centienus, veicot visus iespējamos pasākumus, piemēram, izmantojot tīru degvielu jūras transportā un loģistikā, lai saglabātu jūras vides un transnacionālo sauszemes dzīvotņu bioloģisko daudzveidību, kā arī novērstu un samazinātu jūras piesārņojumu un citus apdraudējumus piekrastes un jūras bioloģiskajai daudzveidībai; uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt apdraudētās jūras un sauszemes sugas, piemēram, Vidusjūras mūkroņus, Eiropas protejus, lūšus, baltgalvas grifus un citas sugas, un aicina iesaistītās valstis īstenot samērīgus pasākumus šā mērķa sasniegšanai;

| 70. | aicina iesaistītās valstis apmainīties ar labāko praksi dabas un kultūras mantojuma pārvaldības jomā, tostarp attiecībā uz Natura 2000 un UNESCO teritorijām, ar mērķi radīt ilgtspējīgus tūrisma objektus; |
| --- | --- |

70.

aicina iesaistītās valstis apmainīties ar labāko praksi dabas un kultūras mantojuma pārvaldības jomā, tostarp attiecībā uz Natura 2000 un UNESCO teritorijām, ar mērķi radīt ilgtspējīgus tūrisma objektus;

| 71. | mudina iesaistītās valstis apvienot spēkus, īstenojot jūras telpisko plānošanu saskaņā ar Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru, un kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību, iesaistot dažādas ieinteresētās personas (valstu, reģionālās un vietējās pašvaldības, vietējos iedzīvotājus, pētniecības aprindas, NVO utt.); uzskata, ka pareiza un kopīga jūras teritorijas pārvaldība nodrošina nozīmīgu pamatu ilgtspējīgai un pārredzamai jūrniecības un jūras resursu izmantošanai; |
| --- | --- |

71.

mudina iesaistītās valstis apvienot spēkus, īstenojot jūras telpisko plānošanu saskaņā ar Direktīvu 2014/89/ES, ar ko izveido jūras telpiskās plānošanas satvaru, un kompleksu piekrastes teritoriju pārvaldību, iesaistot dažādas ieinteresētās personas (valstu, reģionālās un vietējās pašvaldības, vietējos iedzīvotājus, pētniecības aprindas, NVO utt.); uzskata, ka pareiza un kopīga jūras teritorijas pārvaldība nodrošina nozīmīgu pamatu ilgtspējīgai un pārredzamai jūrniecības un jūras resursu izmantošanai;

| 72. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un saglabāt upes un ezerus Adrijas-Jonijas jūras baseinā; |
| --- | --- |

72.

uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un saglabāt upes un ezerus Adrijas-Jonijas jūras baseinā;

| 73. | norāda, ka ir nepieciešams tikt galā ar vēsturiski izveidojušos un pārrobežu piesārņojumu un attīrīt objektus, ko skāris augsnes, ūdens un gaisa rūpnieciskais piesārņojums, un attiecīgā gadījumā piesārņojums, kas radies militāru konfliktu dēļ; atbalsta visus aktīvos pasākumus, lai samazinātu jūras piesārņojumu, ko rada ķīmiskie un parastie ieroči; atbalsta jūras piesārņojuma samazināšanu un mērķi to novērst pavisam saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, jo īpaši attiecībā uz atkritumu piesārņojumu pie Adrijas salām; |
| --- | --- |

73.

norāda, ka ir nepieciešams tikt galā ar vēsturiski izveidojušos un pārrobežu piesārņojumu un attīrīt objektus, ko skāris augsnes, ūdens un gaisa rūpnieciskais piesārņojums, un attiecīgā gadījumā piesārņojums, kas radies militāru konfliktu dēļ; atbalsta visus aktīvos pasākumus, lai samazinātu jūras piesārņojumu, ko rada ķīmiskie un parastie ieroči; atbalsta jūras piesārņojuma samazināšanu un mērķi to novērst pavisam saskaņā ar Jūras stratēģijas pamatdirektīvu, jo īpaši attiecībā uz atkritumu piesārņojumu pie Adrijas salām;

| 74. | pauž bažas par kaitējumu, ko jūrā rada plastmasas atkritumi; aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas šo atkritumu savākšanai un pārstrādei; uzsver, ka ir svarīgi šajā procesā iesaistīt zvejniekus; |
| --- | --- |

74.

pauž bažas par kaitējumu, ko jūrā rada plastmasas atkritumi; aicina Komisiju atbalstīt iniciatīvas šo atkritumu savākšanai un pārstrādei; uzsver, ka ir svarīgi šajā procesā iesaistīt zvejniekus;

| 75. | aicina valstis izstrādāt un īstenot visaptverošas plānus novecojušu rūpniecisko un militāro objektu atkārtotai izmantošanai; uzsver, ka šie objekti ne tikai rada draudus apkārtējai videi, bet ir uzskatāmi arī par ievērojamu ekonomisko potenciālu, kas netiek izmantots; |
| --- | --- |

75.

aicina valstis izstrādāt un īstenot visaptverošas plānus novecojušu rūpniecisko un militāro objektu atkārtotai izmantošanai; uzsver, ka šie objekti ne tikai rada draudus apkārtējai videi, bet ir uzskatāmi arī par ievērojamu ekonomisko potenciālu, kas netiek izmantots;

| 76. | aicina veicināt rūpniecisko objektu pārvietošanu ārpus pilsētu centriem un piekrastes zonām ar mērķi uzlabot dzīves kvalitāti; |
| --- | --- |

76.

aicina veicināt rūpniecisko objektu pārvietošanu ārpus pilsētu centriem un piekrastes zonām ar mērķi uzlabot dzīves kvalitāti;

| 77. | uzstāj, ka jāizmanto visi pašreizējie instrumenti, lai īstenotu labākos atkritumu apsaimniekošanas un notekūdeņu attīrīšanas risinājumus reģionā, saskaņā ar Padomes 1991. gada 21. maija Direktīvu 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

77.

uzstāj, ka jāizmanto visi pašreizējie instrumenti, lai īstenotu labākos atkritumu apsaimniekošanas un notekūdeņu attīrīšanas risinājumus reģionā, saskaņā ar Padomes 1991. gada 21. maija Direktīvu 91/271/EEK par komunālo notekūdeņu attīrīšanu ES dalībvalstīs;

| 78. | vērš uzmanību uz dažādajām dabas un cilvēka izraisītajām katastrofām, kas reģionā ir notikušas pēdējos gados; vērš uzmanību uz atmežošanas problēmu un citiem ar klimata pārmaiņām saistītiem apdraudējumiem; uzsver nepieciešamību pilnībā piemērot horizontālos principus attiecībā uz dabas katastrofu riska pārvaldību un pielāgošanos klimata pārmaiņām, lai īstenotu rīcības plānu un katra pīlāra prioritātes; mudina dalībvalstu hidrometeoroloģijas institūtus sadarboties, pārvarot ekstrēmu dabas apstākļu izraisītus notikumus un klimata pārmaiņu radītās sekas, kā arī katastrofu riska pārvaldībā; atzīst, ka ūdens, lauksaimniecības un tūrisma joma ir tās nozares, kas vislielākajā mērā ir neaizsargātas no klimata pārmaiņu ietekmes, tāpēc mudina dalībvalstu iestādes sadarboties, lai izveidotu satvaru un atbalsta mehānismu pielāgošanās un seku mazināšanas pasākumu īstenošanai; |
| --- | --- |

78.

vērš uzmanību uz dažādajām dabas un cilvēka izraisītajām katastrofām, kas reģionā ir notikušas pēdējos gados; vērš uzmanību uz atmežošanas problēmu un citiem ar klimata pārmaiņām saistītiem apdraudējumiem; uzsver nepieciešamību pilnībā piemērot horizontālos principus attiecībā uz dabas katastrofu riska pārvaldību un pielāgošanos klimata pārmaiņām, lai īstenotu rīcības plānu un katra pīlāra prioritātes; mudina dalībvalstu hidrometeoroloģijas institūtus sadarboties, pārvarot ekstrēmu dabas apstākļu izraisītus notikumus un klimata pārmaiņu radītās sekas, kā arī katastrofu riska pārvaldībā; atzīst, ka ūdens, lauksaimniecības un tūrisma joma ir tās nozares, kas vislielākajā mērā ir neaizsargātas no klimata pārmaiņu ietekmes, tāpēc mudina dalībvalstu iestādes sadarboties, lai izveidotu satvaru un atbalsta mehānismu pielāgošanās un seku mazināšanas pasākumu īstenošanai;

| 79. | uzsver, ka ir jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši jūras transporta nozarē; |
| --- | --- |

79.

uzsver, ka ir jāsamazina siltumnīcefekta gāzu emisijas, jo īpaši jūras transporta nozarē;

| 80. | uzsver, ka pastāv ģeogrāfiskas un sezonālas atšķirības ūdens rezervju pieejamībā, un salās un piekrastes zonā ir vērojams izteikts ūdens trūkums vasarās, kad prasības pēc ūdens palielinās vairākas reizes sakarā ar liela tūristu skaita ierašanos; |
| --- | --- |

80.

uzsver, ka pastāv ģeogrāfiskas un sezonālas atšķirības ūdens rezervju pieejamībā, un salās un piekrastes zonā ir vērojams izteikts ūdens trūkums vasarās, kad prasības pēc ūdens palielinās vairākas reizes sakarā ar liela tūristu skaita ierašanos;

| 81. | mudina izveidot reģionālu centru sagatavotībai katastrofām, kā arī vienotu ārkārtas situāciju plānu naftas noplūdes un liela apmēra piesārņojuma gadījumiem, ar mērķi izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmu, lai novērstu dabas katastrofas un katastrofas, ko izraisa rūpnieciskās, transporta un cita veida darbības, piemēram, plūdi, ugunsgrēki un ekspluatācijas darbības Adrijas jūras reģionā; uzsver, ka minētajam centram vajadzētu būt tieši saistītam ar ES civilās aizsardzības mehānismu; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt reģiona ekosistēmu un bioloģisko daudzveidību, uzlabojot izpratni un apmainoties ar paraugpraksi; |
| --- | --- |

81.

mudina izveidot reģionālu centru sagatavotībai katastrofām, kā arī vienotu ārkārtas situāciju plānu naftas noplūdes un liela apmēra piesārņojuma gadījumiem, ar mērķi izveidot agrīnās brīdināšanas sistēmu, lai novērstu dabas katastrofas un katastrofas, ko izraisa rūpnieciskās, transporta un cita veida darbības, piemēram, plūdi, ugunsgrēki un ekspluatācijas darbības Adrijas jūras reģionā; uzsver, ka minētajam centram vajadzētu būt tieši saistītam ar ES civilās aizsardzības mehānismu; uzsver, ka ir svarīgi saglabāt reģiona ekosistēmu un bioloģisko daudzveidību, uzlabojot izpratni un apmainoties ar paraugpraksi;

| 82. | aicina trešās valstis paātrināt nozaru acquis (piemēram, Ūdens pamatdirektīvas) īstenošanu, ņemot vērā to pievienošanos ES nākotnē; |
| --- | --- |

82.

aicina trešās valstis paātrināt nozaru acquis (piemēram, Ūdens pamatdirektīvas) īstenošanu, ņemot vērā to pievienošanos ES nākotnē;

| 83. | mudina dalībvalstis apspriesties ar makroreģiona kaimiņvalstu kompetentajām iestādēm un vietējām kopienām, jo īpaši attiecībā uz saimnieciskajām darbībām, kurām jāveic ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/52/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu; |
| --- | --- |

83.

mudina dalībvalstis apspriesties ar makroreģiona kaimiņvalstu kompetentajām iestādēm un vietējām kopienām, jo īpaši attiecībā uz saimnieciskajām darbībām, kurām jāveic ietekmes uz vidi novērtējums saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/52/ES, ar ko groza Direktīvu 2011/92/ES par dažu sabiedrisku un privātu projektu ietekmes uz vidi novērtējumu;

Ilgtspējīgs un konkurētspējīgs tūrisms

| 84. | uzsver tūrisma izšķirošo nozīmi Eiropas ekonomikā un ES sociālās kohēzijas sekmēšanā, jo īpaši attiecībā uz Vidusjūras valstīm un šo reģionu kopumā; uzsver, ka saskaņā ar tūrisma ietekmi uz vidi un ilgstpēju ir jāizstrādā jaunas pieejas, ar kurām varētu kompensēt tūrisma sezonālās iezīmes; mudina vairāk atbalstīt tūrisma projektu finansēšanu no ESIF līdzekļiem un citiem avotiem; |
| --- | --- |

84.

uzsver tūrisma izšķirošo nozīmi Eiropas ekonomikā un ES sociālās kohēzijas sekmēšanā, jo īpaši attiecībā uz Vidusjūras valstīm un šo reģionu kopumā; uzsver, ka saskaņā ar tūrisma ietekmi uz vidi un ilgstpēju ir jāizstrādā jaunas pieejas, ar kurām varētu kompensēt tūrisma sezonālās iezīmes; mudina vairāk atbalstīt tūrisma projektu finansēšanu no ESIF līdzekļiem un citiem avotiem;

| 85. | mudina steidzami uzlabot pārrobežu autoceļu savienojumus, lai veicinātu tūrisma konkurētspēju, ņemot vērā to, ka slikts savienojums rada satiksmes sastrēgumus un ilgas aizkavēšanās; uzsver nepieciešamību tūrisma nolūkos uzlabot pašreizējo gaisa satiksmes pakalpojumu infrastruktūru un jūras transporta savienojumus starp abiem Adrijas jūras krastiem; |
| --- | --- |

85.

mudina steidzami uzlabot pārrobežu autoceļu savienojumus, lai veicinātu tūrisma konkurētspēju, ņemot vērā to, ka slikts savienojums rada satiksmes sastrēgumus un ilgas aizkavēšanās; uzsver nepieciešamību tūrisma nolūkos uzlabot pašreizējo gaisa satiksmes pakalpojumu infrastruktūru un jūras transporta savienojumus starp abiem Adrijas jūras krastiem;

| 86. | uzsver, ka ir jāsekmē pašreizējo makroreģiona lidostu izmantošana, lai izvairītos no pasažieru pārmērīgas koncentrācijas dažos lidostu mezglos, un jāveicina ilgtspējīgas un līdzsvarotākas tūristu plūsmas dažādās vietās; |
| --- | --- |

86.

uzsver, ka ir jāsekmē pašreizējo makroreģiona lidostu izmantošana, lai izvairītos no pasažieru pārmērīgas koncentrācijas dažos lidostu mezglos, un jāveicina ilgtspējīgas un līdzsvarotākas tūristu plūsmas dažādās vietās;

| 87. | atzīst, ka reģiona bagātais kultūras un dabas mantojums (tostarp tādas kultūras aktivitātes kā kino, teātris un mūzika) ir nozīmīgs kapitāls, uz kura balstās tūrisma nozare; norāda uz lielo skaitu aizsargājamo UNESCO objektu un Natura 2000 teritoriju visās iesaistītajās valstīs; uzskata — neraugoties uz šīs nozares nozīmīgo devumu ekonomikā, tūrisma potenciāls netiek izmantots pilnā apmērā, jo īpaši sakarā ar būtiskajām sezonālajām iezīmēm un trūkumiem tādās jomās kā inovācijas, ilgtspēja, transporta infrastruktūra, tūrisma piedāvājuma kvalitāte, iesaistīto ieinteresēto personu prasmes un atbildīga tūrisma pārvaldība; aicina iesaistītās valstis pieņemt politiku, ar ko nodrošina atbilstošus savienojumus un tūrisma iespējas gan vasaras laikā, gan citās sezonās, lai dažādotu tūristu plūsmas un nodrošinātu pastāvīgu tūristu klātbūtni visās sezonās; uzsver, ka tūrisms ir jāapvieno ar iespējām, ko sniedz dabas, kultūras un mākslas mantojums; |
| --- | --- |

87.

atzīst, ka reģiona bagātais kultūras un dabas mantojums (tostarp tādas kultūras aktivitātes kā kino, teātris un mūzika) ir nozīmīgs kapitāls, uz kura balstās tūrisma nozare; norāda uz lielo skaitu aizsargājamo UNESCO objektu un Natura 2000 teritoriju visās iesaistītajās valstīs; uzskata — neraugoties uz šīs nozares nozīmīgo devumu ekonomikā, tūrisma potenciāls netiek izmantots pilnā apmērā, jo īpaši sakarā ar būtiskajām sezonālajām iezīmēm un trūkumiem tādās jomās kā inovācijas, ilgtspēja, transporta infrastruktūra, tūrisma piedāvājuma kvalitāte, iesaistīto ieinteresēto personu prasmes un atbildīga tūrisma pārvaldība; aicina iesaistītās valstis pieņemt politiku, ar ko nodrošina atbilstošus savienojumus un tūrisma iespējas gan vasaras laikā, gan citās sezonās, lai dažādotu tūristu plūsmas un nodrošinātu pastāvīgu tūristu klātbūtni visās sezonās; uzsver, ka tūrisms ir jāapvieno ar iespējām, ko sniedz dabas, kultūras un mākslas mantojums;

| 88. | mudina dalībvalstis veicināt ilgtspējīgus mobilitātes risinājumus tūrisma nozarē, tādējādi uzlabojot tūrisma pakalpojumu kvalitāti un paplašinot to klāstu; |
| --- | --- |

88.

mudina dalībvalstis veicināt ilgtspējīgus mobilitātes risinājumus tūrisma nozarē, tādējādi uzlabojot tūrisma pakalpojumu kvalitāti un paplašinot to klāstu;

| 89. | atzīst nacionālo un dabas parku un aizsargājamo teritoriju nozīmi, jo tās ir pamats iedzīvotāju turpmākai izglītošanai par jautājumiem, kas saistīti ar vides aizsardzību un klimata pārmaiņu apkarošanu; |
| --- | --- |

89.

atzīst nacionālo un dabas parku un aizsargājamo teritoriju nozīmi, jo tās ir pamats iedzīvotāju turpmākai izglītošanai par jautājumiem, kas saistīti ar vides aizsardzību un klimata pārmaiņu apkarošanu;

| 90. | uzsver, ka valstu sadarbība ir būtiski svarīga turpmākai tūrisma attīstībai reģionā; mudina noformulēt tādas tūrisma stratēģijas Adrijas jūras un Jonijas jūras reģionam, kuru pamatā ir ilgtspēja un kuras ļautu valstīm gūt labumu no sinerģijas un pievērsties kopīgu problēmu risināšanai makroreģiona līmenī; uzskata, ka ir kopīgi jāstrādā pie tā, lai popularizētu Adrijas un Jonijas jūras reģiona galamērķus; |
| --- | --- |

90.

uzsver, ka valstu sadarbība ir būtiski svarīga turpmākai tūrisma attīstībai reģionā; mudina noformulēt tādas tūrisma stratēģijas Adrijas jūras un Jonijas jūras reģionam, kuru pamatā ir ilgtspēja un kuras ļautu valstīm gūt labumu no sinerģijas un pievērsties kopīgu problēmu risināšanai makroreģiona līmenī; uzskata, ka ir kopīgi jāstrādā pie tā, lai popularizētu Adrijas un Jonijas jūras reģiona galamērķus;

| 91. | mudina Eiropas Komisiju, iesaistītās dalībvalstis un vietējās un reģionālās iestādes veikt pasākumus, ar ko nodrošina stimulus ieinteresētajām personām uzlabot tūrisma infrastruktūru; |
| --- | --- |

91.

mudina Eiropas Komisiju, iesaistītās dalībvalstis un vietējās un reģionālās iestādes veikt pasākumus, ar ko nodrošina stimulus ieinteresētajām personām uzlabot tūrisma infrastruktūru;

| 92. | uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt kultūras un radošās darbības un jo īpaši komercdarbības attīstību un integrāciju mūzikas, teātra, dejas un filmu jomā; aicina organizēt festivālus, sanāksmes un kultūras pasākumus, kas veicina integrāciju; |
| --- | --- |

92.

uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt kultūras un radošās darbības un jo īpaši komercdarbības attīstību un integrāciju mūzikas, teātra, dejas un filmu jomā; aicina organizēt festivālus, sanāksmes un kultūras pasākumus, kas veicina integrāciju;

| 93. | vērš uzmanību uz nepieciešamību ļaut MVU vieglāk piekļūt atbalsta un finansēšanas pasākumiem, jo tie ir būtiski svarīgi tūrisma nozarē; mudina šajā reģionā ieinteresētās personas līdzdarboties Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, lai dalītos pieredzē, līdzdarbotos kopīgā tīklā un rastu pārrobežu partnerus; |
| --- | --- |

93.

vērš uzmanību uz nepieciešamību ļaut MVU vieglāk piekļūt atbalsta un finansēšanas pasākumiem, jo tie ir būtiski svarīgi tūrisma nozarē; mudina šajā reģionā ieinteresētās personas līdzdarboties Eiropas Biznesa atbalsta tīklā, lai dalītos pieredzē, līdzdarbotos kopīgā tīklā un rastu pārrobežu partnerus;

| 94. | uzsver to lietpratīgas specializācijas un progresīvo pašvaldību projektu nozīmi, kas saistīti ar pašreizējo inovāciju platformu izmantošanu, piemēram, radoša Adrijas–Jonijas jūras reģiona izveide; |
| --- | --- |

94.

uzsver to lietpratīgas specializācijas un progresīvo pašvaldību projektu nozīmi, kas saistīti ar pašreizējo inovāciju platformu izmantošanu, piemēram, radoša Adrijas–Jonijas jūras reģiona izveide;

| 95. | atbalsta daudzveidīga tūrisma piedāvājuma izstrādi, iekļaujot tematiskos tūrisma parkus un maršrutus, un kultūras, lauku, veselības, jūras, vīnu gastronomijas, konferenču un sporta tūrismu, tostarp riteņbraukšanu, golfu, niršanu, pārgājienus, slēpošanu, alpīnismu un āra sporta veidus, lai pagarinātu tūrisma sezonu un, pamatojoties uz ilgtspēju, uzlabotu tūrisma galamērķu konkurētspēju; atbalsta lauku tūrisma attīstību, lai samazinātu spiedienu uz galvenajiem tūrisma centriem un šauro piekrastes zonu un palīdzētu pārvarēt sezonalitāti; atbalsta tūrisma aktivitāšu paplašināšanu arī iekšzemē, izveidojot integrētus tūrisma produktus, kas ietver galvenos makroreģiona un tā galvaspilsētu tūrisma objektus; |
| --- | --- |

95.

atbalsta daudzveidīga tūrisma piedāvājuma izstrādi, iekļaujot tematiskos tūrisma parkus un maršrutus, un kultūras, lauku, veselības, jūras, vīnu gastronomijas, konferenču un sporta tūrismu, tostarp riteņbraukšanu, golfu, niršanu, pārgājienus, slēpošanu, alpīnismu un āra sporta veidus, lai pagarinātu tūrisma sezonu un, pamatojoties uz ilgtspēju, uzlabotu tūrisma galamērķu konkurētspēju; atbalsta lauku tūrisma attīstību, lai samazinātu spiedienu uz galvenajiem tūrisma centriem un šauro piekrastes zonu un palīdzētu pārvarēt sezonalitāti; atbalsta tūrisma aktivitāšu paplašināšanu arī iekšzemē, izveidojot integrētus tūrisma produktus, kas ietver galvenos makroreģiona un tā galvaspilsētu tūrisma objektus;

| 96. | uzsver, ka ir svarīga tūrisma pārvaldības un infrastruktūras saskaņotība un nepieciešamība uzlabot pakalpojumu un iespēju kvalitāti un daudzveidību, ņemot vērā reģiona specifiskās īpatnības; turklāt uzsver, ka ir svarīgi veicināt un saglabāt vietējās un reģionālās tradīcijas; |
| --- | --- |

96.

uzsver, ka ir svarīga tūrisma pārvaldības un infrastruktūras saskaņotība un nepieciešamība uzlabot pakalpojumu un iespēju kvalitāti un daudzveidību, ņemot vērā reģiona specifiskās īpatnības; turklāt uzsver, ka ir svarīgi veicināt un saglabāt vietējās un reģionālās tradīcijas;

| 97. | uzsver, ka ir svarīgi izpētīt alternatīvus maršrutus un uzņēmējdarbības modeļus un uzlabot kruīza pakalpojumu kopuma saikni ar vietējiem iedzīvotājiem un produktiem, tādējādi ļaujot efektīvāk novērst neilgtspējīgu pārblīvējumu un sekmīgāk izmantot pilnu reģiona potenciālu, panākot ilgstošākus ieguvumus vietējai ekonomikai; atzīst, ka ir svarīgi attīstīt un popularizēt makroreģiona tūrisma maršrutus, izmantojot pašreizējo tūrisma maršrutu kartēšanu un turpmāku veicināšanu; |
| --- | --- |

97.

uzsver, ka ir svarīgi izpētīt alternatīvus maršrutus un uzņēmējdarbības modeļus un uzlabot kruīza pakalpojumu kopuma saikni ar vietējiem iedzīvotājiem un produktiem, tādējādi ļaujot efektīvāk novērst neilgtspējīgu pārblīvējumu un sekmīgāk izmantot pilnu reģiona potenciālu, panākot ilgstošākus ieguvumus vietējai ekonomikai; atzīst, ka ir svarīgi attīstīt un popularizēt makroreģiona tūrisma maršrutus, izmantojot pašreizējo tūrisma maršrutu kartēšanu un turpmāku veicināšanu;

| 98. | atbalsta reģiona reprezentatīvāko iezīmju izmantošanu tūrisma jomā un popularizēšanas un mārketinga programmu izstrādi; |
| --- | --- |

98.

atbalsta reģiona reprezentatīvāko iezīmju izmantošanu tūrisma jomā un popularizēšanas un mārketinga programmu izstrādi;

| 99. | uzsver, ka ir jāpanāk reāla dažādu transporta veidu savietojamība, izmantojot pakalpojumu un starpsavienojumu integrētu tīklu, ar mērķi attīstīt kvalitatīvu ekotūrismu; |
| --- | --- |

99.

uzsver, ka ir jāpanāk reāla dažādu transporta veidu savietojamība, izmantojot pakalpojumu un starpsavienojumu integrētu tīklu, ar mērķi attīstīt kvalitatīvu ekotūrismu;

| 100. | aicina izstrādāt Adrijas–Jonijas hartu, kas ietvertu kritērijus, principus un pamatnostādnes ilgtspējīga tūrisma veicināšanai, īstenojot Eiropas Tūrisma rādītāju sistēmu (ETIS), ar ko novērtē tūrisma galamērķus, lai uzlabotu to ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

100.

aicina izstrādāt Adrijas–Jonijas hartu, kas ietvertu kritērijus, principus un pamatnostādnes ilgtspējīga tūrisma veicināšanai, īstenojot Eiropas Tūrisma rādītāju sistēmu (ETIS), ar ko novērtē tūrisma galamērķus, lai uzlabotu to ilgtspējīgu attīstību;

o

o o

| 101. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EUSAIR dalībvalstu (Horvātijas, Grieķijas, Itālijas, Slovēnijas, Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes un Serbijas) valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

101.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, EUSAIR dalībvalstu (Horvātijas, Grieķijas, Itālijas, Slovēnijas, Albānijas, Bosnijas un Hercegovinas, Melnkalnes un Serbijas) valdībām un parlamentiem.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(3)  OV C 349 E, 29.11.2013., 1. lpp.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/37

---

P8_TA(2015)0384

Kohēzijas politika un stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Kohēzijas politiku un stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanu (2014/2246(INI))

(2017/C 355/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 4., 162. un 174. līdz 178. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 4., 162. un 174. līdz 178. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (turpmāk “Kopīgo noteikumu regula”) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (turpmāk “Kopīgo noteikumu regula”) (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi “Eiropas teritoriālā sadarbība” (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1302/2013, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) attiecībā uz šādu grupu izveides un darbības precizēšanu, vienkāršošanu un uzlabošanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1300/2013 par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1300/2013 par Kohēzijas fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1084/2006 (6),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē. Attīstības un labas pārvaldības veicināšana ES reģionos un pilsētās” (turpmāk “sestais kohēzijas ziņojums”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē. Attīstības un labas pārvaldības veicināšana ES reģionos un pilsētās” (turpmāk “sestais kohēzijas ziņojums”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 26. jūnija astoto progresa ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Krīzes reģionālā un pilsētu dimensija”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 26. jūnija astoto progresa ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Krīzes reģionālā un pilsētu dimensija”,

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par pārdomātu specializāciju — izcilības centru tīklu izveidi kohēzijas politikas efektivitātei (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par pārdomātu specializāciju — izcilības centru tīklu izveidi kohēzijas politikas efektivitātei (9),

| — | ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par ES dalībvalstu sagatavotību jaunā kohēzijas politikas plānošanas perioda efektīvam un savlaicīgam sākumam (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par ES dalībvalstu sagatavotību jaunā kohēzijas politikas plānošanas perioda efektīvam un savlaicīgam sākumam (10),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas Komisijas 7. un 8. progresa ziņojumu par ES kohēzijas politiku un 2013. gada stratēģisko ziņojumu par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas Komisijas 7. un 8. progresa ziņojumu par ES kohēzijas politiku un 2013. gada stratēģisko ziņojumu par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā (11),

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par 2014.–2020. gada kohēzijas politikas sākšanas novilcinājumu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par 2014.–2020. gada kohēzijas politikas sākšanas novilcinājumu (12),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 19. oktobra paziņojumu “Nākamās paaudzes novatorisko finansēšanas instrumentu satvars: ES pašu kapitāla un parāda platformas” (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 19. oktobra paziņojumu “Nākamās paaudzes novatorisko finansēšanas instrumentu satvars: ES pašu kapitāla un parāda platformas” (COM(2011)0662),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/760 par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Regulu (ES) 2015/760 par Eiropas ilgtermiņa ieguldījumu fondiem (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumu “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumu “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem” (COM(2015)0012),

| — | ņemot vērā Padomes secinājumus par sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — ieguldījumiem darbvietās un izaugsmē, ko 2014. gada 19. novembrī pieņēma Vispārējo lietu (Kohēzijas) padome, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes secinājumus par sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — ieguldījumiem darbvietās un izaugsmē, ko 2014. gada 19. novembrī pieņēma Vispārējo lietu (Kohēzijas) padome,

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 3. decembra atzinumu par sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 3. decembra atzinumu par sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (14),

| — | ņemot vērā darba dokumentu “Plāns pārskatītai stratēģijai “Eiropa 2020”: Reģionu komitejas stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības foruma vadības komitejas ieguldījums” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darba dokumentu “Plāns pārskatītai stratēģijai “Eiropa 2020”: Reģionu komitejas stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanas uzraudzības foruma vadības komitejas ieguldījums” (15),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 21. janvāra atzinumu par Komisijas sesto kohēzijas ziņojumu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 21. janvāra atzinumu par Komisijas sesto kohēzijas ziņojumu (16),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. marta paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei sabiedriskās apspriešanas rezultāti” (COM(2015)0100), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. marta paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei sabiedriskās apspriešanas rezultāti” (COM(2015)0100),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumu “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem” (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 13. janvāra paziņojumu “Elastīguma vislabākā izmantošana saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta esošajiem noteikumiem” (COM(2015)0012),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0277/2015),

| A. | tā kā kohēzijas politika ir ES galvenā ieguldījumu izaugsmes un attīstības politika, kura ir pieskaņota stratēģijai “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, kuras mērķis ir mazināt atšķirības starp reģioniem un veicināt konverģenci un kuras budžets ir EUR 351,8 miljardi līdz 2020. gada beigām; tā kā ES joprojām saskaras ar ekonomikas un finanšu krīzes sekām — augstu bezdarba līmeni, nevienmērīgu un lēnu ekonomikas atlabšanu; tā kā ar kohēzijas politiku ir iecerēts panākt, ka visa enerģija un spējas tiek mobilizētas un koncentrētas stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtspējīgas attīstības un nodarbinātības mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzijas politika ir ES galvenā ieguldījumu izaugsmes un attīstības politika, kura ir pieskaņota stratēģijai “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, kuras mērķis ir mazināt atšķirības starp reģioniem un veicināt konverģenci un kuras budžets ir EUR 351,8 miljardi līdz 2020. gada beigām; tā kā ES joprojām saskaras ar ekonomikas un finanšu krīzes sekām — augstu bezdarba līmeni, nevienmērīgu un lēnu ekonomikas atlabšanu; tā kā ar kohēzijas politiku ir iecerēts panākt, ka visa enerģija un spējas tiek mobilizētas un koncentrētas stratēģijas “Eiropa 2020” ilgtspējīgas attīstības un nodarbinātības mērķu sasniegšanai;

| B. | tā kā ir izšķiroši svarīgi, lai dažādas ES iniciatīvas izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī vides un klimata aizsardzībai saglabātu saskaņotu pieeju; tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām ir būtiska loma koordinācijas uzlabošanā vietējā un reģionālā līmenī attiecībā uz kohēzijas politikas īstenošanu; tā kā plānošanas un ziņošanas noteikumos nav iestrādāts skaidrs mehānisms, kas būtu skaidri vērsts uz pamatiniciatīvām attiecībā uz Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) devumu to īstenošanā; tā kā, pārskatot stratēģiju “Eiropa 2020”, būs jāpievēršas pamatiniciatīvu īstenošanai un jātiecas rast līdzsvaru starp finanšu, fiskāliem un ekonomiskiem pasākumiem, no vienas puses, un sociāliem, izglītības, vides un līdztiesības (it sevišķi dzimumu līdztiesības) aspektiem, no otras puses; |
| --- | --- |

B.

tā kā ir izšķiroši svarīgi, lai dažādas ES iniciatīvas izaugsmei un nodarbinātībai, kā arī vides un klimata aizsardzībai saglabātu saskaņotu pieeju; tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” pamatiniciatīvām ir būtiska loma koordinācijas uzlabošanā vietējā un reģionālā līmenī attiecībā uz kohēzijas politikas īstenošanu; tā kā plānošanas un ziņošanas noteikumos nav iestrādāts skaidrs mehānisms, kas būtu skaidri vērsts uz pamatiniciatīvām attiecībā uz Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) devumu to īstenošanā; tā kā, pārskatot stratēģiju “Eiropa 2020”, būs jāpievēršas pamatiniciatīvu īstenošanai un jātiecas rast līdzsvaru starp finanšu, fiskāliem un ekonomiskiem pasākumiem, no vienas puses, un sociāliem, izglītības, vides un līdztiesības (it sevišķi dzimumu līdztiesības) aspektiem, no otras puses;

| C. | tā kā arvien pieaug nepieciešamība pēc dažādo pārvaldības līmeņu un dažādo iesaistīto dalībnieku spēcīgākas līdzdalības stratēģijā un kopīgas atbildības — ar attiecīgajām tiesībām un pienākumiem — visos īstenošanas līmeņos; tā kā daudzlīmeņu pārvaldība un partnerība ir jāuzlabo, jo tām ir potenciāls mazināt administratīvās spējas trūkumu; |
| --- | --- |

C.

tā kā arvien pieaug nepieciešamība pēc dažādo pārvaldības līmeņu un dažādo iesaistīto dalībnieku spēcīgākas līdzdalības stratēģijā un kopīgas atbildības — ar attiecīgajām tiesībām un pienākumiem — visos īstenošanas līmeņos; tā kā daudzlīmeņu pārvaldība un partnerība ir jāuzlabo, jo tām ir potenciāls mazināt administratīvās spējas trūkumu;

| D. | tā kā kohēzijas politikas mērķi laika gaitā neapšaubāmi ir attīstījušies, lai atbalstītu ieguldījumus galvenajās ES prioritātēs, apliecinot savu elastību un efektivitāti, vienlaikus par galveno mērķi paturot dažādo reģionu attīstības līmeņu atšķirību mazināšanu, stiprinot reģionu potenciālu un veicinot ilgtspējīgu attīstību; tā kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ienes jaunus elementus vispārējā ES stratēģijā ar mērķi radīt inovatīvu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un augstas kvalifikācijas darbvietas; |
| --- | --- |

D.

tā kā kohēzijas politikas mērķi laika gaitā neapšaubāmi ir attīstījušies, lai atbalstītu ieguldījumus galvenajās ES prioritātēs, apliecinot savu elastību un efektivitāti, vienlaikus par galveno mērķi paturot dažādo reģionu attīstības līmeņu atšķirību mazināšanu, stiprinot reģionu potenciālu un veicinot ilgtspējīgu attīstību; tā kā Eiropas Stratēģisko investīciju fonds ienes jaunus elementus vispārējā ES stratēģijā ar mērķi radīt inovatīvu, ilgtspējīgu un iekļaujošu izaugsmi un augstas kvalifikācijas darbvietas;

| E. | tā kā, pārskatot stratēģiju “Eiropa 2020”, būtu jāņem vērā smagā un nevienmērīgā ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz dalībvalstīm un reģioniem un saskaņotības un efektivitātes nolūkā jāizmanto apdomīga un līdzsvarota pieeja; tā kā apsvērt tomēr varētu arī citus pasākumus, piemēram, infrastruktūras, iekšējā tirgus un administratīvās spējas pasākumus; tā kā būtu jāņem vērā dažādas teritoriālās īpatnības, īpašu uzmanību pievēršot LESD 174. un 349. pantā minētajiem ES reģioniem; |
| --- | --- |

E.

tā kā, pārskatot stratēģiju “Eiropa 2020”, būtu jāņem vērā smagā un nevienmērīgā ekonomikas un finanšu krīzes ietekme uz dalībvalstīm un reģioniem un saskaņotības un efektivitātes nolūkā jāizmanto apdomīga un līdzsvarota pieeja; tā kā apsvērt tomēr varētu arī citus pasākumus, piemēram, infrastruktūras, iekšējā tirgus un administratīvās spējas pasākumus; tā kā būtu jāņem vērā dažādas teritoriālās īpatnības, īpašu uzmanību pievēršot LESD 174. un 349. pantā minētajiem ES reģioniem;

| F. | tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšana, kas 2015. gadā gan ir aizkavējusies, galvenokārt dod iespēju novērtēt (un atzīt) kohēzijas politikas devumu stratēģijas mērķu sasniegšanā un uzlabot esošo mijiedarbību un saiknes starp dažādajām ES rīcībpolitikām un ar ES budžetu, lai tās darbotos kā efektīvs stratēģijas īstenošanas virzītājspēks; tā kā šis posms ir būtisks turpmākās kohēzijas politikas kā ES mēroga ieguldījumu politikas veidošanā, prioritāti piešķirot attīstības atšķirību mazināšanai un konverģences procesa paātrināšanai, |
| --- | --- |

F.

tā kā stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšana, kas 2015. gadā gan ir aizkavējusies, galvenokārt dod iespēju novērtēt (un atzīt) kohēzijas politikas devumu stratēģijas mērķu sasniegšanā un uzlabot esošo mijiedarbību un saiknes starp dažādajām ES rīcībpolitikām un ar ES budžetu, lai tās darbotos kā efektīvs stratēģijas īstenošanas virzītājspēks; tā kā šis posms ir būtisks turpmākās kohēzijas politikas kā ES mēroga ieguldījumu politikas veidošanā, prioritāti piešķirot attīstības atšķirību mazināšanai un konverģences procesa paātrināšanai,

Stratēģija “Eiropa 2020” un tās attiecības ar kohēzijas politiku

| 1. | atgādina, ka stratēģija “Eiropa 2020” ir visaptveroša Eiropas Savienības ilgtermiņa “izaugsmes un darbvietu” stratēģija, kuras pamatā ir pieci vērienīgi mērķi: nodarbinātība, inovācija, klimata pārmaiņas un enerģētikas ilgtspēja, izglītība un cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību; norāda, ka šos mērķus papildina septiņas pamatiniciatīvas un ka 2010. gadā apzinātie uzdevumi ir pildīti nevienmērīgi un attiecībā uz dažiem no tiem, piemēram, cīņu pret bezdarbu, progress ES līmenī joprojām ir viduvējs; uzsver, ka, lai ES no saviem ieguldījumiem panāktu ilgtermiņa ieguvumus, tai pamatā būtu jāpievēršas ilgtspējīgai izaugsmei un attīstībai, kā arī pienācīgu darbvietu radīšanai; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka stratēģija “Eiropa 2020” ir visaptveroša Eiropas Savienības ilgtermiņa “izaugsmes un darbvietu” stratēģija, kuras pamatā ir pieci vērienīgi mērķi: nodarbinātība, inovācija, klimata pārmaiņas un enerģētikas ilgtspēja, izglītība un cīņa pret nabadzību un sociālo atstumtību; norāda, ka šos mērķus papildina septiņas pamatiniciatīvas un ka 2010. gadā apzinātie uzdevumi ir pildīti nevienmērīgi un attiecībā uz dažiem no tiem, piemēram, cīņu pret bezdarbu, progress ES līmenī joprojām ir viduvējs; uzsver, ka, lai ES no saviem ieguldījumiem panāktu ilgtermiņa ieguvumus, tai pamatā būtu jāpievēršas ilgtspējīgai izaugsmei un attīstībai, kā arī pienācīgu darbvietu radīšanai;

| 2. | uzsver, ka progress dzimumu līdztiesības jomā varētu sekmēt arī ekonomikas izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību un sociālo kohēziju; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka progress dzimumu līdztiesības jomā varētu sekmēt arī ekonomikas izaugsmi, ilgtspējīgu attīstību un sociālo kohēziju;

| 3. | norāda, ka 2010. gadā tika izveidots ES ekonomikas pārvaldības regulējums un tā īstenošanas mehānisms — Eiropas pusgads —, lai nolūkā atbalstīt stratēģijas īstenošanu nodrošinātu dalībvalstu fiskālās politikas koordinēšanu, strukturālas reformas un labāku valstu budžeta politikas saskaņotību izaugsmes un nodarbinātības jomā ES un valstu līmenī; vērš uzmanību uz to, ka vēl joprojām pastāv risināmas koordinācijas un sinhronizācijas problēmas; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka 2010. gadā tika izveidots ES ekonomikas pārvaldības regulējums un tā īstenošanas mehānisms — Eiropas pusgads —, lai nolūkā atbalstīt stratēģijas īstenošanu nodrošinātu dalībvalstu fiskālās politikas koordinēšanu, strukturālas reformas un labāku valstu budžeta politikas saskaņotību izaugsmes un nodarbinātības jomā ES un valstu līmenī; vērš uzmanību uz to, ka vēl joprojām pastāv risināmas koordinācijas un sinhronizācijas problēmas;

| 4. | uzsver, ka 2007.–2013. gada kohēzijas politika, kas saskaņota ar Lisabonas stratēģiju un kam bija līdzīgi galvenie mērķi, jau atradās īstenošanas fāzē, kad tika sākta stratēģija “Eiropa 2020”, un ka tādēļ pārplānošana saskaņā ar jaunās stratēģijas mērķiem būtu bijusi gan sarežģīta, gan kontrproduktīva; tomēr norāda, ka pasaules ekonomikas krīzes apstākļos kohēzijas politika ne vien ir bijusi daudzu dalībvalstu vienīgais ieguldījumu avots, bet ar “Lisabonas iezīmēšanas” pieeju ir arī devusi būtisku atbalstu un ieguldījumu valstu stratēģijas īstenošanas politikai, kā rāda sestais kohēzijas ziņojums un vairāki Komisijas paziņojumi un pētījumi; atgādina, ka Lisabonas stratēģija laika gaitā zaudēja dalībvalstu, reģionu un pilsētu atbalstu un ka stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldība īpaši atbilst kohēzijas politikas principiem un instrumentiem, kas var nodrošināt līdzdalības uzņemšanos attiecībā uz stratēģijas īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka 2007.–2013. gada kohēzijas politika, kas saskaņota ar Lisabonas stratēģiju un kam bija līdzīgi galvenie mērķi, jau atradās īstenošanas fāzē, kad tika sākta stratēģija “Eiropa 2020”, un ka tādēļ pārplānošana saskaņā ar jaunās stratēģijas mērķiem būtu bijusi gan sarežģīta, gan kontrproduktīva; tomēr norāda, ka pasaules ekonomikas krīzes apstākļos kohēzijas politika ne vien ir bijusi daudzu dalībvalstu vienīgais ieguldījumu avots, bet ar “Lisabonas iezīmēšanas” pieeju ir arī devusi būtisku atbalstu un ieguldījumu valstu stratēģijas īstenošanas politikai, kā rāda sestais kohēzijas ziņojums un vairāki Komisijas paziņojumi un pētījumi; atgādina, ka Lisabonas stratēģija laika gaitā zaudēja dalībvalstu, reģionu un pilsētu atbalstu un ka stratēģijas “Eiropa 2020” pārvaldība īpaši atbilst kohēzijas politikas principiem un instrumentiem, kas var nodrošināt līdzdalības uzņemšanos attiecībā uz stratēģijas īstenošanu;

| 5. | ex post novērtējumu kontekstā aicina Komisiju attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu sniegt informāciju gan par virzību uz iznākumiem un rezultātiem, gan par konkrētu devumu, ko stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi saņēmuši no kohēzijas politikas; uzsver, ka ir svarīgi izprast, kādi un cik ierobežoti ir pieejamie pierādījumi par kohēzijas politikas devumu stratēģijas vispārējo mērķu sasniegšanā, un ņemt vērā satricinājumus, ko pārcietušas ES ekonomikas, it sevišķi krīzes vissmagāk skarto valstu gadījumā; atzinīgi vērtē to, ka šie secinājumi varētu būt lietderīgi stratēģijas pašreizējā īstenošanā; |
| --- | --- |

5.

ex post novērtējumu kontekstā aicina Komisiju attiecībā uz 2007.–2013. gada plānošanas periodu sniegt informāciju gan par virzību uz iznākumiem un rezultātiem, gan par konkrētu devumu, ko stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi saņēmuši no kohēzijas politikas; uzsver, ka ir svarīgi izprast, kādi un cik ierobežoti ir pieejamie pierādījumi par kohēzijas politikas devumu stratēģijas vispārējo mērķu sasniegšanā, un ņemt vērā satricinājumus, ko pārcietušas ES ekonomikas, it sevišķi krīzes vissmagāk skarto valstu gadījumā; atzinīgi vērtē to, ka šie secinājumi varētu būt lietderīgi stratēģijas pašreizējā īstenošanā;

| 6. | uzsver, ka kohēzijas politika ir galvenais visus reģionus aptverošs ES instruments ieguldījumiem reālajā ekonomikā un, paplašinot izaugsmi un labklājību un mazinot ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, darbojas kā Eiropas solidaritātes izpausme; norāda, ka kohēzijas politika pilnībā atbilst stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un nodrošina vajadzīgo ieguldījumu sistēmu, nebūdama tikai stratēģijas īstenošanas rīks; šajā sakarā uzsver, ka līdz ar tematisku koncentrēšanos ESI fondi atbilstoši jaunajai struktūrai ir orientēti uz 11 tematiskajiem mērķiem, kas atvasināti tieši no stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, un ka ir noteikti tiešā veidā ar šiem tematiskajiem mērķiem saistīti priekšnosacījumi, lai nodrošinātu, ka ieguldījumus veic tādā veidā, ka tiek panākta maksimāla to efektivitāte; uzsver, ka pilnībā atbalsta šo jauno pieeju, kas palīdzēs palielināt izdevumu efektivitāti; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka kohēzijas politika ir galvenais visus reģionus aptverošs ES instruments ieguldījumiem reālajā ekonomikā un, paplašinot izaugsmi un labklājību un mazinot ekonomiskās, sociālās un teritoriālās atšķirības, darbojas kā Eiropas solidaritātes izpausme; norāda, ka kohēzijas politika pilnībā atbilst stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un nodrošina vajadzīgo ieguldījumu sistēmu, nebūdama tikai stratēģijas īstenošanas rīks; šajā sakarā uzsver, ka līdz ar tematisku koncentrēšanos ESI fondi atbilstoši jaunajai struktūrai ir orientēti uz 11 tematiskajiem mērķiem, kas atvasināti tieši no stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem, un ka ir noteikti tiešā veidā ar šiem tematiskajiem mērķiem saistīti priekšnosacījumi, lai nodrošinātu, ka ieguldījumus veic tādā veidā, ka tiek panākta maksimāla to efektivitāte; uzsver, ka pilnībā atbalsta šo jauno pieeju, kas palīdzēs palielināt izdevumu efektivitāti;

| 7. | uzsver, ka kohēzijas politika attīsta sinerģijas ar citām ES rīcībpolitikām, piemēram, attiecībā uz digitālo vienoto tirgu, Enerģētikas savienību, vienoto kapitāla tirgu un sociālo politiku, un ka ar visiem saviem instrumentiem un mērķiem, tostarp makroreģionālajām stratēģijām, pilsētprogrammu, teritoriālās attīstības programmu, ieguldījumiem MVU, gudras izaugsmes un lietpratīgas specializācijas stratēģijām, tā būtiski palīdz vienotā tirgus nostiprināšanā un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; šajā sakarā aicina Eiropas valstu un reģionu iestādes izstrādāt lietpratīgas specializācijas stratēģijas un izmantot sinerģijas starp dažādiem ES, valstu un reģionu publiskā un privātā sektora instrumentiem; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka kohēzijas politika attīsta sinerģijas ar citām ES rīcībpolitikām, piemēram, attiecībā uz digitālo vienoto tirgu, Enerģētikas savienību, vienoto kapitāla tirgu un sociālo politiku, un ka ar visiem saviem instrumentiem un mērķiem, tostarp makroreģionālajām stratēģijām, pilsētprogrammu, teritoriālās attīstības programmu, ieguldījumiem MVU, gudras izaugsmes un lietpratīgas specializācijas stratēģijām, tā būtiski palīdz vienotā tirgus nostiprināšanā un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; šajā sakarā aicina Eiropas valstu un reģionu iestādes izstrādāt lietpratīgas specializācijas stratēģijas un izmantot sinerģijas starp dažādiem ES, valstu un reģionu publiskā un privātā sektora instrumentiem;

| 8. | norāda uz saistību ar plašāku ekonomikas pārvaldības procesu, ko veic ar pasākumiem, kuri sasaista ESI fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību; aicina dalībvalstis rīkoties pilnībā atbildīgi, lai cik iespējams izvairītos no to piemērošanas un novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz ESI fondu īstenošanu un uz kohēzijas politikas mērķu sasniegšanu; turklāt uzsver, ka dalībvalstīm, kas saskaras ar īslaicīgām budžeta grūtībām, būtu jāsniedz atbalsts; atzinīgi vērtē elastīguma mehānismus esošajos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumos (COM(2015)0012), kuru mērķis ir nostiprināt saikni starp ieguldījumiem, strukturālajām reformām un resursu izmantošanu, lai sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

8.

norāda uz saistību ar plašāku ekonomikas pārvaldības procesu, ko veic ar pasākumiem, kuri sasaista ESI fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību; aicina dalībvalstis rīkoties pilnībā atbildīgi, lai cik iespējams izvairītos no to piemērošanas un novērstu nelabvēlīgu ietekmi uz ESI fondu īstenošanu un uz kohēzijas politikas mērķu sasniegšanu; turklāt uzsver, ka dalībvalstīm, kas saskaras ar īslaicīgām budžeta grūtībām, būtu jāsniedz atbalsts; atzinīgi vērtē elastīguma mehānismus esošajos Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumos (COM(2015)0012), kuru mērķis ir nostiprināt saikni starp ieguldījumiem, strukturālajām reformām un resursu izmantošanu, lai sekmētu ilgtspējīgu izaugsmi un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu;

| 9. | ar bažām uzsver, ka pašreizējā plānošanas periodā kohēzijas politikas īstenošana ir aizkavējusies; norāda, ka īstenošana ir ļoti agrīnā posmā, lai gan par lielāko daļu darbības programmu vienošanās jau ir panākta; tomēr uzsver, ka var veikt novērtējumus par politikas resursu novirzīšanu prioritātēm, kas dod ieguldījumu ilgtspējīgā izaugsmē un darbvietu izveidē; šajā sakarā norāda, ka saskaņā ar pirmo novērtējumu, ko sniegusi Komisija, summas, kas piešķirtas pētniecībai un inovācijai, MVU atbalstam, IKT, mazoglekļa ekonomikai, nodarbinātībai, sociālajai iekļaušanai, izglītībai un spēju veidošanai, salīdzinājumā ar iepriekšējiem plānošanas periodiem ir būtiski pieaugušas, savukārt atbalsta līmenis transportam un vides infrastruktūrai ir samazinājies; vērš uzmanību uz to, ka stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanas laikā dati par ESI fondu 2014.–2020. gadam īstenošanu var vēl nebūt pieejami un ka līdz ar to šajā posmā var nebūt iespējams skaidri novērtēt šo fondu devumu stratēģijas mērķu sasniegšanā; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis ir sākušas rīkoties, piemēram, lai nodrošinātu, ka 20 % to resursu tiek veltīti klimata politikai; |
| --- | --- |

9.

ar bažām uzsver, ka pašreizējā plānošanas periodā kohēzijas politikas īstenošana ir aizkavējusies; norāda, ka īstenošana ir ļoti agrīnā posmā, lai gan par lielāko daļu darbības programmu vienošanās jau ir panākta; tomēr uzsver, ka var veikt novērtējumus par politikas resursu novirzīšanu prioritātēm, kas dod ieguldījumu ilgtspējīgā izaugsmē un darbvietu izveidē; šajā sakarā norāda, ka saskaņā ar pirmo novērtējumu, ko sniegusi Komisija, summas, kas piešķirtas pētniecībai un inovācijai, MVU atbalstam, IKT, mazoglekļa ekonomikai, nodarbinātībai, sociālajai iekļaušanai, izglītībai un spēju veidošanai, salīdzinājumā ar iepriekšējiem plānošanas periodiem ir būtiski pieaugušas, savukārt atbalsta līmenis transportam un vides infrastruktūrai ir samazinājies; vērš uzmanību uz to, ka stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanas laikā dati par ESI fondu 2014.–2020. gadam īstenošanu var vēl nebūt pieejami un ka līdz ar to šajā posmā var nebūt iespējams skaidri novērtēt šo fondu devumu stratēģijas mērķu sasniegšanā; atzinīgi vērtē to, ka dalībvalstis ir sākušas rīkoties, piemēram, lai nodrošinātu, ka 20 % to resursu tiek veltīti klimata politikai;

| 10. | atzīst, ka darbības rezultātu satvara izveide un ex ante nosacījumu un sasaistes ar konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem (KVAI) ieviešana kohēzijas politikas plānošanā 2014.–2020. gadā varētu uzlabot ieguldījumu vidi, kas ļautu panākt maksimālu kohēzijas politikas devumu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanā; |
| --- | --- |

10.

atzīst, ka darbības rezultātu satvara izveide un ex ante nosacījumu un sasaistes ar konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem (KVAI) ieviešana kohēzijas politikas plānošanā 2014.–2020. gadā varētu uzlabot ieguldījumu vidi, kas ļautu panākt maksimālu kohēzijas politikas devumu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanā;

Pārskatīšanas virzība un saistīti izaicinājumi

| 11. | atgādina, ka 2014. gadā Komisija sāka stratēģijas pārskatīšanas procesu, publicējot paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei novērtējums”, un pauž nožēlu, ka šajā dokumentā kohēzijas politika un saistītie instrumenti nebija skatīti pietiekami; atzinīgi vērtē to, ka process turpinājās ar sabiedrisko apspriešanu, ko veica no 2014. gada maija līdz oktobrim, lai vāktu liecības par pārskatīšanas procesu, un atzinīgi vērtē to, ka tika apstiprināts stratēģijas relevantums un tās mērķu un prioritāšu jēgpilnais raksturs; |
| --- | --- |

11.

atgādina, ka 2014. gadā Komisija sāka stratēģijas pārskatīšanas procesu, publicējot paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei novērtējums”, un pauž nožēlu, ka šajā dokumentā kohēzijas politika un saistītie instrumenti nebija skatīti pietiekami; atzinīgi vērtē to, ka process turpinājās ar sabiedrisko apspriešanu, ko veica no 2014. gada maija līdz oktobrim, lai vāktu liecības par pārskatīšanas procesu, un atzinīgi vērtē to, ka tika apstiprināts stratēģijas relevantums un tās mērķu un prioritāšu jēgpilnais raksturs;

| 12. | norāda, ka tiek uzskatīts, ka pamatiniciatīvas kalpo savam mērķim, bet arī izceļ faktu, ka to pamanāmības līmenis tiek uzskatīts par samērā zemu; pauž nožēlu par to, ka ekonomikas un finanšu krīze ir palielinājusi Eiropas Savienībā vērojamās atšķirības un ka progress ceļā uz vairāku stratēģijas pamatmērķu sasniegšanu nav bijis pietiekams, it sevišķi attiecībā uz nodarbinātību, pētniecību un izstrādi, nabadzību un sociālo atstumtību; atzinīgi vērtē izdarītos secinājumus, ka ir nepieciešams palielināt līdzdalību un iesaistīšanos uz vietas, konsolidējot vertikālās un horizontālās partnerības, lai uzlabotu stratēģijas izpildi; uzsver, ka stratēģijai būtu jāveicina pāreja no pieejas, kas vērsta uz procesu un iznākumu, uz pieeju, kas vērsta uz faktiskajiem rezultātiem, lai panāktu ar to saistīto ES rīcībpolitiku maksimālo iespējamo lietderību un efektivitāti; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka tiek uzskatīts, ka pamatiniciatīvas kalpo savam mērķim, bet arī izceļ faktu, ka to pamanāmības līmenis tiek uzskatīts par samērā zemu; pauž nožēlu par to, ka ekonomikas un finanšu krīze ir palielinājusi Eiropas Savienībā vērojamās atšķirības un ka progress ceļā uz vairāku stratēģijas pamatmērķu sasniegšanu nav bijis pietiekams, it sevišķi attiecībā uz nodarbinātību, pētniecību un izstrādi, nabadzību un sociālo atstumtību; atzinīgi vērtē izdarītos secinājumus, ka ir nepieciešams palielināt līdzdalību un iesaistīšanos uz vietas, konsolidējot vertikālās un horizontālās partnerības, lai uzlabotu stratēģijas izpildi; uzsver, ka stratēģijai būtu jāveicina pāreja no pieejas, kas vērsta uz procesu un iznākumu, uz pieeju, kas vērsta uz faktiskajiem rezultātiem, lai panāktu ar to saistīto ES rīcībpolitiku maksimālo iespējamo lietderību un efektivitāti;

| 13. | atzinīgi vērtē Eurostat regulārās publikācijas par progresa rādītājiem attiecībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu; tomēr aicina attiecībā uz NUTS II un NUTS III līmenī sniegtajiem datiem nodrošināt plašāku un precīzāku reģionālo informāciju, kas būs aizvien svarīgāk sakarā ar neparedzētām ekonomiskām un sociālām problēmām, kas rodas dažādos ES reģionos neatkarīgi no to attīstības līmeņa; turklāt norāda uz trim kohēzijas politikas dimensijām — ekonomisko, sociālo un teritoriālo — un šajā sakarā uzskata, ka to nevajadzētu vērtēt tikai uz ekonomisko rādītāju pamata; šajā kontekstā aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt apspriesties un sākt efektīvāku sadarbību iekļaujošāku rādītāju izstrādē nolūkā papildināt IKP, lai tie būtu lielākā mērā relevanti stratēģijas “Eiropa 2020” prioritāro mērķu sasniegšanas progresa novērtēšanai; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē Eurostat regulārās publikācijas par progresa rādītājiem attiecībā uz stratēģijas “Eiropa 2020” īstenošanu; tomēr aicina attiecībā uz NUTS II un NUTS III līmenī sniegtajiem datiem nodrošināt plašāku un precīzāku reģionālo informāciju, kas būs aizvien svarīgāk sakarā ar neparedzētām ekonomiskām un sociālām problēmām, kas rodas dažādos ES reģionos neatkarīgi no to attīstības līmeņa; turklāt norāda uz trim kohēzijas politikas dimensijām — ekonomisko, sociālo un teritoriālo — un šajā sakarā uzskata, ka to nevajadzētu vērtēt tikai uz ekonomisko rādītāju pamata; šajā kontekstā aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt apspriesties un sākt efektīvāku sadarbību iekļaujošāku rādītāju izstrādē nolūkā papildināt IKP, lai tie būtu lielākā mērā relevanti stratēģijas “Eiropa 2020” prioritāro mērķu sasniegšanas progresa novērtēšanai;

| 14. | norāda, ka Komisijas priekšlikumam par stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanu jātiek publicētam līdz 2015. gada beigām, un pauž nožēlu par šo kavēšanos, ņemot vērā, ka sākotnēji to bija iecerēts publicēt 2015. gada sākumā; uzsver, ka tas atkal notiks samērā nepiemērotā kohēzijas politikas cikla brīdī, kad faktiskās īstenošanas process jau notiks; turklāt uzsver, ka agrīna pārplānošana būtu pilnībā kontrproduktīva attiecībā uz kohēzijas politikas ilgtermiņa stratēģisko plānošanu; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka Komisijas priekšlikumam par stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanu jātiek publicētam līdz 2015. gada beigām, un pauž nožēlu par šo kavēšanos, ņemot vērā, ka sākotnēji to bija iecerēts publicēt 2015. gada sākumā; uzsver, ka tas atkal notiks samērā nepiemērotā kohēzijas politikas cikla brīdī, kad faktiskās īstenošanas process jau notiks; turklāt uzsver, ka agrīna pārplānošana būtu pilnībā kontrproduktīva attiecībā uz kohēzijas politikas ilgtermiņa stratēģisko plānošanu;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota darba grupa ES fondu labākai izmantošanai; atzinīgi vērtē arī to, ka ir izveidots Strukturālo reformu atbalsta dienests, kas darbu oficiāli sāka 2015. gada 1. jūlijā un kas sniegs tehnisko palīdzību dalībvalstīm, lai tās varētu efektīvāk īstenot strukturālās reformas un KVAI; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidota darba grupa ES fondu labākai izmantošanai; atzinīgi vērtē arī to, ka ir izveidots Strukturālo reformu atbalsta dienests, kas darbu oficiāli sāka 2015. gada 1. jūlijā un kas sniegs tehnisko palīdzību dalībvalstīm, lai tās varētu efektīvāk īstenot strukturālās reformas un KVAI;

| 16. | vienlaikus atzīst, ka ir nepieciešams ņemt vērā ekonomiskās perspektīvas attīstību, jaunu instrumentu izmantošanu, progresu ceļā uz stratēģijas mērķu sasniegšanu un likumsakarīgo nepieciešamību veikt operatīvus pielāgojumus; |
| --- | --- |

16.

vienlaikus atzīst, ka ir nepieciešams ņemt vērā ekonomiskās perspektīvas attīstību, jaunu instrumentu izmantošanu, progresu ceļā uz stratēģijas mērķu sasniegšanu un likumsakarīgo nepieciešamību veikt operatīvus pielāgojumus;

| 17. | tādēļ aicina uz pārdomātu un līdzsvarotu stratēģijas “Eiropa 2020” termiņa starpposma pārskatīšanas tvērumu un tajā koncentrēties uz stratēģijas piecu mērķu un tās pamatiniciatīvu ciešāku sasaisti un uz tādu metožu identificēšanu, kā tās varētu labāk virzīt uz priekšu un izvērtēt, neradot papildu sarežģītības un pārmērīga administratīvā sloga slāņus; uzsver, ka tajā būtu jāņem vērā ES ekonomikas stiprās un vājās puses, aizvien lielākā nevienlīdzība (piemēram, labklājības aspektā), augstais bezdarba līmenis un lielie valstu parādi; uzsver, ka uzmanība būtu jāpievērš ne vien fiskālās un ekonomikas pārvaldības makroekonomiskajiem kritērijiem, bet arī progresam ceļā uz visu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanu; uzskata, ka uzmanība būtu jāpievērš arī lielākai sociālajai un vidiskajai ilgtspējai, lielākai sociālajai iekļautībai un dzimumu līdztiesībai; uzsver, ka ir svarīgi, lai Komisijas dienesti turpinātu atbalstīt dalībvalstu iestādes administratīvās spējas uzlabošanā; |
| --- | --- |

17.

tādēļ aicina uz pārdomātu un līdzsvarotu stratēģijas “Eiropa 2020” termiņa starpposma pārskatīšanas tvērumu un tajā koncentrēties uz stratēģijas piecu mērķu un tās pamatiniciatīvu ciešāku sasaisti un uz tādu metožu identificēšanu, kā tās varētu labāk virzīt uz priekšu un izvērtēt, neradot papildu sarežģītības un pārmērīga administratīvā sloga slāņus; uzsver, ka tajā būtu jāņem vērā ES ekonomikas stiprās un vājās puses, aizvien lielākā nevienlīdzība (piemēram, labklājības aspektā), augstais bezdarba līmenis un lielie valstu parādi; uzsver, ka uzmanība būtu jāpievērš ne vien fiskālās un ekonomikas pārvaldības makroekonomiskajiem kritērijiem, bet arī progresam ceļā uz visu stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķu sasniegšanu; uzskata, ka uzmanība būtu jāpievērš arī lielākai sociālajai un vidiskajai ilgtspējai, lielākai sociālajai iekļautībai un dzimumu līdztiesībai; uzsver, ka ir svarīgi, lai Komisijas dienesti turpinātu atbalstīt dalībvalstu iestādes administratīvās spējas uzlabošanā;

| 18. | vēlreiz aicina uzlabot stratēģijas atbildības, līdzdalības, pārredzamības un iesaistīšanās dimensijas, iesaistot vietējās un reģionālās iestādes un citas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas un ieinteresētās puses, sākot ar mērķrādītāju noteikšanu un mērķu izstrādi un beidzot ar stratēģijas īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu; uzstāj, ka visu ieinteresēto personu uzklausīšanas un sadarbības nolūkā ir izšķirīgi svarīgi nostiprināt pārvaldības struktūru, kas balstītos uz daudzlīmeņu pārvaldību, stimulu struktūrām, iedarbīgi apvienotu pieeju no augšas lejupējā virzienā/no lejas augšupējā virzienā, kohēzijas politikas partnerības modeli un publiskā un privātā sektora partnerībām vispār, lai nodrošinātu efektīvu spēju nodrošināt ilgtermiņa mērķu sasniegšanu; atgādina, ka saskaņā ar dalībvalstu institucionālajām sistēmām un tiesisko regulējumu reģionālās un vietējās iestādes ir atbildīgas arī par publiskajiem ieguldījumiem un tāpēc tās būtu jāatzīst par svarīgām stratēģijas īstenošanas dalībniecēm; |
| --- | --- |

18.

vēlreiz aicina uzlabot stratēģijas atbildības, līdzdalības, pārredzamības un iesaistīšanās dimensijas, iesaistot vietējās un reģionālās iestādes un citas attiecīgās pilsoniskās sabiedrības ieinteresētās personas un ieinteresētās puses, sākot ar mērķrādītāju noteikšanu un mērķu izstrādi un beidzot ar stratēģijas īstenošanu, uzraudzību un izvērtēšanu; uzstāj, ka visu ieinteresēto personu uzklausīšanas un sadarbības nolūkā ir izšķirīgi svarīgi nostiprināt pārvaldības struktūru, kas balstītos uz daudzlīmeņu pārvaldību, stimulu struktūrām, iedarbīgi apvienotu pieeju no augšas lejupējā virzienā/no lejas augšupējā virzienā, kohēzijas politikas partnerības modeli un publiskā un privātā sektora partnerībām vispār, lai nodrošinātu efektīvu spēju nodrošināt ilgtermiņa mērķu sasniegšanu; atgādina, ka saskaņā ar dalībvalstu institucionālajām sistēmām un tiesisko regulējumu reģionālās un vietējās iestādes ir atbildīgas arī par publiskajiem ieguldījumiem un tāpēc tās būtu jāatzīst par svarīgām stratēģijas īstenošanas dalībniecēm;

| 19. | turklāt ierosina, ka vietējo un reģionālo iestāžu un ieinteresēto personu saistības stratēģijas “Eiropa 2020” projektā būtu jāatjauno minēto partneru, dalībvalstu un Komisijas līguma veidā, lai nodrošinātu līdzdalību un iesaistīšanos, un ka būtu jāpieņem rīcības kodekss, kas līdzinātos ar kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam ieviestajam partnerības kodeksam; |
| --- | --- |

19.

turklāt ierosina, ka vietējo un reģionālo iestāžu un ieinteresēto personu saistības stratēģijas “Eiropa 2020” projektā būtu jāatjauno minēto partneru, dalībvalstu un Komisijas līguma veidā, lai nodrošinātu līdzdalību un iesaistīšanos, un ka būtu jāpieņem rīcības kodekss, kas līdzinātos ar kohēzijas politiku 2014.–2020. gadam ieviestajam partnerības kodeksam;

| 20. | uzsver nepieciešamību pēc patiesi teritoriālas pieejas stratēģijai “Eiropa 2020”, lai pielāgotu publiskās intervences un ieguldījumus dažādām teritoriālām īpatnībām un specifiskām vajadzībām; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi savienot vispārējo stratēģijas “Eiropa 2020” pieeju ar Teritoriālās attīstības programmas 2020 (TAP2020) teritoriālo pieeju; turklāt uzskata, ka vajadzētu būt iespējamiem pielāgotiem brīvprātīgiem stratēģijas “Eiropa 2020” reģionālajiem mērķiem un tie būtu jāapspriež reģionālā līmenī, nepalielinot birokrātisko slogu uz vietas; uzsver, ka šādiem pielāgotiem brīvprātīgiem reģionālajiem mērķiem būtu jāatbilst stratēģijas vispārējai uzbūvei un jāietilpst iepriekš noteiktajos mērķos; šajā sakarā atgādina arī par to, cik svarīgas ir sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas; |
| --- | --- |

20.

uzsver nepieciešamību pēc patiesi teritoriālas pieejas stratēģijai “Eiropa 2020”, lai pielāgotu publiskās intervences un ieguldījumus dažādām teritoriālām īpatnībām un specifiskām vajadzībām; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi savienot vispārējo stratēģijas “Eiropa 2020” pieeju ar Teritoriālās attīstības programmas 2020 (TAP2020) teritoriālo pieeju; turklāt uzskata, ka vajadzētu būt iespējamiem pielāgotiem brīvprātīgiem stratēģijas “Eiropa 2020” reģionālajiem mērķiem un tie būtu jāapspriež reģionālā līmenī, nepalielinot birokrātisko slogu uz vietas; uzsver, ka šādiem pielāgotiem brīvprātīgiem reģionālajiem mērķiem būtu jāatbilst stratēģijas vispārējai uzbūvei un jāietilpst iepriekš noteiktajos mērķos; šajā sakarā atgādina arī par to, cik svarīgas ir sabiedrības virzītas vietējās attīstības stratēģijas;

| 21. | atzīst, ka pilsētām un pilsētu teritorijām ir būtiska izaugsmes un nodarbinātības veicinātāju loma, un pieprasa stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanā ņemt vērā arī plašāku holistisku pieeju tam, kā turpmāk attīstīsies pilsētas kā aktīvas dalībnieces stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; tāpēc aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā Rīgas deklarāciju par pilsētprogrammu, jo gan mazām, gan vidējām, gan lielām pilsētu teritorijām ir fundamentāla nozīme; īpaši uzsver, ka ir vajadzīga stratēģija, kas ņemtu vērā mazu un vidēju pilsētu teritoriju īpašās vajadzības, izmantojot pieeju, kas veidotu sinerģijas ar digitalizācijas programmu un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu; |
| --- | --- |

21.

atzīst, ka pilsētām un pilsētu teritorijām ir būtiska izaugsmes un nodarbinātības veicinātāju loma, un pieprasa stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanā ņemt vērā arī plašāku holistisku pieeju tam, kā turpmāk attīstīsies pilsētas kā aktīvas dalībnieces stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā; tāpēc aicina Komisiju pienācīgi ņemt vērā Rīgas deklarāciju par pilsētprogrammu, jo gan mazām, gan vidējām, gan lielām pilsētu teritorijām ir fundamentāla nozīme; īpaši uzsver, ka ir vajadzīga stratēģija, kas ņemtu vērā mazu un vidēju pilsētu teritoriju īpašās vajadzības, izmantojot pieeju, kas veidotu sinerģijas ar digitalizācijas programmu un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu;

| 22. | aicina Komisiju sniegt informāciju par to, kāda loma ir teritoriālajiem aspektiem kā ekonomikas izaugsmes, darbvietu izveides un ilgtspējīgas attīstības faktoriem, un prasa, lai stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanā tiktu skatītas teritoriālās sekas un sniegti norādījumi, kā tās risināt; atkārto, ka šajā sakarā ir svarīgi apspriesties ar vietējām un reģionālajām iestādēm, jo tām ir izšķiroša loma teritoriālās attīstības stratēģiju īstenošanā; uzsver arī to, kāda loma stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sekmīgā sasniegšanā varētu būt makroreģionālajām stratēģijām un Eiropas teritoriālajai sadarbībai vispār, ņemot vērā, ka daudzi attīstības projekti ietver pārrobežu teritorijas, tostarp vairākus reģionus un valstis, un var izstrādāt konkrētai vietai pielāgotu pieeju ilgtermiņa problēmām; |
| --- | --- |

22.

aicina Komisiju sniegt informāciju par to, kāda loma ir teritoriālajiem aspektiem kā ekonomikas izaugsmes, darbvietu izveides un ilgtspējīgas attīstības faktoriem, un prasa, lai stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanā tiktu skatītas teritoriālās sekas un sniegti norādījumi, kā tās risināt; atkārto, ka šajā sakarā ir svarīgi apspriesties ar vietējām un reģionālajām iestādēm, jo tām ir izšķiroša loma teritoriālās attīstības stratēģiju īstenošanā; uzsver arī to, kāda loma stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sekmīgā sasniegšanā varētu būt makroreģionālajām stratēģijām un Eiropas teritoriālajai sadarbībai vispār, ņemot vērā, ka daudzi attīstības projekti ietver pārrobežu teritorijas, tostarp vairākus reģionus un valstis, un var izstrādāt konkrētai vietai pielāgotu pieeju ilgtermiņa problēmām;

| 23. | norāda, cik svarīgs ir jaunais ES ieguldījumu instruments, proti, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kas palīdzēs mobilizēt ieguldījumus apmērā līdz EUR 315 miljardiem, lai novērstu ieguldījumu trūkumu Eiropas Savienībā un maksimāli palielinātu publisko izdevumu ietekmi; uzsver, ka ESIF vajadzētu būt komplementāram un papildinošam attiecībā uz ESI fondiem; pauž nožēlu par to, ka tas nav skaidri sasaistīts ar stratēģiju “Eiropa 2020”, bet uzskata, ka ar saviem mērķiem un dzīvotspējīgu, ilgtspējīgu projektu atlasi tam būtu jāpalīdz konkrētās jomās īstenot stratēģiju; |
| --- | --- |

23.

norāda, cik svarīgs ir jaunais ES ieguldījumu instruments, proti, Eiropas Stratēģisko investīciju fonds (ESIF), kas palīdzēs mobilizēt ieguldījumus apmērā līdz EUR 315 miljardiem, lai novērstu ieguldījumu trūkumu Eiropas Savienībā un maksimāli palielinātu publisko izdevumu ietekmi; uzsver, ka ESIF vajadzētu būt komplementāram un papildinošam attiecībā uz ESI fondiem; pauž nožēlu par to, ka tas nav skaidri sasaistīts ar stratēģiju “Eiropa 2020”, bet uzskata, ka ar saviem mērķiem un dzīvotspējīgu, ilgtspējīgu projektu atlasi tam būtu jāpalīdz konkrētās jomās īstenot stratēģiju;

| 24. | turklāt uzsver, ka ir obligāti nepieciešams nodrošināt pilnīgu saskaņu un sinerģijas visu ES instrumentu starpā, par vienu no ieguldījumu pamatinstrumentiem uzskatot lietpratīgas specializācijas stratēģijas, lai izvairītos no pārklāšanās vai pretrunām starp tiem vai starp dažādiem politikas īstenošanas līmeņiem; tāpēc pieprasa, lai stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanā tā tiktu noteikta par ES ilgtermiņa stratēģisko satvaru izaugsmei un darbvietām un tiktu skatīts šis politikas instrumentu, tostarp ESIF, koordinēšanas jautājums, lai efektīvi izmantotu visus pieejamos līdzekļus un sasniegtu cerētos rezultātus attiecībā uz visaptverošajiem stratēģiskajiem mērķiem; |
| --- | --- |

24.

turklāt uzsver, ka ir obligāti nepieciešams nodrošināt pilnīgu saskaņu un sinerģijas visu ES instrumentu starpā, par vienu no ieguldījumu pamatinstrumentiem uzskatot lietpratīgas specializācijas stratēģijas, lai izvairītos no pārklāšanās vai pretrunām starp tiem vai starp dažādiem politikas īstenošanas līmeņiem; tāpēc pieprasa, lai stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšanā tā tiktu noteikta par ES ilgtermiņa stratēģisko satvaru izaugsmei un darbvietām un tiktu skatīts šis politikas instrumentu, tostarp ESIF, koordinēšanas jautājums, lai efektīvi izmantotu visus pieejamos līdzekļus un sasniegtu cerētos rezultātus attiecībā uz visaptverošajiem stratēģiskajiem mērķiem;

| 25. | nolūkā veicināt ES vispārēju harmonisku attīstību un ņemot vērā kohēzijas politikas lomu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, aicina Komisiju stratēģijas mērķu pārskatīšanā ņemt vērā īpatnības un ierobežojumus, kas raksturīgi īpašām teritorijām, piemēram, lauku apvidiem, rūpniecības restrukturizācijas skartajiem apvidiem, reģioniem, kuros ir būtiskas un pastāvīgas ar dabu saistītas vai demogrāfiskas grūtības, salām, pārrobežu un kalnu reģioniem un ES tālākajiem reģioniem, atbilstoši LESD 174. un 349. pantam; šajā kontekstā norāda uz pēdējo minēto reģionu potenciālu tādās jomās kā biotehnoloģijas, atjaunojamie energoresursi un bioloģiskā daudzveidība; |
| --- | --- |

25.

nolūkā veicināt ES vispārēju harmonisku attīstību un ņemot vērā kohēzijas politikas lomu stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanā, aicina Komisiju stratēģijas mērķu pārskatīšanā ņemt vērā īpatnības un ierobežojumus, kas raksturīgi īpašām teritorijām, piemēram, lauku apvidiem, rūpniecības restrukturizācijas skartajiem apvidiem, reģioniem, kuros ir būtiskas un pastāvīgas ar dabu saistītas vai demogrāfiskas grūtības, salām, pārrobežu un kalnu reģioniem un ES tālākajiem reģioniem, atbilstoši LESD 174. un 349. pantam; šajā kontekstā norāda uz pēdējo minēto reģionu potenciālu tādās jomās kā biotehnoloģijas, atjaunojamie energoresursi un bioloģiskā daudzveidība;

| 26. | uzsver uzlabotos rezultātus, kas gūti no pētniecības un inovācijas ieguldījumu apjoma, kvalitātes un ietekmes palielināšanas, koordinēti lietojot kohēzijas politikas instrumentus un programmu “Apvārsnis 2020” stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanas kontekstā; šajā sakarā prasa, lai Komisija, pārskatot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, nostiprina visu iespējamo mijiedarbību un sinerģijas starp šiem abiem svarīgajiem politikas satvariem un izveido tīmekļa izsekošanas sistēmu, kas dotu iespēju apzināt gadījumus, kad ESI fondu finansējums ir kombinēts ar “Apvārsnis 2020”, ESIF un citu Kopienas finansētu programmu finansējumu; atzinīgi vērtē plānu ieviest izcilības zīmogu pieteikumu iesniedzējiem, kas ir atzīti par izciliem, bet nevar saņemt “Apvārsnis 2020” finansējumu, nolūkā palīdzēt viņiem piekļūt ESI fondiem; |
| --- | --- |

26.

uzsver uzlabotos rezultātus, kas gūti no pētniecības un inovācijas ieguldījumu apjoma, kvalitātes un ietekmes palielināšanas, koordinēti lietojot kohēzijas politikas instrumentus un programmu “Apvārsnis 2020” stratēģijas “Eiropa 2020” starpposma pārskatīšanas kontekstā; šajā sakarā prasa, lai Komisija, pārskatot stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus, nostiprina visu iespējamo mijiedarbību un sinerģijas starp šiem abiem svarīgajiem politikas satvariem un izveido tīmekļa izsekošanas sistēmu, kas dotu iespēju apzināt gadījumus, kad ESI fondu finansējums ir kombinēts ar “Apvārsnis 2020”, ESIF un citu Kopienas finansētu programmu finansējumu; atzinīgi vērtē plānu ieviest izcilības zīmogu pieteikumu iesniedzējiem, kas ir atzīti par izciliem, bet nevar saņemt “Apvārsnis 2020” finansējumu, nolūkā palīdzēt viņiem piekļūt ESI fondiem;

| 27. | aicina Komisiju izveidot saskanīgu pastāvīgas novērtēšanas procesu, lai regulāri novērtētu progresu ceļā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un ierosinātu attiecīgus pasākumus to sasniegšanai, kā arī ieteikumus par kohēzijas politiku laikam pēc 2020. gada; uzsver arī Parlamenta funkciju koordinēti — ne tikai Parlamentā, bet arī ar visām attiecīgajām iestādēm — uzraudzīt stratēģijas “Eiropa 2020” un kohēzijas politikas īstenošanu; šajā sakarā aicina savlaicīgi iesaistīt Parlamentu visās attiecīgajās diskusijās par stratēģijas aptverto rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu un novērtēšanu; norāda, ka ir svarīgi šajā viedokļu apmaiņā iesaistīt arī Reģionu komiteju, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, valstu un reģionu parlamentus, vietējās un reģionālās iestādes, citas ieinteresētās personas un puses; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju izveidot saskanīgu pastāvīgas novērtēšanas procesu, lai regulāri novērtētu progresu ceļā uz stratēģijas “Eiropa 2020” mērķiem un ierosinātu attiecīgus pasākumus to sasniegšanai, kā arī ieteikumus par kohēzijas politiku laikam pēc 2020. gada; uzsver arī Parlamenta funkciju koordinēti — ne tikai Parlamentā, bet arī ar visām attiecīgajām iestādēm — uzraudzīt stratēģijas “Eiropa 2020” un kohēzijas politikas īstenošanu; šajā sakarā aicina savlaicīgi iesaistīt Parlamentu visās attiecīgajās diskusijās par stratēģijas aptverto rīcībpolitiku izstrādi, īstenošanu un novērtēšanu; norāda, ka ir svarīgi šajā viedokļu apmaiņā iesaistīt arī Reģionu komiteju, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju, valstu un reģionu parlamentus, vietējās un reģionālās iestādes, citas ieinteresētās personas un puses;

Turpmākā kohēzijas politika — raugoties tālāk par īstermiņa posmu

| 28. | uzskata, ka stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšana, pēc kuras sekos priekšlikums par daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014.–2020. gadam starpposma pārskatīšanu, kalpos par pamatu turpmākajai kohēzijas politikas struktūrai pēc 2020. gada, kā arī citiem DFS instrumentiem; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi efektīvi risināt visus šeit izvirzītos problēmjautājumus, vienlaikus nodrošinot stratēģiskās pieejas nepārtrauktību; atgādina arī par ES mēroga kohēzijas politikas pievienoto vērtību un ka tai arī turpmāk jābūt galvenajam ES ieguldījumu instrumentam izaugsmei, darbvietu izveidei un klimata aizsardzībai, vienlaikus nodrošinot līdzsvarotu, harmonisku attīstību visā ES, tādējādi veicinot pārmaiņas un stimulējot labklājību, tostarp mazāk attīstītos reģionos; šajā sakarā uzsver, ka ESI fondiem pēc 2020. gada ir nepieciešams nodrošināt ilgtspējīgu finansējuma līmeni; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka stratēģijas “Eiropa 2020” pārskatīšana, pēc kuras sekos priekšlikums par daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2014.–2020. gadam starpposma pārskatīšanu, kalpos par pamatu turpmākajai kohēzijas politikas struktūrai pēc 2020. gada, kā arī citiem DFS instrumentiem; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi efektīvi risināt visus šeit izvirzītos problēmjautājumus, vienlaikus nodrošinot stratēģiskās pieejas nepārtrauktību; atgādina arī par ES mēroga kohēzijas politikas pievienoto vērtību un ka tai arī turpmāk jābūt galvenajam ES ieguldījumu instrumentam izaugsmei, darbvietu izveidei un klimata aizsardzībai, vienlaikus nodrošinot līdzsvarotu, harmonisku attīstību visā ES, tādējādi veicinot pārmaiņas un stimulējot labklājību, tostarp mazāk attīstītos reģionos; šajā sakarā uzsver, ka ESI fondiem pēc 2020. gada ir nepieciešams nodrošināt ilgtspējīgu finansējuma līmeni;

| 29. | norāda, ka gan turpmākā kohēzijas politika, gan turpmākā ES ilgtermiņa stratēģija būtu jāizveido pirms Komisijas pašreizējā pilnvaru termiņa beigām, paturot prātā, ka 2019. gadā notiks Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un ka tas likumdevējiem uzliek būtiskus laika ierobežojumus attiecībā uz sarunu kalendāru, bet jaunajam Komisijas sastāvam un dalībvalstīm — attiecībā uz jaunu partnerības nolīgumu un darbības programmu sagatavošanu un pieņemšanu pirms nākamās DFS sākuma; vienlaikus norāda, ka tiks sāktas sarunas arī par turpmāko DFS; tādēļ aicina Komisiju apsvērt visus īpašos ierobežojumus, ko uzliek sasaistes un laika koordinācijas prasības, un izstrādāt saskaņotu pieeju attiecībā uz ES turpmāko ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu stratēģiju, ES budžetu, īpaši kohēzijas politiku, un citiem DFS instrumentiem; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka gan turpmākā kohēzijas politika, gan turpmākā ES ilgtermiņa stratēģija būtu jāizveido pirms Komisijas pašreizējā pilnvaru termiņa beigām, paturot prātā, ka 2019. gadā notiks Eiropas Parlamenta vēlēšanas, un ka tas likumdevējiem uzliek būtiskus laika ierobežojumus attiecībā uz sarunu kalendāru, bet jaunajam Komisijas sastāvam un dalībvalstīm — attiecībā uz jaunu partnerības nolīgumu un darbības programmu sagatavošanu un pieņemšanu pirms nākamās DFS sākuma; vienlaikus norāda, ka tiks sāktas sarunas arī par turpmāko DFS; tādēļ aicina Komisiju apsvērt visus īpašos ierobežojumus, ko uzliek sasaistes un laika koordinācijas prasības, un izstrādāt saskaņotu pieeju attiecībā uz ES turpmāko ilgtspējīgas izaugsmes un darbvietu stratēģiju, ES budžetu, īpaši kohēzijas politiku, un citiem DFS instrumentiem;

o

o o

| 30. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstīm un reģioniem. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstīm un reģioniem.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 303. lpp.

(6)  OV L 347, 20.12.2013., 281. lpp.

(7)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(8)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0002.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0015.

(11)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0132.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0068.

(13)  OV L 123, 19.5.2015., 98. lpp.

(14)  OV C 19, 21.1.2015., 9. lpp.

(15)  https://portal.cor.europa.eu/europe2020/SiteCollectionDocuments/2459-brochure-BlueprintEU2020.pdf.

(16)  OV C 242, 23.7.2015., 43. lpp.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/45

---

P8_TA(2015)0385

Eiropas strukturālie un investīciju fondi un pareiza ekonomikas pārvaldība

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem un pareizu ekonomikas pārvaldību: norādes Kopīgo noteikumu regulas 23. panta īstenošanai (2015/2052(INI))

(2017/C 355/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par norādēm par to, kā piemērojami Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā paredzētie pasākumi, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību (COM(2014)0494) (turpmāk “Norādes”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par norādēm par to, kā piemērojami Regulas (ES) Nr. 1303/2013 23. pantā paredzētie pasākumi, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību (COM(2014)0494) (turpmāk “Norādes”),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 4., 162., 174. līdz 178. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 4., 162., 174. līdz 178. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “KNR”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “KNR”),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par 23. pantu, kas iekļauts paziņojumā par Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par 23. pantu, kas iekļauts paziņojumā par Regulu (ES) Nr. 1303/2013 (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par reģionālo un vietējo pašvaldības iestāžu budžeta ierobežojumu ietekmi uz ES struktūrfondu izdevumiem dalībvalstīs (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 8. oktobra rezolūciju par reģionālo un vietējo pašvaldības iestāžu budžeta ierobežojumu ietekmi uz ES struktūrfondu izdevumiem dalībvalstīs (3),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā (4),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas Komisijas 7. un 8. progresa ziņojumu par ES kohēzijas politiku un 2013. gada stratēģisko ziņojumu par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā, (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas Komisijas 7. un 8. progresa ziņojumu par ES kohēzijas politiku un 2013. gada stratēģisko ziņojumu par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā, (5),

| — | ņemot vērā 2014. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2014. gada prioritāšu īstenošana (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 22. oktobra rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu: 2014. gada prioritāšu īstenošana (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlijā publicēto Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē: Attīstības un labas pārvaldības veicināšana ES reģionos un pilsētās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlijā publicēto Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju — Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē: Attīstības un labas pārvaldības veicināšana ES reģionos un pilsētās,

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 18. aprīļa ziņojumu “Kohēzijas politika — 2013. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā” (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 18. aprīļa ziņojumu “Kohēzijas politika — 2013. gada stratēģiskais ziņojums par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā” (COM(2013)0210),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 12. februāra atzinumu par norādēm par pasākumiem, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 12. februāra atzinumu par norādēm par pasākumiem, kuri saista Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada janvāra pētījumu “Eiropas ekonomikas pārvaldība un kohēzijas politika” (Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada janvāra pētījumu “Eiropas ekonomikas pārvaldība un kohēzijas politika” (Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada decembra ziņojumu “Eiropas strukturālie un investīciju fondi un pareiza ekonomikas pārvaldība: pamatnostādnes Kopīgo noteikumu regulas 23. panta īstenošanai” (Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada decembra ziņojumu “Eiropas strukturālie un investīciju fondi un pareiza ekonomikas pārvaldība: pamatnostādnes Kopīgo noteikumu regulas 23. panta īstenošanai” (Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, B departaments — Struktūrpolitika un kohēzijas politika),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A8-0268/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A8-0268/2015),

| A. | tā kā kohēzijas politika ir uz LESD balstīta politika un Eiropas solidaritātes izpausme, kuras mērķis ir stiprināt ES ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un jo īpaši mazināt atšķirības starp reģioniem, lai veicinātu līdzsvarotu un harmonisku sociāli ekonomisko attīstību; tā kā tā ir arī investīciju politika, kas veicina stratēģijas “Eiropa 2020” jeb stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzijas politika ir uz LESD balstīta politika un Eiropas solidaritātes izpausme, kuras mērķis ir stiprināt ES ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju un jo īpaši mazināt atšķirības starp reģioniem, lai veicinātu līdzsvarotu un harmonisku sociāli ekonomisko attīstību; tā kā tā ir arī investīciju politika, kas veicina stratēģijas “Eiropa 2020” jeb stratēģijas gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei mērķu sasniegšanu;

| B. | tā kā ar kohēzijas politikas pašreizējo tiesisko regulējumu vienlaikus tiek veidota saikne ar ES stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, Eiropas pusgadu un ES 2020. gada integrētās stratēģijas pamatnostādnēm, kā arī ar konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem (CSR) un Padomes ieteikumiem, šai politikai tomēr ir ļoti specifiski uzdevumi, mērķi un horizontālie principi; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar kohēzijas politikas pašreizējo tiesisko regulējumu vienlaikus tiek veidota saikne ar ES stratēģiju gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei, Eiropas pusgadu un ES 2020. gada integrētās stratēģijas pamatnostādnēm, kā arī ar konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem (CSR) un Padomes ieteikumiem, šai politikai tomēr ir ļoti specifiski uzdevumi, mērķi un horizontālie principi;

| C. | tā kā Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondu) pašreizējā tiesiskā regulējuma mērķis ir pastiprināt koordināciju, papildināmību un sinerģiju ar citām ES politikas jomām un instrumentiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu (ESI fondu) pašreizējā tiesiskā regulējuma mērķis ir pastiprināt koordināciju, papildināmību un sinerģiju ar citām ES politikas jomām un instrumentiem;

| D. | tā kā ir pierādījies, ka laba pārvaldība un efektīvas publiskās iestādes ir būtiskas ilgtspējīgai un ilgtermiņa ekonomikas izaugsmei, darbvietu radīšanai un sociālajai un teritoriālajai attīstībai, savukārt mazāk pierādījumu ir par makroekonomiskajiem faktoriem, kuri ietekmē kohēzijas politikas darbību; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir pierādījies, ka laba pārvaldība un efektīvas publiskās iestādes ir būtiskas ilgtspējīgai un ilgtermiņa ekonomikas izaugsmei, darbvietu radīšanai un sociālajai un teritoriālajai attīstībai, savukārt mazāk pierādījumu ir par makroekonomiskajiem faktoriem, kuri ietekmē kohēzijas politikas darbību;

| E. | tā kā ekonomikas un finanšu neprognozējamība un juridiskā nenoteiktība var samazināt publisko un privāto investīciju līmeni, apdraudot kohēzijas politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ekonomikas un finanšu neprognozējamība un juridiskā nenoteiktība var samazināt publisko un privāto investīciju līmeni, apdraudot kohēzijas politikas mērķu sasniegšanu;

| F. | tā kā norādes attiecas uz pirmo pasākumu kopumu, saistot ESI fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību saskaņā ar KNR 23. pantu; tā kā tas ir saistīts ar neobligāto maksājumu pārplānošanu un pārtraukšanu, un tā ir atšķirība no KNR 23. pantā paredzētā otrā pasākumu kopuma, kura gadījumā prasīts apturēt saistības vai maksājumus, ja dalībvalstis ekonomikas pārvaldības procesā nespēj veikt korektīvus pasākumus; |
| --- | --- |

F.

tā kā norādes attiecas uz pirmo pasākumu kopumu, saistot ESI fondu efektivitāti ar pareizu ekonomikas pārvaldību saskaņā ar KNR 23. pantu; tā kā tas ir saistīts ar neobligāto maksājumu pārplānošanu un pārtraukšanu, un tā ir atšķirība no KNR 23. pantā paredzētā otrā pasākumu kopuma, kura gadījumā prasīts apturēt saistības vai maksājumus, ja dalībvalstis ekonomikas pārvaldības procesā nespēj veikt korektīvus pasākumus;

| G. | tā kā konkrētai valstij adresētu ieteikumu īstenošanas rezultāti dalībvalstīs nav apmierinoši, ko apliecina Komisijas novērtējums par to, kā īstenoti 279 šādi ieteikumi, kas sniegti 2012. un 2013. gadā, proti, 28 ieteikumi (10 %) bija pilnībā īstenoti vai to īstenošanā bija panākts ievērojams progress, 136 ieteikumu (48,7 %) īstenošanā bija sasniegts zināms progress, bet 115 (41,2 %) — neliels vai nekāds progress, |
| --- | --- |

G.

tā kā konkrētai valstij adresētu ieteikumu īstenošanas rezultāti dalībvalstīs nav apmierinoši, ko apliecina Komisijas novērtējums par to, kā īstenoti 279 šādi ieteikumi, kas sniegti 2012. un 2013. gadā, proti, 28 ieteikumi (10 %) bija pilnībā īstenoti vai to īstenošanā bija panākts ievērojams progress, 136 ieteikumu (48,7 %) īstenošanā bija sasniegts zināms progress, bet 115 (41,2 %) — neliels vai nekāds progress,

ESI fondu efektivitātes saistīšana ar pareizu ekonomikas pārvaldību

| 1. | uzsver to, cik kohēzijas politikas instrumenti un resursi ir svarīgi, lai saglabātu investīciju ar Eiropas pievienoto vērtību līmeni dalībvalstīs un reģionos, sekmējot darbvietu radīšanu un sociāli ekonomisko apstākļu uzlabošanu, it īpaši, ja investīcijas ir būtiski samazinājušās ekonomikas un finanšu krīzes dēļ; |
| --- | --- |

1.

uzsver to, cik kohēzijas politikas instrumenti un resursi ir svarīgi, lai saglabātu investīciju ar Eiropas pievienoto vērtību līmeni dalībvalstīs un reģionos, sekmējot darbvietu radīšanu un sociāli ekonomisko apstākļu uzlabošanu, it īpaši, ja investīcijas ir būtiski samazinājušās ekonomikas un finanšu krīzes dēļ;

| 2. | uzskata, ka ESI fondu politikas mērķu un uzdevumu sasniegšanu nedrīkstētu kavēt ekonomikas pārvaldības mehānismi, kaut arī atzīstama ir to nozīme, veicinot stabilu makroekonomisko vidi un efektīvu, lietderīgu un uz rezultātiem orientētu kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka ESI fondu politikas mērķu un uzdevumu sasniegšanu nedrīkstētu kavēt ekonomikas pārvaldības mehānismi, kaut arī atzīstama ir to nozīme, veicinot stabilu makroekonomisko vidi un efektīvu, lietderīgu un uz rezultātiem orientētu kohēzijas politiku;

| 3. | uzskata, ka KNR 23. pants būtu izmantojams tikai kā galējais līdzeklis, lai sekmētu ESI fondu efektīvu īstenošanu; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka KNR 23. pants būtu izmantojams tikai kā galējais līdzeklis, lai sekmētu ESI fondu efektīvu īstenošanu;

| 4. | uzsver, ka atšķirībā no Eiropas pusgada cikla, ESI fondu programmām un mērķiem ir daudzgadu un ilgtermiņa raksturs; šajā sakarībā norāda uz nepieciešamību precizēt mehānismus Eiropas pusgada īstenošanai un aicina nodrošināt ciešu koordināciju gan starp šiem abiem procesiem, gan starp iestādēm, kas ir atbildīgas par to īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka atšķirībā no Eiropas pusgada cikla, ESI fondu programmām un mērķiem ir daudzgadu un ilgtermiņa raksturs; šajā sakarībā norāda uz nepieciešamību precizēt mehānismus Eiropas pusgada īstenošanai un aicina nodrošināt ciešu koordināciju gan starp šiem abiem procesiem, gan starp iestādēm, kas ir atbildīgas par to īstenošanu;

| 5. | uzsver, ka Komisijai ir jāiesniedz baltā grāmata, kurā būtu ņemta vērā publisko investīciju ietekme ilgtermiņā un ar kuru izveidotu investīciju kvalitātes tipoloģiju, lai varētu precīzi noteikt tās investīcijas, kuras dod vislabākos rezultātus ilgtermiņā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka Komisijai ir jāiesniedz baltā grāmata, kurā būtu ņemta vērā publisko investīciju ietekme ilgtermiņā un ar kuru izveidotu investīciju kvalitātes tipoloģiju, lai varētu precīzi noteikt tās investīcijas, kuras dod vislabākos rezultātus ilgtermiņā;

| 6. | atgādina, ka kohēzijas politikai ir bijusi nozīmīga loma un tā būtiski palīdzēja, reaģējot uz makroekonomikas un fiskālajiem ierobežojumiem saistībā ar pašreizējo krīzi, jo laikā no 2007. gada līdz 2012. gadam tika veikta pārplānošana attiecībā uz vairāk nekā 11 % līdzekļu no pieejamā budžeta, lai risinātu visaktuālākās vajadzības un stiprinātu konkrētus pasākumus; šajā sakarībā uzsver, ka vairākās dalībvalstīs kohēzijas politikas ietvaros tika veikti vairāk nekā 80 % publisko investīciju periodā no 2007. līdz 2013. gadam; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka kohēzijas politikai ir bijusi nozīmīga loma un tā būtiski palīdzēja, reaģējot uz makroekonomikas un fiskālajiem ierobežojumiem saistībā ar pašreizējo krīzi, jo laikā no 2007. gada līdz 2012. gadam tika veikta pārplānošana attiecībā uz vairāk nekā 11 % līdzekļu no pieejamā budžeta, lai risinātu visaktuālākās vajadzības un stiprinātu konkrētus pasākumus; šajā sakarībā uzsver, ka vairākās dalībvalstīs kohēzijas politikas ietvaros tika veikti vairāk nekā 80 % publisko investīciju periodā no 2007. līdz 2013. gadam;

| 7. | prasa Komisijai sniegt papildu analītiskos datus par makroekonomisko mehānismu ietekmi un nozīmi uz reģionālo attīstību, par kohēzijas politikas efektivitāti un par mijiedarbību starp Eiropas ekonomikas pārvaldības ietvaru un kohēzijas politiku, kā arī sniegt konkrētu informāciju par to, kā kohēzijas politika veicina attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu un Padomes ieteikumu īstenošanu; |
| --- | --- |

7.

prasa Komisijai sniegt papildu analītiskos datus par makroekonomisko mehānismu ietekmi un nozīmi uz reģionālo attīstību, par kohēzijas politikas efektivitāti un par mijiedarbību starp Eiropas ekonomikas pārvaldības ietvaru un kohēzijas politiku, kā arī sniegt konkrētu informāciju par to, kā kohēzijas politika veicina attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu un Padomes ieteikumu īstenošanu;

| 8. | aicina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot elastību, kas jau pieejama saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis pēc iespējas labāk izmantot elastību, kas jau pieejama saskaņā ar Stabilitātes un izaugsmes pakta noteikumiem;

Pārplānošana saskaņā ar KNR 23. pantu

Vispārīgi apsvērumi

| 9. | atgādina, ka jebkāds lēmums par pārplānošanu vai apturēšanu saskaņā ar KNR 23. pantu ir jāizmanto tikai ārkārtas situācijās un tam jābūt labi izvērtētam, rūpīgi pamatotam un piesardzīgi īstenotam, norādot skartās programmas vai prioritātes, lai nodrošinātu pārredzamību un dotu iespēju pārbaudei un pārskatīšanai; turklāt uzsver, ka šādi lēmumi nedrīkst palielināt grūtības, ar ko reģioni un dalībvalstis jau saskaras sociāli ekonomiskās vides vai to ģeogrāfiskās atrašanās vietas un specifikas dēļ LESD 174. un 349. panta izpratnē; |
| --- | --- |

9.

atgādina, ka jebkāds lēmums par pārplānošanu vai apturēšanu saskaņā ar KNR 23. pantu ir jāizmanto tikai ārkārtas situācijās un tam jābūt labi izvērtētam, rūpīgi pamatotam un piesardzīgi īstenotam, norādot skartās programmas vai prioritātes, lai nodrošinātu pārredzamību un dotu iespēju pārbaudei un pārskatīšanai; turklāt uzsver, ka šādi lēmumi nedrīkst palielināt grūtības, ar ko reģioni un dalībvalstis jau saskaras sociāli ekonomiskās vides vai to ģeogrāfiskās atrašanās vietas un specifikas dēļ LESD 174. un 349. panta izpratnē;

| 10. | uzskata, ka pašreizējā plānošanas periodā pieņemtajos partnerības nolīgumos un programmās ir ņemti vērā attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi un Padomes ieteikumi, tāpēc ir radīts labs pamats, lai izvairītos no jebkādas pārplānošanas vidējā termiņā, ja vien ekonomiskie apstākļi būtiski nepasliktināsies; |
| --- | --- |

10.

uzskata, ka pašreizējā plānošanas periodā pieņemtajos partnerības nolīgumos un programmās ir ņemti vērā attiecīgie konkrētai valstij adresētie ieteikumi un Padomes ieteikumi, tāpēc ir radīts labs pamats, lai izvairītos no jebkādas pārplānošanas vidējā termiņā, ja vien ekonomiskie apstākļi būtiski nepasliktināsies;

| 11. | uzsver, ka bieža pārplānošana būtu neproduktīva un no tās būtu jāizvairās, lai netraucētu fondu pārvaldību vai neapdraudētu daudzgadu ieguldījumu stratēģijas stabilitāti un prognozējamību, kā arī novērstu jebkādu negatīvu ietekmi, tostarp ESI fondu apgūšanā; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka bieža pārplānošana būtu neproduktīva un no tās būtu jāizvairās, lai netraucētu fondu pārvaldību vai neapdraudētu daudzgadu ieguldījumu stratēģijas stabilitāti un prognozējamību, kā arī novērstu jebkādu negatīvu ietekmi, tostarp ESI fondu apgūšanā;

| 12. | šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas piesardzīgo pieeju attiecībā uz pārplānošanu un tās nodomu šo procesu veikt tikai minimāli nepieciešamajā apjomā; aicina īstenot t. s. agrīnās brīdināšanas pieeju, lai informētu attiecīgās dalībvalstis par pārplānošanas procedūras uzsākšanu saskaņā ar KNR 23. pantu, un uzsver, ka pirms ikviena pārplānošanas pieprasījuma jānotiek konsultācijām ar uzraudzības komiteju; |
| --- | --- |

12.

šajā sakarībā atzinīgi vērtē Komisijas piesardzīgo pieeju attiecībā uz pārplānošanu un tās nodomu šo procesu veikt tikai minimāli nepieciešamajā apjomā; aicina īstenot t. s. agrīnās brīdināšanas pieeju, lai informētu attiecīgās dalībvalstis par pārplānošanas procedūras uzsākšanu saskaņā ar KNR 23. pantu, un uzsver, ka pirms ikviena pārplānošanas pieprasījuma jānotiek konsultācijām ar uzraudzības komiteju;

| 13. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm visaptveroši analizēt visas citas pieejamās iespējas bez KNR 23. panta piemērošanas, lai risinātu tādus jautājumus, kas var sekmēt pieprasījumu veikt pārplānošanu; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar attiecīgajām dalībvalstīm visaptveroši analizēt visas citas pieejamās iespējas bez KNR 23. panta piemērošanas, lai risinātu tādus jautājumus, kas var sekmēt pieprasījumu veikt pārplānošanu;

| 14. | pauž nožēlu par jebkādu nesamērīgu administratīvā sloga pieaugumu visos pārvaldes līmeņos un ar to saistītajām izmaksām, ņemot vērā stingros termiņus un pārplānošanas procedūras sarežģītību saskaņā ar KNR 23. pantu; brīdina, ka pārplānošanas procedūras saskaņā ar KNR 23. pantu var pārklāties ar turpmākajiem Eiropas pusgada cikliem; aicina Komisiju KNR 23. panta 16. punktā paredzētās pārskatīšanas gaitā apsvērt iespēju atkārtoti izvērtēt termiņu piemērošanu; |
| --- | --- |

14.

pauž nožēlu par jebkādu nesamērīgu administratīvā sloga pieaugumu visos pārvaldes līmeņos un ar to saistītajām izmaksām, ņemot vērā stingros termiņus un pārplānošanas procedūras sarežģītību saskaņā ar KNR 23. pantu; brīdina, ka pārplānošanas procedūras saskaņā ar KNR 23. pantu var pārklāties ar turpmākajiem Eiropas pusgada cikliem; aicina Komisiju KNR 23. panta 16. punktā paredzētās pārskatīšanas gaitā apsvērt iespēju atkārtoti izvērtēt termiņu piemērošanu;

KNR horizontālie principi

| 15. | pauž bažas par to, ka norādēs nav skaidras atsauces uz vispārējiem un horizontāliem principiem, kas noteikti KNR 4. līdz 8. pantā, un atgādina, ka KNR 23. panta interpretācijai ir jāatbilst šiem principiem un tie ir jāņem vērā, turklāt jo īpaši tas attiecas uz partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principiem kā arī regulu un vienoto stratēģisko satvaru kopumā; šajā sakarībā aicina Komisiju precizēt, kā šie principi īpaši tiks ņemti vērā, piemērojot KNR 23. panta noteikumus; |
| --- | --- |

15.

pauž bažas par to, ka norādēs nav skaidras atsauces uz vispārējiem un horizontāliem principiem, kas noteikti KNR 4. līdz 8. pantā, un atgādina, ka KNR 23. panta interpretācijai ir jāatbilst šiem principiem un tie ir jāņem vērā, turklāt jo īpaši tas attiecas uz partnerības un daudzlīmeņu pārvaldības principiem kā arī regulu un vienoto stratēģisko satvaru kopumā; šajā sakarībā aicina Komisiju precizēt, kā šie principi īpaši tiks ņemti vērā, piemērojot KNR 23. panta noteikumus;

KNR 23. panta vietējā dimensija

| 16. | uzsver, ka valsts parāda pieaugums galvenokārt ir saistīts ar dalībvalstu valdību īstenoto politiku un pauž nopietnas bažas, ka nespēja valstu līmenī pienācīgi risināt makroekonomikas problēmas var negatīvi atsaukties uz vietējā līmeņa iestādēm un ESI fondu saņēmējiem un pieprasītājiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka valsts parāda pieaugums galvenokārt ir saistīts ar dalībvalstu valdību īstenoto politiku un pauž nopietnas bažas, ka nespēja valstu līmenī pienācīgi risināt makroekonomikas problēmas var negatīvi atsaukties uz vietējā līmeņa iestādēm un ESI fondu saņēmējiem un pieprasītājiem;

| 17. | atgādina, ka 2014.–2020. gada kohēzijas politikā paredzētie tematiskās koncentrācijas noteikumi pieļauj zināmu elastību dalībvalstu un reģionu vajadzību risināšanā un norāda, ka KNR 23. panta piemērošana var ierobežot šo elastību; atgādina, ka ir jāņem vērā galvenās teritoriālās problēmas, kā arī subsidiaritātes princips, kā paredzēts KNR 4. panta 3. punktā; |
| --- | --- |

17.

atgādina, ka 2014.–2020. gada kohēzijas politikā paredzētie tematiskās koncentrācijas noteikumi pieļauj zināmu elastību dalībvalstu un reģionu vajadzību risināšanā un norāda, ka KNR 23. panta piemērošana var ierobežot šo elastību; atgādina, ka ir jāņem vērā galvenās teritoriālās problēmas, kā arī subsidiaritātes princips, kā paredzēts KNR 4. panta 3. punktā;

| 18. | prasa Komisijai rīkoties saskaņā ar KNR 5. pantu un jau iepriekš un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un partneriem izvērtēt to, kāda ietekme un izmaksu lietderība reģionālā un vietējā līmenī būs jebkādiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar KNR 23. pantu; |
| --- | --- |

18.

prasa Komisijai rīkoties saskaņā ar KNR 5. pantu un jau iepriekš un ciešā sadarbībā ar dalībvalstīm un partneriem izvērtēt to, kāda ietekme un izmaksu lietderība reģionālā un vietējā līmenī būs jebkādiem pasākumiem, kas pieņemti saskaņā ar KNR 23. pantu;

| 19. | uzsver, ka vietējās un reģionālās iestādes aktīvi jāiesaista jebkādā pārplānošanas pasākumā, turklāt uzskata — tā kā ESI fondi ir saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību, Eiropas pusgadam būtu jāpiešķir teritoriāla dimensija, iesaistot arī minētās iestādes; |
| --- | --- |

19.

uzsver, ka vietējās un reģionālās iestādes aktīvi jāiesaista jebkādā pārplānošanas pasākumā, turklāt uzskata — tā kā ESI fondi ir saistīti ar pareizu ekonomikas pārvaldību, Eiropas pusgadam būtu jāpiešķir teritoriāla dimensija, iesaistot arī minētās iestādes;

| 20. | prasa Komisijai KNR 23. panta piemērošanā ievērot samērīguma principu, ņemt vērā situāciju tajās dalībvalstīs un reģionos, kas saskaras ar sociāli ekonomiskām grūtībām un kur ESI fondi nodrošina ievērojamu daļu investīciju, turklāt šāda rīcība vēl jo vairāk nepieciešama sakarā ar krīzi; uzsver, ka nedrīkst turpināt ietekmēt dalībvalstis un reģionus, jo īpaši tos, kuru attīstība ir atpalikusi; |
| --- | --- |

20.

prasa Komisijai KNR 23. panta piemērošanā ievērot samērīguma principu, ņemt vērā situāciju tajās dalībvalstīs un reģionos, kas saskaras ar sociāli ekonomiskām grūtībām un kur ESI fondi nodrošina ievērojamu daļu investīciju, turklāt šāda rīcība vēl jo vairāk nepieciešama sakarā ar krīzi; uzsver, ka nedrīkst turpināt ietekmēt dalībvalstis un reģionus, jo īpaši tos, kuru attīstība ir atpalikusi;

Starptautiskā koordinācija, pārredzamība un atbildība

| 21. | atgādina, ka spēcīga iestāžu koordinācija ir būtiska, lai nodrošinātu politikas virzienu pienācīgu sinerģiju un papildināmību, kā arī pareizas ekonomikas pārvaldības ietvara atbilstošu un stabilu īstenošanu un tā mijiedarbību ar kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka spēcīga iestāžu koordinācija ir būtiska, lai nodrošinātu politikas virzienu pienācīgu sinerģiju un papildināmību, kā arī pareizas ekonomikas pārvaldības ietvara atbilstošu un stabilu īstenošanu un tā mijiedarbību ar kohēzijas politiku;

| 22. | aicina nodrošināt atbilstošu informācijas plūsmu starp Komisiju, Padomi un Parlamentu un publisku diskusiju rīkot atbilstošā politiskā līmenī, lai nodrošinātu vienotu izpratni attiecībā uz to, kā interpretēt nosacījumus KNR 23. panta piemērošanai; šajā sakarībā atgādina, ka ir nepieciešams īpašs par kohēzijas politiku atbildīgs Padomes sastāvs, kas atbildētu par lēmumiem saskaņā KNR 23. pantu; |
| --- | --- |

22.

aicina nodrošināt atbilstošu informācijas plūsmu starp Komisiju, Padomi un Parlamentu un publisku diskusiju rīkot atbilstošā politiskā līmenī, lai nodrošinātu vienotu izpratni attiecībā uz to, kā interpretēt nosacījumus KNR 23. panta piemērošanai; šajā sakarībā atgādina, ka ir nepieciešams īpašs par kohēzijas politiku atbildīgs Padomes sastāvs, kas atbildētu par lēmumiem saskaņā KNR 23. pantu;

| 23. | uzskata, ka ir būtiski nodrošināt pārredzamību un atbildību, piešķirot Parlamentam tiesības īstenot demokrātisko pārraudzību pār KNR 23. pantā paredzēto pārvaldības sistēmu, ar kuru tiek ieviesti būtiski ierobežojumi attiecībā uz augšupējo sistēmu, kas ir svarīga kohēzijas politikas iezīme; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka ir būtiski nodrošināt pārredzamību un atbildību, piešķirot Parlamentam tiesības īstenot demokrātisko pārraudzību pār KNR 23. pantā paredzēto pārvaldības sistēmu, ar kuru tiek ieviesti būtiski ierobežojumi attiecībā uz augšupējo sistēmu, kas ir svarīga kohēzijas politikas iezīme;

Maksājumu apturēšana

| 24. | atgādina, ka par maksājumu apturēšanu lemj Padome, pamatojoties uz Komisijas ierosinājumu gadījumā, ja attiecīgā dalībvalsts nerīkojas efektīvi; uzsver KNR 23. pantā paredzētās nopietnās tiesiskās garantijas, lai nodrošinātu apturēšanas mehānisma izmantošanu vien ārkārtas gadījumos; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka par maksājumu apturēšanu lemj Padome, pamatojoties uz Komisijas ierosinājumu gadījumā, ja attiecīgā dalībvalsts nerīkojas efektīvi; uzsver KNR 23. pantā paredzētās nopietnās tiesiskās garantijas, lai nodrošinātu apturēšanas mehānisma izmantošanu vien ārkārtas gadījumos;

| 25. | uzsver, ka jebkāda maksājumu apturēšana pēc būtības ir sods, un aicina Komisiju savu rīcības brīvību maksājumu apturēšanas ierosināšanā izmantot ar vislielāko piesardzību un stingri saskaņā ar KNR 23. panta 6. punktu, pirms tam pienācīgi izvērtējot visu attiecīgo informāciju un elementus, kas izriet no strukturētajā dialogā paustajiem viedokļiem; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka jebkāda maksājumu apturēšana pēc būtības ir sods, un aicina Komisiju savu rīcības brīvību maksājumu apturēšanas ierosināšanā izmantot ar vislielāko piesardzību un stingri saskaņā ar KNR 23. panta 6. punktu, pirms tam pienācīgi izvērtējot visu attiecīgo informāciju un elementus, kas izriet no strukturētajā dialogā paustajiem viedokļiem;

| 26. | saistībā ar kritērijiem apturamo programmu un maksājumu apjomu noteikšanai saskaņā ar pirmo pasākumu kopumu atzinīgi vērtē norādēs izmantoto piesardzīgo pieeju, atbilstoši kurai tiks ņemti vērā ekonomiskie un sociālie apstākļi dalībvalstīs, apsverot mīkstinošus faktorus, kas līdzīgi tiem, kas saistībā ar apturēšanu paredzēti KNR 23. panta 9. punktā; |
| --- | --- |

26.

saistībā ar kritērijiem apturamo programmu un maksājumu apjomu noteikšanai saskaņā ar pirmo pasākumu kopumu atzinīgi vērtē norādēs izmantoto piesardzīgo pieeju, atbilstoši kurai tiks ņemti vērā ekonomiskie un sociālie apstākļi dalībvalstīs, apsverot mīkstinošus faktorus, kas līdzīgi tiem, kas saistībā ar apturēšanu paredzēti KNR 23. panta 9. punktā;

| 27. | aicina Komisiju izveidot grafiku, lai atceltu KNR 23. panta 8. punktā paredzēto programmu apturēšanu; |
| --- | --- |

27.

aicina Komisiju izveidot grafiku, lai atceltu KNR 23. panta 8. punktā paredzēto programmu apturēšanu;

Parlamenta loma saistībā ar KNR 23. pantu

| 28. | pauž nožēlu, ka norādēs nav atsauču uz Parlamenta lomu, turklāt pat neraugoties uz to, ka KNR tika pieņemta saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un ka Parlaments pastāvīgi aicinājis pastiprināt demokrātisko atbildību un kontroli ekonomikas pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

28.

pauž nožēlu, ka norādēs nav atsauču uz Parlamenta lomu, turklāt pat neraugoties uz to, ka KNR tika pieņemta saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru un ka Parlaments pastāvīgi aicinājis pastiprināt demokrātisko atbildību un kontroli ekonomikas pārvaldības jomā;

| 29. | uzskata, ka Parlamenta iesaistīšana jānosaka oficiāli, jo tas ir galvenais demokrātiskais garants KNR 23. panta 15. punkta pareizai piemērošanai, un tas jādara, izmantojot precīzu procedūru, kas paredzētu apspriešanos ar Parlamentu visos posmos attiecībā uz pārplānošanas pieprasījumu pieņemšanu vai jebkādiem priekšlikumiem un lēmumiem par saistību vai maksājumu apturēšanu; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka Parlamenta iesaistīšana jānosaka oficiāli, jo tas ir galvenais demokrātiskais garants KNR 23. panta 15. punkta pareizai piemērošanai, un tas jādara, izmantojot precīzu procedūru, kas paredzētu apspriešanos ar Parlamentu visos posmos attiecībā uz pārplānošanas pieprasījumu pieņemšanu vai jebkādiem priekšlikumiem un lēmumiem par saistību vai maksājumu apturēšanu;

| 30. | uzsver, ka nepieciešama pastāvīga, precīza un pārredzama sadarbība starpiestāžu līmenī un uzskata, ka šādas procedūras ietvaros būtu īstenojami vismaz turpmāk minētie pasākumi:






  — | Komisijai būtu nekavējoties jāinformē Parlaments par konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem un Padomes ieteikumiem, kas ir būtiski saistībā ar ESI fondiem, kā arī par finansiālas palīdzības programmām vai attiecīgiem grozījumiem, kuru rezultātā var tikt iesniegts pārplānošanas pieprasījums saskaņā ar KNR 23. panta 1. punktu; |
| --- | --- | --- |

30.

uzsver, ka nepieciešama pastāvīga, precīza un pārredzama sadarbība starpiestāžu līmenī un uzskata, ka šādas procedūras ietvaros būtu īstenojami vismaz turpmāk minētie pasākumi:

—

Komisijai būtu nekavējoties jāinformē Parlaments par konkrētai valstij adresētiem ieteikumiem un Padomes ieteikumiem, kas ir būtiski saistībā ar ESI fondiem, kā arī par finansiālas palīdzības programmām vai attiecīgiem grozījumiem, kuru rezultātā var tikt iesniegts pārplānošanas pieprasījums saskaņā ar KNR 23. panta 1. punktu;

| — | Komisijai būtu nekavējoties jāinformē Parlaments par jebkādu pārplānošanas pieprasījumu saskaņā ar KNR 23. panta 1. punktu vai jebkuru priekšlikumu lēmumam apturēt maksājumus saskaņā ar KNR 23. panta 6. punktu, pirms turpmākiem soļiem ļaujot Parlamentam paust savu nostāju rezolūcijas veidā; |
| --- | --- |

—

Komisijai būtu nekavējoties jāinformē Parlaments par jebkādu pārplānošanas pieprasījumu saskaņā ar KNR 23. panta 1. punktu vai jebkuru priekšlikumu lēmumam apturēt maksājumus saskaņā ar KNR 23. panta 6. punktu, pirms turpmākiem soļiem ļaujot Parlamentam paust savu nostāju rezolūcijas veidā;

| — | Komisijai būtu jāņem vērā Parlamenta paustā nostāja un jebkādi elementi, kas izriet no strukturētajā dialogā paustajiem viedokļiem saskaņā ar KNR 23. panta 15. punktu; |
| --- | --- |

—

Komisijai būtu jāņem vērā Parlamenta paustā nostāja un jebkādi elementi, kas izriet no strukturētajā dialogā paustajiem viedokļiem saskaņā ar KNR 23. panta 15. punktu;

| — | Parlamentam būtu jāaicina Komisija paskaidrot, vai procesā ir ņemti vērā Parlamenta atzinumi un jebkuri citi viedokļi, kas pausti strukturētajā dialogā; |
| --- | --- |

—

Parlamentam būtu jāaicina Komisija paskaidrot, vai procesā ir ņemti vērā Parlamenta atzinumi un jebkuri citi viedokļi, kas pausti strukturētajā dialogā;

| — | par pārplānošanas pieprasījumiem informē Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un uzklausa to viedokli; |
| --- | --- |

—

par pārplānošanas pieprasījumiem informē Reģionu komiteju un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteju un uzklausa to viedokli;

| — | Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jāiesaistās dialogā par KNR 23. panta piemērošanu, nodrošinot starpiestāžu koordināciju un pienācīgu informācijas plūsmu, kas ļautu uzraudzīt jebkādu procedūru piemērošanu saskaņā ar KNR 23. pantu; |
| --- | --- |

—

Parlamentam, Padomei un Komisijai būtu jāiesaistās dialogā par KNR 23. panta piemērošanu, nodrošinot starpiestāžu koordināciju un pienācīgu informācijas plūsmu, kas ļautu uzraudzīt jebkādu procedūru piemērošanu saskaņā ar KNR 23. pantu;

| 31. | aicina Komisiju saistībā ar KNR 23. panta piemērošanas pārskatīšanu ziņot par tā piemērošanas ietekmi un rezultātiem, ņemot vērā šā panta 17. punktu, tostarp sīki norādīt, cik lielā mērā ikviens pārplānošanas pieprasījums bija pamatots ar attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu vai Padomes ieteikumu īstenošanu un vai ir uzlabojusies pieejamo ESI fondu ietekme uz izaugsmi un konkurētspēju tajās dalībvalstīs, kurās tiek īstenotas finansiālās palīdzības programmas, kā arī sniedzot datus par jebkādiem apturētajiem maksājumiem un attiecīgajām programmām; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju saistībā ar KNR 23. panta piemērošanas pārskatīšanu ziņot par tā piemērošanas ietekmi un rezultātiem, ņemot vērā šā panta 17. punktu, tostarp sīki norādīt, cik lielā mērā ikviens pārplānošanas pieprasījums bija pamatots ar attiecīgo konkrētai valstij adresēto ieteikumu vai Padomes ieteikumu īstenošanu un vai ir uzlabojusies pieejamo ESI fondu ietekme uz izaugsmi un konkurētspēju tajās dalībvalstīs, kurās tiek īstenotas finansiālās palīdzības programmas, kā arī sniedzot datus par jebkādiem apturētajiem maksājumiem un attiecīgajām programmām;

o

o o

| 32. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm un to reģioniem. |
| --- | --- |

32.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm un to reģioniem.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV C 375, 20.12.2013., 2. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0401.

(4)  OV C 161 E, 31.5.2011., 120.lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0132.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0038.

---

Ceturtdiena, 2015. gada 29. oktobris

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/51

---

P8_TA(2015)0388

Turpmākie pasākumi saistībā ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES pilsoņu elektronisko masveida novērošanu

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES pilsoņu elektronisko masveida novērošanu (2015/2635(RSP))

(2017/C 355/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tiesisko regulējumu, kas noteikts ar Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10. un 21. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. un 52. pantu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 6., 8., 9., 10. un 13. pantu, un Eiropas tiesu judikatūru par drošību, privātumu un vārda brīvību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tiesisko regulējumu, kas noteikts ar Līgumu par Eiropas Savienību (LES), jo īpaši tā 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10. un 21. pantu, Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. un 52. pantu, Eiropas Cilvēktiesību konvenciju, jo īpaši tās 6., 8., 9., 10. un 13. pantu, un Eiropas tiesu judikatūru par drošību, privātumu un vārda brīvību,

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras (NDA) novērošanas programmu, novērošanas struktūrām dažādās dalībvalstīs un ietekmi uz ES pilsoņu pamattiesībām un transatlantisko sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā (1) (turpmāk “rezolūcija”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. marta rezolūciju par ASV Nacionālās drošības aģentūras (NDA) novērošanas programmu, novērošanas struktūrām dažādās dalībvalstīs un ietekmi uz ES pilsoņu pamattiesībām un transatlantisko sadarbību tieslietu un iekšlietu jomā (1) (turpmāk “rezolūcija”),

| — | ņemot vērā 2015. gada 19. janvāra darba dokumentu par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar LIBE komitejas veikto izmeklēšanu par ES pilsoņu masveida elektronisko novērošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 19. janvāra darba dokumentu par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar LIBE komitejas veikto izmeklēšanu par ES pilsoņu masveida elektronisko novērošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2015. gada 21. aprīļa rezolūciju par masveida novērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2015. gada 21. aprīļa rezolūciju par masveida novērošanu,

| — | ņemot vērā Padomei un Komisijai uzdotos jautājumus par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES pilsoņu elektronisko masveida novērošanu (O-000114/2015 – B8-0769/2015 un O-000115/2015 – B8-0770/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomei un Komisijai uzdotos jautājumus par turpmākajiem pasākumiem saistībā ar Eiropas Parlamenta 2014. gada 12. marta rezolūciju par ES pilsoņu elektronisko masveida novērošanu (O-000114/2015 – B8-0769/2015 un O-000115/2015 – B8-0770/2015),

| — | ņemot vēra Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vēra Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komiteja rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā savā rezolūcijā Parlaments aicināja ASV iestādes un dalībvalstis aizliegt vispārējās masveida novērošanas darbības un pilsoņu datu apstrādi lielos apjomos un nosodīja zināmās izlūkošanas dienestu darbības, kas ir smagi ietekmējušas ES pilsoņu uzticību un viņu pamattiesības; tā kā rezolūcijā tika minēta citu motīvu iespējama esamība, piemēram, politiska un ekonomiska spiegošana, ņemot vērā zināmo masveida novērošanas programmu darbības spēju; |
| --- | --- |

A.

tā kā savā rezolūcijā Parlaments aicināja ASV iestādes un dalībvalstis aizliegt vispārējās masveida novērošanas darbības un pilsoņu datu apstrādi lielos apjomos un nosodīja zināmās izlūkošanas dienestu darbības, kas ir smagi ietekmējušas ES pilsoņu uzticību un viņu pamattiesības; tā kā rezolūcijā tika minēta citu motīvu iespējama esamība, piemēram, politiska un ekonomiska spiegošana, ņemot vērā zināmo masveida novērošanas programmu darbības spēju;

| B. | tā kā rezolūcijā tika nolemts sākt plānu “Eiropas digitālā personas neaizskaramība — pamattiesību aizsardzība digitālajā laikmetā”, kurā iekļauti astoņi konkrēti pasākumi, un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai tika uzdots viena gada laikā informēt Parlamentu, novērtējot ieteikumu ievērošanas līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā rezolūcijā tika nolemts sākt plānu “Eiropas digitālā personas neaizskaramība — pamattiesību aizsardzība digitālajā laikmetā”, kurā iekļauti astoņi konkrēti pasākumi, un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai tika uzdots viena gada laikā informēt Parlamentu, novērtējot ieteikumu ievērošanas līmeni;

| C. | tā kā 2015. gada 19. janvāra darba dokumentā tika ziņots par notikumiem pēc rezolūcijas pieņemšanas un ir neskaitāmi pierādījumi tam, ka iespējamās elektroniskās masveida novērošanas darbības turpinās, kā arī ziņots par ierosinātā plāna “Eiropas digitālā personas neaizskaramība — pamattiesību aizsardzība digitālajā laikmetā” īstenošanu, norādot, ka atsaucība no rīkoties aicināto iestāžu, dalībvalstu un ieinteresēto personu puses ir neliela; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada 19. janvāra darba dokumentā tika ziņots par notikumiem pēc rezolūcijas pieņemšanas un ir neskaitāmi pierādījumi tam, ka iespējamās elektroniskās masveida novērošanas darbības turpinās, kā arī ziņots par ierosinātā plāna “Eiropas digitālā personas neaizskaramība — pamattiesību aizsardzība digitālajā laikmetā” īstenošanu, norādot, ka atsaucība no rīkoties aicināto iestāžu, dalībvalstu un ieinteresēto personu puses ir neliela;

| D. | tā kā savā rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju un citas ES iestādes, struktūras, birojus un aģentūras rīkoties, ņemot vērā saskaņā ar LESD 265. pantu (“bezdarbība”) izstrādātos ieteikumus; |
| --- | --- |

D.

tā kā savā rezolūcijā Parlaments aicināja Komisiju un citas ES iestādes, struktūras, birojus un aģentūras rīkoties, ņemot vērā saskaņā ar LESD 265. pantu (“bezdarbība”) izstrādātos ieteikumus;

| E. | tā kā “Wikileaks” nesen paziņoja, ka ir notikusi mērķtiecīga vismaz triju Francijas prezidentu, kā arī Francijas Ministru kabineta ministru un Francijas vēstnieka ASV sarunu noklausīšanās; tā kā NDA vismaz desmit iepriekšējos gados ir veikusi šo plaša mēroga stratēģisko un ekonomisko spiegošanu visās Francijas valsts struktūrās un lielākajos Francijas uzņēmumos; |
| --- | --- |

E.

tā kā “Wikileaks” nesen paziņoja, ka ir notikusi mērķtiecīga vismaz triju Francijas prezidentu, kā arī Francijas Ministru kabineta ministru un Francijas vēstnieka ASV sarunu noklausīšanās; tā kā NDA vismaz desmit iepriekšējos gados ir veikusi šo plaša mēroga stratēģisko un ekonomisko spiegošanu visās Francijas valsts struktūrās un lielākajos Francijas uzņēmumos;

| F. | tā kā īpašā referenta vārda brīvības veicināšanas un aizsardzības jautājumos ziņojumā ir teikts, ka šifrēšana un anonimitāte nodrošina tādu privātuma un drošības līmeni, kāds nepieciešams, lai digitālajā laikmetā īstenotu tiesības uz uzskatu un vārda brīvību; tā kā minētajā ziņojumā teikts arī tas, ka šifrēšanas un anonimitātes ierobežojumi ir stingri jāierobežo atbilstoši likumības, nepieciešamības, proporcionalitātes un mērķa leģitimitātes principiem, |
| --- | --- |

F.

tā kā īpašā referenta vārda brīvības veicināšanas un aizsardzības jautājumos ziņojumā ir teikts, ka šifrēšana un anonimitāte nodrošina tādu privātuma un drošības līmeni, kāds nepieciešams, lai digitālajā laikmetā īstenotu tiesības uz uzskatu un vārda brīvību; tā kā minētajā ziņojumā teikts arī tas, ka šifrēšanas un anonimitātes ierobežojumi ir stingri jāierobežo atbilstoši likumības, nepieciešamības, proporcionalitātes un mērķa leģitimitātes principiem,

| 1. | atzinīgi vērtē Vācijas Bundestāga, Eiropas Padomes, ANO un Brazīlijas Senāta veiktās izmeklēšanas, debates vairākos citos parlamentos un daudzu pilsoniskās sabiedrības aktīvistu darbu, kas ir veicinājis vispārēju informētības palielināšanos par elektronisko masveida novērošanu; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Vācijas Bundestāga, Eiropas Padomes, ANO un Brazīlijas Senāta veiktās izmeklēšanas, debates vairākos citos parlamentos un daudzu pilsoniskās sabiedrības aktīvistu darbu, kas ir veicinājis vispārēju informētības palielināšanos par elektronisko masveida novērošanu;

| 2. | aicina ES dalībvalstis neizvirzīt nekādas kriminālapsūdzības pret Edward Snowden, piešķirt viņam aizsardzību un, visbeidzot, nepieļaut viņa izdošanu vai nodošanu trešām pusēm, atzīstot viņu par ziņotāju un starptautisko cilvēktiesību aizstāvi; |
| --- | --- |

2.

aicina ES dalībvalstis neizvirzīt nekādas kriminālapsūdzības pret Edward Snowden, piešķirt viņam aizsardzību un, visbeidzot, nepieļaut viņa izdošanu vai nodošanu trešām pusēm, atzīstot viņu par ziņotāju un starptautisko cilvēktiesību aizstāvi;

| 3. | tomēr pauž ārkārtīgu neapmierinātību par to, ka lielākajai daļai dalībvalstu un ES iestāžu nav vispārējas izpratnes par steidzamību un tās nevēlas risināt rezolūcijā norādītos jautājumus un īstenot tajā minētos konkrētos ieteikumus, kā arī par pārredzamības un dialoga trūkumu attiecībās ar Parlamentu; |
| --- | --- |

3.

tomēr pauž ārkārtīgu neapmierinātību par to, ka lielākajai daļai dalībvalstu un ES iestāžu nav vispārējas izpratnes par steidzamību un tās nevēlas risināt rezolūcijā norādītos jautājumus un īstenot tajā minētos konkrētos ieteikumus, kā arī par pārredzamības un dialoga trūkumu attiecībās ar Parlamentu;

| 4. | pauž bažas par dažās dalībvalstīs nesen pieņemtajiem tiesību aktiem, kas paplašina izlūkošanas iestādēm piešķirtās novērošanas pilnvaras, tostarp par jauno izlūkošanas likumu, kuru Francijas Nacionālā asambleja pieņēma 2015. gada 24. jūnijā un kurā vairākas normas Komisijas skatījumā rada būtiskas tiesiska rakstura problēmas, par Apvienotajā Karalistē 2014. gadā pieņemto Datu saglabāšanas un izmeklēšanas pilnvaru aktu, par kuru vēlāk tiesa pieņēma nolēmumu, nosakot, ka daži tā panti ir pretlikumīgi un tos jāpārtrauc piemērot, kā arī par priekšlikumiem ierosināt jaunus tiesību aktus, lai atjauninātu Nīderlandē 2002. gadā pieņemto Izlūkošanas un drošības aktu; atkārtoti aicina visas dalībvalstis nodrošināt, ka to pašreizējie un turpmākie tiesiskie regulējumi un uzraudzības mehānismi, ar kuriem tiek reglamentēta izlūkošanas aģentūru darbība, atbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijā noteiktajiem standartiem un visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem; |
| --- | --- |

4.

pauž bažas par dažās dalībvalstīs nesen pieņemtajiem tiesību aktiem, kas paplašina izlūkošanas iestādēm piešķirtās novērošanas pilnvaras, tostarp par jauno izlūkošanas likumu, kuru Francijas Nacionālā asambleja pieņēma 2015. gada 24. jūnijā un kurā vairākas normas Komisijas skatījumā rada būtiskas tiesiska rakstura problēmas, par Apvienotajā Karalistē 2014. gadā pieņemto Datu saglabāšanas un izmeklēšanas pilnvaru aktu, par kuru vēlāk tiesa pieņēma nolēmumu, nosakot, ka daži tā panti ir pretlikumīgi un tos jāpārtrauc piemērot, kā arī par priekšlikumiem ierosināt jaunus tiesību aktus, lai atjauninātu Nīderlandē 2002. gadā pieņemto Izlūkošanas un drošības aktu; atkārtoti aicina visas dalībvalstis nodrošināt, ka to pašreizējie un turpmākie tiesiskie regulējumi un uzraudzības mehānismi, ar kuriem tiek reglamentēta izlūkošanas aģentūru darbība, atbilst Eiropas Cilvēktiesību konvencijā noteiktajiem standartiem un visiem attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem;

| 5. | atzinīgi vērtē Vācijas Bundestāga veikto izmeklēšanu par masveida novērošanu; pauž dziļas bažas par atklātībā nonākušo informāciju par telesakaru un interneta plūsmas masveida novērošanu Savienībā, ko veikusi Vācijas ārējās izlūkošanas aģentūra “BND” sadarbībā ar NDA; uzskata to par LES 4. panta 3. punktā noteiktā lojālas sadarbības principa pārkāpumu; |
| --- | --- |

5.

atzinīgi vērtē Vācijas Bundestāga veikto izmeklēšanu par masveida novērošanu; pauž dziļas bažas par atklātībā nonākušo informāciju par telesakaru un interneta plūsmas masveida novērošanu Savienībā, ko veikusi Vācijas ārējās izlūkošanas aģentūra “BND” sadarbībā ar NDA; uzskata to par LES 4. panta 3. punktā noteiktā lojālas sadarbības principa pārkāpumu;

| 6. | lūdz Parlamenta priekšsēdētājam aicināt Eiropas Padomes ģenerālsekretāru sākt ECTK 52. pantā paredzēto procedūru, saskaņā ar kuru “saņemot pieprasījumu no Eiropas Padomes Ģenerālsekretāra, jebkura Augstā Līgumslēdzēja Puse sniedz paskaidrojumus par veidu, kādā tās iekšējie tiesību akti nodrošina efektīvu jebkura šīs Konvencijas nosacījuma īstenošanu”; |
| --- | --- |

6.

lūdz Parlamenta priekšsēdētājam aicināt Eiropas Padomes ģenerālsekretāru sākt ECTK 52. pantā paredzēto procedūru, saskaņā ar kuru “saņemot pieprasījumu no Eiropas Padomes Ģenerālsekretāra, jebkura Augstā Līgumslēdzēja Puse sniedz paskaidrojumus par veidu, kādā tās iekšējie tiesību akti nodrošina efektīvu jebkura šīs Konvencijas nosacījuma īstenošanu”;

| 7. | uzskata, ka līdz šim Komisijas reakcija uz rezolūciju ir bijusi neadekvāta, ņemot vērā pierādījumu skaitu; aicina Komisiju reaģēt uz rezolūcijā paustajiem aicinājumiem, vēlākais, līdz 2015. gada decembrim; patur tiesības celt prasību par bezdarbību vai iekļaut Komisijai paredzētos konkrētos budžeta resursus rezervē, līdz pienācīgi tiks īstenoti visi ieteikumi; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka līdz šim Komisijas reakcija uz rezolūciju ir bijusi neadekvāta, ņemot vērā pierādījumu skaitu; aicina Komisiju reaģēt uz rezolūcijā paustajiem aicinājumiem, vēlākais, līdz 2015. gada decembrim; patur tiesības celt prasību par bezdarbību vai iekļaut Komisijai paredzētos konkrētos budžeta resursus rezervē, līdz pienācīgi tiks īstenoti visi ieteikumi;

| 8. | uzsver Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa nolēmuma nozīmi, kurā Direktīva 2006/24/EK par datu saglabāšanu atzīta par spēkā neesošu; atgādina, ka Tiesa ir atzinusi, ka šā tiesību akta iejaukšanās pamattiesībās uz privātumu ir jāierobežo līdz strikti nepieciešamajam minimumam; uzsver, ka šis spriedums rada jaunu aspektu, jo Tiesa īpaši atsaucas uz konkrētu Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru saistībā ar “vispārējām uzraudzības programmām” un tagad tādus pašus principus, kas izriet no konkrētās Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūras, ir efektīvi iekļāvusi ES tiesību aktos šajā jomā; uzsver, ka tādēļ ir paredzams, ka arī Tiesa turpmāk piemēros tādu pašu argumentāciju, kad tā saskaņā ar Pamattiesību hartu izvērtēs citu ES un dalībvalstu tiesību aktu šajā pašā “vispārējo uzraudzības programmu” jomā spēkā esamību; |
| --- | --- |

8.

uzsver Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa nolēmuma nozīmi, kurā Direktīva 2006/24/EK par datu saglabāšanu atzīta par spēkā neesošu; atgādina, ka Tiesa ir atzinusi, ka šā tiesību akta iejaukšanās pamattiesībās uz privātumu ir jāierobežo līdz strikti nepieciešamajam minimumam; uzsver, ka šis spriedums rada jaunu aspektu, jo Tiesa īpaši atsaucas uz konkrētu Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru saistībā ar “vispārējām uzraudzības programmām” un tagad tādus pašus principus, kas izriet no konkrētās Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūras, ir efektīvi iekļāvusi ES tiesību aktos šajā jomā; uzsver, ka tādēļ ir paredzams, ka arī Tiesa turpmāk piemēros tādu pašu argumentāciju, kad tā saskaņā ar Pamattiesību hartu izvērtēs citu ES un dalībvalstu tiesību aktu šajā pašā “vispārējo uzraudzības programmu” jomā spēkā esamību;

Datu aizsardzības tiesību aktu kopums

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka ir sāktas neformālas iestāžu sarunas par Vispārīgās datu aizsardzības regulas projektu un ka Padome ir pieņēmusi vispārēju pieeju attiecībā uz Datu aizsardzības direktīvu; atkārtoti apliecina savu nodomu sarunas par datu aizsardzības tiesību aktu kopumu pabeigt 2015. gadā; |
| --- | --- |

9.

atzinīgi vērtē to, ka ir sāktas neformālas iestāžu sarunas par Vispārīgās datu aizsardzības regulas projektu un ka Padome ir pieņēmusi vispārēju pieeju attiecībā uz Datu aizsardzības direktīvu; atkārtoti apliecina savu nodomu sarunas par datu aizsardzības tiesību aktu kopumu pabeigt 2015. gadā;

| 10. | atgādina Padomei par Komisijas priekšlikumu grozījumos ietverto tās apņemšanos ievērot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu; jo īpaši atgādina, ka piedāvātajam aizsardzības līmenim nevajadzētu būt zemākam par to, kas jau noteikts Direktīvā 95/46/EK; |
| --- | --- |

10.

atgādina Padomei par Komisijas priekšlikumu grozījumos ietverto tās apņemšanos ievērot Eiropas Savienības Pamattiesību hartu; jo īpaši atgādina, ka piedāvātajam aizsardzības līmenim nevajadzētu būt zemākam par to, kas jau noteikts Direktīvā 95/46/EK;

| 11. | uzsver, ka gan Datu aizsardzības regula, gan direktīva ir vajadzīga, lai aizsargātu cilvēku pamattiesības, un tādēļ tās jāuzskata par kopumu, kas jāpieņem vienlaikus, lai nodrošinātu, ka visas ES datu aizsardzības darbības jebkuros apstākļos nodrošina augstu aizsardzības līmeni; uzsver, ka, pieņemot šo kopumu, ir jāsasniedz mērķis nostiprināt personu tiesības un aizsardzības līdzekļus attiecībā uz viņu personas datu apstrādi; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka gan Datu aizsardzības regula, gan direktīva ir vajadzīga, lai aizsargātu cilvēku pamattiesības, un tādēļ tās jāuzskata par kopumu, kas jāpieņem vienlaikus, lai nodrošinātu, ka visas ES datu aizsardzības darbības jebkuros apstākļos nodrošina augstu aizsardzības līmeni; uzsver, ka, pieņemot šo kopumu, ir jāsasniedz mērķis nostiprināt personu tiesības un aizsardzības līdzekļus attiecībā uz viņu personas datu apstrādi;

ES un ASV visaptverošais nolīgums

| 12. | norāda, ka pēc rezolūcijas pieņemšanas ir pabeigtas sarunas ar ASV par ES un ASV pamatnolīgumu par personas datu aizsardzību, tos pārsūtot un apstrādājot tiesībaizsardzības nolūkos (turpmāk “jumta nolīgums”), un ka ir parafēts nolīguma projekts; |
| --- | --- |

12.

norāda, ka pēc rezolūcijas pieņemšanas ir pabeigtas sarunas ar ASV par ES un ASV pamatnolīgumu par personas datu aizsardzību, tos pārsūtot un apstrādājot tiesībaizsardzības nolūkos (turpmāk “jumta nolīgums”), un ka ir parafēts nolīguma projekts;

| 13. | atzinīgi vērtē ASV pārvaldes iestāžu centienus ar jumta nolīguma palīdzību atgūt uzticību un jo īpaši atzinīgi vērtē to, ka 2015. gada 20. oktobrī Pārstāvju palātā sekmīgi tika pieņemts 2015. gada Likums par tiesisko aizsardzību, un uzsver, ka ASV ir īstenojusi būtiskus un pozitīvus pasākumus, lai reaģētu uz ES paustajām bažām; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt jebkuros apstākļos tādas pašas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību tiem ES pilsoņiem/fiziskām personām, kuru personas dati tiek apstrādāti ES un pārsūtīti uz ASV, bez jebkādas diskriminācijas starp ES un ASV pilsoņiem; aicina ASV Senātu pieņemt tiesību aktu, kas garantē minētās tiesības; uzsver, ka viens no jumta nolīguma parakstīšanas un noslēgšanas priekšnoteikumiem ir Likuma par tiesisko aizsardzību pieņemšana ASV Kongresā; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē ASV pārvaldes iestāžu centienus ar jumta nolīguma palīdzību atgūt uzticību un jo īpaši atzinīgi vērtē to, ka 2015. gada 20. oktobrī Pārstāvju palātā sekmīgi tika pieņemts 2015. gada Likums par tiesisko aizsardzību, un uzsver, ka ASV ir īstenojusi būtiskus un pozitīvus pasākumus, lai reaģētu uz ES paustajām bažām; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt jebkuros apstākļos tādas pašas tiesības uz efektīvu tiesisko aizsardzību tiem ES pilsoņiem/fiziskām personām, kuru personas dati tiek apstrādāti ES un pārsūtīti uz ASV, bez jebkādas diskriminācijas starp ES un ASV pilsoņiem; aicina ASV Senātu pieņemt tiesību aktu, kas garantē minētās tiesības; uzsver, ka viens no jumta nolīguma parakstīšanas un noslēgšanas priekšnoteikumiem ir Likuma par tiesisko aizsardzību pieņemšana ASV Kongresā;

Privātuma “drošības zonas” principi

| 14. | atgādina, ka rezolūcijā pausts aicinājums nekavējoties atcelt lēmumu par privātuma “drošības zonu”, jo tas neparedz ES pilsoņu personas datu pienācīgu aizsardzību; |
| --- | --- |

14.

atgādina, ka rezolūcijā pausts aicinājums nekavējoties atcelt lēmumu par privātuma “drošības zonu”, jo tas neparedz ES pilsoņu personas datu pienācīgu aizsardzību;

| 15. | atgādina, ka ES noslēgtajiem starptautiskiem nolīgumiem ir augstāks spēks nekā ES sekundārajiem tiesību aktiem, un tādēļ uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai jumta līgums neierobežo datu subjekta tiesības un aizsardzības pasākumus, kas attiecas uz datu nosūtīšanu saskaņā ar ES tiesību aktiem; tādēļ mudina Komisiju veikt sīkāku novērtējumu par to, kā tieši jumta nolīgums ietekmētu un mijiedarbotos ar ES tiesisko regulējumu personas datu aizsardzības jomā, tostarp, attiecīgi, pašreizējo Padomes Pamatlēmumu, Datu aizsardzības direktīvu (95/46/EK) un gaidāmo datu aizsardzības direktīvu un regulu; aicina Komisiju iesniegt tiesību novērtējuma ziņojumu par šo jautājumu Parlamentam pirms ratifikācijas procedūras sākšanas; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka ES noslēgtajiem starptautiskiem nolīgumiem ir augstāks spēks nekā ES sekundārajiem tiesību aktiem, un tādēļ uzsver nepieciešamību nodrošināt, lai jumta līgums neierobežo datu subjekta tiesības un aizsardzības pasākumus, kas attiecas uz datu nosūtīšanu saskaņā ar ES tiesību aktiem; tādēļ mudina Komisiju veikt sīkāku novērtējumu par to, kā tieši jumta nolīgums ietekmētu un mijiedarbotos ar ES tiesisko regulējumu personas datu aizsardzības jomā, tostarp, attiecīgi, pašreizējo Padomes Pamatlēmumu, Datu aizsardzības direktīvu (95/46/EK) un gaidāmo datu aizsardzības direktīvu un regulu; aicina Komisiju iesniegt tiesību novērtējuma ziņojumu par šo jautājumu Parlamentam pirms ratifikācijas procedūras sākšanas;

| 16. | atgādina, ka Komisija savā 2013. gada 27. novembra paziņojumā iekļāva ASV paredzētus 13 ieteikumus par privātuma “drošības zonas” principu darbību, lai nodrošinātu pienācīgu aizsardzības līmeni; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka Komisija savā 2013. gada 27. novembra paziņojumā iekļāva ASV paredzētus 13 ieteikumus par privātuma “drošības zonas” principu darbību, lai nodrošinātu pienācīgu aizsardzības līmeni;

| 17. | atzinīgi vērtē Tiesas 2015. gada 6. oktobra nolēmumu, kurā Komisijas Lēmums Nr. 2000/520/EK par pienācīgu aizsardzību, kas noteikta ar privātuma “drošības zonas” principiem, ir atzīts par spēkā neesošu; uzsver, ka ar šo nolēmumu ir apstiprināta Parlamenta ilgstoši ieturētā nostāja par to, ka šis instruments nenodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni; aicina Komisiju nekavējoties īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka visi Amerikas Savienotajām Valstīm pārsūtītie personas dati tiek efektīvi aizsargāti tādā pašā līmenī, kāds tiek garantēts Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē Tiesas 2015. gada 6. oktobra nolēmumu, kurā Komisijas Lēmums Nr. 2000/520/EK par pienācīgu aizsardzību, kas noteikta ar privātuma “drošības zonas” principiem, ir atzīts par spēkā neesošu; uzsver, ka ar šo nolēmumu ir apstiprināta Parlamenta ilgstoši ieturētā nostāja par to, ka šis instruments nenodrošina pienācīgu aizsardzības līmeni; aicina Komisiju nekavējoties īstenot pasākumus, kas nepieciešami, lai nodrošinātu, ka visi Amerikas Savienotajām Valstīm pārsūtītie personas dati tiek efektīvi aizsargāti tādā pašā līmenī, kāds tiek garantēts Eiropas Savienībā;

| 18. | iebilst pret to, ka Parlaments nav saņēmis nekādu oficiālu Komisijas paziņojumu par 13 ieteikumu īstenošanas stāvokli, lai gan Komisija bija apņēmusies to izdarīt līdz 2014. gada vasarai; uzsver, ka pēc Tiesas nolēmuma, ar kuru Lēmums Nr. 2000/520/EK atzīts par spēkā neesošu, tagad ir steidzami nepieciešams, lai Komisija sniegtu rūpīgi sagatavotu jaunāko informāciju par līdzšinējo sarunu gaitu un minētā nolēmuma ietekmi uz turpmākajām paziņotajām sarunām; aicina Komisiju nekavējoties apsvērt privātuma “drošības zonas” alternatīvas un nolēmuma ietekmi uz visiem pārējiem instrumentiem, kas paredzēti personas datu pārsūtīšanai uz ASV, un ziņot par šo jautājumu līdz 2015. gada beigām; |
| --- | --- |

18.

iebilst pret to, ka Parlaments nav saņēmis nekādu oficiālu Komisijas paziņojumu par 13 ieteikumu īstenošanas stāvokli, lai gan Komisija bija apņēmusies to izdarīt līdz 2014. gada vasarai; uzsver, ka pēc Tiesas nolēmuma, ar kuru Lēmums Nr. 2000/520/EK atzīts par spēkā neesošu, tagad ir steidzami nepieciešams, lai Komisija sniegtu rūpīgi sagatavotu jaunāko informāciju par līdzšinējo sarunu gaitu un minētā nolēmuma ietekmi uz turpmākajām paziņotajām sarunām; aicina Komisiju nekavējoties apsvērt privātuma “drošības zonas” alternatīvas un nolēmuma ietekmi uz visiem pārējiem instrumentiem, kas paredzēti personas datu pārsūtīšanai uz ASV, un ziņot par šo jautājumu līdz 2015. gada beigām;

| 19. | mudina Komisiju izvērtēt Tiesas 2015. gada 6. oktobra nolēmuma Schrems lietā (C-362/14) juridisko ietekmi un sekas saistībā ar nolīgumiem ar trešām valstīm par personas datu pārsūtīšanu, piemēram, ES un ASV Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) nolīgumu, pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumiem, ES un ASV jumta nolīgumu un citiem instrumentiem saskaņā ar ES tiesību aktiem, kas paredz personas datu vākšanu un apstrādi; |
| --- | --- |

19.

mudina Komisiju izvērtēt Tiesas 2015. gada 6. oktobra nolēmuma Schrems lietā (C-362/14) juridisko ietekmi un sekas saistībā ar nolīgumiem ar trešām valstīm par personas datu pārsūtīšanu, piemēram, ES un ASV Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) nolīgumu, pasažieru datu reģistra (PDR) nolīgumiem, ES un ASV jumta nolīgumu un citiem instrumentiem saskaņā ar ES tiesību aktiem, kas paredz personas datu vākšanu un apstrādi;

Demokrātiskā uzraudzība

| 20. | pilnībā ievērojot to, ka nacionālo izlūkošanas dienestu uzraudzība ir vispārējā valstu parlamentu kompetencē, aicina visus tos valstu parlamentus, kuri to vēl nav izdarījuši, rūpīgi novērtēt izlūkošanas darbības, izveidot to jēgpilnu uzraudzību un nodrošināt šādām uzraudzības komitejām/struktūrām pietiekamus resursus, tehnisko zinātību un juridiskus līdzekļus, kā arī piekļuvi visiem attiecīgajiem dokumentiem, lai tās spētu efektīvi un neatkarīgi uzraudzīt izlūkošanas dienestu darbu un apmainīties ar informāciju ar ārvalstu izlūkošanas dienestiem; atkārtoti pauž apņemšanos cieši sadarboties ar valstu parlamentiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzības mehānismu izveidi, tostarp daloties ar paraugpraksi un kopējiem standartiem; |
| --- | --- |

20.

pilnībā ievērojot to, ka nacionālo izlūkošanas dienestu uzraudzība ir vispārējā valstu parlamentu kompetencē, aicina visus tos valstu parlamentus, kuri to vēl nav izdarījuši, rūpīgi novērtēt izlūkošanas darbības, izveidot to jēgpilnu uzraudzību un nodrošināt šādām uzraudzības komitejām/struktūrām pietiekamus resursus, tehnisko zinātību un juridiskus līdzekļus, kā arī piekļuvi visiem attiecīgajiem dokumentiem, lai tās spētu efektīvi un neatkarīgi uzraudzīt izlūkošanas dienestu darbu un apmainīties ar informāciju ar ārvalstu izlūkošanas dienestiem; atkārtoti pauž apņemšanos cieši sadarboties ar valstu parlamentiem, lai nodrošinātu efektīvu uzraudzības mehānismu izveidi, tostarp daloties ar paraugpraksi un kopējiem standartiem;

| 21. | plāno sekot līdzi notikumu virzībai pēc 2015. gada 28. un 29. maijā notikušās konferences “Izlūkošanas dienestu demokrātiskā uzraudzība Eiropas Savienībā” un turpināt īstenot centienus nodrošināt paraugprakses apmaiņu par izlūkošanas dienestu uzraudzību ciešā sadarbībā ar valstu parlamentiem; atzinīgi vērtē šīs konferences līdzpriekšsēdētāju kopīgās noslēguma piezīmes par viņu nodomu pēc diviem gadiem sasaukt nākamo konferenci; |
| --- | --- |

21.

plāno sekot līdzi notikumu virzībai pēc 2015. gada 28. un 29. maijā notikušās konferences “Izlūkošanas dienestu demokrātiskā uzraudzība Eiropas Savienībā” un turpināt īstenot centienus nodrošināt paraugprakses apmaiņu par izlūkošanas dienestu uzraudzību ciešā sadarbībā ar valstu parlamentiem; atzinīgi vērtē šīs konferences līdzpriekšsēdētāju kopīgās noslēguma piezīmes par viņu nodomu pēc diviem gadiem sasaukt nākamo konferenci;

| 22. | uzskata, ka būtu jāatbalsta pašreizējie uzraudzības iestāžu sadarbības instrumenti, piemēram, Eiropas tīkls valstu izlūkošanas pārraugiem (ENNIR), un būtu jāpalielina to izmantošana, iespējams, ar IPEX potenciāla palīdzību atbilstoši tā darbības jomai un tehniskām iespējām, lai apmainītos ar informāciju starp valstu parlamentiem; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka būtu jāatbalsta pašreizējie uzraudzības iestāžu sadarbības instrumenti, piemēram, Eiropas tīkls valstu izlūkošanas pārraugiem (ENNIR), un būtu jāpalielina to izmantošana, iespējams, ar IPEX potenciāla palīdzību atbilstoši tā darbības jomai un tehniskām iespējām, lai apmainītos ar informāciju starp valstu parlamentiem;

| 23. | atkārtoti prasa pārtraukt Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFIP) nolīgumu; |
| --- | --- |

23.

atkārtoti prasa pārtraukt Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFIP) nolīgumu;

| 24. | uzsver, ka ES un dalībvalstīm ir nepieciešama vienota jēdziena “valsts drošība” definīcija, lai nodrošinātu juridisko noteiktību; norāda, ka precīzas definīcijas trūkums ļauj izpildu un izlūkošanas struktūrām Eiropas Savienībā rīkoties patvaļīgi un ļaunprātīgi izmantot pamattiesības un tiesiskumu; |
| --- | --- |

24.

uzsver, ka ES un dalībvalstīm ir nepieciešama vienota jēdziena “valsts drošība” definīcija, lai nodrošinātu juridisko noteiktību; norāda, ka precīzas definīcijas trūkums ļauj izpildu un izlūkošanas struktūrām Eiropas Savienībā rīkoties patvaļīgi un ļaunprātīgi izmantot pamattiesības un tiesiskumu;

| 25. | mudina Komisiju un dalībvalstis iekļaut turpināmības un pagarināšanas noteikumus tajos tiesību aktos, kuri ļauj vākt Eiropas pilsoņu personas datus vai veikt viņu novērošanu; uzsver, ka šādi noteikumi ir būtiski tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas nodrošina, ka demokrātiskā sabiedrībā instruments, kas ietekmē privātumu, tiek regulāri pārbaudīts tā nepieciešamības un proporcionalitātes ziņā; |
| --- | --- |

25.

mudina Komisiju un dalībvalstis iekļaut turpināmības un pagarināšanas noteikumus tajos tiesību aktos, kuri ļauj vākt Eiropas pilsoņu personas datus vai veikt viņu novērošanu; uzsver, ka šādi noteikumi ir būtiski tiesiskās aizsardzības līdzekļi, kas nodrošina, ka demokrātiskā sabiedrībā instruments, kas ietekmē privātumu, tiek regulāri pārbaudīts tā nepieciešamības un proporcionalitātes ziņā;

Uzticības atjaunošana

| 26. | uzsver, ka labu ES un ASV attiecību saglabāšana ir ārkārtīgi svarīga abām pusēm; norāda, ka pierādījumi par novērošanu ir mazinājuši sabiedrības atbalstu šīm attiecībām, un uzsver, ka ir jāīsteno pasākumi, lai nodrošinātu uzticības atjaunošanu, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo steidzamo nepieciešamību sadarboties vairākos abām pusēm svarīgos jautājumos, kas saistīti ar ģeopolitisko situāciju; šajā kontekstā uzsver, ka sarunās starp ASV un visu ES ir jārod risinājums, kas ievēro pamattiesības; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka labu ES un ASV attiecību saglabāšana ir ārkārtīgi svarīga abām pusēm; norāda, ka pierādījumi par novērošanu ir mazinājuši sabiedrības atbalstu šīm attiecībām, un uzsver, ka ir jāīsteno pasākumi, lai nodrošinātu uzticības atjaunošanu, jo īpaši ņemot vērā pašreizējo steidzamo nepieciešamību sadarboties vairākos abām pusēm svarīgos jautājumos, kas saistīti ar ģeopolitisko situāciju; šajā kontekstā uzsver, ka sarunās starp ASV un visu ES ir jārod risinājums, kas ievēro pamattiesības;

| 27. | atzinīgi vērtē normatīvos un tiesu lēmumus, kas nesen pieņemti ASV, lai ierobežotu NDA veikto masveida novērošanu, tostarp, abu palātu un divpusēja kompromisa rezultātā bez jebkādiem grozījumiem Kongresa pieņemto ASV Brīvības aktu un Otrās instances apelācijas tiesas nolēmumu par NDA telefonsarunu ierakstu vākšanas programmu; taču pauž nožēlu par to, ka šie lēmumi attiecas galvenokārt uz ASV pilsoņiem un ka ES pilsoņu situācija nav mainījusies; |
| --- | --- |

27.

atzinīgi vērtē normatīvos un tiesu lēmumus, kas nesen pieņemti ASV, lai ierobežotu NDA veikto masveida novērošanu, tostarp, abu palātu un divpusēja kompromisa rezultātā bez jebkādiem grozījumiem Kongresa pieņemto ASV Brīvības aktu un Otrās instances apelācijas tiesas nolēmumu par NDA telefonsarunu ierakstu vākšanas programmu; taču pauž nožēlu par to, ka šie lēmumi attiecas galvenokārt uz ASV pilsoņiem un ka ES pilsoņu situācija nav mainījusies;

| 28. | uzskata, ka visi lēmumi par novērošanas tehnoloģiju izmantošanu būtu jāpieņem, pamatojoties uz rūpīgu nepieciešamības un proporcionalitātes novērtējumu; atzinīgi vērtē pētniecības projekta “SURVEILLE” rezultātus, kurš piedāvā metodoloģiju novērošanas tehnoloģiju novērtēšanai, ņemot vērā juridiskus, ētiskus un tehnoloģiskus apsvērumus; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka visi lēmumi par novērošanas tehnoloģiju izmantošanu būtu jāpieņem, pamatojoties uz rūpīgu nepieciešamības un proporcionalitātes novērtējumu; atzinīgi vērtē pētniecības projekta “SURVEILLE” rezultātus, kurš piedāvā metodoloģiju novērošanas tehnoloģiju novērtēšanai, ņemot vērā juridiskus, ētiskus un tehnoloģiskus apsvērumus;

| 29. | uzsver, ka ES ANO līmenī būtu jāveicina starptautisku standartu/principu izstrāde atbilstīgi ANO Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, lai izveidotu globālu datu aizsardzības sistēmu, ietverot īpašus ierobežojumus attiecībā uz datu vākšanu nacionālās drošības vajadzībām; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ES ANO līmenī būtu jāveicina starptautisku standartu/principu izstrāde atbilstīgi ANO Starptautiskajam paktam par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, lai izveidotu globālu datu aizsardzības sistēmu, ietverot īpašus ierobežojumus attiecībā uz datu vākšanu nacionālās drošības vajadzībām;

| 30. | pauž pārliecību par to, ka izvairīties no bruņošanās sacensības ar novērošanas līdzekļiem var tikai tad, ja pasaules līmenī tiks noteiktas ticamas normas; |
| --- | --- |

30.

pauž pārliecību par to, ka izvairīties no bruņošanās sacensības ar novērošanas līdzekļiem var tikai tad, ja pasaules līmenī tiks noteiktas ticamas normas;

Privāti uzņēmumi

| 31. | atzinīgi vērtē IKT nozares privātuzņēmumu iniciatīvas izstrādāt kriptogrāfijas drošības risinājumus un piedāvāt interneta pakalpojumus, kas uzlabo privātuma aizsardzību; mudina turpināt izstrādāt lietotājdraudzīgus lietojumprogrammu iestatījumus, kas palīdz lietotājiem izlemt, kādu informāciju kopīgot, kam to darīt zināmu un kā; norāda, ka, reaģējot uz pierādījumiem par masveida novērošanu, dažādi uzņēmumi ir arī paziņojuši par plāniem, kas ļaus īstenot galšifrēšanu; |
| --- | --- |

31.

atzinīgi vērtē IKT nozares privātuzņēmumu iniciatīvas izstrādāt kriptogrāfijas drošības risinājumus un piedāvāt interneta pakalpojumus, kas uzlabo privātuma aizsardzību; mudina turpināt izstrādāt lietotājdraudzīgus lietojumprogrammu iestatījumus, kas palīdz lietotājiem izlemt, kādu informāciju kopīgot, kam to darīt zināmu un kā; norāda, ka, reaģējot uz pierādījumiem par masveida novērošanu, dažādi uzņēmumi ir arī paziņojuši par plāniem, kas ļaus īstenot galšifrēšanu;

| 32. | atgādina, ka saskaņā ar Direktīvas 2000/31/EK 15. panta 1. punktu dalībvalstis nedrīkst pakalpojuma sniedzējiem noteikt vispārējas saistības pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, kā arī nedrīkst noteikt pienākumu aktīvi meklēt faktus un apstākļus, kas norāda uz nelegālu darbību; jo īpaši atgādina, ka Tiesa savos spriedumos lietās C-360/10 un C-70/10 atzina par nelikumīgiem pasākumus “aktīvi pārraudzīt” gandrīz visus attiecīgo pakalpojumu lietotājus (pirmajā lietā — pieejas internetam nodrošinātājus, otrajā — sociālos tīklus) un precizēja, ka ir aizliegts ikviens rīkojums, kas nosaka mitināšanas pakalpojumu sniedzējam pienākumu veikt vispārēju pārraudzību; |
| --- | --- |

32.

atgādina, ka saskaņā ar Direktīvas 2000/31/EK 15. panta 1. punktu dalībvalstis nedrīkst pakalpojuma sniedzējiem noteikt vispārējas saistības pārraudzīt informāciju, ko tie pārraida vai uzglabā, kā arī nedrīkst noteikt pienākumu aktīvi meklēt faktus un apstākļus, kas norāda uz nelegālu darbību; jo īpaši atgādina, ka Tiesa savos spriedumos lietās C-360/10 un C-70/10 atzina par nelikumīgiem pasākumus “aktīvi pārraudzīt” gandrīz visus attiecīgo pakalpojumu lietotājus (pirmajā lietā — pieejas internetam nodrošinātājus, otrajā — sociālos tīklus) un precizēja, ka ir aizliegts ikviens rīkojums, kas nosaka mitināšanas pakalpojumu sniedzējam pienākumu veikt vispārēju pārraudzību;

| 33. | atzinīgi vērtē IT un telesakaru uzņēmumu publicētos pārredzamības ziņojumus par valdības pieprasījumiem saņemt lietotāju datus; aicina dalībvalstis publicēt statistiku par tādiem gadījumiem, kad privāti uzņēmumi saņem pieprasījumus sniegt privātu lietotāju datus, |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē IT un telesakaru uzņēmumu publicētos pārredzamības ziņojumus par valdības pieprasījumiem saņemt lietotāju datus; aicina dalībvalstis publicēt statistiku par tādiem gadījumiem, kad privāti uzņēmumi saņem pieprasījumus sniegt privātu lietotāju datus,

TFTP nolīgums

| 34. | pauž neapmierinātību par to, ka Komisija nav ņēmusi vērā Parlamenta nepārprotamo prasību atcelt TFTP nolīgumu, ņemot vērā, ka netika sniegta skaidra informācija, kas precizētu, vai kāda cita ASV valdības struktūra varētu būt piekļuvusi SWIFT datiem ārpus TFTP; plāno šo aspektu ņemt vērā, spriežot par piekrišanas sniegšanu turpmākajiem starptautiskajiem nolīgumiem; |
| --- | --- |

34.

pauž neapmierinātību par to, ka Komisija nav ņēmusi vērā Parlamenta nepārprotamo prasību atcelt TFTP nolīgumu, ņemot vērā, ka netika sniegta skaidra informācija, kas precizētu, vai kāda cita ASV valdības struktūra varētu būt piekļuvusi SWIFT datiem ārpus TFTP; plāno šo aspektu ņemt vērā, spriežot par piekrišanas sniegšanu turpmākajiem starptautiskajiem nolīgumiem;

Cita personas datu apmaiņa ar trešām valstīm

| 35. | uzsver savu nostāju, ka Komisijai kā Līgumu izpildes uzraudzītājai ir rūpīgi jāuzrauga visi nolīgumi, mehānismi un atbilstības lēmumi par personas datu apmaiņu ar trešām valstīm un nekavējoties jāīsteno turpmākie pasākumi; |
| --- | --- |

35.

uzsver savu nostāju, ka Komisijai kā Līgumu izpildes uzraudzītājai ir rūpīgi jāuzrauga visi nolīgumi, mehānismi un atbilstības lēmumi par personas datu apmaiņu ar trešām valstīm un nekavējoties jāīsteno turpmākie pasākumi;

| 36. | atzinīgi vērtē Rīgā 2015. gada 3. jūnijā pieņemto ES un ASV paziņojumu par ciešāku transatlantisko sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un šā paziņojuma parakstītājpušu pausto apņemšanos uzlabot ASV un ES Savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīguma (STPN) īstenošanu, pabeigt tā pārskatīšanu, kā paredzēts šajā nolīgumā, un organizēt seminārus, lai minētos jautājumus pārrunātu ar kompetentajām valsts iestādēm; uzsver, ka STPN ir tāds instrumenta veids, uz kuru pamatojoties dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm būtu jāsadarbojas ar trešo valstu iestādēm; šajā saistībā aicina ES dalībvalstis un ASV valdību ievērot iepriekš minētās saistības ātri pabeigt ASV un ES STPN pārskatīšanu; |
| --- | --- |

36.

atzinīgi vērtē Rīgā 2015. gada 3. jūnijā pieņemto ES un ASV paziņojumu par ciešāku transatlantisko sadarbību brīvības, drošības un tiesiskuma telpā un šā paziņojuma parakstītājpušu pausto apņemšanos uzlabot ASV un ES Savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīguma (STPN) īstenošanu, pabeigt tā pārskatīšanu, kā paredzēts šajā nolīgumā, un organizēt seminārus, lai minētos jautājumus pārrunātu ar kompetentajām valsts iestādēm; uzsver, ka STPN ir tāds instrumenta veids, uz kuru pamatojoties dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm būtu jāsadarbojas ar trešo valstu iestādēm; šajā saistībā aicina ES dalībvalstis un ASV valdību ievērot iepriekš minētās saistības ātri pabeigt ASV un ES STPN pārskatīšanu;

| 37. | aicina Komisiju līdz 2015. gada beigām Parlamentam ziņot par trūkumiem, kas attiecībā uz trešo valstu tiesībaizsardzības un izlūkošanas dienestu piekļuvi ir konstatēti starptautiskajā personas datu pārsūtīšanā, kā arī par līdzekļiem šo trūkumu risināšanai, lai nodrošinātu trešām valstīm pārsūtīto ES personas datu aizsardzībai nepieciešamā pienācīgā līmeņa saglabāšanu; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju līdz 2015. gada beigām Parlamentam ziņot par trūkumiem, kas attiecībā uz trešo valstu tiesībaizsardzības un izlūkošanas dienestu piekļuvi ir konstatēti starptautiskajā personas datu pārsūtīšanā, kā arī par līdzekļiem šo trūkumu risināšanai, lai nodrošinātu trešām valstīm pārsūtīto ES personas datu aizsardzībai nepieciešamā pienācīgā līmeņa saglabāšanu;

Tiesiskuma un ES pilsoņu pamattiesību aizsardzība/pastiprināta ziņotāju un žurnālistu aizsardzība

| 38. | uzskata, ka ES pilsoņu pamattiesības joprojām ir apdraudētas un ka pārāk maz ir paveikts, lai nodrošinātu pilnīgu aizsardzību elektroniskās masveida novērošanas gadījumā; pauž nožēlu par nelielo progresu ziņotāju un žurnālistu aizsardzības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka ES pilsoņu pamattiesības joprojām ir apdraudētas un ka pārāk maz ir paveikts, lai nodrošinātu pilnīgu aizsardzību elektroniskās masveida novērošanas gadījumā; pauž nožēlu par nelielo progresu ziņotāju un žurnālistu aizsardzības nodrošināšanā;

| 39. | pauž nožēlu par to, ka daudzas masveida un liela mēroga izlūkošanas programmas tiek virzītas tādu uzņēmumu ekonomiskajās interesēs, kuri izstrādā un vada šīs programmas, kā tas bija gadījumā, kad NDA programma “Thinthread” tika pārtraukta un aizstāta ar plaša mēroga novērošanas programmu “Trailblazer”, kuras izstrāde 2001. gadā tika uzticēta SAIC; |
| --- | --- |

39.

pauž nožēlu par to, ka daudzas masveida un liela mēroga izlūkošanas programmas tiek virzītas tādu uzņēmumu ekonomiskajās interesēs, kuri izstrādā un vada šīs programmas, kā tas bija gadījumā, kad NDA programma “Thinthread” tika pārtraukta un aizstāta ar plaša mēroga novērošanas programmu “Trailblazer”, kuras izstrāde 2001. gadā tika uzticēta SAIC;

| 40. | atkārtoti pauž nopietnas bažas par darbu Eiropas Padomes Konvencijas par kibernoziegumiem komitejā saistībā ar to, kā tiek interpretēts 2001. gada 23. novembra Konvencijas par kibernoziegumiem (Budapeštas konvencijas) 32. pants par pārrobežu piekļuvi datorā uzglabātiem datiem ar piekrišanu vai ja tie ir publiski pieejami, un iebilst pret to, ka tiek noslēgta vienošanās par papildu protokolu vai norādījumiem, kuru mērķis ir paplašināt šā noteikuma piemērošanas jomu, kas ir noteikta atbilstoši pašreizējam šajā konvencijā paredzētajam režīmam, kas jau tā ir nozīmīgs teritorialitātes principa izņēmums, jo tas varētu radīt situāciju, ka tiesībaizsardzības iestādes var brīvi attālināti piekļūt serveriem un datoriem, kuri atrodas citās jurisdikcijās, neatsaucoties uz savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīgumiem vai citiem tiesiskās sadarbības instrumentiem, kas ir paredzēti, lai garantētu, ka tiek ievērotas cilvēka pamattiesības, tostarp datu aizsardzība un tiesību aktos paredzētā kārtība; uzsver, ka ES ir īstenojusi savu kompetenci kibernoziedzības novēršanas jomā un tādēļ būtu jāievēro gan Komisijas, gan Parlamenta prerogatīvas; |
| --- | --- |

40.

atkārtoti pauž nopietnas bažas par darbu Eiropas Padomes Konvencijas par kibernoziegumiem komitejā saistībā ar to, kā tiek interpretēts 2001. gada 23. novembra Konvencijas par kibernoziegumiem (Budapeštas konvencijas) 32. pants par pārrobežu piekļuvi datorā uzglabātiem datiem ar piekrišanu vai ja tie ir publiski pieejami, un iebilst pret to, ka tiek noslēgta vienošanās par papildu protokolu vai norādījumiem, kuru mērķis ir paplašināt šā noteikuma piemērošanas jomu, kas ir noteikta atbilstoši pašreizējam šajā konvencijā paredzētajam režīmam, kas jau tā ir nozīmīgs teritorialitātes principa izņēmums, jo tas varētu radīt situāciju, ka tiesībaizsardzības iestādes var brīvi attālināti piekļūt serveriem un datoriem, kuri atrodas citās jurisdikcijās, neatsaucoties uz savstarpējās tiesiskās palīdzības nolīgumiem vai citiem tiesiskās sadarbības instrumentiem, kas ir paredzēti, lai garantētu, ka tiek ievērotas cilvēka pamattiesības, tostarp datu aizsardzība un tiesību aktos paredzētā kārtība; uzsver, ka ES ir īstenojusi savu kompetenci kibernoziedzības novēršanas jomā un tādēļ būtu jāievēro gan Komisijas, gan Parlamenta prerogatīvas;

| 41. | pauž nožēlu, ka Komisija nav reaģējusi uz Parlamenta lūgumu pārbaudīt visaptverošas Eiropas ziņotāju aizsardzības programmas īstenošanas iespējas, un aicina Komisiju, vēlākais, līdz 2016. gada beigām sniegt paziņojumu šajā jautājumā; |
| --- | --- |

41.

pauž nožēlu, ka Komisija nav reaģējusi uz Parlamenta lūgumu pārbaudīt visaptverošas Eiropas ziņotāju aizsardzības programmas īstenošanas iespējas, un aicina Komisiju, vēlākais, līdz 2016. gada beigām sniegt paziņojumu šajā jautājumā;

| 42. | atzinīgi vērtē Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2015. gada 23. jūnijā pieņemto rezolūciju par ziņotāju aizsardzības uzlabošanu un jo īpaši tās 9. punktu par ziņošanas nozīmīgumu, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti novērošanai noteiktie juridiskie ierobežojumi, un 10. punktu, kurā ES tiek aicināta ieviest ziņotāju aizsardzības likumus, attiecinot tos arī uz valsts drošības vai izlūkošanas dienestu darbiniekiem un uz šajā jomā darbojošos privātu uzņēmumu darbiniekiem, un, ciktāl tas iespējams saskaņā ar valsts likumiem, piešķirt patvērumu tiem ziņotājiem, kuriem viņu dzīvesvietas valstīs draud atriebība, ar nosacījumu, ka par informācijas izpaušanu viņiem var piemērot aizsardzību saskaņā ar principiem, kurus atbalsta asambleja; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas 2015. gada 23. jūnijā pieņemto rezolūciju par ziņotāju aizsardzības uzlabošanu un jo īpaši tās 9. punktu par ziņošanas nozīmīgumu, lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti novērošanai noteiktie juridiskie ierobežojumi, un 10. punktu, kurā ES tiek aicināta ieviest ziņotāju aizsardzības likumus, attiecinot tos arī uz valsts drošības vai izlūkošanas dienestu darbiniekiem un uz šajā jomā darbojošos privātu uzņēmumu darbiniekiem, un, ciktāl tas iespējams saskaņā ar valsts likumiem, piešķirt patvērumu tiem ziņotājiem, kuriem viņu dzīvesvietas valstīs draud atriebība, ar nosacījumu, ka par informācijas izpaušanu viņiem var piemērot aizsardzību saskaņā ar principiem, kurus atbalsta asambleja;

| 43. | uzsver, ka masveida novērošana būtiski mazina profesionālās konfidencialitātes saglabāšanas iespējas reglamentētu profesiju pārstāvjiem — ārstiem, žurnālistiem un advokātiem; jo īpaši uzsver ES pilsoņu tiesības būt aizsargātiem pret viņu konfidenciālās saziņas ar advokātiem novērošanu, jo tādējādi tiek pārkāpta Eiropas Savienības Pamattiesību harta, galvenokārt tās 6., 47. un 48. pants, kā arī Direktīva 2013/48/ES par tiesībām uz advokāta palīdzību; aicina Komisiju, vēlākais, līdz 2016. gada beigām sniegt paziņojumu par saziņas konfidencialitātes aizsardzību profesijās, kurās konfidencialitāte ir likumīgi noteikta par profesionālu privilēģiju; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka masveida novērošana būtiski mazina profesionālās konfidencialitātes saglabāšanas iespējas reglamentētu profesiju pārstāvjiem — ārstiem, žurnālistiem un advokātiem; jo īpaši uzsver ES pilsoņu tiesības būt aizsargātiem pret viņu konfidenciālās saziņas ar advokātiem novērošanu, jo tādējādi tiek pārkāpta Eiropas Savienības Pamattiesību harta, galvenokārt tās 6., 47. un 48. pants, kā arī Direktīva 2013/48/ES par tiesībām uz advokāta palīdzību; aicina Komisiju, vēlākais, līdz 2016. gada beigām sniegt paziņojumu par saziņas konfidencialitātes aizsardzību profesijās, kurās konfidencialitāte ir likumīgi noteikta par profesionālu privilēģiju;

| 44. | aicina Komisiju sagatavot dalībvalstīm paredzētas pamatnostādnes par to, kā nodrošināt visu instrumentu, kas saistīti ar personas datu vākšanu nolūkā novērst, atklāt, izmeklēt noziedzīgus nodarījumus un saukt pie atbildības par tiem, atbilstību Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedumiem par datu saglabāšanu (Lietas C-293/12 un C-594/12) un 2015. gada 6. oktobra spriedumam par “drošības zonu” (Lieta C-362/14); jo īpaši atzīmē sprieduma par datu saglabāšanu 58. un 59. punktu un “drošības zonas” sprieduma 93. un 94. punktu, kuros skaidri prasīta nevis visaptveroša, bet drīzāk mērķtiecīga datu vākšanas pieeja; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju sagatavot dalībvalstīm paredzētas pamatnostādnes par to, kā nodrošināt visu instrumentu, kas saistīti ar personas datu vākšanu nolūkā novērst, atklāt, izmeklēt noziedzīgus nodarījumus un saukt pie atbildības par tiem, atbilstību Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedumiem par datu saglabāšanu (Lietas C-293/12 un C-594/12) un 2015. gada 6. oktobra spriedumam par “drošības zonu” (Lieta C-362/14); jo īpaši atzīmē sprieduma par datu saglabāšanu 58. un 59. punktu un “drošības zonas” sprieduma 93. un 94. punktu, kuros skaidri prasīta nevis visaptveroša, bet drīzāk mērķtiecīga datu vākšanas pieeja;

| 45. | uzsver, ka jaunākajā judikatūrā un it īpaši Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedumā par datu saglabāšanu kā juridiska prasība ir skaidri minēts pierādīt nepieciešamību un samērīgumu jebkādiem pasākumiem, kas paredz tādu personas datu vākšanu un izmantošanu, kas var potenciāli pārkāpt tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību; pauž nožēlu par to, ka lēmumu pieņemšanas procesā politiski apsvērumi bieži apdraud atbilstību šiem tiesību principiem; aicina Komisiju kā labāka regulējuma programmas daļu nodrošināt visu ES tiesību aktu augstu kvalitāti, atbilstību visām tiesību normām, judikatūrai un ES Pamattiesību hartai; iesaka visu tiesībaizsardzības un drošības pasākumu, kas ietver personas datu izmantošanu un vākšanu, ietekmes novērtējumā vienmēr ietvert nepieciešamības un proporcionalitātes pārbaudi; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka jaunākajā judikatūrā un it īpaši Eiropas Savienības Tiesas 2014. gada 8. aprīļa spriedumā par datu saglabāšanu kā juridiska prasība ir skaidri minēts pierādīt nepieciešamību un samērīgumu jebkādiem pasākumiem, kas paredz tādu personas datu vākšanu un izmantošanu, kas var potenciāli pārkāpt tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību; pauž nožēlu par to, ka lēmumu pieņemšanas procesā politiski apsvērumi bieži apdraud atbilstību šiem tiesību principiem; aicina Komisiju kā labāka regulējuma programmas daļu nodrošināt visu ES tiesību aktu augstu kvalitāti, atbilstību visām tiesību normām, judikatūrai un ES Pamattiesību hartai; iesaka visu tiesībaizsardzības un drošības pasākumu, kas ietver personas datu izmantošanu un vākšanu, ietekmes novērtējumā vienmēr ietvert nepieciešamības un proporcionalitātes pārbaudi;

ES stratēģija lielākas IT neatkarības jomā

| 46. | pauž neapmierinātību par Komisijas rīcības trūkumu attiecībā uz rezolūcijā minētajiem detalizētajiem ieteikumiem, kas paredzēti, lai palielinātu ES IT drošību un privātumu tiešsaistē; |
| --- | --- |

46.

pauž neapmierinātību par Komisijas rīcības trūkumu attiecībā uz rezolūcijā minētajiem detalizētajiem ieteikumiem, kas paredzēti, lai palielinātu ES IT drošību un privātumu tiešsaistē;

| 47. | atzinīgi vērtē līdz šim veiktos Parlamenta IT drošības nostiprināšanas pasākumus, kuri ietverti ITEC ĢD sagatavotajā rīcības plānā par EP IKT drošību; aicina turpināt šos centienus un pilnībā un ātri īstenot rezolūcijā minētos ieteikumus; prasa iedibināt jaunu domāšanas veidu un nepieciešamības gadījumā izdarīt izmaiņas iepirkuma tiesību aktos, lai ES iestādēs uzlabotu IT drošību; prasa sistemātiski aizstāt patentētu programmatūru ar visām ES iestādēm vienu revidējamu un pārbaudāmu atklāto pirmkoda programmatūru un ieviest obligātus atklātā pirmkoda atlases kritērijus visās turpmākajās IKT iepirkuma procedūrās, kā arī prasa nodrošināt šifrēšanas līdzekļu efektīvu pieejamību; |
| --- | --- |

47.

atzinīgi vērtē līdz šim veiktos Parlamenta IT drošības nostiprināšanas pasākumus, kuri ietverti ITEC ĢD sagatavotajā rīcības plānā par EP IKT drošību; aicina turpināt šos centienus un pilnībā un ātri īstenot rezolūcijā minētos ieteikumus; prasa iedibināt jaunu domāšanas veidu un nepieciešamības gadījumā izdarīt izmaiņas iepirkuma tiesību aktos, lai ES iestādēs uzlabotu IT drošību; prasa sistemātiski aizstāt patentētu programmatūru ar visām ES iestādēm vienu revidējamu un pārbaudāmu atklāto pirmkoda programmatūru un ieviest obligātus atklātā pirmkoda atlases kritērijus visās turpmākajās IKT iepirkuma procedūrās, kā arī prasa nodrošināt šifrēšanas līdzekļu efektīvu pieejamību;

| 48. | stingri atkārto savu prasību tādā jaunu iniciatīvu sistēmā kā digitālais vienotais tirgus attīstīt Eiropas stratēģiju, kas palielinās IT neatkarību un privātumu tiešsaistē un veicinās ES IT nozari; |
| --- | --- |

48.

stingri atkārto savu prasību tādā jaunu iniciatīvu sistēmā kā digitālais vienotais tirgus attīstīt Eiropas stratēģiju, kas palielinās IT neatkarību un privātumu tiešsaistē un veicinās ES IT nozari;

| 49. | pamatojoties uz neseno STOA pētījumu par IT lietotāju masveida novērošanu, plāno iesniegt papildu ieteikumus šajā jomā pēc konferences “Privātuma aizsardzība tiešsaistē, palielinot IT drošību un ES IT autonomiju”, kura plānota 2015. gada beigās; |
| --- | --- |

49.

pamatojoties uz neseno STOA pētījumu par IT lietotāju masveida novērošanu, plāno iesniegt papildu ieteikumus šajā jomā pēc konferences “Privātuma aizsardzība tiešsaistē, palielinot IT drošību un ES IT autonomiju”, kura plānota 2015. gada beigās;

Demokrātiska un neitrāla interneta pārvaldība

| 50. | atzinīgi vērtē Komisijas mērķi panākt, ka ES kļūst par paraugu interneta pārvaldības jomā, un tās ieceri par daudzpusējo interneta pārvaldības modeli, par kuru tika atgādināts vispasaules daudzpusējā sanāksmē par nākotnes interneta pārvaldību (NETMundial), kas notika Brazīlijā 2014. gada aprīlī; ar nepacietību gaida pašreizējā starptautiskā darba rezultātus šajā jomā, tostarp Interneta pārvaldības foruma sistēmā; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē Komisijas mērķi panākt, ka ES kļūst par paraugu interneta pārvaldības jomā, un tās ieceri par daudzpusējo interneta pārvaldības modeli, par kuru tika atgādināts vispasaules daudzpusējā sanāksmē par nākotnes interneta pārvaldību (NETMundial), kas notika Brazīlijā 2014. gada aprīlī; ar nepacietību gaida pašreizējā starptautiskā darba rezultātus šajā jomā, tostarp Interneta pārvaldības foruma sistēmā;

| 51. | brīdina par acīmredzamu lejupslīdi pamattiesību uz privātumu un personas datu aizsardzības jomā gadījumos, kad jebkāda informācija par cilvēka uzvedību tiek uzskatīta par iespējami noderīgu cīņā pret turpmākiem noziedzīgiem nodarījumiem, un tādējādi neizbēgami veidojas masveida novērošanas kultūra, kad ikviens pilsonis tiek uzskatīts par iespējamu noziedznieku, kā rezultātā tiek šķelta sabiedrības saliedētība un uzticība; |
| --- | --- |

51.

brīdina par acīmredzamu lejupslīdi pamattiesību uz privātumu un personas datu aizsardzības jomā gadījumos, kad jebkāda informācija par cilvēka uzvedību tiek uzskatīta par iespējami noderīgu cīņā pret turpmākiem noziedzīgiem nodarījumiem, un tādējādi neizbēgami veidojas masveida novērošanas kultūra, kad ikviens pilsonis tiek uzskatīts par iespējamu noziedznieku, kā rezultātā tiek šķelta sabiedrības saliedētība un uzticība;

| 52. | plāno ņemt vērā secinājumus, kas ietverti Pamattiesību aģentūras veiktajā padziļinātajā pētījumā par pamattiesību aizsardzību novērošanas kontekstā, un jo īpaši secinājumus par fizisko personu pašreizējo tiesisko stāvokli attiecībā uz viņām pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem saistībā ar minēto praksi; |
| --- | --- |

52.

plāno ņemt vērā secinājumus, kas ietverti Pamattiesību aģentūras veiktajā padziļinātajā pētījumā par pamattiesību aizsardzību novērošanas kontekstā, un jo īpaši secinājumus par fizisko personu pašreizējo tiesisko stāvokli attiecībā uz viņām pieejamiem tiesiskās aizsardzības līdzekļiem saistībā ar minēto praksi;

Turpmākie pasākumi

| 53. | uzdod Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai turpināt uzraudzīt notikumus šajā jomā un veikt rezolūcijā minēto ieteikumu ievērošanas pārbaudi; |
| --- | --- |

53.

uzdod Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejai turpināt uzraudzīt notikumus šajā jomā un veikt rezolūcijā minēto ieteikumu ievērošanas pārbaudi;

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomei. |
| --- | --- |

54.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Eiropas Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0230.

(2)  PE546.737v01-00.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/59

---

P8_TA(2015)0389

Padomes Ieteikums par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par Padomes ieteikumu par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (2015/2820(RSP))

(2017/C 355/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. septembra priekšlikumu Padomes ieteikumam par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (COM(2015)0462), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. septembra priekšlikumu Padomes ieteikumam par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (COM(2015)0462),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 28. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums par 2015. gadu” (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 28. novembra paziņojumu “Gada izaugsmes pētījums par 2015. gadu” (COM(2014)0902),

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu — nodarbinātības un sociālie aspekti 2015. gada izaugsmes pētījumā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 11. marta rezolūciju par Eiropas ekonomikas politikas koordinēšanas pusgadu — nodarbinātības un sociālie aspekti 2015. gada izaugsmes pētījumā (1),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības (EPSCO) padomes 2015. gada 9. martā pieņemtos secinājumus “Gada izaugsmes pētījums par 2015. gadu un vienotais nodarbinātības ziņojums: politiskas norādes nodarbinātības un sociālās politikas jomā” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības, sociālās politikas, veselības un patērētāju tiesību aizsardzības (EPSCO) padomes 2015. gada 9. martā pieņemtos secinājumus “Gada izaugsmes pētījums par 2015. gadu un vienotais nodarbinātības ziņojums: politiskas norādes nodarbinātības un sociālās politikas jomā” (2),

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 8. jūlija nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 8. jūlija nostāju attiecībā uz priekšlikumu Padomes lēmumam par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2015 “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Revīzijas palātas Īpašo ziņojumu Nr. 3/2015 “ES garantija jauniešiem: sperti pirmie soļi, bet gaidāmi īstenošanas riski”,

| — | ņemot vērā Eiropas sociālās politikas neatkarīgo ekspertu tīkla (ESPN) 2015. gada ziņojumu “Integrēts atbalsts ilgtermiņa bezdarbniekiem: valstu politikas pētījums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas sociālās politikas neatkarīgo ekspertu tīkla (ESPN) 2015. gada ziņojumu “Integrēts atbalsts ilgtermiņa bezdarbniekiem: valstu politikas pētījums”,

| — | ņemot vērā jautājumu Padomei par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (O-000121/2015 – B8-1102/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Padomei par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū (O-000121/2015 – B8-1102/2015),

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ekonomikas krīzes un tās seku dēļ ilgtermiņa bezdarbnieku skaits kopš 2007. gada ir divkāršojies un tagad tā ir puse no kopējā bezdarbnieku skaita, t. i., vairāk nekā 12 miljoni cilvēku jeb 5 % no ekonomiski aktīvajiem ES iedzīvotājiem; tā kā 2014. gadā vairāk nekā 60 % ilgtermiņa bezdarbnieku nebija strādājuši vismaz divus gadus pēc kārtas; |
| --- | --- |

A.

tā kā ekonomikas krīzes un tās seku dēļ ilgtermiņa bezdarbnieku skaits kopš 2007. gada ir divkāršojies un tagad tā ir puse no kopējā bezdarbnieku skaita, t. i., vairāk nekā 12 miljoni cilvēku jeb 5 % no ekonomiski aktīvajiem ES iedzīvotājiem; tā kā 2014. gadā vairāk nekā 60 % ilgtermiņa bezdarbnieku nebija strādājuši vismaz divus gadus pēc kārtas;

| B. | tā kā ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars dalībvalstīs ir ļoti dažāds, sākot no 1,5 % Austrijā un līdz pat 19,5 % Grieķijā; tā kā vislielākais ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars ir Itālijā, Portugālē, Slovākijā, Horvātijā, Spānijā un Grieķijā; tā kā ekonomikas atlabšanai ir jānotiek aktīvāk, jo pašlaik tā nerada pietiekamu stimulu būtiski samazināt augsto strukturālā bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

B.

tā kā ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars dalībvalstīs ir ļoti dažāds, sākot no 1,5 % Austrijā un līdz pat 19,5 % Grieķijā; tā kā vislielākais ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars ir Itālijā, Portugālē, Slovākijā, Horvātijā, Spānijā un Grieķijā; tā kā ekonomikas atlabšanai ir jānotiek aktīvāk, jo pašlaik tā nerada pietiekamu stimulu būtiski samazināt augsto strukturālā bezdarba līmeni;

| C. | tā kā oficiālie statistikas dati sniedz pārāk optimistisku priekšstatu par situāciju, jo liela daļa ilgtermiņa bezdarbnieku nav reģistrēti un datu vākšanas metodoloģija ir nepilnīga; |
| --- | --- |

C.

tā kā oficiālie statistikas dati sniedz pārāk optimistisku priekšstatu par situāciju, jo liela daļa ilgtermiņa bezdarbnieku nav reģistrēti un datu vākšanas metodoloģija ir nepilnīga;

| D. | tā kā ilgtermiņa bezdarbs bieži vien ir nabadzības, nevienlīdzības un sociālās atstumtības iemesls un nesamērīgi smagi skar neaizsargātas iedzīvotāju grupas, kas darba tirgū ir neizdevīgā stāvoklī; |
| --- | --- |

D.

tā kā ilgtermiņa bezdarbs bieži vien ir nabadzības, nevienlīdzības un sociālās atstumtības iemesls un nesamērīgi smagi skar neaizsargātas iedzīvotāju grupas, kas darba tirgū ir neizdevīgā stāvoklī;

| E. | tā kā ilgtermiņa bezdarbs pakāpeniski attālina cilvēkus no darba tirgus, jo zūd prasmes un iedibinātie profesionālie kontakti, kā arī ierastais darba ritms, un tas var paātrināt neatgriezenisku nošķiršanos no sabiedrības, veicināt saspīlējumu mājās un padziļināt atsvešinātības sajūtu; tā kā katru gadu nesekmīgu darba meklējumu rezultātā katru piekto ilgtermiņa bezdarbnieku pārņem bezcerība un viņi vairs necenšas aktīvi meklēt darbu; |
| --- | --- |

E.

tā kā ilgtermiņa bezdarbs pakāpeniski attālina cilvēkus no darba tirgus, jo zūd prasmes un iedibinātie profesionālie kontakti, kā arī ierastais darba ritms, un tas var paātrināt neatgriezenisku nošķiršanos no sabiedrības, veicināt saspīlējumu mājās un padziļināt atsvešinātības sajūtu; tā kā katru gadu nesekmīgu darba meklējumu rezultātā katru piekto ilgtermiņa bezdarbnieku pārņem bezcerība un viņi vairs necenšas aktīvi meklēt darbu;

| F. | tā kā ilgtermiņa bezdarba sekas īpaši smagi ir jūtamas bezdarbnieku ģimenēs un tādēļ cilvēkiem bieži vien ir zems iegūtais izglītības līmenis, viņi noslēdzas no “darba pasaules”, palielinās garīgās un fiziskās veselības problēmas, sociālā atstumtība un ļaunākajā gadījumā cilvēki no paaudzes uz paaudzi dzīvo nabadzībā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ilgtermiņa bezdarba sekas īpaši smagi ir jūtamas bezdarbnieku ģimenēs un tādēļ cilvēkiem bieži vien ir zems iegūtais izglītības līmenis, viņi noslēdzas no “darba pasaules”, palielinās garīgās un fiziskās veselības problēmas, sociālā atstumtība un ļaunākajā gadījumā cilvēki no paaudzes uz paaudzi dzīvo nabadzībā;

| G. | tā kā ilgtermiņa bezdarba lāsts nereti ilgstoši grauj izredzes atrast darbu, veidot karjeru un iegūt attiecīgu ienākumu un pensijas līmeni un tā rada paliekošu ietekmi; |
| --- | --- |

G.

tā kā ilgtermiņa bezdarba lāsts nereti ilgstoši grauj izredzes atrast darbu, veidot karjeru un iegūt attiecīgu ienākumu un pensijas līmeni un tā rada paliekošu ietekmi;

| H. | tā kā ilgtermiņa bezdarbs sabiedrībai maksā ļoti dārgi, jo veltīgi tiek zaudētas prasmes un palielinās sociālie izdevumi, turklāt izmaksas nav mērāmas tikai naudas izteiksmē, jo ļoti daudzi cilvēki zaudē ticību saviem spēkiem un neizmanto savu personisko potenciālo un zūd sociālā kohēzija; |
| --- | --- |

H.

tā kā ilgtermiņa bezdarbs sabiedrībai maksā ļoti dārgi, jo veltīgi tiek zaudētas prasmes un palielinās sociālie izdevumi, turklāt izmaksas nav mērāmas tikai naudas izteiksmē, jo ļoti daudzi cilvēki zaudē ticību saviem spēkiem un neizmanto savu personisko potenciālo un zūd sociālā kohēzija;

| I. | tā kā ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars joprojām ir liels un tas neļauj sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus, proti, panākt, lai būtu nodarbināti 75 % cilvēku vecumā no 20 līdz 64 gadiem, un vismaz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo nabadzības un sociālās atstumtības apstākļos vai kuriem šāda iespēja draud; |
| --- | --- |

I.

tā kā ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars joprojām ir liels un tas neļauj sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” pamatmērķus, proti, panākt, lai būtu nodarbināti 75 % cilvēku vecumā no 20 līdz 64 gadiem, un vismaz par 20 miljoniem samazināt to cilvēku skaitu, kuri dzīvo nabadzības un sociālās atstumtības apstākļos vai kuriem šāda iespēja draud;

| J. | tā kā svarīga nozīme ir iespējai darba zaudēšanas gadījumā nezaudēt iegūtās prasmes, kā arī iespējām iegūt izglītību, apmācību un pārkvalifikāciju atbilstoši nākotnē vajadzīgo prasmju prognozēm, lai nepieļautu ilgtermiņa bezdarbu un izlīdzinātu šāda bezdarba līmeni; |
| --- | --- |

J.

tā kā svarīga nozīme ir iespējai darba zaudēšanas gadījumā nezaudēt iegūtās prasmes, kā arī iespējām iegūt izglītību, apmācību un pārkvalifikāciju atbilstoši nākotnē vajadzīgo prasmju prognozēm, lai nepieļautu ilgtermiņa bezdarbu un izlīdzinātu šāda bezdarba līmeni;

| K. | tā kā šim ieteikumam ir zināma līdzība ar garantiju jauniešiem; tā kā būtu jāmācās no pirmās pieredzes, kas jau ir gūta, īstenojot garantiju jauniešiem, |
| --- | --- |

K.

tā kā šim ieteikumam ir zināma līdzība ar garantiju jauniešiem; tā kā būtu jāmācās no pirmās pieredzes, kas jau ir gūta, īstenojot garantiju jauniešiem,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto priekšlikumu Padomes ieteikumam par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū; uzsver, ka ilgtermiņa bezdarba līmenis pašlaik nebūtu tik ļoti augsts, ja šis priekšlikums būtu iesniegts un vienošanās Padomē būtu panākta agrāk; ir nobažījies, ka ar šo Padomes ieteikumu varētu nepietikt, lai ātri uzlabotu situāciju, kurā nonākuši ilgtermiņa bezdarbnieki, un mudina dalībvalstis rīkoties; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosināto priekšlikumu Padomes ieteikumam par ilgtermiņa bezdarbnieku integrāciju darba tirgū; uzsver, ka ilgtermiņa bezdarba līmenis pašlaik nebūtu tik ļoti augsts, ja šis priekšlikums būtu iesniegts un vienošanās Padomē būtu panākta agrāk; ir nobažījies, ka ar šo Padomes ieteikumu varētu nepietikt, lai ātri uzlabotu situāciju, kurā nonākuši ilgtermiņa bezdarbnieki, un mudina dalībvalstis rīkoties;

| 2. | atbalsta trīs galvenos priekšlikuma elementus: i) ļoti strauji paātrināt ilgtermiņa bezdarbnieku reģistrēšanu nodarbinātības dienestā, tā cenšoties panākt, ka tiek reģistrēti pilnīgi visi attiecīgie bezdarbnieki, ii) novērtēt katra ilgtermiņa bezdarbnieka spējas un vajadzības, un arī profesionālās vēlmes, kamēr vēl nav pagājis 18 mēnešu bezdarba periods, un iii) piedāvāt individuālām vajadzībām pielāgotu, līdzsvarotu un visaptverošu “nolīgumu par integrāciju darbā”, kas ilgtermiņa bezdarbniekiem būtu jāslēdz ar attiecīgajiem dienestiem ne vēlāk kā tad, kad ir pagājis 18 mēnešu bezdarba periods; tomēr uzsver, ka individuāls novērtējums būtu jāveic, kamēr vēl nav pagājis 12 mēnešu bezdarba periods, lai nolīgumu par integrāciju darbā varētu noslēgt līdz 18 mēnešu bezdarba perioda beigām; uzstāj, ka šo trīs soļu pieeju attiecīgā gadījumā vajadzētu realizēt, visos procesa posmos iesaistot arī nevalstiskā sektora dalībniekus (piemēram, sociālās NVO), kas strādā ar ilgtermiņa bezdarbniekiem; |
| --- | --- |

2.

atbalsta trīs galvenos priekšlikuma elementus: i) ļoti strauji paātrināt ilgtermiņa bezdarbnieku reģistrēšanu nodarbinātības dienestā, tā cenšoties panākt, ka tiek reģistrēti pilnīgi visi attiecīgie bezdarbnieki, ii) novērtēt katra ilgtermiņa bezdarbnieka spējas un vajadzības, un arī profesionālās vēlmes, kamēr vēl nav pagājis 18 mēnešu bezdarba periods, un iii) piedāvāt individuālām vajadzībām pielāgotu, līdzsvarotu un visaptverošu “nolīgumu par integrāciju darbā”, kas ilgtermiņa bezdarbniekiem būtu jāslēdz ar attiecīgajiem dienestiem ne vēlāk kā tad, kad ir pagājis 18 mēnešu bezdarba periods; tomēr uzsver, ka individuāls novērtējums būtu jāveic, kamēr vēl nav pagājis 12 mēnešu bezdarba periods, lai nolīgumu par integrāciju darbā varētu noslēgt līdz 18 mēnešu bezdarba perioda beigām; uzstāj, ka šo trīs soļu pieeju attiecīgā gadījumā vajadzētu realizēt, visos procesa posmos iesaistot arī nevalstiskā sektora dalībniekus (piemēram, sociālās NVO), kas strādā ar ilgtermiņa bezdarbniekiem;

| 3. | uzsver, ka ir jāaptver visi ilgtermiņa bezdarbnieki, arī nereģistrētie, un ne tikai tie, kas 18 mēnešus vai ilgāk ir bijuši bez darba; uzskata, ka tam ir ārkārtīgi liela nozīme, lai politika, kuru dalībvalstis īsteno attiecībā uz īstermiņa bezdarbu (<12 mēneši) un jauniešu bezdarbu (tostarp garantiju jauniešiem), nemanāmi iekļautos politikā, ar ko risina ilgtermiņa bezdarba problēmu; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir jāaptver visi ilgtermiņa bezdarbnieki, arī nereģistrētie, un ne tikai tie, kas 18 mēnešus vai ilgāk ir bijuši bez darba; uzskata, ka tam ir ārkārtīgi liela nozīme, lai politika, kuru dalībvalstis īsteno attiecībā uz īstermiņa bezdarbu (<12 mēneši) un jauniešu bezdarbu (tostarp garantiju jauniešiem), nemanāmi iekļautos politikā, ar ko risina ilgtermiņa bezdarba problēmu;

| 4. | piekrīt, ka ir jāpanāk visu ilgtermiņa bezdarbnieka reintegrācijas procesā iesaistīto dalībnieku (attiecīgā gadījumā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju) cieša sadarbība un efektīva koordinācija un ka ir jāveido vienas pieturas aģentūras, kurās par katra bezdarbnieka lietu būtu atbildīgs viens attiecīgā dienesta darbinieks (“vienots kontaktpunkts”), lai reintegrācijas process nepārtrūktu tādēļ, ka mainās bezdarbniekam piemērojamo pabalstu sistēma; |
| --- | --- |

4.

piekrīt, ka ir jāpanāk visu ilgtermiņa bezdarbnieka reintegrācijas procesā iesaistīto dalībnieku (attiecīgā gadījumā arī pilsoniskās sabiedrības organizāciju) cieša sadarbība un efektīva koordinācija un ka ir jāveido vienas pieturas aģentūras, kurās par katra bezdarbnieka lietu būtu atbildīgs viens attiecīgā dienesta darbinieks (“vienots kontaktpunkts”), lai reintegrācijas process nepārtrūktu tādēļ, ka mainās bezdarbniekam piemērojamo pabalstu sistēma;

| 5. | īpašu uzmanību pievērš tam, ka ilgtermiņa bezdarbnieku spējas un vajadzības saistībā ar viņu reintegrāciju darba tirgū ir jāvērtē ar individuālu pieeju, ar ko nodrošina viņu tiesību ievērošanu un ņem vērā arī plašāku viņu personiskās situācijas kontekstu un attiecīgās vajadzības; uzsver, ka ir vajadzīgs pietiekami daudz augsti kvalificētu darbinieku, kas varētu piedāvāt individuālu pieeju katram neviendabīgās ilgtermiņa bezdarbnieku grupas cilvēkam; |
| --- | --- |

5.

īpašu uzmanību pievērš tam, ka ilgtermiņa bezdarbnieku spējas un vajadzības saistībā ar viņu reintegrāciju darba tirgū ir jāvērtē ar individuālu pieeju, ar ko nodrošina viņu tiesību ievērošanu un ņem vērā arī plašāku viņu personiskās situācijas kontekstu un attiecīgās vajadzības; uzsver, ka ir vajadzīgs pietiekami daudz augsti kvalificētu darbinieku, kas varētu piedāvāt individuālu pieeju katram neviendabīgās ilgtermiņa bezdarbnieku grupas cilvēkam;

| 6. | atzīmē, ka ieteikumā ir piedāvāts ieviest rakstisku un visaptverošu “nolīgumu par integrāciju darbā”, kurā ir noteiktas gan bezdarbnieka, gan iestādes (ko pārstāv par bezdarbnieka lietu atbildīgais darbinieks) tiesības un pienākumi, tā nodrošinot, ka visiem procesā iesaistītajiem ir skaidri zināms, uz ko viņi var cerēt, un kurš ir taisnīgs bezdarbniekam, atbilstošs tieši viņa kvalifikācijai un ļauj viņam īstenot savas darba ņēmēja tiesības; mudina šo nolīgumu regulāri atjaunināt; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka ieteikumā ir piedāvāts ieviest rakstisku un visaptverošu “nolīgumu par integrāciju darbā”, kurā ir noteiktas gan bezdarbnieka, gan iestādes (ko pārstāv par bezdarbnieka lietu atbildīgais darbinieks) tiesības un pienākumi, tā nodrošinot, ka visiem procesā iesaistītajiem ir skaidri zināms, uz ko viņi var cerēt, un kurš ir taisnīgs bezdarbniekam, atbilstošs tieši viņa kvalifikācijai un ļauj viņam īstenot savas darba ņēmēja tiesības; mudina šo nolīgumu regulāri atjaunināt;

| 7. | uzskata, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi, lai ilgtermiņa bezdarbnieku reintegrācijas programmas būtu pielāgotas darba tirgus vajadzībām un izstrādātas ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem; aicina dalībvalstis rosināt darba devējus, arī uzņēmumu sociālās atbildības kontekstā, aktīvi līdzdarboties, piedāvājot vakances ilgtermiņa bezdarbniekiem un vajadzības gadījumā norīkojot darbaudzinātājus, lai palīdzētu ilgtermiņa bezdarbniekam viegli atgriezties darba vidē; prasa, lai dalībvalstu nodarbinātības dienesti palīdzētu MVU biežāk nodrošināt šādu darbaudzināšanu; atgādina, ka ilgtermiņa bezdarbniekiem ir vajadzīgs ne vien darbs, bet arī vispusīgas konsultācijas un atbalsts, kas nodrošina, ka viņi ir gatavi sekmīgi atgriezties darba tirgū; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka tas ir ārkārtīgi svarīgi, lai ilgtermiņa bezdarbnieku reintegrācijas programmas būtu pielāgotas darba tirgus vajadzībām un izstrādātas ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem; aicina dalībvalstis rosināt darba devējus, arī uzņēmumu sociālās atbildības kontekstā, aktīvi līdzdarboties, piedāvājot vakances ilgtermiņa bezdarbniekiem un vajadzības gadījumā norīkojot darbaudzinātājus, lai palīdzētu ilgtermiņa bezdarbniekam viegli atgriezties darba vidē; prasa, lai dalībvalstu nodarbinātības dienesti palīdzētu MVU biežāk nodrošināt šādu darbaudzināšanu; atgādina, ka ilgtermiņa bezdarbniekiem ir vajadzīgs ne vien darbs, bet arī vispusīgas konsultācijas un atbalsts, kas nodrošina, ka viņi ir gatavi sekmīgi atgriezties darba tirgū;

| 8. | aicina dalībvalstis nodrošināt, lai valsts finansējums būtu līdzvērtīgs tam, ko valstu ilgtermiņa bezdarba novēršanas politikas atbalstam piešķir ES, jo īpaši no Eiropas Sociālā fonda; uzsver, ka budžeta ierobežojumi, ko nākas ievērot dažām dalībvalstīm (sevišķi tām, kuras īsteno ekonomikas korekciju programmas), nedrīkst būt par iemeslu, lai vilcinātos ar ieteikuma īstenošanu; aicina Komisiju apsvērt to, kā nodrošināt, lai ES finansējums būtu ātri pieejams, turklāt aicina Komisiju, kad vien iespējams, mobilizēt papildu resursus, tāpat kā tas ir darīts saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu; uzsver, ka vairākās dalībvalstīs ir pienācīgi jāfinansē nodarbinātības dienestu administratīvās spējas stiprināšana; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis nodrošināt, lai valsts finansējums būtu līdzvērtīgs tam, ko valstu ilgtermiņa bezdarba novēršanas politikas atbalstam piešķir ES, jo īpaši no Eiropas Sociālā fonda; uzsver, ka budžeta ierobežojumi, ko nākas ievērot dažām dalībvalstīm (sevišķi tām, kuras īsteno ekonomikas korekciju programmas), nedrīkst būt par iemeslu, lai vilcinātos ar ieteikuma īstenošanu; aicina Komisiju apsvērt to, kā nodrošināt, lai ES finansējums būtu ātri pieejams, turklāt aicina Komisiju, kad vien iespējams, mobilizēt papildu resursus, tāpat kā tas ir darīts saistībā ar Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu; uzsver, ka vairākās dalībvalstīs ir pienācīgi jāfinansē nodarbinātības dienestu administratīvās spējas stiprināšana;

| 9. | jo īpaši pieprasa uzlabot publiskā sektora nodarbinātības dienestu finansiālo un administratīvo spēju, lai garantētu, ka tie var sniegt būtisku ieguldījumu priekšlikuma īstenošanā; |
| --- | --- |

9.

jo īpaši pieprasa uzlabot publiskā sektora nodarbinātības dienestu finansiālo un administratīvo spēju, lai garantētu, ka tie var sniegt būtisku ieguldījumu priekšlikuma īstenošanā;

| 10. | aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt to, kā atbalstīt īpašas stažēšanās programmas un arī uzņēmējdarbības attīstīšanas un investīciju plānus, kas radītu stabilas un kvalitatīvas darbvietas ilgtermiņa bezdarbniekiem; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju un dalībvalstis izvērtēt to, kā atbalstīt īpašas stažēšanās programmas un arī uzņēmējdarbības attīstīšanas un investīciju plānus, kas radītu stabilas un kvalitatīvas darbvietas ilgtermiņa bezdarbniekiem;

| 11. | uzsver, ka cieša sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm un valsts līmenī starp (nozaru) sociālajiem partneriem, bezdarbnieku pārstāvībai izveidotām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, publiskiem un privātiem nodarbinātības dienestiem, sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, kā arī vietējām un reģionālajām izglītības un mācību iestādēm ieteikuma efektīvai īstenošanai ir tikpat svarīga, cik darba devēju aktīva līdzdalība, kas ļauj labāk izprast uzņēmēju prasības un vajadzības; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka cieša sadarbība starp Komisiju un dalībvalstīm un valsts līmenī starp (nozaru) sociālajiem partneriem, bezdarbnieku pārstāvībai izveidotām pilsoniskās sabiedrības organizācijām, vietējām un reģionālajām pašvaldībām, publiskiem un privātiem nodarbinātības dienestiem, sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu sniedzējiem, kā arī vietējām un reģionālajām izglītības un mācību iestādēm ieteikuma efektīvai īstenošanai ir tikpat svarīga, cik darba devēju aktīva līdzdalība, kas ļauj labāk izprast uzņēmēju prasības un vajadzības;

| 12. | atgādina, ka, paužot nostāju par Padomes lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, ir pieprasījis veikt konkrētus pasākumus, kas pasargātu ilgtermiņa bezdarbniekus no sociālās atstumtības un nodrošinātu viņu reintegrāciju darba tirgū un kas vienlaikus būtu arī atbilstoši Līgumiem; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka, paužot nostāju par Padomes lēmumu par dalībvalstu nodarbinātības politikas pamatnostādnēm, ir pieprasījis veikt konkrētus pasākumus, kas pasargātu ilgtermiņa bezdarbniekus no sociālās atstumtības un nodrošinātu viņu reintegrāciju darba tirgū un kas vienlaikus būtu arī atbilstoši Līgumiem;

| 13. | aicina dalībvalstis savu pieeju ilgtermiņa bezdarba novēršanai izstrādāt, ņemot vērā reģionālās atšķirības, tostarp atšķirības starp pilsētu un lauku teritorijām; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis savu pieeju ilgtermiņa bezdarba novēršanai izstrādāt, ņemot vērā reģionālās atšķirības, tostarp atšķirības starp pilsētu un lauku teritorijām;

| 14. | atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu ar Eiropas pusgada un Nodarbinātības komitejas palīdzību iedibināt daudzpusēju ieteikuma īstenošanas uzraudzību; uzstāj, ka uzraudzībai ir jābūt pamatīgai un ka vajadzības gadījumā konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos ir jāsniedz dalībvalstīm papildu norādījumi; aicina Komisiju panākt, lai dalībvalstis, kurās ir liels ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars, veidotu kontaktus ar tām dalībvalstīm, kas sekmīgi nodrošina savu (ilgtermiņa) bezdarbnieku ātru atgriešanos darba tirgū, un tā veicināt šo valstu savstarpējas mācīšanās procesu; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē Komisijas ierosinājumu ar Eiropas pusgada un Nodarbinātības komitejas palīdzību iedibināt daudzpusēju ieteikuma īstenošanas uzraudzību; uzstāj, ka uzraudzībai ir jābūt pamatīgai un ka vajadzības gadījumā konkrētām valstīm adresētajos ieteikumos ir jāsniedz dalībvalstīm papildu norādījumi; aicina Komisiju panākt, lai dalībvalstis, kurās ir liels ilgtermiņa bezdarbnieku īpatsvars, veidotu kontaktus ar tām dalībvalstīm, kas sekmīgi nodrošina savu (ilgtermiņa) bezdarbnieku ātru atgriešanos darba tirgū, un tā veicināt šo valstu savstarpējas mācīšanās procesu;

| 15. | aicina valstu darba un sociālo lietu ministrus apsvērt Parlamenta ierosinājumus, pirms tie vienojas par ieteikumu; |
| --- | --- |

15.

aicina valstu darba un sociālo lietu ministrus apsvērt Parlamenta ierosinājumus, pirms tie vienojas par ieteikumu;

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei. |
| --- | --- |

16.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijai un Padomei.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0068.

(2)  Padomes dokuments Nr. 6147/15.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0261.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/63

---

P8_TA(2015)0390

Tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS) droša izmantošana civilās aviācijas jomā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par tālvadības gaisa kuģu sistēmu (RPAS), ko plašāk pazīst kā bezpilota gaisa kuģus (UAV), drošu izmantošanu civilās aviācijas jomā (2014/2243(INI))

(2017/C 355/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. aprīļa paziņojumu “Jauna lappuse aviācijas vēsturē. Aviācijas tirgus atvēršana tālvadības gaisa kuģu sistēmu drošai un ilgtspējīgai izmantošanai civiliem mērķiem” (COM(2014)0207), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. aprīļa paziņojumu “Jauna lappuse aviācijas vēsturē. Aviācijas tirgus atvēršana tālvadības gaisa kuģu sistēmu drošai un ilgtspējīgai izmantošanai civiliem mērķiem” (COM(2014)0207),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 4. panta 2. punkta g) apakšpunktu, 16. pantu un tā VI sadaļu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 4. panta 2. punkta g) apakšpunktu, 16. pantu un tā VI sadaļu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 7. un 8. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīvu 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti,

| — | ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu par Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Jauna lappuse aviācijas vēsturē. Aviācijas tirgus atvēršana tālvadības gaisa kuģu sistēmu drošai un ilgtspējīgai izmantošanai civiliem mērķiem”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja atzinumu par Komisijas paziņojumu Parlamentam un Padomei “Jauna lappuse aviācijas vēsturē. Aviācijas tirgus atvēršana tālvadības gaisa kuģu sistēmu drošai un ilgtspējīgai izmantošanai civiliem mērķiem”,

| — | ņemot vērā par RPAS atbildīgās Eiropas vadības grupas nobeiguma ziņojumu “Ceļvedis tālvadības gaisa kuģu sistēmu integrēšanai Eiropas civilās aviācijas sistēmā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā par RPAS atbildīgās Eiropas vadības grupas nobeiguma ziņojumu “Ceļvedis tālvadības gaisa kuģu sistēmu integrēšanai Eiropas civilās aviācijas sistēmā”,

| — | ņemot vērā Rīgas deklarāciju par tālvadības gaisa kuģiem (bezpilota lidaparātiem) “Aviācijas nākotnes plānošana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīgas deklarāciju par tālvadības gaisa kuģiem (bezpilota lidaparātiem) “Aviācijas nākotnes plānošana”,

| — | ņemot vērā Lordu palātas ziņojumu “Bezpilota lidaparātu izmantošana civiliem mērķiem ES”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lordu palātas ziņojumu “Bezpilota lidaparātu izmantošana civiliem mērķiem ES”,

| — | ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) priekšlikumu “Bezpilota lidaparātu darbības koncepcija — uz risku balstīta pieeja bezpilota lidaparātu regulējumam”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) priekšlikumu “Bezpilota lidaparātu darbības koncepcija — uz risku balstīta pieeja bezpilota lidaparātu regulējumam”,

| — | ņemot vērā 1944. gada 7. decembra Čikāgas konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1944. gada 7. decembra Čikāgas konvenciju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0261/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumu (A8-0261/2015),

| A. | tā kā nelieliem tālvadāmiem lidmodeļiem entuziasti liek lidot jau vairākus desmitus gadu; tā kā pēdējo 15 gadu laikā ir strauji pieaudzis RPAS, ko plašāk pazīst kā bezpilota gaisa kuģus (UAV) jeb bezpilota lidaparātus, lietojums; tā kā īpaši populāras ir kļuvušas mazas RPAS, kas tiek izstrādātas gan hobiju, gan atpūtas vajadzībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā nelieliem tālvadāmiem lidmodeļiem entuziasti liek lidot jau vairākus desmitus gadu; tā kā pēdējo 15 gadu laikā ir strauji pieaudzis RPAS, ko plašāk pazīst kā bezpilota gaisa kuģus (UAV) jeb bezpilota lidaparātus, lietojums; tā kā īpaši populāras ir kļuvušas mazas RPAS, kas tiek izstrādātas gan hobiju, gan atpūtas vajadzībām;

| B. | tā kā galvenokārt militāriem mērķiem izstrādātā tehnoloģija šobrīd tiek lietota komerciālos nolūkos, paplašinot likumdošanas robežas; tā kā profesionālajā jomā izmantotās RPAS šobrīd arī nodrošina būtiskus ieguvumus dažādos civilos lietojumos, kuru pievienotā vērtība palielinās līdz ar attālumu starp gaisa kuģi un tālvadības pilotu (lidojumi ārpus redzamības); tā kā šādi RPAS lietojuma veidi ir ārkārtīgi dažādi un nākotnē var tikt attīstīti, piemēram, veicot drošības pārbaudes un infrastruktūras (sliežu ceļu, aizsprostu un spēkstaciju) uzraudzību, veicot novērtējumus attiecībā uz dabas katastrofām, veicot (videi draudzīgas) precīzas lauksaimnieciskas darbības, darbojoties plašsaziņas līdzekļu vajadzībām, gaisa termogrāfijā vai arī sūtījumu piegādei nošķirtos reģionos; tā kā tuvākajā nākotnē ir paredzama jaunu lietojumprogrammu strauja attīstība, kas apliecina RPAS nozares novatorismu un dinamiku; |
| --- | --- |

B.

tā kā galvenokārt militāriem mērķiem izstrādātā tehnoloģija šobrīd tiek lietota komerciālos nolūkos, paplašinot likumdošanas robežas; tā kā profesionālajā jomā izmantotās RPAS šobrīd arī nodrošina būtiskus ieguvumus dažādos civilos lietojumos, kuru pievienotā vērtība palielinās līdz ar attālumu starp gaisa kuģi un tālvadības pilotu (lidojumi ārpus redzamības); tā kā šādi RPAS lietojuma veidi ir ārkārtīgi dažādi un nākotnē var tikt attīstīti, piemēram, veicot drošības pārbaudes un infrastruktūras (sliežu ceļu, aizsprostu un spēkstaciju) uzraudzību, veicot novērtējumus attiecībā uz dabas katastrofām, veicot (videi draudzīgas) precīzas lauksaimnieciskas darbības, darbojoties plašsaziņas līdzekļu vajadzībām, gaisa termogrāfijā vai arī sūtījumu piegādei nošķirtos reģionos; tā kā tuvākajā nākotnē ir paredzama jaunu lietojumprogrammu strauja attīstība, kas apliecina RPAS nozares novatorismu un dinamiku;

| C. | tā kā bīstamos apstākļos RPAS tehnoloģija var aizstāt tiešu cilvēka iejaukšanos; |
| --- | --- |

C.

tā kā bīstamos apstākļos RPAS tehnoloģija var aizstāt tiešu cilvēka iejaukšanos;

| D. | tā kā ir divas RPAS lietojuma kategorijas — profesionālajai darbībai paredzētās RPAS un RPAS atpūtas nolūkiem; uzsver, ka abām minētajām kategorijām, kuras pēc savas būtības atšķiras, ir jāpiemēro atšķirīgas prasības tā paša ES tiesiskā regulējuma ietvaros; |
| --- | --- |

D.

tā kā ir divas RPAS lietojuma kategorijas — profesionālajai darbībai paredzētās RPAS un RPAS atpūtas nolūkiem; uzsver, ka abām minētajām kategorijām, kuras pēc savas būtības atšķiras, ir jāpiemēro atšķirīgas prasības tā paša ES tiesiskā regulējuma ietvaros;

| E. | tā kā ES šobrīd Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) faktiski ir tādu RPAS sertifikācijas iestāde, kuru maksimāli pieļaujamā pacelšanās masa pārsniedz 150 kg; tā kā RPAS, kas sver 150 kg vai mazāk, ir attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES šobrīd Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (EASA) faktiski ir tādu RPAS sertifikācijas iestāde, kuru maksimāli pieļaujamā pacelšanās masa pārsniedz 150 kg; tā kā RPAS, kas sver 150 kg vai mazāk, ir attiecīgās dalībvalsts jurisdikcijā;

| F. | tā kā RPAS noteikumi jau pastāv vai tiek izstrādāti Austrijā, Horvātijā, Čehijā, Dānijā, Francijā (1), Vācijā, Itālijā, Īrijā, Polijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē (2); tā kā Dānijā, Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē darbojas apstiprinātas lidošanas skolas un Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē jau darbojas vairāk nekā 500 licencētu RPAS pilotu; |
| --- | --- |

F.

tā kā RPAS noteikumi jau pastāv vai tiek izstrādāti Austrijā, Horvātijā, Čehijā, Dānijā, Francijā (1), Vācijā, Itālijā, Īrijā, Polijā, Spānijā un Apvienotajā Karalistē (2); tā kā Dānijā, Apvienotajā Karalistē un Nīderlandē darbojas apstiprinātas lidošanas skolas un Nīderlandē un Apvienotajā Karalistē jau darbojas vairāk nekā 500 licencētu RPAS pilotu;

| G. | tā kā visi Eiropā spēkā esošie RPAS noteikumi ir pielāgoti darbības drošuma riska novērtēšanai; tā kā šādos RPAS noteikumos galvenā uzmanība tiek pievērsta operatoram, nevis gaisa kuģim, kā tas ir pilotējamās aviācijas gadījumā; tā kā risks ir atkarīgs ne vien no ierīces veida un tās raksturlielumiem (svara, ātruma utt.), bet arī no papildu faktoriem, piemēram, no pārlidotās teritorijas, augstuma, operatora pieredzes, darbības īpašā tipa un operatora spējas risināt neparedzētas situācijas; |
| --- | --- |

G.

tā kā visi Eiropā spēkā esošie RPAS noteikumi ir pielāgoti darbības drošuma riska novērtēšanai; tā kā šādos RPAS noteikumos galvenā uzmanība tiek pievērsta operatoram, nevis gaisa kuģim, kā tas ir pilotējamās aviācijas gadījumā; tā kā risks ir atkarīgs ne vien no ierīces veida un tās raksturlielumiem (svara, ātruma utt.), bet arī no papildu faktoriem, piemēram, no pārlidotās teritorijas, augstuma, operatora pieredzes, darbības īpašā tipa un operatora spējas risināt neparedzētas situācijas;

| H. | tā kā šīs nozares ekonomiskās izaugsmes iespējas no ražotāja līdz galalietotājam ir milzīgas un vienlīdz pieejamas gan lielajiem uzņēmumiem, gan piegādes ķēdei, kurā darbojas tūkstošiem šādu MVU, kā arī novatoriskiem jaundibinātiem uzņēmumiem; tā kā ir īpaši būtiski saglabāt pasaules līmeņa ražošanas un darbības standartus, vienlaikus stiprinot Eiropas vadošo pozīciju šajā jomā; |
| --- | --- |

H.

tā kā šīs nozares ekonomiskās izaugsmes iespējas no ražotāja līdz galalietotājam ir milzīgas un vienlīdz pieejamas gan lielajiem uzņēmumiem, gan piegādes ķēdei, kurā darbojas tūkstošiem šādu MVU, kā arī novatoriskiem jaundibinātiem uzņēmumiem; tā kā ir īpaši būtiski saglabāt pasaules līmeņa ražošanas un darbības standartus, vienlaikus stiprinot Eiropas vadošo pozīciju šajā jomā;

| I. | tā kā, atzīstot šā tirgus straujo attīstību, RPAS ir pamatoti ietvertas pašreizējās aviācijas programmās, piemēram, Eiropas Vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas izpētes kopuzņēmumā (SESAR) un programmā “Apvārsnis 2020”; tā kā nozare jau ir ieguldījusi būtiskus finanšu resursus un ieguldītu vēl vairāk, ja MVU, kas šajā nozarē veido lielāko daļu, būtu pieejamāks finansējums; tā kā ārkārtīgi svarīgs būs papildu finansējums turpmākai pētniecībai un izstrādei, lai atbalstītu šo jauno nozari un RPAS integrācijas gaisa telpā drošumu un drošību; |
| --- | --- |

I.

tā kā, atzīstot šā tirgus straujo attīstību, RPAS ir pamatoti ietvertas pašreizējās aviācijas programmās, piemēram, Eiropas Vienotās gaisa telpas gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas izpētes kopuzņēmumā (SESAR) un programmā “Apvārsnis 2020”; tā kā nozare jau ir ieguldījusi būtiskus finanšu resursus un ieguldītu vēl vairāk, ja MVU, kas šajā nozarē veido lielāko daļu, būtu pieejamāks finansējums; tā kā ārkārtīgi svarīgs būs papildu finansējums turpmākai pētniecībai un izstrādei, lai atbalstītu šo jauno nozari un RPAS integrācijas gaisa telpā drošumu un drošību;

| J. | tā kā pat šajā agrīnajā posmā dalībvalstis, nozare un Komisija ir atzinušas šā tirgus potenciālu un vēlas uzsvērt, ka jebkuram politikas satvaram vajadzētu veicināt Eiropas izaugsmi nozarē, lai būtu iespējams konkurēt pasaulē; |
| --- | --- |

J.

tā kā pat šajā agrīnajā posmā dalībvalstis, nozare un Komisija ir atzinušas šā tirgus potenciālu un vēlas uzsvērt, ka jebkuram politikas satvaram vajadzētu veicināt Eiropas izaugsmi nozarē, lai būtu iespējams konkurēt pasaulē;

| K. | tā kā šis augošais tirgus sniedz būtiskas iespējas ieguldījumu, inovāciju un darbvietu izveides jomā visā piegādes ķēdē, kā arī sabiedrības interesēs, vienlaikus atzīstot, ka sabiedrības intereses ir jāaizsargā, tostarp konkrēti saistībā ar privātuma, datu aizsardzības, pārskatatbildības un civilatbildības jautājumiem; |
| --- | --- |

K.

tā kā šis augošais tirgus sniedz būtiskas iespējas ieguldījumu, inovāciju un darbvietu izveides jomā visā piegādes ķēdē, kā arī sabiedrības interesēs, vienlaikus atzīstot, ka sabiedrības intereses ir jāaizsargā, tostarp konkrēti saistībā ar privātuma, datu aizsardzības, pārskatatbildības un civilatbildības jautājumiem;

| L. | tā kā, neskatoties uz RPAS ekonomisko potenciālu, to attīstība būs viens no sarežģītākajiem jautājumiem nākotnē attiecībā uz aviācijas nozares drošumu, kā arī cilvēku un uzņēmumu drošību un drošumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā, neskatoties uz RPAS ekonomisko potenciālu, to attīstība būs viens no sarežģītākajiem jautājumiem nākotnē attiecībā uz aviācijas nozares drošumu, kā arī cilvēku un uzņēmumu drošību un drošumu;

| M. | tā kā Eiropas Savienībai pēc iespējas ātri ir jāizstrādā tiesiskais regulējums tieši attiecībā uz RPAS civilo lietojumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas Savienībai pēc iespējas ātri ir jāizstrādā tiesiskais regulējums tieši attiecībā uz RPAS civilo lietojumu;

| N. | tā kā Eiropas tiesiskajā regulējumā, no vienas puses, ir jāatļauj nozarei veikt inovācijas un attīstīties labākajos iespējamos apstākļos un, no otras puses, jārada iedzīvotājiem pārliecība par cilvēku un īpašuma, kā arī personas datu un privātuma efektīvu aizsardzību, |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas tiesiskajā regulējumā, no vienas puses, ir jāatļauj nozarei veikt inovācijas un attīstīties labākajos iespējamos apstākļos un, no otras puses, jārada iedzīvotājiem pārliecība par cilvēku un īpašuma, kā arī personas datu un privātuma efektīvu aizsardzību,

Starptautiskais aspekts

| 1. | norāda — daudzi uzskata, ka ASV ir RPAS ekspluatācijas tirgus priekšgalā, tiesa gan, militāro operāciju jomā; tomēr uzsver, ka Eiropa ir priekšgalā civilajā sektorā — Eiropā darbojas 2 500 operatoru (400 — Apvienotajā Karalistē, 300 — Vācijā, 1 500 — Francijā, 250 — Zviedrijā u. c.) salīdzinājumā ar 2 342 operatoriem pārējā pasaulē, kā arī uzsver, ka Eiropai būtu jādara viss iespējamais, lai nostiprinātu stabilas pozīcijas konkurences apstākļos; |
| --- | --- |

1.

norāda — daudzi uzskata, ka ASV ir RPAS ekspluatācijas tirgus priekšgalā, tiesa gan, militāro operāciju jomā; tomēr uzsver, ka Eiropa ir priekšgalā civilajā sektorā — Eiropā darbojas 2 500 operatoru (400 — Apvienotajā Karalistē, 300 — Vācijā, 1 500 — Francijā, 250 — Zviedrijā u. c.) salīdzinājumā ar 2 342 operatoriem pārējā pasaulē, kā arī uzsver, ka Eiropai būtu jādara viss iespējamais, lai nostiprinātu stabilas pozīcijas konkurences apstākļos;

| 2. | norāda, ka Japānā ir liels skaits RPAS operatoru un divu desmitgažu darbības pieredze un lielākoties šajā valstī RPAS veic precīzas lauksaimnieciskas darbības, piemēram, kultūru apsmidzināšanu; atgādina, ka tā bija pirmā valsts, kas atļāva izmantot RPAS tehnoloģiju lauksaimnieciskās darbībās pagājušā gadsimta 90. gadu vidū, un ka dažu gadu laikā operatoru skaits daudzkāršojās; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka Japānā ir liels skaits RPAS operatoru un divu desmitgažu darbības pieredze un lielākoties šajā valstī RPAS veic precīzas lauksaimnieciskas darbības, piemēram, kultūru apsmidzināšanu; atgādina, ka tā bija pirmā valsts, kas atļāva izmantot RPAS tehnoloģiju lauksaimnieciskās darbībās pagājušā gadsimta 90. gadu vidū, un ka dažu gadu laikā operatoru skaits daudzkāršojās;

| 3. | norāda, ka Izraēlā ir ļoti aktīva ražošanas nozare, taču tā tieši koncentrējas uz militārajām RPAS; uzsver, ka šobrīd civili militāru aeronavigācijas pakalpojumu integrācija ļauj vieglāk integrēt RPAS Izraēlas gaisa telpā; |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Izraēlā ir ļoti aktīva ražošanas nozare, taču tā tieši koncentrējas uz militārajām RPAS; uzsver, ka šobrīd civili militāru aeronavigācijas pakalpojumu integrācija ļauj vieglāk integrēt RPAS Izraēlas gaisa telpā;

| 4. | norāda, ka Austrālija, Ķīna (kur tiek ražotas daudzas ļoti nelielas RPAS) un Dienvidāfrikas Republika ir to 50 citu valstu vidū, kurās tiek izstrādātas RPAS; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka Austrālija, Ķīna (kur tiek ražotas daudzas ļoti nelielas RPAS) un Dienvidāfrikas Republika ir to 50 citu valstu vidū, kurās tiek izstrādātas RPAS;

| 5. | uzsver, ka ir jāatzīst RPAS globālā dimensija, un aicina Komisiju to pilnībā ņemt vērā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir jāatzīst RPAS globālā dimensija, un aicina Komisiju to pilnībā ņemt vērā;

Stāvoklis ES dalībvalstīs

| 6. | uzsver, ka visās ES dalībvalstīs tiek veiktas noteiktas RPAS darbības — ražošanas un/vai ekspluatācijas jomā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka visās ES dalībvalstīs tiek veiktas noteiktas RPAS darbības — ražošanas un/vai ekspluatācijas jomā;

| 7. | uzsver — ja vien netiek piešķirts atbrīvojums, darbības ir likumīgas tikai tad, ja ir spēkā valsts tiesību akti; atgādina, ka tā pamatā ir Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteikums, ka visām darbībām, ko veic bezpilota gaisa kuģi, ir jāpiešķir īpaša atļauja (3); |
| --- | --- |

7.

uzsver — ja vien netiek piešķirts atbrīvojums, darbības ir likumīgas tikai tad, ja ir spēkā valsts tiesību akti; atgādina, ka tā pamatā ir Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) noteikums, ka visām darbībām, ko veic bezpilota gaisa kuģi, ir jāpiešķir īpaša atļauja (3);

| 8. | norāda, ka saskaņota regulējuma trūkums ES līmenī var kavēt Eiropas bezpilota gaisa kuģu tirgus attīstību, ņemot vērā, ka valstu atļaujas parasti nav atzītas citās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

8.

norāda, ka saskaņota regulējuma trūkums ES līmenī var kavēt Eiropas bezpilota gaisa kuģu tirgus attīstību, ņemot vērā, ka valstu atļaujas parasti nav atzītas citās dalībvalstīs;

Galvenās problēmas

| 9. | uzskata, ka RPAS nozarei ir steidzami vajadzīgi Eiropas un pasaules mēroga noteikumi ar mērķi nodrošināt RPAS pārrobežu attīstību; uzskata, ka ir vajadzīgi skaidri Eiropas regulatīvie noteikumi ar mērķi nodrošināt ieguldījumus un konkurētspējīgas Eiropas RPAS nozares attīstību; uzsver — ja steidzami netiks īstenota rīcība, pastāv risks, ka RPAS ekonomiskais potenciāls un pozitīvā ietekme netiks pilnībā izmantoti; |
| --- | --- |

9.

uzskata, ka RPAS nozarei ir steidzami vajadzīgi Eiropas un pasaules mēroga noteikumi ar mērķi nodrošināt RPAS pārrobežu attīstību; uzskata, ka ir vajadzīgi skaidri Eiropas regulatīvie noteikumi ar mērķi nodrošināt ieguldījumus un konkurētspējīgas Eiropas RPAS nozares attīstību; uzsver — ja steidzami netiks īstenota rīcība, pastāv risks, ka RPAS ekonomiskais potenciāls un pozitīvā ietekme netiks pilnībā izmantoti;

| 10. | atgādina par šīs nozares ekonomisko nozīmīgumu un uzsver, ka ir nepieciešama atbilstoša politika, kas aizsargā privātumu un nodrošina datu aizsardzību, drošumu un drošību un kas būtu samērīga ar mērķi, vienlaikus neuzliekot nesamērīgu slogu MVU; |
| --- | --- |

10.

atgādina par šīs nozares ekonomisko nozīmīgumu un uzsver, ka ir nepieciešama atbilstoša politika, kas aizsargā privātumu un nodrošina datu aizsardzību, drošumu un drošību un kas būtu samērīga ar mērķi, vienlaikus neuzliekot nesamērīgu slogu MVU;

| 11. | uzskata, ka skaidrs, efektīvs, drošs un strauji ieviests Eiropas regulējums varētu veicināt diskusijas par bezpilota lidaparātu lietošanas noteikumu izstrādi pasaules līmenī; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka skaidrs, efektīvs, drošs un strauji ieviests Eiropas regulējums varētu veicināt diskusijas par bezpilota lidaparātu lietošanas noteikumu izstrādi pasaules līmenī;

| 12. | uzskata, ka šādos turpmākos tiesību aktos ir skaidri jānošķir tālvadības gaisa kuģu izmantošana profesionālos un atpūtas nolūkos; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka šādos turpmākos tiesību aktos ir skaidri jānošķir tālvadības gaisa kuģu izmantošana profesionālos un atpūtas nolūkos;

| 13. | uzsver, ka drošība un drošums ir īpaši svarīgi attiecībā uz jebkurām RPAS darbībām un noteikumiem un tām jābūt proporcionālām riskiem; uzskata, ka plānotais Eiropas regulējums būtu jāpielāgo īpašajiem riskiem, kas saistīti ar lidojumiem ārpus redzamības, tomēr neradot šķēršļus šāda veida lidojumiem; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka drošība un drošums ir īpaši svarīgi attiecībā uz jebkurām RPAS darbībām un noteikumiem un tām jābūt proporcionālām riskiem; uzskata, ka plānotais Eiropas regulējums būtu jāpielāgo īpašajiem riskiem, kas saistīti ar lidojumiem ārpus redzamības, tomēr neradot šķēršļus šāda veida lidojumiem;

| 14. | uzsver, ka datu aizsardzība un privātums ir īpaši būtiski, lai sekmētu plašu sabiedrības atbalstu civilo RPAS izmantošanai un līdz ar to arī RPAS izaugsmi un drošu integrāciju civilajā aviācijā, vienlaikus stingri ievērojot Direktīvu 95/46/EK par datu aizsardzību, ES Pamattiesību hartas (EPH) 7. pantā noteiktās tiesības uz privātās dzīves aizsardzību un EPH 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 16. pantā noteiktās tiesības uz personas datu aizsardzību; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai jebkādas ES politikas izstrādē par RPAS tiktu iekļautas privātuma neaizskaramības un datu aizsardzības garantijas atbilstīgi nepieciešamības un proporcionalitātes principiem; šajā sakarībā aicina Komisiju veicināt standartu izstrādi attiecībā uz jēdzieniem “integrēta privātuma aizsardzība” un “privātuma aizsardzība pēc noklusējuma”; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka datu aizsardzība un privātums ir īpaši būtiski, lai sekmētu plašu sabiedrības atbalstu civilo RPAS izmantošanai un līdz ar to arī RPAS izaugsmi un drošu integrāciju civilajā aviācijā, vienlaikus stingri ievērojot Direktīvu 95/46/EK par datu aizsardzību, ES Pamattiesību hartas (EPH) 7. pantā noteiktās tiesības uz privātās dzīves aizsardzību un EPH 8. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 16. pantā noteiktās tiesības uz personas datu aizsardzību; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai jebkādas ES politikas izstrādē par RPAS tiktu iekļautas privātuma neaizskaramības un datu aizsardzības garantijas atbilstīgi nepieciešamības un proporcionalitātes principiem; šajā sakarībā aicina Komisiju veicināt standartu izstrādi attiecībā uz jēdzieniem “integrēta privātuma aizsardzība” un “privātuma aizsardzība pēc noklusējuma”;

| 15. | piekrīt pieciem RPAS nākotnes attīstības pamatprincipiem, kas noteikti Rīgas deklarācijā, un pilnībā atbalsta šos principus:






  — | pret RPAS ir jāattiecas kā pret jauniem gaisa kuģu tipiem, tiem piemērojot samērīgus noteikumus, balstoties uz katras operācijas radīto risku; |
| --- | --- | --- |

15.

piekrīt pieciem RPAS nākotnes attīstības pamatprincipiem, kas noteikti Rīgas deklarācijā, un pilnībā atbalsta šos principus:

—

pret RPAS ir jāattiecas kā pret jauniem gaisa kuģu tipiem, tiem piemērojot samērīgus noteikumus, balstoties uz katras operācijas radīto risku;

| — | ir jāizstrādā ES noteikumi par RPAS pakalpojumu drošu sniegšanu, lai mudinātu nozari veikt ieguldījumus; |
| --- | --- |

—

ir jāizstrādā ES noteikumi par RPAS pakalpojumu drošu sniegšanu, lai mudinātu nozari veikt ieguldījumus;

| — | ir jāizstrādā tehnoloģija un standarti, lai veicinātu RPAS pilnīgu integrāciju Eiropas gaisa telpā; |
| --- | --- |

—

ir jāizstrādā tehnoloģija un standarti, lai veicinātu RPAS pilnīgu integrāciju Eiropas gaisa telpā;

| — | sabiedrības atbalsts ir īpaši būtisks RPAS pakalpojumu izaugsmē; |
| --- | --- |

—

sabiedrības atbalsts ir īpaši būtisks RPAS pakalpojumu izaugsmē;

| — | RPAS operators atbild par to izmantošanu; |
| --- | --- |

—

RPAS operators atbild par to izmantošanu;

| 16. | uzsver, ka īstermiņā no ATM viedokļa ekspluatācijas procedūras jau ir spēkā, lai RPAS varētu lidot ārpus īpašām un ierobežotām zonām; atgādina, ka daudzas civilās un militārās RPAS lido, izmantojot īpaši paredzētus koridorus, kas pastiprina standarta nošķiršanas kritērijus, kurus parasti izmanto attiecībā uz pilotējamiem lidaparātiem; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka īstermiņā no ATM viedokļa ekspluatācijas procedūras jau ir spēkā, lai RPAS varētu lidot ārpus īpašām un ierobežotām zonām; atgādina, ka daudzas civilās un militārās RPAS lido, izmantojot īpaši paredzētus koridorus, kas pastiprina standarta nošķiršanas kritērijus, kurus parasti izmanto attiecībā uz pilotējamiem lidaparātiem;

| 17. | uzsver, ka nozares attīstībai ir svarīgi ārpus redzamības veiktie lidojumi; uzskata, ka Eiropas Savienības tiesību aktos būtu jāveicina šāds darbības veids; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka nozares attīstībai ir svarīgi ārpus redzamības veiktie lidojumi; uzskata, ka Eiropas Savienības tiesību aktos būtu jāveicina šāds darbības veids;

| 18. | atzīst, ka RPAS ietekme uz pilotējamiem lidaparātiem ir ierobežota, jo RPAS īpatsvars ir neliels salīdzinājumā ar pilotējamiem lidaparātiem; tomēr norāda, ka spiediens uz gaisa satiksmes pārvaldību (ATM) varētu palielināties sporta un atpūtas nolūkiem paredzēto RPAS atzinīgi vērtējamās izaugsmes dēļ, kas atsevišķos gadījumos var apdraudēt gaisa satiksmes drošību, un prasa attiecīgajām iestādēm un paredzamajos ES noteikumos šo faktoru ņemt vērā, lai nodrošinātu nepārtrauktus un efektīvus ATM standartus visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

18.

atzīst, ka RPAS ietekme uz pilotējamiem lidaparātiem ir ierobežota, jo RPAS īpatsvars ir neliels salīdzinājumā ar pilotējamiem lidaparātiem; tomēr norāda, ka spiediens uz gaisa satiksmes pārvaldību (ATM) varētu palielināties sporta un atpūtas nolūkiem paredzēto RPAS atzinīgi vērtējamās izaugsmes dēļ, kas atsevišķos gadījumos var apdraudēt gaisa satiksmes drošību, un prasa attiecīgajām iestādēm un paredzamajos ES noteikumos šo faktoru ņemt vērā, lai nodrošinātu nepārtrauktus un efektīvus ATM standartus visās dalībvalstīs;

| 19. | uzsver — būtu vēlams, lai ilgtermiņā tehniskie un regulatīvie risinājumi veicinātu, ka RPAS izmanto gaisa telpu līdzās citiem gaisa telpas lietotājiem, nepiemērojot pēdējiem jaunas prasības attiecībā uz aprīkojumu; norāda, ka liels skaits mazu RPAS darbojas zemāk nekā 500 pēdu augstumā kopā ar pilotējamiem lidaparātiem; uzsver — lai gan aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji (ANSP) nenodrošina gaisa satiksmes kontroles (ATC) pakalpojumus šādā augstumā, tie sniedz pietiekamu informāciju, lai abu veidu lidaparāti varētu līdzpastāvēt vienā gaisa telpā; norāda, ka EUROCONTROL atbalsta valstis, veidojot kopēju izpratni par attiecīgajiem jautājumiem un pēc iespējas vairāk sekmējot saskaņošanu; |
| --- | --- |

19.

uzsver — būtu vēlams, lai ilgtermiņā tehniskie un regulatīvie risinājumi veicinātu, ka RPAS izmanto gaisa telpu līdzās citiem gaisa telpas lietotājiem, nepiemērojot pēdējiem jaunas prasības attiecībā uz aprīkojumu; norāda, ka liels skaits mazu RPAS darbojas zemāk nekā 500 pēdu augstumā kopā ar pilotējamiem lidaparātiem; uzsver — lai gan aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēji (ANSP) nenodrošina gaisa satiksmes kontroles (ATC) pakalpojumus šādā augstumā, tie sniedz pietiekamu informāciju, lai abu veidu lidaparāti varētu līdzpastāvēt vienā gaisa telpā; norāda, ka EUROCONTROL atbalsta valstis, veidojot kopēju izpratni par attiecīgajiem jautājumiem un pēc iespējas vairāk sekmējot saskaņošanu;

| 20. | uzskata, ka vissvarīgākais jautājums ir bezpilota lidaparātu identifikācija neatkarīgi no to lieluma; uzsver, ka būtu jārod risinājumi, ņemot vērā bezpilota lidaparātu lietojumu atpūtas vai komerciālos nolūkos; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka vissvarīgākais jautājums ir bezpilota lidaparātu identifikācija neatkarīgi no to lieluma; uzsver, ka būtu jārod risinājumi, ņemot vērā bezpilota lidaparātu lietojumu atpūtas vai komerciālos nolūkos;

Priekšlikumi nākotnei

| 21. | uzskata, ka ir jāizstrādā skaidri, saskaņoti, samērīgi un uz riska novērtējumu balstīti Eiropas un pasaules mēroga regulatīvie noteikumi, kuros netiek pieļautas nesamērīgas prasības uzņēmumiem, kas kavētu ieguldījumus un inovācijas RPAS nozarē, vienlaikus pienācīgi aizsargājot iedzīvotājus un radot noturīgas un inovatīvas darbvietas; uzskata, ka vispusīga riska novērtējuma pamatā vajadzētu būt EASA izstrādātajai darbību koncepcijai un ka tajā būtu jāņem vērā RPAS raksturlielumi (svars, darbības joma, ātrums) un izmantošanas veids (atpūtai vai profesionāliem mērķiem); uzskata, ka šādiem noteikumiem jābūt ilgtspējīgiem, ņemot vērā šo tehnoloģiju turpmāko iespējamo attīstību un ar tām saistītus citus aspektus; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka ir jāizstrādā skaidri, saskaņoti, samērīgi un uz riska novērtējumu balstīti Eiropas un pasaules mēroga regulatīvie noteikumi, kuros netiek pieļautas nesamērīgas prasības uzņēmumiem, kas kavētu ieguldījumus un inovācijas RPAS nozarē, vienlaikus pienācīgi aizsargājot iedzīvotājus un radot noturīgas un inovatīvas darbvietas; uzskata, ka vispusīga riska novērtējuma pamatā vajadzētu būt EASA izstrādātajai darbību koncepcijai un ka tajā būtu jāņem vērā RPAS raksturlielumi (svars, darbības joma, ātrums) un izmantošanas veids (atpūtai vai profesionāliem mērķiem); uzskata, ka šādiem noteikumiem jābūt ilgtspējīgiem, ņemot vērā šo tehnoloģiju turpmāko iespējamo attīstību un ar tām saistītus citus aspektus;

| 22. | atbalsta Komisijas ieceri atcelt 150 kg robežlīmeni un to aizstāt ar saskaņotiem un vispusīgiem ES regulatīvajiem noteikumiem, kas ļautu valstu kompetentajām iestādēm un kvalificētām struktūrām vai apvienībām uzņemties apstiprināšanas un uzraudzības pasākumus; uzskata, ka noteikumu samērīgums būtu jāpapildina ar procesos un procedūrās vajadzīgo elastīgumu; |
| --- | --- |

22.

atbalsta Komisijas ieceri atcelt 150 kg robežlīmeni un to aizstāt ar saskaņotiem un vispusīgiem ES regulatīvajiem noteikumiem, kas ļautu valstu kompetentajām iestādēm un kvalificētām struktūrām vai apvienībām uzņemties apstiprināšanas un uzraudzības pasākumus; uzskata, ka noteikumu samērīgums būtu jāpapildina ar procesos un procedūrās vajadzīgo elastīgumu;

| 23. | uzskata, ka EASA kompetenču attīstība RPAS jomā būtu jāņem vērā Aģentūras budžeta plānošanā, lai tā spētu izpildīt tai noteiktos uzdevumus; |
| --- | --- |

23.

uzskata, ka EASA kompetenču attīstība RPAS jomā būtu jāņem vērā Aģentūras budžeta plānošanā, lai tā spētu izpildīt tai noteiktos uzdevumus;

| 24. | aicina Komisiju nodrošināt, lai jebkādas ES politikas izstrādē par RPAS tiktu iekļautas privātās dzīves neaizskaramības un datu aizsardzības garantijas, kā minimālo prasību nosakot pēc noklusējuma obligātus ietekmes novērtējumus un privātās dzīves neaizskaramību; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju nodrošināt, lai jebkādas ES politikas izstrādē par RPAS tiktu iekļautas privātās dzīves neaizskaramības un datu aizsardzības garantijas, kā minimālo prasību nosakot pēc noklusējuma obligātus ietekmes novērtējumus un privātās dzīves neaizskaramību;

| 25. | pauž bažas par RPAS iespējamu izmantošanu nelikumīgos un nedrošos nolūkos (piemēram, gadījumos, kad civiliem mērķiem paredzētas RPAS tiek pārveidotas par ieročiem, kurus var izmantot militāriem vai citiem nolūkiem, un gadījumos, kad RPAS tiek izmantotas, lai radītu traucējumus navigācijā vai komunikācijas sistēmās); aicina Komisiju atbalstīt nepieciešamās tehnoloģijas izstrādi, lai garantētu drošumu, drošību un privātumu RPAS ekspluatācijā, tostarp, izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” līdzekļus, kas tiktu novirzīti galvenokārt tādu sistēmu, tehnoloģiju u. c. izpētei un izstrādei, kuras var izmantot, lai uzlabotu integrētu privātuma aizsardzību pēc noklusējuma, un atbalstīt tādu tehnoloģiju izstrādi kā atklāšanas un izvairīšanās, ģeozonu noteikšanas, traucējumu novēršanas un gaisa kuģu nolaupīšanas nepieļaušanas tehnoloģijas, kā arī integrētu privātuma aizsardzību pēc noklusējuma, kas ļautu droši izmantot civilos RPAS; |
| --- | --- |

25.

pauž bažas par RPAS iespējamu izmantošanu nelikumīgos un nedrošos nolūkos (piemēram, gadījumos, kad civiliem mērķiem paredzētas RPAS tiek pārveidotas par ieročiem, kurus var izmantot militāriem vai citiem nolūkiem, un gadījumos, kad RPAS tiek izmantotas, lai radītu traucējumus navigācijā vai komunikācijas sistēmās); aicina Komisiju atbalstīt nepieciešamās tehnoloģijas izstrādi, lai garantētu drošumu, drošību un privātumu RPAS ekspluatācijā, tostarp, izmantojot programmas “Apvārsnis 2020” līdzekļus, kas tiktu novirzīti galvenokārt tādu sistēmu, tehnoloģiju u. c. izpētei un izstrādei, kuras var izmantot, lai uzlabotu integrētu privātuma aizsardzību pēc noklusējuma, un atbalstīt tādu tehnoloģiju izstrādi kā atklāšanas un izvairīšanās, ģeozonu noteikšanas, traucējumu novēršanas un gaisa kuģu nolaupīšanas nepieļaušanas tehnoloģijas, kā arī integrētu privātuma aizsardzību pēc noklusējuma, kas ļautu droši izmantot civilos RPAS;

| 26. | atbalsta ar RPAS nozari saistītas inovatīvas tehnoloģijas, kurām ir milzīgs darbvietu, jo īpaši zaļo darbvietu, radīšanas potenciāls, jo tās ietver ļoti dažādu jomu profesijas; mudina attīstīt un izpētīt lielās iespējas iesaistīt MVU sadarbībā ar attiecīgajiem dienestiem specializētu detaļu un materiālu ražošanā; uzsver nepieciešamību dibināt un popularizēt centrus, kuros varētu iegūt kvalifikāciju un apmācību; |
| --- | --- |

26.

atbalsta ar RPAS nozari saistītas inovatīvas tehnoloģijas, kurām ir milzīgs darbvietu, jo īpaši zaļo darbvietu, radīšanas potenciāls, jo tās ietver ļoti dažādu jomu profesijas; mudina attīstīt un izpētīt lielās iespējas iesaistīt MVU sadarbībā ar attiecīgajiem dienestiem specializētu detaļu un materiālu ražošanā; uzsver nepieciešamību dibināt un popularizēt centrus, kuros varētu iegūt kvalifikāciju un apmācību;

| 27. | uzskata, ka noteikumos ES un valstu līmenī būtu skaidri jānorāda uz nosacījumiem, ko piemēro RPAS saistībā ar iekšējo tirgu, starptautisko tirdzniecību (RPAS ražošana, tirdzniecība, iegāde, pārdošana un izmantošana), un uz pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību; arī uzskata, ka šiem noteikumiem būtu jāsekmē tiesību aktu privātuma un datu aizsardzības jomā un jebkuru citu piemērojamo tiesību aktu attiecībā uz dažādajiem riskiem un pienākumiem saistībā ar lidojošām RPAS, piemēram, krimināltiesību, intelektuālā īpašuma, aviācijas un vides jomā, pareiza piemērošana; uzsver, ka ir jānodrošina, lai ikviena persona, kas ekspluatē RPAS, apzinātos spēkā esošos pamatnoteikumus par RPAS izmantošanu, un ka minētie noteikumi būtu jāizklāsta instrukcijā pircējiem; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka noteikumos ES un valstu līmenī būtu skaidri jānorāda uz nosacījumiem, ko piemēro RPAS saistībā ar iekšējo tirgu, starptautisko tirdzniecību (RPAS ražošana, tirdzniecība, iegāde, pārdošana un izmantošana), un uz pamattiesībām uz privātumu un datu aizsardzību; arī uzskata, ka šiem noteikumiem būtu jāsekmē tiesību aktu privātuma un datu aizsardzības jomā un jebkuru citu piemērojamo tiesību aktu attiecībā uz dažādajiem riskiem un pienākumiem saistībā ar lidojošām RPAS, piemēram, krimināltiesību, intelektuālā īpašuma, aviācijas un vides jomā, pareiza piemērošana; uzsver, ka ir jānodrošina, lai ikviena persona, kas ekspluatē RPAS, apzinātos spēkā esošos pamatnoteikumus par RPAS izmantošanu, un ka minētie noteikumi būtu jāizklāsta instrukcijā pircējiem;

| 28. | uzskata, ka nozarei, regulatoriem un komerciāliem operatoriem ir jāvienojas, lai nodrošinātu juridisko noteiktību ieguldījumiem un nepieļautu “vistas un olas” problēmu, kad nozare nevēlas ieguldīt vajadzīgo tehnoloģiju attīstīšanā, jo pastāv nenoteiktība par to, kā tās tiks regulētas, savukārt regulatori nevēlas izstrādāt standartus, pirms nozare nav izstrādājusi tehnoloģijas, kurām ir vajadzīga atļauja; uzsver, ka šādā standartizācijas procesā ir pienācīgi jāiesaista MVU; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka nozarei, regulatoriem un komerciāliem operatoriem ir jāvienojas, lai nodrošinātu juridisko noteiktību ieguldījumiem un nepieļautu “vistas un olas” problēmu, kad nozare nevēlas ieguldīt vajadzīgo tehnoloģiju attīstīšanā, jo pastāv nenoteiktība par to, kā tās tiks regulētas, savukārt regulatori nevēlas izstrādāt standartus, pirms nozare nav izstrādājusi tehnoloģijas, kurām ir vajadzīga atļauja; uzsver, ka šādā standartizācijas procesā ir pienācīgi jāiesaista MVU;

| 29. | uzskata, ka uz risku balstīta pieeja saskaņā ar Rīgas deklarāciju un EASA izstrādātā darbības koncepcija ir stabils pamats, lai nodrošinātu RPAS drošu ekspluatāciju, un ka Eiropas regulatīvo prasību pamatā būs nepieciešama pieeja katru gadījumu izskatīt atsevišķi vai uz veidu/klasi balstīta pieeja atkarībā no tā, kura no šīm pieejām ir piemērotāka, kā arī būs jānodrošina augsts drošības un sadarbspējas līmenis; uzskata — lai nodrošinātu RPAS ražotāju un operatoru veiksmīgu darbību, ir ļoti svarīgi, lai attiecīgā regulatīvā struktūra apstiprinātu Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācijas (EUROCAE) standartizācijas prasības; |
| --- | --- |

29.

uzskata, ka uz risku balstīta pieeja saskaņā ar Rīgas deklarāciju un EASA izstrādātā darbības koncepcija ir stabils pamats, lai nodrošinātu RPAS drošu ekspluatāciju, un ka Eiropas regulatīvo prasību pamatā būs nepieciešama pieeja katru gadījumu izskatīt atsevišķi vai uz veidu/klasi balstīta pieeja atkarībā no tā, kura no šīm pieejām ir piemērotāka, kā arī būs jānodrošina augsts drošības un sadarbspējas līmenis; uzskata — lai nodrošinātu RPAS ražotāju un operatoru veiksmīgu darbību, ir ļoti svarīgi, lai attiecīgā regulatīvā struktūra apstiprinātu Eiropas Civilās aviācijas aprīkojuma organizācijas (EUROCAE) standartizācijas prasības;

| 30. | uzskata, ka, izvērtējot paredzamos Eiropas un pasaules mēroga noteikumus par RPAS, būtu jāskata jautājumi saistībā ar:






  — | lidojumderīgumu; |
| --- | --- | --- |

30.

uzskata, ka, izvērtējot paredzamos Eiropas un pasaules mēroga noteikumus par RPAS, būtu jāskata jautājumi saistībā ar:

—

lidojumderīgumu;

| — | sertifikācijas specifikācijām; |
| --- | --- |

—

sertifikācijas specifikācijām;

| — | ekspluatāciju komerciālā un atpūtas nolūkā; |
| --- | --- |

—

ekspluatāciju komerciālā un atpūtas nolūkā;

| — | bezpilota lidaparāta un īpašnieka/operatora identifikāciju; |
| --- | --- |

—

bezpilota lidaparāta un īpašnieka/operatora identifikāciju;

| — | pilotu apmācības organizāciju apstiprināšanu; |
| --- | --- |

—

pilotu apmācības organizāciju apstiprināšanu;

| — | pilotu apmācību un licencēšanu; |
| --- | --- |

—

pilotu apmācību un licencēšanu;

| — | darbībām; |
| --- | --- |

—

darbībām;

| — | atbildību un apdrošināšanu; |
| --- | --- |

—

atbildību un apdrošināšanu;

| — | datu aizsardzību un privātumu; |
| --- | --- |

—

datu aizsardzību un privātumu;

| — | ģeozonu noteikšanu; |
| --- | --- |

—

ģeozonu noteikšanu;

| — | lidojumu aizliegumu (slēgtās) zonas; |
| --- | --- |

—

lidojumu aizliegumu (slēgtās) zonas;

| 31. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka, apmācot profesionālus RPAS lietotājus un RPAS īpašniekus, tiek paredzētas arī īpašas mācības par datu aizsardzību un privātumu un ka uz profesionāliem RPAS lietotājiem attiecas dalībvalstu savstarpēja atzīšana, lai mazinātu tirgus ierobežojumus; |
| --- | --- |

31.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka, apmācot profesionālus RPAS lietotājus un RPAS īpašniekus, tiek paredzētas arī īpašas mācības par datu aizsardzību un privātumu un ka uz profesionāliem RPAS lietotājiem attiecas dalībvalstu savstarpēja atzīšana, lai mazinātu tirgus ierobežojumus;

| 32. | uzsver, ka RPAS, kas lido ārpus redzamības, ir jāaprīko ar atklāšanas un izvairīšanās tehnoloģiju, lai atklātu lidaparātus, kas izmanto to pašu gaisa telpu, nodrošinot, ka RPAS neapdraud pilotējamo lidaparātu darbības drošību, turklāt ņemot vērā blīvi apdzīvotas teritorijas, lidojumu aizliegumu zonas, piemēram, lidostas, spēkstacijas, atomelektrostacijas, ķīmiskās rūpnīcas un citu īpaši būtisku infrastruktūru; tādēļ prasa Komisijai nodrošināt vajadzīgos pētniecības un izstrādes budžeta līdzekļus ar kopuzņēmuma SESAR starpniecību; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka RPAS, kas lido ārpus redzamības, ir jāaprīko ar atklāšanas un izvairīšanās tehnoloģiju, lai atklātu lidaparātus, kas izmanto to pašu gaisa telpu, nodrošinot, ka RPAS neapdraud pilotējamo lidaparātu darbības drošību, turklāt ņemot vērā blīvi apdzīvotas teritorijas, lidojumu aizliegumu zonas, piemēram, lidostas, spēkstacijas, atomelektrostacijas, ķīmiskās rūpnīcas un citu īpaši būtisku infrastruktūru; tādēļ prasa Komisijai nodrošināt vajadzīgos pētniecības un izstrādes budžeta līdzekļus ar kopuzņēmuma SESAR starpniecību;

| 33. | aicina Komisiju, kā arī attiecīgās struktūras un uzņēmumus stiprināt savas pētniecības un izstrādes programmas; uzskata, ka, ņemot vērā paredzamo ekonomikas lejupslīdi šajā nozarē, ES būtu jāveicina Eiropas tehnoloģiju attīstība, piemēram, ar programmu “Apvārsnis 2020”; prasa izpētes programmās ņemt vērā arī bezpilota lidaparātu pamanīšanas un pārtveršanas tehnoloģiju izstrādi; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju, kā arī attiecīgās struktūras un uzņēmumus stiprināt savas pētniecības un izstrādes programmas; uzskata, ka, ņemot vērā paredzamo ekonomikas lejupslīdi šajā nozarē, ES būtu jāveicina Eiropas tehnoloģiju attīstība, piemēram, ar programmu “Apvārsnis 2020”; prasa izpētes programmās ņemt vērā arī bezpilota lidaparātu pamanīšanas un pārtveršanas tehnoloģiju izstrādi;

| 34. | atgādina, ka Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) programma EGNOS, kas uzlabo GPS signāla kvalitāti, 2011. gadā tika sertificēta civilajai aviācijai un ka turpmāko dažu gadu laikā tiks pakāpeniski uzsākta Galileo ekspluatācija; šajā sakarībā uzskata, ka progresīva gaisa satiksmes pārvaldības sistēma, kā arī RPAS lietojumprogrammas, kuras balstās uz Eiropas GNSS programmām, labvēlīgi ietekmēs RPAS drošu darbību; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka Eiropas globālās navigācijas satelītu sistēmas (GNSS) programma EGNOS, kas uzlabo GPS signāla kvalitāti, 2011. gadā tika sertificēta civilajai aviācijai un ka turpmāko dažu gadu laikā tiks pakāpeniski uzsākta Galileo ekspluatācija; šajā sakarībā uzskata, ka progresīva gaisa satiksmes pārvaldības sistēma, kā arī RPAS lietojumprogrammas, kuras balstās uz Eiropas GNSS programmām, labvēlīgi ietekmēs RPAS drošu darbību;

| 35. | norāda, ka saskaņā ar pieeju, kas balstās uz risku, RPAS būtu jāaprīko ar identifikācijas čipu un jāreģistrē, lai nodrošinātu izsekojamību, pārskatatbildību un civiltiesiskās atbildības noteikumu pienācīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

35.

norāda, ka saskaņā ar pieeju, kas balstās uz risku, RPAS būtu jāaprīko ar identifikācijas čipu un jāreģistrē, lai nodrošinātu izsekojamību, pārskatatbildību un civiltiesiskās atbildības noteikumu pienācīgu īstenošanu;

| 36. | atbalsta EASA izstrādāto bezpilota lidaparātu darbības koncepciju, kurā paredzētas trīs atšķirīgas RPAS kategorijas un attiecīgie noteikumi; |
| --- | --- |

36.

atbalsta EASA izstrādāto bezpilota lidaparātu darbības koncepciju, kurā paredzētas trīs atšķirīgas RPAS kategorijas un attiecīgie noteikumi;

| 37. | norāda, ka RPAS tiesību aktu piemērošana ir svarīgākais aspekts, lai RPAS droši un sekmīgi integrētu Eiropas gaisa telpā; |
| --- | --- |

37.

norāda, ka RPAS tiesību aktu piemērošana ir svarīgākais aspekts, lai RPAS droši un sekmīgi integrētu Eiropas gaisa telpā;

| 38. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamus līdzekļus RPAS tiesību aktu piemērošanai; |
| --- | --- |

38.

aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pietiekamus līdzekļus RPAS tiesību aktu piemērošanai;

| 39. | uzsver, ka Bezpilota sistēmu reglamentēšanas apvienotā iestāde (JARUS) ir brīvprātīga starptautiska struktūra, kurā darbojas 22 ES un ārpus tās esošu valstu civilās aviācijas iestādes un regulatīvas aģentūras/struktūras; atgādina, ka JARUS vada EASA — aģentūras, kurai būs jāstrādā ar gaidāmo RPAS regulu, — pārstāvis; atgādina, ka JARUS mērķis ir izstrādāt tehniskas, drošības un ekspluatācijas prasības lielu un mazu RPAS sertifikācijai un drošai integrācijai gaisa telpā un lidlaukos; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka Bezpilota sistēmu reglamentēšanas apvienotā iestāde (JARUS) ir brīvprātīga starptautiska struktūra, kurā darbojas 22 ES un ārpus tās esošu valstu civilās aviācijas iestādes un regulatīvas aģentūras/struktūras; atgādina, ka JARUS vada EASA — aģentūras, kurai būs jāstrādā ar gaidāmo RPAS regulu, — pārstāvis; atgādina, ka JARUS mērķis ir izstrādāt tehniskas, drošības un ekspluatācijas prasības lielu un mazu RPAS sertifikācijai un drošai integrācijai gaisa telpā un lidlaukos;

| 40. | uzskata, ka JARUS varētu nodrošināt, ka jebkuri turpmāki ES noteikumi ar savstarpējas atzīšanas procesa starpniecību tiks saskaņoti ar starptautisku kārtību citās valstīs; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka JARUS varētu nodrošināt, ka jebkuri turpmāki ES noteikumi ar savstarpējas atzīšanas procesa starpniecību tiks saskaņoti ar starptautisku kārtību citās valstīs;

| 41. | uzskata, ka dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm vajadzētu strādāt kopā, lai apmainītos ar datiem un labākajām praksēm un nodrošinātu atbilsmi pašreizējām datu aizsardzības nostādnēm un noteikumiem, piemēram, Direktīvai 95/46/EK; |
| --- | --- |

41.

uzskata, ka dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm vajadzētu strādāt kopā, lai apmainītos ar datiem un labākajām praksēm un nodrošinātu atbilsmi pašreizējām datu aizsardzības nostādnēm un noteikumiem, piemēram, Direktīvai 95/46/EK;

| 42. | uzsver, ka tiesībaizsardzības iestādēm un izlūkošanas dienestiem, izmantojot RPAS, ir jāievēro pamattiesības uz privātumu, datu aizsardzību, pārvietošanās brīvību un vārda brīvību un ka ir jārisina jautājums par iespējamo risku, kas saistīts ar šādu RPAS izmantošanu gan atsevišķu personu un grupu novērošanā, gan publisku vietu, piemēram, robežu, uzraudzīšanā; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka tiesībaizsardzības iestādēm un izlūkošanas dienestiem, izmantojot RPAS, ir jāievēro pamattiesības uz privātumu, datu aizsardzību, pārvietošanās brīvību un vārda brīvību un ka ir jārisina jautājums par iespējamo risku, kas saistīts ar šādu RPAS izmantošanu gan atsevišķu personu un grupu novērošanā, gan publisku vietu, piemēram, robežu, uzraudzīšanā;

| 43. | uzskata, ka dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm būtu jāinformē citai citu par pašreizējām īpašajām datu aizsardzības vadlīnijām attiecībā uz komerciālām RPAS, un aicina dalībvalstis rūpīgi īstenot tiesību aktus datu aizsardzības jomā tā, lai tiktu ņemtas vērā sabiedrības bažas attiecībā uz privātumu un RPAS operatoriem netiktu radīts nesamērīgs administratīvais slogs; |
| --- | --- |

43.

uzskata, ka dalībvalstu datu aizsardzības iestādēm būtu jāinformē citai citu par pašreizējām īpašajām datu aizsardzības vadlīnijām attiecībā uz komerciālām RPAS, un aicina dalībvalstis rūpīgi īstenot tiesību aktus datu aizsardzības jomā tā, lai tiktu ņemtas vērā sabiedrības bažas attiecībā uz privātumu un RPAS operatoriem netiktu radīts nesamērīgs administratīvais slogs;

| 44. | stingri iesaka, ka pašlaik notiekošajām diskusijām starp ES un valstu politiķiem un regulatoriem, rūpniecības nozari, MVU un komerciālajiem tirgus dalībniekiem vajadzētu kļūt atklātām un ka vajadzētu sākt publiskas debates, kurās piedalītos iedzīvotāji un citas attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, NVO (tostarp pilsonisko tiesību organizācijas) un tiesībaizsardzības iestādes, lai ņemtu vērā un risinātu jautājumus, kas saistīti ar pamattiesību aizsardzību, atbildību un grūtībām, ar kurām saskaras dažādi dalībnieki, nodrošinot šīs tiesības un iestājoties par iedzīvotāju drošību gadījumos, kad tiek izmantotas RPAS; |
| --- | --- |

44.

stingri iesaka, ka pašlaik notiekošajām diskusijām starp ES un valstu politiķiem un regulatoriem, rūpniecības nozari, MVU un komerciālajiem tirgus dalībniekiem vajadzētu kļūt atklātām un ka vajadzētu sākt publiskas debates, kurās piedalītos iedzīvotāji un citas attiecīgās ieinteresētās personas, piemēram, NVO (tostarp pilsonisko tiesību organizācijas) un tiesībaizsardzības iestādes, lai ņemtu vērā un risinātu jautājumus, kas saistīti ar pamattiesību aizsardzību, atbildību un grūtībām, ar kurām saskaras dažādi dalībnieki, nodrošinot šīs tiesības un iestājoties par iedzīvotāju drošību gadījumos, kad tiek izmantotas RPAS;

| 45. | uzskata, ka Parlamentam būtu jānāk klajā ar savu nostāju, pirms Komisija pieņem tiesību aktu kopumu aviācijas jomā, tādējādi reaģējot uz nozares prasību nodrošināt skaidras vadlīnijas; |
| --- | --- |

45.

uzskata, ka Parlamentam būtu jānāk klajā ar savu nostāju, pirms Komisija pieņem tiesību aktu kopumu aviācijas jomā, tādējādi reaģējot uz nozares prasību nodrošināt skaidras vadlīnijas;

| 46. | uzsver, ka ir nepieciešams skaidrs tiesiskais regulējums, kas balstītos uz attiecīgiem kritērijiem par kameru un sensoru izmantošanu, jo īpaši komerciālās un privātās RPAS, un kas nodrošinās privātuma tiesību un datu efektīvu aizsardzību, kā arī aizsargās iedzīvotāju drošību, ņemot vērā to, ka RPAS komponentu izmērs pastāvīgi samazinās un tādējādi ierīces kļūst vieglāk pārnēsājamas un grūtāk atklājamas; |
| --- | --- |

46.

uzsver, ka ir nepieciešams skaidrs tiesiskais regulējums, kas balstītos uz attiecīgiem kritērijiem par kameru un sensoru izmantošanu, jo īpaši komerciālās un privātās RPAS, un kas nodrošinās privātuma tiesību un datu efektīvu aizsardzību, kā arī aizsargās iedzīvotāju drošību, ņemot vērā to, ka RPAS komponentu izmērs pastāvīgi samazinās un tādējādi ierīces kļūst vieglāk pārnēsājamas un grūtāk atklājamas;

| 47. | aicina TRAN un LIBE komitejas organizēt kopīgu uzklausīšanu, tajā uzaicinot piedalīties attiecīgās nozares, valsts privātuma aizsardzības organizāciju, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja, Komisijas un NVO, kas darbojas pamattiesību jomā, pārstāvjus; |
| --- | --- |

47.

aicina TRAN un LIBE komitejas organizēt kopīgu uzklausīšanu, tajā uzaicinot piedalīties attiecīgās nozares, valsts privātuma aizsardzības organizāciju, Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja, Komisijas un NVO, kas darbojas pamattiesību jomā, pārstāvjus;

| 48. | aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest regulāru ziņošanas mehānismu, kurā tiktu ņemta vērā tehniskā attīstība, politikas attīstība un valstu labākā prakse un ar kuru tiktu risināti jautājumi saistībā ar starpgadījumiem, kuros iesaistītas RPAS, un sniegt pārskatu par dalībvalstu reglamentējošām pieejām un to novērtējumu, lai varētu salīdzināt un noteikt labāko praksi; |
| --- | --- |

48.

aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest regulāru ziņošanas mehānismu, kurā tiktu ņemta vērā tehniskā attīstība, politikas attīstība un valstu labākā prakse un ar kuru tiktu risināti jautājumi saistībā ar starpgadījumiem, kuros iesaistītas RPAS, un sniegt pārskatu par dalībvalstu reglamentējošām pieejām un to novērtējumu, lai varētu salīdzināt un noteikt labāko praksi;

o

o o

| 49. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

49.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/Quelle-place-pour-les-drones-dans.html

(2)  http://www.caa.co.uk/default.aspx?catid=1995&pageid=16012

(3)  . http://www.icao.int/Meetings/UAS/Documents/Circular%20328_en.pdf

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/71

---

P8_TA(2015)0391

Jauni izaicinājumi un koncepcijas tūrisma veicināšanai Eiropā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par jauniem izaicinājumiem un koncepcijām tūrisma veicināšanai Eiropā (2014/2241(INI))

(2017/C 355/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” (COM(2010)0352),

| — | ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par Eiropu, tūristu apmeklētāko vietu pasaulē — jaunām Eiropas tūrisma nozares politiskajām pamatnostādnēm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 27. septembra rezolūciju par Eiropu, tūristu apmeklētāko vietu pasaulē — jaunām Eiropas tūrisma nozares politiskajām pamatnostādnēm (1),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē” (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē” (COM(2014)0086),

| — | ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par tūristu izmitināšanas pakalpojumu drošumu (COM(2014)0464), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Zaļo grāmatu par tūristu izmitināšanas pakalpojumu drošumu (COM(2014)0464),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Labāks regulējums labāku rezultātu sasniegšanai — ES programma” (COM(2015)0215),

| — | ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 25. oktobra rezolūciju par personu ar invaliditāti integrāciju un mobilitāti un Eiropas stratēģiju invaliditātes jomā 2010.–2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2003. gada 6. maija rezolūciju par kultūras infrastruktūras un kultūras norišu pieejamību personām ar invaliditāti (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2003. gada 6. maija rezolūciju par kultūras infrastruktūras un kultūras norišu pieejamību personām ar invaliditāti (3),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 195. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 195. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0258/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0258/2015),

| A. | tā kā pasākumiem, kas īstenoti ES līmenī saskaņā ar LESD 195. pantu, ir jāpapildina dalībvalstu darbības tūrisma nozarē, neparedzot tiesību aktu saskaņošanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pasākumiem, kas īstenoti ES līmenī saskaņā ar LESD 195. pantu, ir jāpapildina dalībvalstu darbības tūrisma nozarē, neparedzot tiesību aktu saskaņošanu;

| B. | tā kā tūrisms ir nozīmīga Eiropas ekonomikas potenciālās izaugsmes joma un — ja ņem vērā ar tūrismu saistītās nozares — rada vairāk nekā 10 % no ES IKP; tā kā tūrisms arī būtiski veicina nodarbinātību, jo šajā nozarē tieši nodarbināto darbinieku skaits ir 13 miljoni, veidojot vismaz 12 % no darbvietām ES; |
| --- | --- |

B.

tā kā tūrisms ir nozīmīga Eiropas ekonomikas potenciālās izaugsmes joma un — ja ņem vērā ar tūrismu saistītās nozares — rada vairāk nekā 10 % no ES IKP; tā kā tūrisms arī būtiski veicina nodarbinātību, jo šajā nozarē tieši nodarbināto darbinieku skaits ir 13 miljoni, veidojot vismaz 12 % no darbvietām ES;

| C. | tā kā Eiropa ir tūristu iecienītākais galamērķis pasaulē un tās tirgus daļa nozarē ir 52 %; tā kā statistikas dati liecina, ka ES iedzīvotāju ārvalstu braucienu galamērķis vairumā gadījumu atrodas ES teritorijā, un tā kā tiek prognozēts, ka to ārvalstu tūristu skaits, kuri apmeklē ES, līdz 2025. gadam ik gadu palielināsies par 140 miljoniem; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropa ir tūristu iecienītākais galamērķis pasaulē un tās tirgus daļa nozarē ir 52 %; tā kā statistikas dati liecina, ka ES iedzīvotāju ārvalstu braucienu galamērķis vairumā gadījumu atrodas ES teritorijā, un tā kā tiek prognozēts, ka to ārvalstu tūristu skaits, kuri apmeklē ES, līdz 2025. gadam ik gadu palielināsies par 140 miljoniem;

| D. | tā kā tūrisms ir galvenais sociāli ekonomiskās darbības veids ES, kuram ir daudzveidīga ietekme uz ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un sociālo attīstību, un tādēļ tūrismam varētu būt būtiska nozīme pašreizējās ekonomikas un nodarbinātības krīzes risināšanā; |
| --- | --- |

D.

tā kā tūrisms ir galvenais sociāli ekonomiskās darbības veids ES, kuram ir daudzveidīga ietekme uz ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību un sociālo attīstību, un tādēļ tūrismam varētu būt būtiska nozīme pašreizējās ekonomikas un nodarbinātības krīzes risināšanā;

| E. | tā kā piekrastes un jūras tūrisms ir nozīmīgākā jūras nozares darbība Eiropā un veido vairāk nekā vienu trešdaļu no jūras ekonomikas, tieši ietekmējot daudzas citas ES ekonomikas nozares un nodarbinot 3,2 miljonus cilvēku, galvenokārt vecuma grupā no 16 līdz 35 gadiem; tā kā būtu arī jāatzīmē tas, ka šī nozare ir bijusi izaugsmes un darbvietu izveides virzītājspēks, jo īpaši Atlantijas okeāna un Vidusjūras reģionos; |
| --- | --- |

E.

tā kā piekrastes un jūras tūrisms ir nozīmīgākā jūras nozares darbība Eiropā un veido vairāk nekā vienu trešdaļu no jūras ekonomikas, tieši ietekmējot daudzas citas ES ekonomikas nozares un nodarbinot 3,2 miljonus cilvēku, galvenokārt vecuma grupā no 16 līdz 35 gadiem; tā kā būtu arī jāatzīmē tas, ka šī nozare ir bijusi izaugsmes un darbvietu izveides virzītājspēks, jo īpaši Atlantijas okeāna un Vidusjūras reģionos;

| F. | tā kā tūrisma politikas prioritātes atbalsta vismaz trīs Jean-Claude Juncker vadītās Komisijas prioritātes, proti, ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas, savienotu digitālo vienoto tirgu, kā arī padziļinātu un taisnīgāku iekšējo tirgu; |
| --- | --- |

F.

tā kā tūrisma politikas prioritātes atbalsta vismaz trīs Jean-Claude Juncker vadītās Komisijas prioritātes, proti, ilgtspējīgu izaugsmi un darbvietas, savienotu digitālo vienoto tirgu, kā arī padziļinātu un taisnīgāku iekšējo tirgu;

| G. | tā kā Komisijas 2010. gada paziņojumā “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” nosauktās darbības palīdz sasniegt vērienīgo mērķi, proti, saglabāt Eiropas kā pasaulē tūristu apmeklētākās vietas dominējošo pozīciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisijas 2010. gada paziņojumā “Eiropa, tūristu apmeklētākā vieta pasaulē — jaunas Eiropas tūrisma nozares politiskās pamatnostādnes” nosauktās darbības palīdz sasniegt vērienīgo mērķi, proti, saglabāt Eiropas kā pasaulē tūristu apmeklētākās vietas dominējošo pozīciju;

| H. | tā kā tūrismam nav atsevišķas pozīcijas ES budžetā un šajā jomā veiktās darbības ir sadalītas starp dažādiem fondiem, izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā tūrismam nav atsevišķas pozīcijas ES budžetā un šajā jomā veiktās darbības ir sadalītas starp dažādiem fondiem, izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām;

| I. | tā kā tūrisma nozare Eiropā saskaras ar jauniem izaicinājumiem, tostarp ar izplatīšanas kanālu digitalizāciju, jaunās sadarbīgā patēriņa nozares attīstību, arvien pieaugošu konkurenci, ko rada jauno un cenu ziņā pieejamāko trešo valstu tirgu galamērķi, kā arī ar patērētāju uzvedības maiņu, pāreju uz tā dēvēto pieredzes ekonomiku, pieprasījumu pēc kvalitatīvas klientu apkalpošanas, nepieciešamību piesaistīt un paturēt kvalificētus darbiniekus, demogrāfiskām izmaiņām un sezonalitāti; |
| --- | --- |

I.

tā kā tūrisma nozare Eiropā saskaras ar jauniem izaicinājumiem, tostarp ar izplatīšanas kanālu digitalizāciju, jaunās sadarbīgā patēriņa nozares attīstību, arvien pieaugošu konkurenci, ko rada jauno un cenu ziņā pieejamāko trešo valstu tirgu galamērķi, kā arī ar patērētāju uzvedības maiņu, pāreju uz tā dēvēto pieredzes ekonomiku, pieprasījumu pēc kvalitatīvas klientu apkalpošanas, nepieciešamību piesaistīt un paturēt kvalificētus darbiniekus, demogrāfiskām izmaiņām un sezonalitāti;

| J. | tā kā tūrisma politikas veidotāji var atrisināt tādas problēmas kā demogrāfiskās pārmaiņas un sezonalitāte tūrismā, izveidojot produktus un pakalpojumus, kas labāk apmierina īpašās vajadzības, kādas ir arvien lielākam skaitam senioru, kas var ceļot mazaktīvās sezonas laikā; |
| --- | --- |

J.

tā kā tūrisma politikas veidotāji var atrisināt tādas problēmas kā demogrāfiskās pārmaiņas un sezonalitāte tūrismā, izveidojot produktus un pakalpojumus, kas labāk apmierina īpašās vajadzības, kādas ir arvien lielākam skaitam senioru, kas var ceļot mazaktīvās sezonas laikā;

| K. | tā kā MVU tūrisma nozarē saskaras ar ievērojamām grūtībām lielā regulatīvā sloga dēļ; |
| --- | --- |

K.

tā kā MVU tūrisma nozarē saskaras ar ievērojamām grūtībām lielā regulatīvā sloga dēļ;

| L. | tā kā Eiropas popularizēšana, reklamējot pašai sevi kā tūrisma galamērķi un izmantojot zīmola stratēģiju, ir svarīgs instruments, lai stiprinātu Eiropas kā ilgtspējīga un augstas kvalitātes tūrisma galamērķa tēlu, raksturojumu un konkurētspēju, ļauj nošķirt Eiropas galamērķus no citiem starptautiskiem galamērķiem un palīdz piesaistīt ārvalstu tūristus, jo īpaši no jaunajiem trešo valstu tirgiem; |
| --- | --- |

L.

tā kā Eiropas popularizēšana, reklamējot pašai sevi kā tūrisma galamērķi un izmantojot zīmola stratēģiju, ir svarīgs instruments, lai stiprinātu Eiropas kā ilgtspējīga un augstas kvalitātes tūrisma galamērķa tēlu, raksturojumu un konkurētspēju, ļauj nošķirt Eiropas galamērķus no citiem starptautiskiem galamērķiem un palīdz piesaistīt ārvalstu tūristus, jo īpaši no jaunajiem trešo valstu tirgiem;

| M. | tā kā konflikti ES robežu tuvumā, piemēram, Ukrainā un Tuvajos Austrumos, kā arī teroristu radītie apdraudējumi negatīvi ietekmē tūrisma nozari un tādēļ jāīsteno pretpasākumi gan dalībvalstu, gan arī Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

M.

tā kā konflikti ES robežu tuvumā, piemēram, Ukrainā un Tuvajos Austrumos, kā arī teroristu radītie apdraudējumi negatīvi ietekmē tūrisma nozari un tādēļ jāīsteno pretpasākumi gan dalībvalstu, gan arī Eiropas līmenī;

| N. | tā kā ilgtspējīgs, pieejams un atbildīgs tūrisms, kurš ir saskaņā ar dabu, ainavu un pilsētu galamērķiem un kura pamatā ir resursu efektivitāte, ilgstpējīga mobilitāte un klimata aizsardzība, palīdz saglabāt vietējo vidi, jo īpaši kalnu un piekrastes reģionos un salās, un sasniegt noturīgus reģionālās izaugsmes rezultātus un apmierina ceļotāju augošās prasības pēc kvalitātes, kā arī palīdz uzņēmumiem konkurēt; |
| --- | --- |

N.

tā kā ilgtspējīgs, pieejams un atbildīgs tūrisms, kurš ir saskaņā ar dabu, ainavu un pilsētu galamērķiem un kura pamatā ir resursu efektivitāte, ilgstpējīga mobilitāte un klimata aizsardzība, palīdz saglabāt vietējo vidi, jo īpaši kalnu un piekrastes reģionos un salās, un sasniegt noturīgus reģionālās izaugsmes rezultātus un apmierina ceļotāju augošās prasības pēc kvalitātes, kā arī palīdz uzņēmumiem konkurēt;

| O. | tā kā Eiropas kultūrtūrismam ir būtiska nozīme Eiropas bagātīgās kultūras daudzveidības popularizēšanā, tas stiprina Eiropas identitāti un veicina starpkultūru apmaiņu un multikulturālu sapratni; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas kultūrtūrismam ir būtiska nozīme Eiropas bagātīgās kultūras daudzveidības popularizēšanā, tas stiprina Eiropas identitāti un veicina starpkultūru apmaiņu un multikulturālu sapratni;

| P. | tā kā reģioniem ir būtiska nozīme ar tūrismu saistītas politikas izstrādē un īstenošanā reģionālā līmenī; |
| --- | --- |

P.

tā kā reģioniem ir būtiska nozīme ar tūrismu saistītas politikas izstrādē un īstenošanā reģionālā līmenī;

| Q. | tā kā strauji mainīgo jauno tehnoloģiju rezultātā sadarbīgā patēriņa ekonomika ir kļuvusi par pāreju uz jauniem uzņēmējdarbības modeļiem un daudzi sadarbīgā patēriņa uzņēmumi ir daļa no ceļojumu pakalpojumu ekonomikas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā strauji mainīgo jauno tehnoloģiju rezultātā sadarbīgā patēriņa ekonomika ir kļuvusi par pāreju uz jauniem uzņēmējdarbības modeļiem un daudzi sadarbīgā patēriņa uzņēmumi ir daļa no ceļojumu pakalpojumu ekonomikas;

| R. | tā kā, neraugoties uz to, ka informācija ir fragmentāra un tādēļ ir sarežģīti izdarīt pārliecinošu secinājumu, sadarbīgā patēriņa ekonomiskajai ietekmei, visticamāk, ir pozitīva iedarbība uz ekonomikas izaugsmi un labklājību; |
| --- | --- |

R.

tā kā, neraugoties uz to, ka informācija ir fragmentāra un tādēļ ir sarežģīti izdarīt pārliecinošu secinājumu, sadarbīgā patēriņa ekonomiskajai ietekmei, visticamāk, ir pozitīva iedarbība uz ekonomikas izaugsmi un labklājību;

| S. | tā kā augsta standarta pakalpojumu piedāvāšanai un patērētāju tiesību aizsardzībai būtu jākļūst par svarīgāko prioritāti visiem tiem, kas sniedz ar tūrismu saistītus pakalpojumus, tostarp nozarē, kurā notiek apmaiņa ar jaunākajām interneta tehnoloģijām un to izmantošana; |
| --- | --- |

S.

tā kā augsta standarta pakalpojumu piedāvāšanai un patērētāju tiesību aizsardzībai būtu jākļūst par svarīgāko prioritāti visiem tiem, kas sniedz ar tūrismu saistītus pakalpojumus, tostarp nozarē, kurā notiek apmaiņa ar jaunākajām interneta tehnoloģijām un to izmantošana;

| T. | tā kā ceļošana un tūrisms ir viena no nozarēm, kuru visvairāk skārusi digitalizācija, un šis aspekts paver neskaitāmas iespējas ceļojumu uzņēmumiem ne tikai Eiropā, bet visā pasaulē, |
| --- | --- |

T.

tā kā ceļošana un tūrisms ir viena no nozarēm, kuru visvairāk skārusi digitalizācija, un šis aspekts paver neskaitāmas iespējas ceļojumu uzņēmumiem ne tikai Eiropā, bet visā pasaulē,

Komisijas rīcības plāns

| 1. | aicina Komisiju ziņot Parlamentam par to, kā tā ir īstenojusi iepriekš minētajā 2010. gada paziņojumā izklāstītās darbības un kā ir izmantoti budžeta līdzekļi, kas piešķirti no struktūrfondiem un attiecīgajām ES programmām, it īpaši no Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (CIP) un Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas (COSME) programmas, kā arī ziņot par attiecīgajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, veidojot šo ziņojumu kā faktu pārskatu, kurā iekļauts efektivitātes novērtējums pasākumiem, kas paredzēti tūrisma veicināšanai Eiropā un ES tūrisma nozares konkurētspējas nostiprināšanai; |
| --- | --- |

1.

aicina Komisiju ziņot Parlamentam par to, kā tā ir īstenojusi iepriekš minētajā 2010. gada paziņojumā izklāstītās darbības un kā ir izmantoti budžeta līdzekļi, kas piešķirti no struktūrfondiem un attiecīgajām ES programmām, it īpaši no Konkurētspējas un inovāciju pamatprogrammas (CIP) un Uzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu konkurētspējas (COSME) programmas, kā arī ziņot par attiecīgajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, veidojot šo ziņojumu kā faktu pārskatu, kurā iekļauts efektivitātes novērtējums pasākumiem, kas paredzēti tūrisma veicināšanai Eiropā un ES tūrisma nozares konkurētspējas nostiprināšanai;

| 2. | sagaida, ka Komisija arī turpmāk nodrošinās iespēju piešķirt līdzekļus no dažādiem atbalsta fondiem, lai izveidotu labvēlīgus apstākļus uzņēmējdarbībai ES tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

2.

sagaida, ka Komisija arī turpmāk nodrošinās iespēju piešķirt līdzekļus no dažādiem atbalsta fondiem, lai izveidotu labvēlīgus apstākļus uzņēmējdarbībai ES tūrisma nozarē;

| 3. | stingri mudina Komisiju izvērtēt iespēju nākamajā daudzgadu finanšu shēmā izveidot tikai tūrismam paredzētu sadaļu, jo tūrisms drīzāk būtu jāatzīst par atsevišķu saimniecisku darbību budžeta un pasākumu ziņā, nevis jāfinansē no citām politikas jomām paredzētā budžeta; |
| --- | --- |

3.

stingri mudina Komisiju izvērtēt iespēju nākamajā daudzgadu finanšu shēmā izveidot tikai tūrismam paredzētu sadaļu, jo tūrisms drīzāk būtu jāatzīst par atsevišķu saimniecisku darbību budžeta un pasākumu ziņā, nevis jāfinansē no citām politikas jomām paredzētā budžeta;

| 4. | atgādina, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESIF) dažās dalībvalstīs joprojām ir tūrisma nozares veicināšanas pasākumu lielākais ārējais finansēšanas avots; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz to, kā vietējās pašvaldības izmanto struktūrfondus; |
| --- | --- |

4.

atgādina, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESIF) dažās dalībvalstīs joprojām ir tūrisma nozares veicināšanas pasākumu lielākais ārējais finansēšanas avots; tādēļ mudina Komisiju nodrošināt lielāku pārredzamību attiecībā uz to, kā vietējās pašvaldības izmanto struktūrfondus;

| 5. | aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionus un par tūrismu atbildīgās iestādes, kā arī uzņēmumus, galvenokārt MVU, maksimāli izmantot jaunās finansēšanas iespējas, ko nodrošina Eiropas Stratēģisko investīciju fonds, jo īpaši izmantojot valsts un reģionālās investīciju bankas, lai, pateicoties ES atbalstam tūrismam, veiktu kvalitātes ziņā strauju soli uz priekšu; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju, dalībvalstis, reģionus un par tūrismu atbildīgās iestādes, kā arī uzņēmumus, galvenokārt MVU, maksimāli izmantot jaunās finansēšanas iespējas, ko nodrošina Eiropas Stratēģisko investīciju fonds, jo īpaši izmantojot valsts un reģionālās investīciju bankas, lai, pateicoties ES atbalstam tūrismam, veiktu kvalitātes ziņā strauju soli uz priekšu;

| 6. | mudina Komisiju veicināt ar tūrismu saistītu izmēģinājuma projektu izstrādi, izmantojot programmu “Apvārsnis 2020”; |
| --- | --- |

6.

mudina Komisiju veicināt ar tūrismu saistītu izmēģinājuma projektu izstrādi, izmantojot programmu “Apvārsnis 2020”;

| 7. | aicina Komisiju tulkot ES 24 oficiālajās valodās rokasgrāmatu par finansiālo atbalstu, lai, jo īpaši MVU, atvieglotu pieejamību attiecībā uz informāciju par finansējuma iespējām, ņemot vērā, ka finansējuma pieejamība ir viens no šķēršļiem šajā nozarē; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju tulkot ES 24 oficiālajās valodās rokasgrāmatu par finansiālo atbalstu, lai, jo īpaši MVU, atvieglotu pieejamību attiecībā uz informāciju par finansējuma iespējām, ņemot vērā, ka finansējuma pieejamība ir viens no šķēršļiem šajā nozarē;

| 8. | aicina Komisiju iecelt amatā neatkarīgus ekspertus, kuri novērtētu citu ES politikas virzienu ietekmi uz tūrismu un analizētu reālos un iespējamos tūrisma apdraudējumus, ko rada konflikti ES kaimiņvalstīs un reģionos, un ziņot par to Parlamentam, sniedzot priekšlikumus pasākumiem, kas palielinātu pozitīvo ietekmi un mazinātu negatīvo ietekmi uz tūrismu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju iecelt amatā neatkarīgus ekspertus, kuri novērtētu citu ES politikas virzienu ietekmi uz tūrismu un analizētu reālos un iespējamos tūrisma apdraudējumus, ko rada konflikti ES kaimiņvalstīs un reģionos, un ziņot par to Parlamentam, sniedzot priekšlikumus pasākumiem, kas palielinātu pozitīvo ietekmi un mazinātu negatīvo ietekmi uz tūrismu;

| 9. | sagaida, ka Komisija sniegs aktuālo datu pārskatu, pamatojoties uz jauno regulu par tūrisma statistiku; |
| --- | --- |

9.

sagaida, ka Komisija sniegs aktuālo datu pārskatu, pamatojoties uz jauno regulu par tūrisma statistiku;

| 10. | norāda, ka jāturpina centieni, lai izstrādātu integrētu pieeju tūrismam, nodrošinot, ka citu ES politikas virzienu (piemēram, transporta, lauku politikas) formulēšanā un īstenošanā tiek ņemtas vērā tūrisma nozares intereses un vajadzības; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka jāturpina centieni, lai izstrādātu integrētu pieeju tūrismam, nodrošinot, ka citu ES politikas virzienu (piemēram, transporta, lauku politikas) formulēšanā un īstenošanā tiek ņemtas vērā tūrisma nozares intereses un vajadzības;

| 11. | aicina Komisiju iesniegt jaunu ES tūrisma stratēģiju, kas aizstātu vai atjauninātu 2010. gada paziņojumu; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju iesniegt jaunu ES tūrisma stratēģiju, kas aizstātu vai atjauninātu 2010. gada paziņojumu;

| 12. | sagaida, ka Komisija iesniegs sīki izstrādātus īstenošanas pasākumus jaunam kopīgu darbību kopumam saistībā ar nākamo Eiropas Tūrisma forumu; |
| --- | --- |

12.

sagaida, ka Komisija iesniegs sīki izstrādātus īstenošanas pasākumus jaunam kopīgu darbību kopumam saistībā ar nākamo Eiropas Tūrisma forumu;

| 13. | stingri iesaka Komisijai nodrošināt pietiekamus cilvēkresursus tūrisma politikas veidošanā, ņemot vērā tūrisma nozīmīgumu, proti, tas ir būtisks faktors, kas ietekmē ekonomikas izaugsmi un darbvietas Eiropā; kritizē to, ka tūrisma tēma nav pietiekami uzskatāmi iekļauta jaunā Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta (GROW ĢD) tīmekļa vietnē; turklāt iesaka šo vietni veidot daudzās valodās; |
| --- | --- |

13.

stingri iesaka Komisijai nodrošināt pietiekamus cilvēkresursus tūrisma politikas veidošanā, ņemot vērā tūrisma nozīmīgumu, proti, tas ir būtisks faktors, kas ietekmē ekonomikas izaugsmi un darbvietas Eiropā; kritizē to, ka tūrisma tēma nav pietiekami uzskatāmi iekļauta jaunā Iekšējā tirgus, rūpniecības, uzņēmējdarbības un MVU ģenerāldirektorāta (GROW ĢD) tīmekļa vietnē; turklāt iesaka šo vietni veidot daudzās valodās;

| 14. | uzsver, ka Komisijas dienestu un struktūrvienību savstarpējai koordinācijai ir būtiska nozīme; |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka Komisijas dienestu un struktūrvienību savstarpējai koordinācijai ir būtiska nozīme;

| 15. | mudina Komisiju apsvērt iespēju mazināt nesamērīgo regulatīvo slogu, kas negatīvi ietekmē MVU konkurētspēju tūrisma nozarē; aicina Komisiju un dalībvalstis samazināt, nevis palielināt esošo regulatīvo slogu; |
| --- | --- |

15.

mudina Komisiju apsvērt iespēju mazināt nesamērīgo regulatīvo slogu, kas negatīvi ietekmē MVU konkurētspēju tūrisma nozarē; aicina Komisiju un dalībvalstis samazināt, nevis palielināt esošo regulatīvo slogu;

| 16. | atgādina Komisijai, ka tūrisms ir viens no Eiropas ekonomikas galvenajām nozarēm un tādēļ nepieciešams ievērojami uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, finanšu institūcijām un veidot valsts un privātā sektora sinerģiju tūrisma nozarē; aicina Komisiju iesaistīties centienos rast mehānismu, kas šajā nozarē nodrošinātu efektīvu koordināciju un sadarbību; |
| --- | --- |

16.

atgādina Komisijai, ka tūrisms ir viens no Eiropas ekonomikas galvenajām nozarēm un tādēļ nepieciešams ievērojami uzlabot sadarbību starp dalībvalstīm, reģionālajām un vietējām pārvaldes iestādēm, finanšu institūcijām un veidot valsts un privātā sektora sinerģiju tūrisma nozarē; aicina Komisiju iesaistīties centienos rast mehānismu, kas šajā nozarē nodrošinātu efektīvu koordināciju un sadarbību;

| 17. | uzskata, ka, pamatojoties uz sadarbības un labu kaimiņattiecību principiem, ES būtu jāveido uz tūrisma attīstību trešās valstīs vērsta sadarbība, lai sekmētu to ekonomiku līdzsvarotu attīstību, kā arī lai mazinātu spriedzi kaimiņvalstīs un uzlabotu reģiona pievilcību un tūristu pieplūdumu tajā; |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka, pamatojoties uz sadarbības un labu kaimiņattiecību principiem, ES būtu jāveido uz tūrisma attīstību trešās valstīs vērsta sadarbība, lai sekmētu to ekonomiku līdzsvarotu attīstību, kā arī lai mazinātu spriedzi kaimiņvalstīs un uzlabotu reģiona pievilcību un tūristu pieplūdumu tajā;

| 18. | uzskata, ka Eiropas tūrisma gada noteikšana ļautu veicināt Eiropas tūrisma daudzveidību un paplašināt to dažādo ieinteresēto personu profilu, kas aktīvi darbojas tūrisma nozarē; aicina Komisiju apsvērt šādas iniciatīvas iespējamību; |
| --- | --- |

18.

uzskata, ka Eiropas tūrisma gada noteikšana ļautu veicināt Eiropas tūrisma daudzveidību un paplašināt to dažādo ieinteresēto personu profilu, kas aktīvi darbojas tūrisma nozarē; aicina Komisiju apsvērt šādas iniciatīvas iespējamību;

| 19. | aicina Komisiju iesniegt analīzi par Eiropas Tūrisma aģentūras izveides ieguvumiem un trūkumiem; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju iesniegt analīzi par Eiropas Tūrisma aģentūras izveides ieguvumiem un trūkumiem;

Eiropas kā tūrisma galamērķa zīmola izveide/vienota popularizēšana

| 20. | stingri mudina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Ceļojumu komisiju (ECK), kas apvieno dalībvalstu tūrisma organizācijas, arī turpmāk sekmēt un padziļināt Eiropas kā pasaulē tūristu apmeklētākās vietas popularizēšanu atbilstoši kopīgai Eiropas pieejai; jo īpaši prasa īstenot ilgtermiņa stratēģiju “Eiropa — tūrisma galamērķis 2020. gada perspektīvā”, kuru 2014. gada februārī sāka Komisija un (ECK) un kurā ietverts tirgvedības, zīmola veidošanas un popularizēšanas darbību kopums attiecībā uz Eiropu kā tūrisma galamērķi; |
| --- | --- |

20.

stingri mudina Komisiju sadarbībā ar Eiropas Ceļojumu komisiju (ECK), kas apvieno dalībvalstu tūrisma organizācijas, arī turpmāk sekmēt un padziļināt Eiropas kā pasaulē tūristu apmeklētākās vietas popularizēšanu atbilstoši kopīgai Eiropas pieejai; jo īpaši prasa īstenot ilgtermiņa stratēģiju “Eiropa — tūrisma galamērķis 2020. gada perspektīvā”, kuru 2014. gada februārī sāka Komisija un (ECK) un kurā ietverts tirgvedības, zīmola veidošanas un popularizēšanas darbību kopums attiecībā uz Eiropu kā tūrisma galamērķi;

| 21. | jo īpaši prasa radīt zīmolu “Galamērķis — Eiropa”, lai papildinātu un pastiprinātu popularizēšanas pasākumus, ko valsts, reģionālā, pārrobežu un vietējā līmenī veic tūrisma organizācijas un Eiropas tūrisma nozare, un tādējādi uzlabotu Eiropas tūrisma galamērķu pamanāmību un konkurētspēju, galvenokārt tālo maršrutu tirgos; uzsver, ka zīmolam “Galamērķis — Eiropa” ir nepieciešama iekļaujoša pieeja, kas rada priekšrocības gan jau atzītiem, gan mazāk zināmiem Eiropas galamērķiem, vienlaikus saglabājot dažādiem Eiropas reģioniem piemītošo daudzveidību, ciktāl tie ar sava teritoriālā zīmola palīdzību nodrošina sev iztiku, un ka, īstenojot šo pieeju, pilnībā jāievēro LESD 195. pantā noteiktās dalībvalstu kompetences; |
| --- | --- |

21.

jo īpaši prasa radīt zīmolu “Galamērķis — Eiropa”, lai papildinātu un pastiprinātu popularizēšanas pasākumus, ko valsts, reģionālā, pārrobežu un vietējā līmenī veic tūrisma organizācijas un Eiropas tūrisma nozare, un tādējādi uzlabotu Eiropas tūrisma galamērķu pamanāmību un konkurētspēju, galvenokārt tālo maršrutu tirgos; uzsver, ka zīmolam “Galamērķis — Eiropa” ir nepieciešama iekļaujoša pieeja, kas rada priekšrocības gan jau atzītiem, gan mazāk zināmiem Eiropas galamērķiem, vienlaikus saglabājot dažādiem Eiropas reģioniem piemītošo daudzveidību, ciktāl tie ar sava teritoriālā zīmola palīdzību nodrošina sev iztiku, un ka, īstenojot šo pieeju, pilnībā jāievēro LESD 195. pantā noteiktās dalībvalstu kompetences;

| 22. | atzīst, ka skaidri jānosaka kopējie mērķi un zīmola “Galamērķis — Eiropa” potenciāls un pievienotā vērtība saskaņā ar dalībvalstu paustajām vajadzībām un konkrētajām prasībām; uzskata — lai sasniegtu šos mērķus, ir jāturpina padziļināta apspriešanās ar nozares pārstāvjiem, tūrisma organizācijām un reģionālajām un vietējām iestādēm; iesaka izstrādāt zīmola rokasgrāmatu, kurā būtu jānorāda saskaņota tā popularizēšanas kārtība; |
| --- | --- |

22.

atzīst, ka skaidri jānosaka kopējie mērķi un zīmola “Galamērķis — Eiropa” potenciāls un pievienotā vērtība saskaņā ar dalībvalstu paustajām vajadzībām un konkrētajām prasībām; uzskata — lai sasniegtu šos mērķus, ir jāturpina padziļināta apspriešanās ar nozares pārstāvjiem, tūrisma organizācijām un reģionālajām un vietējām iestādēm; iesaka izstrādāt zīmola rokasgrāmatu, kurā būtu jānorāda saskaņota tā popularizēšanas kārtība;

| 23. | iesaka apsvērt iespējas, kā iesaistīt privāto sektoru zīmola “Galamērķis — Eiropa” tirgvedības stratēģijā un kā šā sektora pārstāvji varētu finansiāli sekmēt stratēģijas mērķu sasniegšanu; uzsver, ka būtiska nozīme ir publiskā un privātā sektora partnerībām un tādēļ ierosina izstrādāt Publiskā un privātā sektora īpašās partnerības (SPOT) programmu; aicina dalībvalstis šajā procesā iesaistīt to attiecīgās reģionālās un vietējās iestādes un konstruktīvi sadarboties ar nozares pārstāvjiem, lai sasniegtu šos mērķus; |
| --- | --- |

23.

iesaka apsvērt iespējas, kā iesaistīt privāto sektoru zīmola “Galamērķis — Eiropa” tirgvedības stratēģijā un kā šā sektora pārstāvji varētu finansiāli sekmēt stratēģijas mērķu sasniegšanu; uzsver, ka būtiska nozīme ir publiskā un privātā sektora partnerībām un tādēļ ierosina izstrādāt Publiskā un privātā sektora īpašās partnerības (SPOT) programmu; aicina dalībvalstis šajā procesā iesaistīt to attiecīgās reģionālās un vietējās iestādes un konstruktīvi sadarboties ar nozares pārstāvjiem, lai sasniegtu šos mērķus;

| 24. | prasa nostiprināt zīmolu “Galamērķis — Eiropa” kā ģimenēm, bērniem un dažādām paaudzēm vispiemērotāko pasaules reģionu brīvdienu atpūtai; |
| --- | --- |

24.

prasa nostiprināt zīmolu “Galamērķis — Eiropa” kā ģimenēm, bērniem un dažādām paaudzēm vispiemērotāko pasaules reģionu brīvdienu atpūtai;

| 25. | uzskata, ka ir būtiski, lai tūristu drošība būtu viena no zīmola “Galamērķis — Eiropa” galvenajām sastāvdaļām; tādēļ aicina dalībvalstu iestādes ciešā sadarbībā ar Komisiju īstenot stratēģijas (tostarp tūristu informēšanas kampaņas), kas nodrošinātu tūristiem pēc iespējas drošāku uzturēšanos Eiropas tūrisma galamērķos; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka ir būtiski, lai tūristu drošība būtu viena no zīmola “Galamērķis — Eiropa” galvenajām sastāvdaļām; tādēļ aicina dalībvalstu iestādes ciešā sadarbībā ar Komisiju īstenot stratēģijas (tostarp tūristu informēšanas kampaņas), kas nodrošinātu tūristiem pēc iespējas drošāku uzturēšanos Eiropas tūrisma galamērķos;

| 26. | uzsver, ka ir jāpalielina politiskā informētība par to, ka Eiropas popularizēšana trešās valstīs ir tirgvedības līdzeklis, kura mērķis ir palielināt Eiropu apmeklējošo tūristu skaitu un kurš nodrošina iespēju gūt ekonomisku labumu ne tikai mazāk zināmiem galamērķiem un valstīm ar sarežģījumiem ekonomikas jomā, bet arī visai ES; uzskata, ka stingra vīzu politika bremzē tūristu pieplūdumu no trešām valstīm; atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gadā ierosinātos pasākumus attiecībā uz jaunu tūristu vīzu ieviešanu un tūristu pārvietošanās veicināšanu Šengenas zonā; šajā saistībā mudina Padomi panākt drīzu vienošanos ar Parlamentu, lai ES varētu gūt labumu no lielāka tūristu pieplūduma no noteiktām trešām valstīm, kuru iedzīvotājiem ir liela potenciālā interese apmeklēt ES; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka ir jāpalielina politiskā informētība par to, ka Eiropas popularizēšana trešās valstīs ir tirgvedības līdzeklis, kura mērķis ir palielināt Eiropu apmeklējošo tūristu skaitu un kurš nodrošina iespēju gūt ekonomisku labumu ne tikai mazāk zināmiem galamērķiem un valstīm ar sarežģījumiem ekonomikas jomā, bet arī visai ES; uzskata, ka stingra vīzu politika bremzē tūristu pieplūdumu no trešām valstīm; atzinīgi vērtē Komisijas 2014. gadā ierosinātos pasākumus attiecībā uz jaunu tūristu vīzu ieviešanu un tūristu pārvietošanās veicināšanu Šengenas zonā; šajā saistībā mudina Padomi panākt drīzu vienošanos ar Parlamentu, lai ES varētu gūt labumu no lielāka tūristu pieplūduma no noteiktām trešām valstīm, kuru iedzīvotājiem ir liela potenciālā interese apmeklēt ES;

| 27. | atgādina, ka ES būtu jāiegulda līdzekļi, lai tā būtu gatava izmantot potenciālu, ko piedāvā trešās valstis ar lielu iedzīvotāju skaitu un jaunietekmes valstis, jo īpaši Brazīlija, Krievija, Indija un Ķīna, no kurām izbraucošo tūristu skaits pieaug; norāda, ka ir vajadzīgas tūrisma veicināšanas iniciatīvas un elastīgāks un saskaņotāks tūrisma vīzu un robežšķērsošanas režīms; uzsver, ka, lai palielinātu tūristu skaitu no valstīm, kas nav Eiropas valstis, un lai popularizētu Eiropas tūrisma galamērķus, ir svarīgi popularizēt lielāku skaitu vīzu tūrisma platformu, izmantojot piesardzīgu pieeju attiecībā uz Vīzu kodeksa vienkāršošanu; uzsver iespējas, ko tūrisma vīzas sniedz to tūristu grupām, kuri jau ir bijuši konkrētajā valstī, un to, ka ir svarīgi ieviest vairāk līgumu par vīzu režīma atcelšanu, lai optimāli izmantotu ārvalstu tūristu pieplūdumu; uzskata, ka Eiropas iestādēm un dalībvalstīm ir ieteicams, pienācīgi ievērojot dalībvalstu tiesības un pienākumu kontrolēt savu robežu šķērsošanu, saistībā ar kopējo vīzu politiku izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju koordinētāku un vienkāršotāku vīzu izsniegšanas procedūru ieviešanai; |
| --- | --- |

27.

atgādina, ka ES būtu jāiegulda līdzekļi, lai tā būtu gatava izmantot potenciālu, ko piedāvā trešās valstis ar lielu iedzīvotāju skaitu un jaunietekmes valstis, jo īpaši Brazīlija, Krievija, Indija un Ķīna, no kurām izbraucošo tūristu skaits pieaug; norāda, ka ir vajadzīgas tūrisma veicināšanas iniciatīvas un elastīgāks un saskaņotāks tūrisma vīzu un robežšķērsošanas režīms; uzsver, ka, lai palielinātu tūristu skaitu no valstīm, kas nav Eiropas valstis, un lai popularizētu Eiropas tūrisma galamērķus, ir svarīgi popularizēt lielāku skaitu vīzu tūrisma platformu, izmantojot piesardzīgu pieeju attiecībā uz Vīzu kodeksa vienkāršošanu; uzsver iespējas, ko tūrisma vīzas sniedz to tūristu grupām, kuri jau ir bijuši konkrētajā valstī, un to, ka ir svarīgi ieviest vairāk līgumu par vīzu režīma atcelšanu, lai optimāli izmantotu ārvalstu tūristu pieplūdumu; uzskata, ka Eiropas iestādēm un dalībvalstīm ir ieteicams, pienācīgi ievērojot dalībvalstu tiesības un pienākumu kontrolēt savu robežu šķērsošanu, saistībā ar kopējo vīzu politiku izstrādāt ilgtermiņa stratēģiju koordinētāku un vienkāršotāku vīzu izsniegšanas procedūru ieviešanai;

Viseiropas un transnacionāli tūrisma produkti

| 28. | uzskata, ka publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām būtu vairāk jādara jaunu transnacionālu Eiropas tūrisma produktu attīstīšanā, tajā pašā laikā pilnībā ņemot vērā makroreģionālo stratēģiju nozīmi to pilnveidē; norāda, ka makroreģioni, piemēram, Adrijas–Jonijas jūras makroreģions, piedāvā noteiktu dabas, kultūras un vēsturisko bāzi šādu produktu attīstīšanai; aicina publiskās un privātās personas, kuras ir ieinteresētas ES Baltijas, Donavas, Adrijas–Jonijas un Alpu makroreģionālajās stratēģijās, izstrādāt kopīgas tūrisma attīstības stratēģijas katrā attiecīgajā reģionā; |
| --- | --- |

28.

uzskata, ka publiskajām un privātajām ieinteresētajām personām būtu vairāk jādara jaunu transnacionālu Eiropas tūrisma produktu attīstīšanā, tajā pašā laikā pilnībā ņemot vērā makroreģionālo stratēģiju nozīmi to pilnveidē; norāda, ka makroreģioni, piemēram, Adrijas–Jonijas jūras makroreģions, piedāvā noteiktu dabas, kultūras un vēsturisko bāzi šādu produktu attīstīšanai; aicina publiskās un privātās personas, kuras ir ieinteresētas ES Baltijas, Donavas, Adrijas–Jonijas un Alpu makroreģionālajās stratēģijās, izstrādāt kopīgas tūrisma attīstības stratēģijas katrā attiecīgajā reģionā;

| 29. | atbalsta starptautisku sadarbību starpvalstu tematisko maršrutu (aptverot vairākas Eiropas valstis) veidošanā, lai uzlabotu ceļojumā gūtos iespaidus, kuri ir (valsts līmenī noteiktu) galamērķu apmeklēšanas iemesls, palielinātu tūristu mobilitāti atvaļinājumu laikā, panāktu lielākus vidējos tūristu izdevumus un paplašinātu popularizēšanas platformas (jo īpaši tālo maršrutu ceļotāju tirgus segmentā); |
| --- | --- |

29.

atbalsta starptautisku sadarbību starpvalstu tematisko maršrutu (aptverot vairākas Eiropas valstis) veidošanā, lai uzlabotu ceļojumā gūtos iespaidus, kuri ir (valsts līmenī noteiktu) galamērķu apmeklēšanas iemesls, palielinātu tūristu mobilitāti atvaļinājumu laikā, panāktu lielākus vidējos tūristu izdevumus un paplašinātu popularizēšanas platformas (jo īpaši tālo maršrutu ceļotāju tirgus segmentā);

| 30. | uzsver pieaugošo starptautisko konkurenci, ko rada galamērķu atklāšana ārpus Eiropas; tādēļ uzskata, ka ir būtiski veicināt Eiropas galamērķu sadarbību, veidojot vietējā, reģionālā, valstu un starpvalstu, kā arī jūras baseinu līmeņa tūrisma kopas un tīklus; |
| --- | --- |

30.

uzsver pieaugošo starptautisko konkurenci, ko rada galamērķu atklāšana ārpus Eiropas; tādēļ uzskata, ka ir būtiski veicināt Eiropas galamērķu sadarbību, veidojot vietējā, reģionālā, valstu un starpvalstu, kā arī jūras baseinu līmeņa tūrisma kopas un tīklus;

| 31. | atzīst, ka teritoriālās kohēzijas veicināšanā būtiska nozīme ir transnacionāliem tūrisma produktiem; tādēļ pauž pārliecību, ka, piedāvājot atbilstīgus stimulus, būtu jāatbalsta iniciatīvas, kas tiek īstenotas saskaņā ar institucionalizētas sadarbības sistēmām; |
| --- | --- |

31.

atzīst, ka teritoriālās kohēzijas veicināšanā būtiska nozīme ir transnacionāliem tūrisma produktiem; tādēļ pauž pārliecību, ka, piedāvājot atbilstīgus stimulus, būtu jāatbalsta iniciatīvas, kas tiek īstenotas saskaņā ar institucionalizētas sadarbības sistēmām;

| 32. | aicina dalībvalstis veicināt jaunus tūrisma ceļus, atjaunojot pamestas teritorijas, ielas, dzelzceļus, neizmantotus ceļus un novecojušus maršrutus; |
| --- | --- |

32.

aicina dalībvalstis veicināt jaunus tūrisma ceļus, atjaunojot pamestas teritorijas, ielas, dzelzceļus, neizmantotus ceļus un novecojušus maršrutus;

| 33. | aicina Komisiju un ECK dalībniekus atbalstīt spēkā esošo ECK mandātu, lai palīdzētu attīstīt un popularizēt mērķorientētus transnacionālus un visas Eiropas tūrisma produktus un pakalpojumus, tostarp piekrastes un jūras tūrisma nozarē, izmantojot modernizētu, uzlabotu un pilnībā pieejamu Visiteurope.com portālu; aicina Komisiju nodrošināt, lai portāls Visiteurope.com būtu pieejams arī populārākajās mobilajās un pārnēsājamās ierīcēs, izmantojot īpaši tam izstrādātu lietojumprogrammu; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju un ECK dalībniekus atbalstīt spēkā esošo ECK mandātu, lai palīdzētu attīstīt un popularizēt mērķorientētus transnacionālus un visas Eiropas tūrisma produktus un pakalpojumus, tostarp piekrastes un jūras tūrisma nozarē, izmantojot modernizētu, uzlabotu un pilnībā pieejamu Visiteurope.com portālu; aicina Komisiju nodrošināt, lai portāls Visiteurope.com būtu pieejams arī populārākajās mobilajās un pārnēsājamās ierīcēs, izmantojot īpaši tam izstrādātu lietojumprogrammu;

| 34. | turklāt aicina Komisiju pastiprināt sadarbību ar Eiropas Padomi, ECK un ANO Pasaules Tūrisma organizāciju, kā arī citiem starptautiskiem partneriem, lai nostiprinātu centienus attīstīt jaunus starptautiskus un Eiropas tūrisma produktus; |
| --- | --- |

34.

turklāt aicina Komisiju pastiprināt sadarbību ar Eiropas Padomi, ECK un ANO Pasaules Tūrisma organizāciju, kā arī citiem starptautiskiem partneriem, lai nostiprinātu centienus attīstīt jaunus starptautiskus un Eiropas tūrisma produktus;

| 35. | ņemot vērā to, ka mūsdienu patērētāji tiecas gūt tūrisma pieredzi, nevis tikai apmeklēt galamērķi, uzsver, ka veiksmīgai tirgvedības stratēģijai, kas vērsta uz Eiropas tūrisma produktu popularizēšanu, jāatbilst dažādu ceļojumu segmentu un tirgu vajadzībām trešās valstīs; |
| --- | --- |

35.

ņemot vērā to, ka mūsdienu patērētāji tiecas gūt tūrisma pieredzi, nevis tikai apmeklēt galamērķi, uzsver, ka veiksmīgai tirgvedības stratēģijai, kas vērsta uz Eiropas tūrisma produktu popularizēšanu, jāatbilst dažādu ceļojumu segmentu un tirgu vajadzībām trešās valstīs;

| 36. | akcentē, ka ceļojumu aģentiem un rīkotājiem jāveicina Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukuma numura 112 izmantošana, sniedzot par to informāciju attiecīgās tīmekļa vietnēs, uz elektroniskajām biļetēm un galvenajos tūrisma galamērķos; |
| --- | --- |

36.

akcentē, ka ceļojumu aģentiem un rīkotājiem jāveicina Eiropas ārkārtas palīdzības izsaukuma numura 112 izmantošana, sniedzot par to informāciju attiecīgās tīmekļa vietnēs, uz elektroniskajām biļetēm un galvenajos tūrisma galamērķos;

| 37. | atzinīgi vērtē sociālā tūrisma iniciatīvu Calypso, kas ļauj senioriem, jauniešiem, cilvēkiem ar maziem ienākumiem un cilvēkiem ar invaliditāti doties brīvdienu ceļojumos zemas intensitātes sezonā; uzsver, ka šai iniciatīvai ir potenciāls, kas ļauj pārvarēt sezonalitātes problēmu, jo īpaši mazāk zināmos galamērķos; |
| --- | --- |

37.

atzinīgi vērtē sociālā tūrisma iniciatīvu Calypso, kas ļauj senioriem, jauniešiem, cilvēkiem ar maziem ienākumiem un cilvēkiem ar invaliditāti doties brīvdienu ceļojumos zemas intensitātes sezonā; uzsver, ka šai iniciatīvai ir potenciāls, kas ļauj pārvarēt sezonalitātes problēmu, jo īpaši mazāk zināmos galamērķos;

| 38. | tomēr uzskata — lai novērstu Eiropas tūrisma sezonalitāti, vairāk jāpievēršas mērķtiecīgu tūrisma produktu veidošanai, kuri ceļotājiem piedāvā īpašu tūrisma pieredzi un atbilst to īpašajām vajadzībām; tādēļ aicina Komisiju mudināt un atbalstīt dalībvalstis un tūrisma nozares pārstāvjus, lai tie veidotu daudzveidīgākus un mērķtiecīgākus produktus saistībā ar konkrētām tēmām, piemēram, lauku, kultūras un rūpniecības vēsturiskais mantojums, vēsture, reliģija, veselība, kūrvietas un kūrorti, sports, vīns un pārtika, mūzika un māksla, kas būtu alternatīvi tūrisma veidi un ļautu nodrošināt attiecīgajā reģionā pievienoto vērtību, dažādojot tā ekonomiku un mazinot nodarbinātības sezonalitāti; šajā saistībā mudina dalībvalstis atbilstīgi izmantot ES fondus un aicina Komisiju attiecīgi paplašināt COSME programmā paredzētos rīcības mērķus; uzskata, ka sporta, mūzikas un mākslas pasākumiem piemīt liels potenciāls mobilizēt tūristus no Eiropas un ārvalstīm; |
| --- | --- |

38.

tomēr uzskata — lai novērstu Eiropas tūrisma sezonalitāti, vairāk jāpievēršas mērķtiecīgu tūrisma produktu veidošanai, kuri ceļotājiem piedāvā īpašu tūrisma pieredzi un atbilst to īpašajām vajadzībām; tādēļ aicina Komisiju mudināt un atbalstīt dalībvalstis un tūrisma nozares pārstāvjus, lai tie veidotu daudzveidīgākus un mērķtiecīgākus produktus saistībā ar konkrētām tēmām, piemēram, lauku, kultūras un rūpniecības vēsturiskais mantojums, vēsture, reliģija, veselība, kūrvietas un kūrorti, sports, vīns un pārtika, mūzika un māksla, kas būtu alternatīvi tūrisma veidi un ļautu nodrošināt attiecīgajā reģionā pievienoto vērtību, dažādojot tā ekonomiku un mazinot nodarbinātības sezonalitāti; šajā saistībā mudina dalībvalstis atbilstīgi izmantot ES fondus un aicina Komisiju attiecīgi paplašināt COSME programmā paredzētos rīcības mērķus; uzskata, ka sporta, mūzikas un mākslas pasākumiem piemīt liels potenciāls mobilizēt tūristus no Eiropas un ārvalstīm;

| 39. | uzsver, ka Eiropas daudzveidība un kultūru dažādība piedāvā lielas iespējas tematiskā tūrisma attīstībai un ļauj koordinēti veicināt alternatīvu un ilgtspējīgu tūrismu un kultūras apmaiņu; mudina īstenot iniciatīvas, kas savā starpā savienotu tūrisma objektus, un šādi izveidot tematiskā tūrisma produktus un takas Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, izmantojot dažādo Eiropas tūrisma objektu savstarpēji papildinošās īpašības un specifiku, lai sniegtu tūristiem pēc iespējas labāku pieredzi; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka Eiropas daudzveidība un kultūru dažādība piedāvā lielas iespējas tematiskā tūrisma attīstībai un ļauj koordinēti veicināt alternatīvu un ilgtspējīgu tūrismu un kultūras apmaiņu; mudina īstenot iniciatīvas, kas savā starpā savienotu tūrisma objektus, un šādi izveidot tematiskā tūrisma produktus un takas Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī, izmantojot dažādo Eiropas tūrisma objektu savstarpēji papildinošās īpašības un specifiku, lai sniegtu tūristiem pēc iespējas labāku pieredzi;

| 40. | uzsver, ka jāpopularizē un jāuzsver Eiropas bagātīgais kultūras mantojums, izmantojot UNESCO pasaules mantojuma sarakstu kā unikālu pārdošanas piedāvājumu un arī iekļaujot ne tik plaši zināmas vai ne tik viegli sasniedzamas vietas, jo īpaši ņemot vērā, ka kultūrtūrisms veido aptuveni 40 % no Eiropas tūrisma un būtiski veicina ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību, sociālo inovāciju un vietējo, reģionālo, pilsētu un lauku attīstību, vienlaikus mazinot sezonalitātes ietekmi; šajā saistībā uzsver arī mecenātisma būtisko nozīmi Eiropas mantojuma saglabāšanā un palīdzībā dalībvalstīm tikt galā ar izmaksu slogu; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka jāpopularizē un jāuzsver Eiropas bagātīgais kultūras mantojums, izmantojot UNESCO pasaules mantojuma sarakstu kā unikālu pārdošanas piedāvājumu un arī iekļaujot ne tik plaši zināmas vai ne tik viegli sasniedzamas vietas, jo īpaši ņemot vērā, ka kultūrtūrisms veido aptuveni 40 % no Eiropas tūrisma un būtiski veicina ekonomikas izaugsmi, nodarbinātību, sociālo inovāciju un vietējo, reģionālo, pilsētu un lauku attīstību, vienlaikus mazinot sezonalitātes ietekmi; šajā saistībā uzsver arī mecenātisma būtisko nozīmi Eiropas mantojuma saglabāšanā un palīdzībā dalībvalstīm tikt galā ar izmaksu slogu;

| 41. | uzsver, ka kultūras pasākumu veicināšana dažādos līmeņos varētu sekmēt tūrisma galamērķu pievilcību, un tādēļ ierosina apsvērt iespēju izveidot Eiropas pasākumu kalendāru, kuru varētu publicēt portālā VisitEurope.com, lai uzlabotu tūrisma informācijas pakalpojumus; |
| --- | --- |

41.

uzsver, ka kultūras pasākumu veicināšana dažādos līmeņos varētu sekmēt tūrisma galamērķu pievilcību, un tādēļ ierosina apsvērt iespēju izveidot Eiropas pasākumu kalendāru, kuru varētu publicēt portālā VisitEurope.com, lai uzlabotu tūrisma informācijas pakalpojumus;

| 42. | aicina dalībvalstu tūrisma organizācijas tīmeklī nodrošināt pietiekamu informāciju par iniciatīvām un apbalvojumiem saistībā ar Eiropas mantojumu (piemēram, Eiropas kultūras mantojuma zīmi un Eiropas kultūras maršrutiem), kā arī veicināt šādu iniciatīvu un pasākumu popularizēšanu; |
| --- | --- |

42.

aicina dalībvalstu tūrisma organizācijas tīmeklī nodrošināt pietiekamu informāciju par iniciatīvām un apbalvojumiem saistībā ar Eiropas mantojumu (piemēram, Eiropas kultūras mantojuma zīmi un Eiropas kultūras maršrutiem), kā arī veicināt šādu iniciatīvu un pasākumu popularizēšanu;

| 43. | atkārto, ka ir būtiski aizsargāt un saglabāt kultūras mantojumu, pasargājot to no tūrisma radīto strukturālo pārmaiņu negatīvās ietekmes, kā arī no apdraudējumiem, ko rada masu tūrisms, jo īpaši augstas intensitātes tūrisma sezonā; par prioritāti nosaka veiktā darba kvalitāti, nevis tā izmaksas; šajā sakarībā uzsver, ka ar patronāžas palīdzību var saglabāt Eiropas mantojumu un kompensēt šim mērķim atvēlētā publiskā finansējuma samazinājumu; |
| --- | --- |

43.

atkārto, ka ir būtiski aizsargāt un saglabāt kultūras mantojumu, pasargājot to no tūrisma radīto strukturālo pārmaiņu negatīvās ietekmes, kā arī no apdraudējumiem, ko rada masu tūrisms, jo īpaši augstas intensitātes tūrisma sezonā; par prioritāti nosaka veiktā darba kvalitāti, nevis tā izmaksas; šajā sakarībā uzsver, ka ar patronāžas palīdzību var saglabāt Eiropas mantojumu un kompensēt šim mērķim atvēlētā publiskā finansējuma samazinājumu;

| 44. | aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai aizsargātu apdraudētus pieminekļus un objektus Eiropā nolūkā saglabāt un popularizēt kultūras mantojumu un tādējādi veicināt kultūrtūrismu; |
| --- | --- |

44.

aicina Komisiju un dalībvalstis rīkoties, lai aizsargātu apdraudētus pieminekļus un objektus Eiropā nolūkā saglabāt un popularizēt kultūras mantojumu un tādējādi veicināt kultūrtūrismu;

| 45. | uzsver, ka Eiropas kultūrtūrismam ir liela nozīme personīgās izaugsmes un zināšanu ieguves veicināšanā, jo īpaši jauniešu vidū, Eiropas valstu un vietējās kultūras daudzveidības un kultūras mantojuma bagātības popularizēšanā, citu kultūru iepazīšanā, kontaktu veidošanas iespēju nodrošināšanā, Eiropas identitātes nostiprināšanā un Eiropas vērtību paušanā; |
| --- | --- |

45.

uzsver, ka Eiropas kultūrtūrismam ir liela nozīme personīgās izaugsmes un zināšanu ieguves veicināšanā, jo īpaši jauniešu vidū, Eiropas valstu un vietējās kultūras daudzveidības un kultūras mantojuma bagātības popularizēšanā, citu kultūru iepazīšanā, kontaktu veidošanas iespēju nodrošināšanā, Eiropas identitātes nostiprināšanā un Eiropas vērtību paušanā;

| 46. | uzsver kultūrtūrisma iespējas samazināt nabadzību; šajā saistībā prasa veicināt dalībvalstu radošās nozares un lauku tūrismu, lai popularizētu Eiropas unikālo kultūras bagātību un apkarotu nabadzību un bezdarbu; |
| --- | --- |

46.

uzsver kultūrtūrisma iespējas samazināt nabadzību; šajā saistībā prasa veicināt dalībvalstu radošās nozares un lauku tūrismu, lai popularizētu Eiropas unikālo kultūras bagātību un apkarotu nabadzību un bezdarbu;

| 47. | uzskata, ka viens no kultūras kampaņu atbalsta veidiem varētu būt ceļojumu dokumentu un biļešu vienlaicīgas iegādes vienkāršošana; |
| --- | --- |

47.

uzskata, ka viens no kultūras kampaņu atbalsta veidiem varētu būt ceļojumu dokumentu un biļešu vienlaicīgas iegādes vienkāršošana;

| 48. | uzsver, ka Eiropas valodu dažādība, neatkarīgi no tā, vai konkrētā valoda ir valsts valoda, viena no vairākām valsts valodām, minoritāšu vai mazāk zināma valoda, veido Eiropas kultūras mantojuma pamatu un tai ir būtiska nozīme ilgtspējīga un atbildīga tūrisma veicināšanā; |
| --- | --- |

48.

uzsver, ka Eiropas valodu dažādība, neatkarīgi no tā, vai konkrētā valoda ir valsts valoda, viena no vairākām valsts valodām, minoritāšu vai mazāk zināma valoda, veido Eiropas kultūras mantojuma pamatu un tai ir būtiska nozīme ilgtspējīga un atbildīga tūrisma veicināšanā;

| 49. | norāda, kādas iespējas mūsdienu problēmu risināšanā sniedz nozīmīgi vēstures notikumi un vēsturiskas vietas, piemēram, organizācijas Sites of Conscience dalībnieces, piedāvājot sensitīvu interpretāciju un izglītojošas programmas; mudina starpkultūru dialoga veicināšanai un Eiropas tautu tuvināšanai izmantot kultūras mantojumu un kultūrtūrismu; |
| --- | --- |

49.

norāda, kādas iespējas mūsdienu problēmu risināšanā sniedz nozīmīgi vēstures notikumi un vēsturiskas vietas, piemēram, organizācijas Sites of Conscience dalībnieces, piedāvājot sensitīvu interpretāciju un izglītojošas programmas; mudina starpkultūru dialoga veicināšanai un Eiropas tautu tuvināšanai izmantot kultūras mantojumu un kultūrtūrismu;

| 50. | uzsver sporta tūrisma potenciālu — šī nozare nākotnē varētu kļūt par vienu no dinamiskākajiem sektoriem Eiropas ceļojumu organizēšanas nozarē, un aicina ieviest īpašus politikas pasākumus šīs tendences veicināšanai un atbalstīšanai; atgādina to, cik nozīmīgi Eiropas reģionu pievilcībai no tūristu viedokļa ir sporta pasākumi; uzsver iespējas, ko rada sportisti un skatītāji, kas ierodas uz sporta pasākumiem pirms šādiem pasākumiem un to laikā, jo šādi pasākumi var piesaistīt tūristus pat visnomaļākajām vietām; uzsver, ka sporta tūrisma potenciāls pašlaik netiek pietiekami izmantots; |
| --- | --- |

50.

uzsver sporta tūrisma potenciālu — šī nozare nākotnē varētu kļūt par vienu no dinamiskākajiem sektoriem Eiropas ceļojumu organizēšanas nozarē, un aicina ieviest īpašus politikas pasākumus šīs tendences veicināšanai un atbalstīšanai; atgādina to, cik nozīmīgi Eiropas reģionu pievilcībai no tūristu viedokļa ir sporta pasākumi; uzsver iespējas, ko rada sportisti un skatītāji, kas ierodas uz sporta pasākumiem pirms šādiem pasākumiem un to laikā, jo šādi pasākumi var piesaistīt tūristus pat visnomaļākajām vietām; uzsver, ka sporta tūrisma potenciāls pašlaik netiek pietiekami izmantots;

Kvalitāte

| 51. | pauž pārliecību par to, ka Eiropas tūrismā jāpāriet no kvantitatīvas izaugsmes modeļa uz kvalitatīvu modeli, kas vērsts uz nemitīgu un ilgtspējīgu attīstību, un ka faktiski ir nepieciešams veidot tūrisma nozari, kura ļauj radīt vairāk kvalificētu darbvietu ar pienācīgu atalgojumu; uzskata, ka ekonomikas dažādošana, veicinot lauku un piekrastes tūrismu, piedāvā jaunas un ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas; |
| --- | --- |

51.

pauž pārliecību par to, ka Eiropas tūrismā jāpāriet no kvantitatīvas izaugsmes modeļa uz kvalitatīvu modeli, kas vērsts uz nemitīgu un ilgtspējīgu attīstību, un ka faktiski ir nepieciešams veidot tūrisma nozari, kura ļauj radīt vairāk kvalificētu darbvietu ar pienācīgu atalgojumu; uzskata, ka ekonomikas dažādošana, veicinot lauku un piekrastes tūrismu, piedāvā jaunas un ilgtspējīgas nodarbinātības iespējas;

| 52. | atzīst, ka tūrisma nozarē ir pakalpojumu kvalitātes standartu atšķirības, un uzskata, ka kvalitātes standarti ir nozīmīgi kā instruments, ar ko radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem un palielināt pārredzamību patērētājiem, tādējādi stiprinot visu pušu uzticēšanos; aicina visas ieinteresētās personas turpināt diskusiju par to, kā ES var sekmēt saskaņotos tūrisma pakalpojumu kvalitātes standartus; |
| --- | --- |

52.

atzīst, ka tūrisma nozarē ir pakalpojumu kvalitātes standartu atšķirības, un uzskata, ka kvalitātes standarti ir nozīmīgi kā instruments, ar ko radīt līdzvērtīgus konkurences apstākļus uzņēmumiem un palielināt pārredzamību patērētājiem, tādējādi stiprinot visu pušu uzticēšanos; aicina visas ieinteresētās personas turpināt diskusiju par to, kā ES var sekmēt saskaņotos tūrisma pakalpojumu kvalitātes standartus;

| 53. | aicina Komisiju ieviest Eiropas tūrisma kvalitātes zīmolu, lai atalgotu tūrisma jomā strādājošo apņēmīgos centienus veicināt tūrisma pakalpojumu kvalitāti, pamatojoties uz cieņu pret kultūras un vēstures mantojumu, uzlabot tūrisma nozares darbvietu kvalitāti, pieejamību visām apmeklētāju kategorijām un popularizēt vietējo kopienu kultūras tradīcijas; |
| --- | --- |

53.

aicina Komisiju ieviest Eiropas tūrisma kvalitātes zīmolu, lai atalgotu tūrisma jomā strādājošo apņēmīgos centienus veicināt tūrisma pakalpojumu kvalitāti, pamatojoties uz cieņu pret kultūras un vēstures mantojumu, uzlabot tūrisma nozares darbvietu kvalitāti, pieejamību visām apmeklētāju kategorijām un popularizēt vietējo kopienu kultūras tradīcijas;

| 54. | aicina Komisiju sekmēt sadarbību starp dalībvalstīm nolūkā uzlabot produktu kvalitāti, aizsargājot preču zīmi “ražots” (“made in”); |
| --- | --- |

54.

aicina Komisiju sekmēt sadarbību starp dalībvalstīm nolūkā uzlabot produktu kvalitāti, aizsargājot preču zīmi “ražots” (“made in”);

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar tūrisma asociācijām un kopīgi noteikt vienotu Eiropas sistēmu tūrisma infrastruktūras (viesnīcu, restorānu u. c.) klasifikācijai; uzskata, ka būtu jāturpina veicināt iniciatīvu Hotelstars Union, kuras mērķis ir pakāpeniski saskaņot viesnīcu klasifikācijas sistēmas Eiropā, tādējādi dodot iespēju labāk salīdzināt viesnīcu piedāvājumu Eiropā un veicinot kopēju pakalpojumu kvalitātes kritēriju izstrādi; |
| --- | --- |

55.

aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties ar tūrisma asociācijām un kopīgi noteikt vienotu Eiropas sistēmu tūrisma infrastruktūras (viesnīcu, restorānu u. c.) klasifikācijai; uzskata, ka būtu jāturpina veicināt iniciatīvu Hotelstars Union, kuras mērķis ir pakāpeniski saskaņot viesnīcu klasifikācijas sistēmas Eiropā, tādējādi dodot iespēju labāk salīdzināt viesnīcu piedāvājumu Eiropā un veicinot kopēju pakalpojumu kvalitātes kritēriju izstrādi;

| 56. | uzskata, ka drošības standartu saglabāšana tūrisma pakalpojumu jomā ES ir būtisks nosacījums labas kvalitātes nodrošināšanai; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par tūristu izmitināšanas pakalpojumu drošumu; norāda uz to, ka daudzas patērētāju grupas, ugunsdrošības organizācijas, kā arī tūrisma nozares organizācijas ir iesniegušas dokumentus, atbalstot rīcību ES līmenī tūristu drošības jomā; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus attiecībā uz minimālajiem drošības standartiem tūrisma nozarē ES, jo īpaši saistībā ar ugunsdrošību un aizsardzību pret tvana gāzes noplūdēm brīvdienu izmitināšanas vietās; uzsver, ka sistemātiski jāvāc dati par izmitināšanas vietu drošumu; |
| --- | --- |

56.

uzskata, ka drošības standartu saglabāšana tūrisma pakalpojumu jomā ES ir būtisks nosacījums labas kvalitātes nodrošināšanai; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas Zaļo grāmatu par tūristu izmitināšanas pakalpojumu drošumu; norāda uz to, ka daudzas patērētāju grupas, ugunsdrošības organizācijas, kā arī tūrisma nozares organizācijas ir iesniegušas dokumentus, atbalstot rīcību ES līmenī tūristu drošības jomā; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt priekšlikumus attiecībā uz minimālajiem drošības standartiem tūrisma nozarē ES, jo īpaši saistībā ar ugunsdrošību un aizsardzību pret tvana gāzes noplūdēm brīvdienu izmitināšanas vietās; uzsver, ka sistemātiski jāvāc dati par izmitināšanas vietu drošumu;

| 57. | uzsver, ka kvalitatīvi tūrisma pakalpojumi tiek garantēti, ja to sniedzēji ir saņēmuši atbilstošu apmācību un ja pakalpojumu sniegšana notiek pienācīgos darba apstākļos, un ka pretēju efektu rada nepieciešamo prasmju un nozares sociālās jomas sasniegumu neievērošana vai vājināšana; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka kvalitatīvi tūrisma pakalpojumi tiek garantēti, ja to sniedzēji ir saņēmuši atbilstošu apmācību un ja pakalpojumu sniegšana notiek pienācīgos darba apstākļos, un ka pretēju efektu rada nepieciešamo prasmju un nozares sociālās jomas sasniegumu neievērošana vai vājināšana;

| 58. | uzskata, ka ieguldījumiem apmācībā un izglītībā ir būtiska nozīme, lai sniegtu kvalitatīvus pakalpojumus nozarē, kurā lielākoties ir nodarbināti jaunieši vecumā no 16 līdz 35 gadiem; mudina Komisiju sadarbībā ar privāto sektoru un citām publiskām struktūrām izveidot apmācību programmas un mācību prakses iespējas zemas intensitātes sezonā, lai palielinātu šīs nozares pievilcību un mazinātu tās sezonalitāti; uzskata, ka ar šādas apmācības palīdzību būtu jāakcentē augstākas kvalifikācijas iegūšana un sociālo prasmju attīstīšana, lai uzlabotu darba iespējas nozarē; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt tūrisma nozares centienus paaugstināt darba devēju un darbinieku prasmju un zināšanu līmeni, lai sagatavotos nākotnes tendencēm un nepieciešamajām prasmēm; uzskata, ka būtu jāuzlabo statistika par nodarbinātību tūrisma nozarē; |
| --- | --- |

58.

uzskata, ka ieguldījumiem apmācībā un izglītībā ir būtiska nozīme, lai sniegtu kvalitatīvus pakalpojumus nozarē, kurā lielākoties ir nodarbināti jaunieši vecumā no 16 līdz 35 gadiem; mudina Komisiju sadarbībā ar privāto sektoru un citām publiskām struktūrām izveidot apmācību programmas un mācību prakses iespējas zemas intensitātes sezonā, lai palielinātu šīs nozares pievilcību un mazinātu tās sezonalitāti; uzskata, ka ar šādas apmācības palīdzību būtu jāakcentē augstākas kvalifikācijas iegūšana un sociālo prasmju attīstīšana, lai uzlabotu darba iespējas nozarē; tādēļ aicina Komisiju atbalstīt tūrisma nozares centienus paaugstināt darba devēju un darbinieku prasmju un zināšanu līmeni, lai sagatavotos nākotnes tendencēm un nepieciešamajām prasmēm; uzskata, ka būtu jāuzlabo statistika par nodarbinātību tūrisma nozarē;

| 59. | šajā sakarībā aicina Komisiju atbalstīt tūrisma nozari, novēršot prasmju trūkumu un palielinot profesionālās izglītības un mācību nozīmi tirgū; iesaka Komisijai izveidot un izplatīt vienotu ceļvedi, tajā apkopojot paraugprakses piemērus un pieejamās izglītības iespējas ES, tādējādi veicinot augstāka līmeņa profesionālismu un lielāku brīvprātīgo mobilitāti starp ES profesionāļiem; |
| --- | --- |

59.

šajā sakarībā aicina Komisiju atbalstīt tūrisma nozari, novēršot prasmju trūkumu un palielinot profesionālās izglītības un mācību nozīmi tirgū; iesaka Komisijai izveidot un izplatīt vienotu ceļvedi, tajā apkopojot paraugprakses piemērus un pieejamās izglītības iespējas ES, tādējādi veicinot augstāka līmeņa profesionālismu un lielāku brīvprātīgo mobilitāti starp ES profesionāļiem;

| 60. | uzsver, ka tūrisma nozarē ir svarīgi uzlabot profesionālo kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu dalībvalstīs, lai darba ņēmēji varētu izmantot vislabākās profesionālās izaugsmes iespējas, tādējādi veicinot viņu mobilitāti; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka tūrisma nozarē ir svarīgi uzlabot profesionālo kvalifikāciju savstarpējo atzīšanu dalībvalstīs, lai darba ņēmēji varētu izmantot vislabākās profesionālās izaugsmes iespējas, tādējādi veicinot viņu mobilitāti;

| 61. | atzinīgi vērtē mobilitātes instrumentus un sadarbības projektus, piemēram, zināšanu apvienības un Sector-Skills Alliances, kas apvienoti programmās “Erasmus+” un “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kā efektīvus līdzekļus, kas tūrisma jomā strādājošajiem, kuri iesaistīti jebkādā izglītības un apmācības līmenī, nodrošina iespējas apmainīties ar paraugpraksi, uzlabot valodu zināšanas un gūt praktisku pieredzi kultūrtūrisma jomā; tomēr pauž bažas par to, ka jauniešu vidū trūkst intereses par karjeru noteiktās tūrisma jomās; uzsver duālās izglītības sistēmas priekšrocības tūrisma nozarē un to, cik svarīgi ir apvienot mācības ar praktisku darba pieredzi, kas uzlabo gan teorētiskās zināšanas, gan praktiskās prasmes; aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās iestādes pilnībā izmantot iespējas, ko arodapmācības veicināšanai piedāvā Eiropas Sociālais fonds un citi ES, valstu un reģionālie fondi; |
| --- | --- |

61.

atzinīgi vērtē mobilitātes instrumentus un sadarbības projektus, piemēram, zināšanu apvienības un Sector-Skills Alliances, kas apvienoti programmās “Erasmus+” un “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, kā efektīvus līdzekļus, kas tūrisma jomā strādājošajiem, kuri iesaistīti jebkādā izglītības un apmācības līmenī, nodrošina iespējas apmainīties ar paraugpraksi, uzlabot valodu zināšanas un gūt praktisku pieredzi kultūrtūrisma jomā; tomēr pauž bažas par to, ka jauniešu vidū trūkst intereses par karjeru noteiktās tūrisma jomās; uzsver duālās izglītības sistēmas priekšrocības tūrisma nozarē un to, cik svarīgi ir apvienot mācības ar praktisku darba pieredzi, kas uzlabo gan teorētiskās zināšanas, gan praktiskās prasmes; aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās iestādes pilnībā izmantot iespējas, ko arodapmācības veicināšanai piedāvā Eiropas Sociālais fonds un citi ES, valstu un reģionālie fondi;

| 62. | aicina dalībvalstis veikt ieguldījumus augstas kvalitātes apmācībās tūristu gidiem un veicināt daudzvalodu pieeju nolūkā labāk attīstīt ārvalstu tūristus interesējošas teritorijas; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt Eiropas kvalitātes standartus tūristu gidiem, nodrošinot atbilstību obligātajām apmācības prasībām; |
| --- | --- |

62.

aicina dalībvalstis veikt ieguldījumus augstas kvalitātes apmācībās tūristu gidiem un veicināt daudzvalodu pieeju nolūkā labāk attīstīt ārvalstu tūristus interesējošas teritorijas; turklāt aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt Eiropas kvalitātes standartus tūristu gidiem, nodrošinot atbilstību obligātajām apmācības prasībām;

| 63. | aicina Komisiju veikt pētījumu par nodokļu un nodevu, ko tūrisma produktiem un pakalpojumiem piemēro vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, ietekmi uz Eiropas kā galamērķa konkurētspēju; aicina dalībvalstis atzīt, ka ceļojumu un tūrisma pakalpojumiem piemērotās PVN likmes samazināšanai ir būtiska nozīme, lai palīdzētu attīstīt vietējo ekonomiku un saglabāt izaugsmi un darbvietas, kā arī lai palīdzētu saglabāt Eiropas konkurētspēju globālajā tirgū; |
| --- | --- |

63.

aicina Komisiju veikt pētījumu par nodokļu un nodevu, ko tūrisma produktiem un pakalpojumiem piemēro vietējā, reģionālā, valsts un Eiropas līmenī, ietekmi uz Eiropas kā galamērķa konkurētspēju; aicina dalībvalstis atzīt, ka ceļojumu un tūrisma pakalpojumiem piemērotās PVN likmes samazināšanai ir būtiska nozīme, lai palīdzētu attīstīt vietējo ekonomiku un saglabāt izaugsmi un darbvietas, kā arī lai palīdzētu saglabāt Eiropas konkurētspēju globālajā tirgū;

Piekrastes un jūras tūrisma potenciāla atraisīšana

| 64. | atzīst, ka piekrastes un salu teritorijām ir svarīga Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē (atbilstoši Jūras nozaru izaugsmes stratēģijai un stratēģijai “Eiropa 2020”), kas sniedz vienotas atbildes uz daudzajām problēmām šajās teritorijās; |
| --- | --- |

64.

atzīst, ka piekrastes un salu teritorijām ir svarīga Eiropas stratēģija lielākai izaugsmei un darbvietām piekrastes un jūras tūrisma nozarē (atbilstoši Jūras nozaru izaugsmes stratēģijai un stratēģijai “Eiropa 2020”), kas sniedz vienotas atbildes uz daudzajām problēmām šajās teritorijās;

| 65. | stingri mudina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kurš papildinātu 14 darbības, kas izklāstītas iepriekš minētajā piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā, un kurā būtu iekļauti konkrēti mērķi un izpildes termiņi, un ziņot Parlamentam par progresu saistībā ar minētajām darbībām; |
| --- | --- |

65.

stingri mudina Komisiju iesniegt rīcības plānu, kurš papildinātu 14 darbības, kas izklāstītas iepriekš minētajā piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā, un kurā būtu iekļauti konkrēti mērķi un izpildes termiņi, un ziņot Parlamentam par progresu saistībā ar minētajām darbībām;

| 66. | aicina Komisiju rīkot ikgadējus seminārus, kuros piedalītos piekrastes un jūras dalībvalstis un to attiecīgie reģioni un kuru mērķis būtu veicināt Eiropas līmeņa dialogu un atvieglot apmaiņu ar paraugpraksi un ilgtermiņa stratēģijas ieviešanu; |
| --- | --- |

66.

aicina Komisiju rīkot ikgadējus seminārus, kuros piedalītos piekrastes un jūras dalībvalstis un to attiecīgie reģioni un kuru mērķis būtu veicināt Eiropas līmeņa dialogu un atvieglot apmaiņu ar paraugpraksi un ilgtermiņa stratēģijas ieviešanu;

| 67. | atgādina par savienojamības un pieejamības nozīmi un norāda, ka šie faktori mainās atkarībā no augstas vai zemas intensitātes tūrisma sezonas attālākajos un salu reģionos, kuri lielā mērā ir atkarīgi no jūras un gaisa transporta; turklāt uzsver reģionālo plānu izveides nozīmi, ar kuru palīdzību tiktu veicināta mobilitāte starp galamērķiem; aicina Komisiju, īstenojot iepriekš minētajā piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā norādīto 12. darbību, ņemt vērā arī valsts sniegtās palīdzības efektivitāti piekrastes un jūras reģionos; |
| --- | --- |

67.

atgādina par savienojamības un pieejamības nozīmi un norāda, ka šie faktori mainās atkarībā no augstas vai zemas intensitātes tūrisma sezonas attālākajos un salu reģionos, kuri lielā mērā ir atkarīgi no jūras un gaisa transporta; turklāt uzsver reģionālo plānu izveides nozīmi, ar kuru palīdzību tiktu veicināta mobilitāte starp galamērķiem; aicina Komisiju, īstenojot iepriekš minētajā piekrastes un jūras tūrisma stratēģijā norādīto 12. darbību, ņemt vērā arī valsts sniegtās palīdzības efektivitāti piekrastes un jūras reģionos;

| 68. | stingri mudina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm un kuģošanas un jūras tūrisma nozarē ieinteresētajām personām izvērtēt nepieciešamību pēc pārdomātu un inovatīvu stratēģiju izveidošanas sezonalitātes mazināšanai, kuras būtu pielāgotas gan augstas, gan zemas intensitātes sezonām un ņemtu vērā dažādas mērķgrupas; aicina ieinteresētās personas censties veidot pieredzi, produktus un papildpakalpojumus, kas apvienoti ar vietējiem produktiem un ir jo īpaši saistīti ar jūras kultūru un mantojumu, ūdenssportu, izpriecu kuģošanu, jūras dzīvo radību un dabas vērošanu un darbībām, kas saistītas ar dabu, sauli un pludmali, kā arī ar nerūpniecisko zveju, pārtiku un veselību; |
| --- | --- |

68.

stingri mudina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm un kuģošanas un jūras tūrisma nozarē ieinteresētajām personām izvērtēt nepieciešamību pēc pārdomātu un inovatīvu stratēģiju izveidošanas sezonalitātes mazināšanai, kuras būtu pielāgotas gan augstas, gan zemas intensitātes sezonām un ņemtu vērā dažādas mērķgrupas; aicina ieinteresētās personas censties veidot pieredzi, produktus un papildpakalpojumus, kas apvienoti ar vietējiem produktiem un ir jo īpaši saistīti ar jūras kultūru un mantojumu, ūdenssportu, izpriecu kuģošanu, jūras dzīvo radību un dabas vērošanu un darbībām, kas saistītas ar dabu, sauli un pludmali, kā arī ar nerūpniecisko zveju, pārtiku un veselību;

| 69. | uzsver kruīzu tūrisma lomu Eiropas tūrisma nozares izaugsmē; tādēļ, lai īstenotu inovatīvu ostu un jūras teritoriju plānojumu, attīstot koncepciju “Vieda ostas pilsēta” (Smart Port City), aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm novērtēt nepieciešamos resursus un ostu un jūras pašreizējo infrastruktūru un standartizēt atkritumu dalītu vākšanu un pārstrādi; |
| --- | --- |

69.

uzsver kruīzu tūrisma lomu Eiropas tūrisma nozares izaugsmē; tādēļ, lai īstenotu inovatīvu ostu un jūras teritoriju plānojumu, attīstot koncepciju “Vieda ostas pilsēta” (Smart Port City), aicina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm novērtēt nepieciešamos resursus un ostu un jūras pašreizējo infrastruktūru un standartizēt atkritumu dalītu vākšanu un pārstrādi;

| 70. | uzsver, ka kopīga plānošana un rīcība ir svarīga, lai nodrošinātu gan tūrisma pieņemšanu sabiedrībā, gan ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

70.

uzsver, ka kopīga plānošana un rīcība ir svarīga, lai nodrošinātu gan tūrisma pieņemšanu sabiedrībā, gan ilgtspējīgu attīstību;

Ilgtspējīgs, atbildīgs un sociāls tūrisms

| 71. | aicina Komisiju turpināt ilgtspējīga, atbildīga un videi nekaitīga tūrisma veicināšanu sadarbībā ar stratēģiskajiem partneriem, piemēram, ECK un citām ieinteresētajām personām, izveidojot jaunus īpašus produktus un popularizējot esošos, un ierosina izveidot pilnībā pieejamu Eiropas mēroga tīmekļa platformu, kurā vienā datubāzē ar piekļuvi no Visiteurope.com portāla tiktu apkopota pieejamā informācija gan par sertificētiem produktiem, jauniem tūrisma veidiem, galamērķiem un maršrutiem, gan par konkrētiem pakalpojumiem, piemēram, transportlīdzekļiem un tūrisma ceļvežiem; |
| --- | --- |

71.

aicina Komisiju turpināt ilgtspējīga, atbildīga un videi nekaitīga tūrisma veicināšanu sadarbībā ar stratēģiskajiem partneriem, piemēram, ECK un citām ieinteresētajām personām, izveidojot jaunus īpašus produktus un popularizējot esošos, un ierosina izveidot pilnībā pieejamu Eiropas mēroga tīmekļa platformu, kurā vienā datubāzē ar piekļuvi no Visiteurope.com portāla tiktu apkopota pieejamā informācija gan par sertificētiem produktiem, jauniem tūrisma veidiem, galamērķiem un maršrutiem, gan par konkrētiem pakalpojumiem, piemēram, transportlīdzekļiem un tūrisma ceļvežiem;

| 72. | uzskata, ka COSME programmā jāparedz lielāks finansējums vai līdzfinansējums ilgtspējīgiem tūrisma projektiem; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka COSME programmā jāparedz lielāks finansējums vai līdzfinansējums ilgtspējīgiem tūrisma projektiem;

| 73. | mudina Komisiju pabeigt Eiropas ilgtspējīga un atbildīga tūrisma hartas izstrādi un turpināt sniegt finansiālu atbalstu nozīmīgām iniciatīvām un tīkliem, piemēram, iniciatīvai EDEN (Eiropas labākie galamērķi) un Eiropas kultūras maršrutiem; |
| --- | --- |

73.

mudina Komisiju pabeigt Eiropas ilgtspējīga un atbildīga tūrisma hartas izstrādi un turpināt sniegt finansiālu atbalstu nozīmīgām iniciatīvām un tīkliem, piemēram, iniciatīvai EDEN (Eiropas labākie galamērķi) un Eiropas kultūras maršrutiem;

| 74. | mudina dalībvalstu tūrisma organizācijas, pamatojoties uz Komisijas ierosinātajiem standartiem, izveidot attiecīgās dalībvalsts līmenī īpašu un unikālu portālu par ilgtspējīgu un atbildīgu tūrismu, lai patērētāji varētu izdarīt informētu izvēli no piedāvātajiem valsts un starptautiskiem produktiem un galamērķiem; |
| --- | --- |

74.

mudina dalībvalstu tūrisma organizācijas, pamatojoties uz Komisijas ierosinātajiem standartiem, izveidot attiecīgās dalībvalsts līmenī īpašu un unikālu portālu par ilgtspējīgu un atbildīgu tūrismu, lai patērētāji varētu izdarīt informētu izvēli no piedāvātajiem valsts un starptautiskiem produktiem un galamērķiem;

| 75. | uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt ilgtspējīga, atbildīga un pieejama tūrisma attīstību, kurā galamērķu pilnveidošanā galvenā nozīme būtu jēdzienam “pārdomāts galamērķis” un kurš apvienotu tūrisma ilgtspējības, pieredzes iegūšanas tūrisma un dabas resursu atbilstošas izmantošanas aspektus ar jaunajām tehnoloģijām, tostarp fiziskās pieejamības un informācijas un saziņas pieejamības aspektiem; pauž pārliecību, ka sociālā tūrisma projektu informācijas tīkli piedāvā labas iespējas MVU atbalstam, ilgtspējīgai vietējai attīstībai, ilgtspējīgām darbvietām un stabilai ekonomikai; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka svarīgi ir nodrošināt ilgtspējīga, atbildīga un pieejama tūrisma attīstību, kurā galamērķu pilnveidošanā galvenā nozīme būtu jēdzienam “pārdomāts galamērķis” un kurš apvienotu tūrisma ilgtspējības, pieredzes iegūšanas tūrisma un dabas resursu atbilstošas izmantošanas aspektus ar jaunajām tehnoloģijām, tostarp fiziskās pieejamības un informācijas un saziņas pieejamības aspektiem; pauž pārliecību, ka sociālā tūrisma projektu informācijas tīkli piedāvā labas iespējas MVU atbalstam, ilgtspējīgai vietējai attīstībai, ilgtspējīgām darbvietām un stabilai ekonomikai;

| 76. | aicina Komisiju veikt pētījumu par ilgtspējības sertifikātiem sociālā tūrisma pakalpojumu jomā, tostarp analīzi par brīvprātīgi piemērojamiem instrumentiem, norādot, kuri instrumenti ir sekmīgi izmantoti; |
| --- | --- |

76.

aicina Komisiju veikt pētījumu par ilgtspējības sertifikātiem sociālā tūrisma pakalpojumu jomā, tostarp analīzi par brīvprātīgi piemērojamiem instrumentiem, norādot, kuri instrumenti ir sekmīgi izmantoti;

| 77. | prasa tūrisma nozarē veicināt un attīstīt bērniem un ģimenēm piemērotus tūrisma piedāvājumus, piemēram, izveidojot Eiropas kvalitātes zīmi ģimenei piemērotam tūrismam; |
| --- | --- |

77.

prasa tūrisma nozarē veicināt un attīstīt bērniem un ģimenēm piemērotus tūrisma piedāvājumus, piemēram, izveidojot Eiropas kvalitātes zīmi ģimenei piemērotam tūrismam;

| 78. | uzsver, ka ir svarīgi veicināt programmas, kas paredz iespēju atjaunot novecojušas viesnīcu ēkas saskaņā ar ekoloģiski ilgtspējīgiem tūrisma kritērijiem; |
| --- | --- |

78.

uzsver, ka ir svarīgi veicināt programmas, kas paredz iespēju atjaunot novecojušas viesnīcu ēkas saskaņā ar ekoloģiski ilgtspējīgiem tūrisma kritērijiem;

| 79. | uzsver Eiropas tūrisma izšķirīgo nozīmi lauku un pilsētu apvidu atveseļošanā nolūkā panākt ilgtspējīgu vietējo un reģionālo attīstību; |
| --- | --- |

79.

uzsver Eiropas tūrisma izšķirīgo nozīmi lauku un pilsētu apvidu atveseļošanā nolūkā panākt ilgtspējīgu vietējo un reģionālo attīstību;

| 80. | prasa attīstīt ilgtspējīgus tūrisma pakalpojumus tajos reģionos, kuru tēls, neraugoties uz to lielo kultūras un tūrisma potenciālu, ir cietis tādēļ, ka lielāka uzmanība pievērsta citu nozaru attīstībai, tostarp rūpniecības nozarei; |
| --- | --- |

80.

prasa attīstīt ilgtspējīgus tūrisma pakalpojumus tajos reģionos, kuru tēls, neraugoties uz to lielo kultūras un tūrisma potenciālu, ir cietis tādēļ, ka lielāka uzmanība pievērsta citu nozaru attīstībai, tostarp rūpniecības nozarei;

| 81. | uzsver, ka ir svarīgi apzināties, ka tūrismam nevajadzētu negatīvi ietekmēt pastāvīgo iedzīvotāju ikdienas dzīvi; uzskata, ka — gluži pretēji — pastāvīgie iedzīvotāji būtu pozitīvi un aktīvi jāiesaista tūrisma nozarē un viņiem vajadzētu būt iespējai to darīt; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka ir svarīgi apzināties, ka tūrismam nevajadzētu negatīvi ietekmēt pastāvīgo iedzīvotāju ikdienas dzīvi; uzskata, ka — gluži pretēji — pastāvīgie iedzīvotāji būtu pozitīvi un aktīvi jāiesaista tūrisma nozarē un viņiem vajadzētu būt iespējai to darīt;

| 82. | uzsver, ka dabas un kultūras mantojums un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība ir vērtīgs tūrisma nozares kapitāls, un tāpēc atbalsta dalībvalstis un reģionālās iestādes, kā arī tūrisma nozares uzņēmumus ekotūrisma veicināšanā un ES vides jomas tiesību aktu ievērošanā, kad tiek lemts par infrastruktūras projektiem un tos īsteno; aicina dalībvalstis integrēt dabas mantojuma iniciatīvas savās valsts un reģionālajās tūrisma stratēģijās; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka dabas un kultūras mantojums un bioloģiskās daudzveidības aizsardzība ir vērtīgs tūrisma nozares kapitāls, un tāpēc atbalsta dalībvalstis un reģionālās iestādes, kā arī tūrisma nozares uzņēmumus ekotūrisma veicināšanā un ES vides jomas tiesību aktu ievērošanā, kad tiek lemts par infrastruktūras projektiem un tos īsteno; aicina dalībvalstis integrēt dabas mantojuma iniciatīvas savās valsts un reģionālajās tūrisma stratēģijās;

| 83. | uzsver, ka ilgtspējīgam un atbildīgam tūrismam ir būtiska nozīme reģiona dabas un kultūras mantojuma aizsardzībā un popularizēšanā; tādēļ pauž pārliecību, ka reģionālā tūrisma produkti un īstermiņa uzturēšanās būtu jāatbalsta un jāveicina, īstenojot atbilstīgus pasākumus; |
| --- | --- |

83.

uzsver, ka ilgtspējīgam un atbildīgam tūrismam ir būtiska nozīme reģiona dabas un kultūras mantojuma aizsardzībā un popularizēšanā; tādēļ pauž pārliecību, ka reģionālā tūrisma produkti un īstermiņa uzturēšanās būtu jāatbalsta un jāveicina, īstenojot atbilstīgus pasākumus;

| 84. | aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt zaļo maršrutu tīklus, iekļaujot tajos lauku un mežainās teritorijas, un mazāk zināmus dabas objektus, integrējot esošos transporta infrastruktūras tīklus ar jauniem ekoloģiski ilgtspējīgiem risinājumiem; |
| --- | --- |

84.

aicina Komisiju un dalībvalstis attīstīt zaļo maršrutu tīklus, iekļaujot tajos lauku un mežainās teritorijas, un mazāk zināmus dabas objektus, integrējot esošos transporta infrastruktūras tīklus ar jauniem ekoloģiski ilgtspējīgiem risinājumiem;

| 85. | uzsver, ka ilgtspējīgs makšķerēšanas tūrisms var būtiski veicināt Eiropas lauku reģionu ekonomiku; uzsver, ka šāda veida tūrisms var pastāvēt tikai tad, ja Eiropas iekšzemes ūdenstilpēs tiek veikta ilgtspējīga apdraudēto zivju sugu audzēšana; |
| --- | --- |

85.

uzsver, ka ilgtspējīgs makšķerēšanas tūrisms var būtiski veicināt Eiropas lauku reģionu ekonomiku; uzsver, ka šāda veida tūrisms var pastāvēt tikai tad, ja Eiropas iekšzemes ūdenstilpēs tiek veikta ilgtspējīga apdraudēto zivju sugu audzēšana;

| 86. | norāda, ka lauku tūrisms ir viena no alternatīvā tūrisma pamatformām ES, un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm atbalstīt darbības, kas izstrādātas, lai sniegtu stimulus šīs nozares infrastruktūras un pieejamības turpmākai attīstībai; |
| --- | --- |

86.

norāda, ka lauku tūrisms ir viena no alternatīvā tūrisma pamatformām ES, un aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm atbalstīt darbības, kas izstrādātas, lai sniegtu stimulus šīs nozares infrastruktūras un pieejamības turpmākai attīstībai;

| 87. | aicina Komisiju vairāk popularizēt vietējās teritorijas un to raksturīgās iezīmes, mudinot sniegt plašāku informāciju, un nodrošinot aizsardzību tādiem vietējiem lauksaimniecības un nelauksaimniecības produktiem, kuriem ir aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN); |
| --- | --- |

87.

aicina Komisiju vairāk popularizēt vietējās teritorijas un to raksturīgās iezīmes, mudinot sniegt plašāku informāciju, un nodrošinot aizsardzību tādiem vietējiem lauksaimniecības un nelauksaimniecības produktiem, kuriem ir aizsargāta ģeogrāfiskās izcelsmes norāde (AĢIN);

| 88. | uzskata, ka jutīgi reģioni, piemēram, salas, piekrastes, kalni un jo īpaši nomaļi un attāli reģioni bieži vien ir stipri atkarīgi no tūrisma uzņēmējdarbības un tos pirmos skar klimata pārmaiņas; tāpēc pauž pārliecību, ka klimata aizsardzībai vajadzētu būt prioritātei un tā vairāk jāiekļauj Eiropas, valstu un reģionālajos tūrisma un transporta politikas virzienos, cita starpā pievēršot īpašu uzmanību energoefektivitātei, atjaunojamai enerģijai, ilgtspējīgam transportam un atkritumu apsaimniekošanai; aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par to, kā klimata pārmaiņas — ekonomiskajā, vides un sociālajā ziņā — skar tūrismu šajos jutīgajos reģionos un kāda būs turpmākā to ietekme; |
| --- | --- |

88.

uzskata, ka jutīgi reģioni, piemēram, salas, piekrastes, kalni un jo īpaši nomaļi un attāli reģioni bieži vien ir stipri atkarīgi no tūrisma uzņēmējdarbības un tos pirmos skar klimata pārmaiņas; tāpēc pauž pārliecību, ka klimata aizsardzībai vajadzētu būt prioritātei un tā vairāk jāiekļauj Eiropas, valstu un reģionālajos tūrisma un transporta politikas virzienos, cita starpā pievēršot īpašu uzmanību energoefektivitātei, atjaunojamai enerģijai, ilgtspējīgam transportam un atkritumu apsaimniekošanai; aicina Komisiju veikt ietekmes novērtējumu par to, kā klimata pārmaiņas — ekonomiskajā, vides un sociālajā ziņā — skar tūrismu šajos jutīgajos reģionos un kāda būs turpmākā to ietekme;

| 89. | uzsver, ka ir jāveicina attālu lauku, salu, piekrastes un kalnu reģionu tūrisma potenciāls; mudina attīstīt ilgtspējīgu piejūras un jūras tūrismu ES un aicina dalībvalstis attīstīt ilgtspējīgu infrastruktūru, kā arī uzlabot pārrobežu savienojamību kā iespēju veicināt šādu reģionu pievilcību un pieejamību; |
| --- | --- |

89.

uzsver, ka ir jāveicina attālu lauku, salu, piekrastes un kalnu reģionu tūrisma potenciāls; mudina attīstīt ilgtspējīgu piejūras un jūras tūrismu ES un aicina dalībvalstis attīstīt ilgtspējīgu infrastruktūru, kā arī uzlabot pārrobežu savienojamību kā iespēju veicināt šādu reģionu pievilcību un pieejamību;

| 90. | uzsver, ka salās nākas saskarties ar tikai tām raksturīgām problēmām, jo īpaši saistībā ar mazāku salu un kontinentālās daļas savienojamību, un aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai veicinātu ieguldījumus šādās teritorijās; |
| --- | --- |

90.

uzsver, ka salās nākas saskarties ar tikai tām raksturīgām problēmām, jo īpaši saistībā ar mazāku salu un kontinentālās daļas savienojamību, un aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai veicinātu ieguldījumus šādās teritorijās;

| 91. | uzskata, ka brīvprātīgu “vides pārbaužu” ieviešana ar mērķi uzlabot vides kvalitāti tūrisma nozarē būtu lietderīgs tūrisma nozares ieguldījums, un iesaka izteikt atzinību uzņēmumiem, kuri sniedz īpašu ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā; |
| --- | --- |

91.

uzskata, ka brīvprātīgu “vides pārbaužu” ieviešana ar mērķi uzlabot vides kvalitāti tūrisma nozarē būtu lietderīgs tūrisma nozares ieguldījums, un iesaka izteikt atzinību uzņēmumiem, kuri sniedz īpašu ieguldījumu šā mērķa sasniegšanā;

| 92. | aicina valsts, reģionālā un vietējā līmeņa atbildīgās iestādes un uzņēmumus vairāk censties popularizēt nemotorizētās mobilitātes tīklus, piemēram, Eiropas jātnieku takas, gājēju celiņus, svētceļnieku maršrutus un riteņbraukšanas celiņus, tos kombinējot ar visiem pārrobežu dzelzceļa transporta pakalpojumiem, tostarp ātrvilcieniem un nakts vilcieniem; atgādina, ka pastāvīgi būtu arī jāmeklē risinājumi, lai panāktu transporta un citu pārvietošanās veidu sadarbspēju; iesaka samazināt augstās transporta biļešu cenas pierobežas joslās — tas ir viens no šķēršļiem, kas liedz tūristiem pierobežas reģionos plašāk izmantot dzelzceļu; |
| --- | --- |

92.

aicina valsts, reģionālā un vietējā līmeņa atbildīgās iestādes un uzņēmumus vairāk censties popularizēt nemotorizētās mobilitātes tīklus, piemēram, Eiropas jātnieku takas, gājēju celiņus, svētceļnieku maršrutus un riteņbraukšanas celiņus, tos kombinējot ar visiem pārrobežu dzelzceļa transporta pakalpojumiem, tostarp ātrvilcieniem un nakts vilcieniem; atgādina, ka pastāvīgi būtu arī jāmeklē risinājumi, lai panāktu transporta un citu pārvietošanās veidu sadarbspēju; iesaka samazināt augstās transporta biļešu cenas pierobežas joslās — tas ir viens no šķēršļiem, kas liedz tūristiem pierobežas reģionos plašāk izmantot dzelzceļu;

| 93. | atzīst, ka ilgtspējīgs pilsētu tūrisms ir uzņēmējdarbības veids, kas strauji attīstās, un ka mobilitātes un transporta politikai pilsētās, kas kļuvušas par tūrisma centriem, jābūt efektīvai un ilgtspējīgai un jānodrošina risinājumi, kas ir izdevīgi gan viesiem, gan iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

93.

atzīst, ka ilgtspējīgs pilsētu tūrisms ir uzņēmējdarbības veids, kas strauji attīstās, un ka mobilitātes un transporta politikai pilsētās, kas kļuvušas par tūrisma centriem, jābūt efektīvai un ilgtspējīgai un jānodrošina risinājumi, kas ir izdevīgi gan viesiem, gan iedzīvotājiem;

| 94. | pauž atbalstu integrētu tūristiem paredzētu kombinētu transporta veidu attīstībai, ieviešot biļetes, kas sniegtu iespēju izmantot dažādus transporta līdzekļus atbilstoši atšķirīgām prasībām; uzsver, ka progress integrētu biļešu iegādes pakalpojumu jomā būtu spēcīgs stimuls pārrobežu tūrismam; |
| --- | --- |

94.

pauž atbalstu integrētu tūristiem paredzētu kombinētu transporta veidu attīstībai, ieviešot biļetes, kas sniegtu iespēju izmantot dažādus transporta līdzekļus atbilstoši atšķirīgām prasībām; uzsver, ka progress integrētu biļešu iegādes pakalpojumu jomā būtu spēcīgs stimuls pārrobežu tūrismam;

| 95. | uzsver, ka elektriskie transportlīdzekļi gan lauku, gan pilsētu tūrismā kļūst par arvien pievilcīgāku risinājumu, jo piedāvā jauna veida elastīgu mobilitāti, un šis mobilitātes veids būtu vairāk jāpopularizē kūrortos; |
| --- | --- |

95.

uzsver, ka elektriskie transportlīdzekļi gan lauku, gan pilsētu tūrismā kļūst par arvien pievilcīgāku risinājumu, jo piedāvā jauna veida elastīgu mobilitāti, un šis mobilitātes veids būtu vairāk jāpopularizē kūrortos;

| 96. | uzsver, ka ir būtiski atvieglot sabiedriskā transporta izmantošanu riteņbraucējiem; |
| --- | --- |

96.

uzsver, ka ir būtiski atvieglot sabiedriskā transporta izmantošanu riteņbraucējiem;

| 97. | mudina Komisiju izvērtēt iespējas izmantot Eiropas Tūrisma indikatoru sistēmu (ETIS) kā ES instrumentu, ar kuru tūrisma galamērķiem palīdz kontrolēt, pārvaldīt, novērtēt un uzlabot to sniegumu no ilgtspējas viedokļa; |
| --- | --- |

97.

mudina Komisiju izvērtēt iespējas izmantot Eiropas Tūrisma indikatoru sistēmu (ETIS) kā ES instrumentu, ar kuru tūrisma galamērķiem palīdz kontrolēt, pārvaldīt, novērtēt un uzlabot to sniegumu no ilgtspējas viedokļa;

| 98. | aicina dalībvalstis, īstenojot starptautisku sadarbību, dalīties ar pozitīvo pieredzi par ilgtspējīga tūrisma pārvaldību; |
| --- | --- |

98.

aicina dalībvalstis, īstenojot starptautisku sadarbību, dalīties ar pozitīvo pieredzi par ilgtspējīga tūrisma pārvaldību;

| 99. | uzskata, ka tūrisma pieejamība, kā arī pieejamība cenas ziņā ir šīs nozares ilgtspējības neatņemama daļa; apstiprina, ka princips “tūrisms visiem” ļauj cilvēkiem, galvenokārt cilvēkiem ar īpašām vajadzībām (piem., cilvēkiem ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās spējām, jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, ģimenēm ar zemiem ienākumiem un ģimenēm ar bērniem), izmantot savas pilsoņu tiesības, un ka tādēļ uz šo principu ir jāatsaucas visās valsts, reģionālā, vietējā vai Eiropas mēroga darbībās, kas saistītas ar tūrismu; aicina dalībvalstis, izstrādājot tūrisma koncepcijas senioriem un cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, likt īpašu uzsvaru uz jauno tehnoloģiju izmantošanu; |
| --- | --- |

99.

uzskata, ka tūrisma pieejamība, kā arī pieejamība cenas ziņā ir šīs nozares ilgtspējības neatņemama daļa; apstiprina, ka princips “tūrisms visiem” ļauj cilvēkiem, galvenokārt cilvēkiem ar īpašām vajadzībām (piem., cilvēkiem ar invaliditāti vai ierobežotām pārvietošanās spējām, jauniešiem, vecāka gadagājuma cilvēkiem, ģimenēm ar zemiem ienākumiem un ģimenēm ar bērniem), izmantot savas pilsoņu tiesības, un ka tādēļ uz šo principu ir jāatsaucas visās valsts, reģionālā, vietējā vai Eiropas mēroga darbībās, kas saistītas ar tūrismu; aicina dalībvalstis, izstrādājot tūrisma koncepcijas senioriem un cilvēkiem ar īpašām vajadzībām, likt īpašu uzsvaru uz jauno tehnoloģiju izmantošanu;

| 100. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt Eiropas līmenī vienotu un pārredzamu piedāvājumu pieejamības marķējumu un izveidot atbilstošas interneta platformas; aicina Komisiju iesniegt ierosinājumus attiecībā uz šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

100.

iesaka dalībvalstīm izstrādāt Eiropas līmenī vienotu un pārredzamu piedāvājumu pieejamības marķējumu un izveidot atbilstošas interneta platformas; aicina Komisiju iesniegt ierosinājumus attiecībā uz šiem jautājumiem;

| 101. | iesaka dalībvalstīm noteikt pieejamību kā tūrisma nozares atbilstības kritēriju ekonomiskās attīstības programmu kontekstā; |
| --- | --- |

101.

iesaka dalībvalstīm noteikt pieejamību kā tūrisma nozares atbilstības kritēriju ekonomiskās attīstības programmu kontekstā;

| 102. | uzsver, ka patērētāju uzticēšanās uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus tūrisma nozarē, ir atkarīga arī no tā, vai uzņēmumi patērētājiem piedāvā vienkāršas, efektīvas un ātras domstarpību risināšanas iespējas un vai tie aizsargā patērētāju personas un finanšu datus; |
| --- | --- |

102.

uzsver, ka patērētāju uzticēšanās uzņēmumiem, kuri sniedz pakalpojumus tūrisma nozarē, ir atkarīga arī no tā, vai uzņēmumi patērētājiem piedāvā vienkāršas, efektīvas un ātras domstarpību risināšanas iespējas un vai tie aizsargā patērētāju personas un finanšu datus;

| 103. | uzskata — lai Eiropas tūrismu padarītu pieejamu, aviosabiedrībām jāpārtrauc deformētā un bieži izplatītā prakse atvēlēt vairāk vietu biznesa, nevis ekonomiskajā klasē; |
| --- | --- |

103.

uzskata — lai Eiropas tūrismu padarītu pieejamu, aviosabiedrībām jāpārtrauc deformētā un bieži izplatītā prakse atvēlēt vairāk vietu biznesa, nevis ekonomiskajā klasē;

| 104. | uzsver pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu jaunu tūrisma veidu popularizēšanā, izmantojot sociālos tīklus, brīvprātīgo organizācijas, kultūras un sporta biedrības, pilsoņu rīcības grupas, jauniešus vai sievietes pārstāvošas un diasporas organizācijas; |
| --- | --- |

104.

uzsver pilsoniskās sabiedrības ieguldījumu jaunu tūrisma veidu popularizēšanā, izmantojot sociālos tīklus, brīvprātīgo organizācijas, kultūras un sporta biedrības, pilsoņu rīcības grupas, jauniešus vai sievietes pārstāvošas un diasporas organizācijas;

| 105. | prasa plašāk atzīt brīvprātīgo sektora būtisko nozīmi tūrisma sektora attīstībā un atbalstā; |
| --- | --- |

105.

prasa plašāk atzīt brīvprātīgo sektora būtisko nozīmi tūrisma sektora attīstībā un atbalstā;

| 106. | mudina Komisiju un dalībvalstis pievērst uzmanību un atbalstīt sociālās ekonomikas potenciālu, lai attīstītu ilgtspējīgu un atbildīgu tūrismu; |
| --- | --- |

106.

mudina Komisiju un dalībvalstis pievērst uzmanību un atbalstīt sociālās ekonomikas potenciālu, lai attīstītu ilgtspējīgu un atbildīgu tūrismu;

| 107. | uzskata, ka tūrisms sniedz būtisku sociālo vērtību jauniešiem, algotiem strādniekiem un nestrādājošiem pensionāriem, un aicina dalībvalstis izmantot ES fondus, lai attīstītu veselības uzlabošanas un rekreācijas tūrismu; |
| --- | --- |

107.

uzskata, ka tūrisms sniedz būtisku sociālo vērtību jauniešiem, algotiem strādniekiem un nestrādājošiem pensionāriem, un aicina dalībvalstis izmantot ES fondus, lai attīstītu veselības uzlabošanas un rekreācijas tūrismu;

| 108. | uzsver, ka pašreizējā Eiropas imigrācijas krīze īpaši skar piekrastes reģionus, kur tūrisms ir nozīmīgs iedzīvotāju ienākumu elements; aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par ietekmi, kādu uz tūrisma nozari atstāj nekontrolēts imigrantu pieplūdums ES; |
| --- | --- |

108.

uzsver, ka pašreizējā Eiropas imigrācijas krīze īpaši skar piekrastes reģionus, kur tūrisms ir nozīmīgs iedzīvotāju ienākumu elements; aicina Komisiju sagatavot ziņojumu par ietekmi, kādu uz tūrisma nozari atstāj nekontrolēts imigrantu pieplūdums ES;

Sadarbīgais patēriņš

| 109. | atzinīgi vērtē iespējas, ko sadarbīgais patēriņš sniedz jaunizveidotiem un inovatīviem uzņēmumiem tūrisma nozarē; atzīst šāda veida pakalpojumu papildināmību ar citiem tūrisma nozares piedāvājumiem attiecībā uz to atrašanās vietu un personām, kurām tie paredzēti; |
| --- | --- |

109.

atzinīgi vērtē iespējas, ko sadarbīgais patēriņš sniedz jaunizveidotiem un inovatīviem uzņēmumiem tūrisma nozarē; atzīst šāda veida pakalpojumu papildināmību ar citiem tūrisma nozares piedāvājumiem attiecībā uz to atrašanās vietu un personām, kurām tie paredzēti;

| 110. | atgādina, ka sadarbīgā patēriņa ekonomika vai sadarbīgais patēriņš ir jauns sociāli ekonomisks modelis, kurš strauji uzplauka, attīstoties tehnoloģijām un pieaugot interneta pieejamībai un cilvēku savstarpējai sasaistei, izmantojot tiešsaistes platformas, kurās var veikt drošus un pārredzamus darījumus ar precēm un pakalpojumiem; |
| --- | --- |

110.

atgādina, ka sadarbīgā patēriņa ekonomika vai sadarbīgais patēriņš ir jauns sociāli ekonomisks modelis, kurš strauji uzplauka, attīstoties tehnoloģijām un pieaugot interneta pieejamībai un cilvēku savstarpējai sasaistei, izmantojot tiešsaistes platformas, kurās var veikt drošus un pārredzamus darījumus ar precēm un pakalpojumiem;

| 111. | uzsver, ka spēkā esošie tiesību akti nav piemēroti sadarbīgajam patēriņam un ka tādēļ pašvaldības un valstu valdības ir sākušas analizēt šādas tiešsaistes platformas un mēģina reglamentēt to ietekmi, bieži vien piemērojot nesamērīgus pasākumus, kas Savienībā ir diezgan atšķirīgi; mudina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm analizēt iespējas, lai īstenotu vislabākās iniciatīvas Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī; iesaka apsvērt jautājumu par piemērotu reglamentējošo noteikumu izveidi, kuri atbilstu ES digitālā vienotā tirgus kopējai stratēģijai; |
| --- | --- |

111.

uzsver, ka spēkā esošie tiesību akti nav piemēroti sadarbīgajam patēriņam un ka tādēļ pašvaldības un valstu valdības ir sākušas analizēt šādas tiešsaistes platformas un mēģina reglamentēt to ietekmi, bieži vien piemērojot nesamērīgus pasākumus, kas Savienībā ir diezgan atšķirīgi; mudina Komisiju kopīgi ar dalībvalstīm analizēt iespējas, lai īstenotu vislabākās iniciatīvas Eiropas, valsts, reģionālā un vietējā līmenī; iesaka apsvērt jautājumu par piemērotu reglamentējošo noteikumu izveidi, kuri atbilstu ES digitālā vienotā tirgus kopējai stratēģijai;

| 112. | uzsver, ka reakcijai uz sadarbīgā patēriņa pieaugumu jābūt vispirms izsvērtai pirms jebkādu regulatīvo pasākumu īstenošanas; tomēr uzskata, ka jebkurai publisko iestāžu veiktai darbībai jābūt samērīgai un elastīgai, lai noteiktu tādus reglamentējošos noteikumus, kuri nodrošina uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus un jo īpaši atbalstošu un pozitīvu uzņēmējdarbības vidi MVU un inovācijām nozarē; turklāt uzskata, ka patērētāju aizsardzības interesēs noteikumi par drošību, drošumu un veselības aizsardzību, ko piemēro tradicionālā tūrisma nozarē, būtu jāpiemēro arī tūrisma pakalpojumiem, ko sniedz komercdarbības nolūkā sadarbīgā patēriņa ietvaros; |
| --- | --- |

112.

uzsver, ka reakcijai uz sadarbīgā patēriņa pieaugumu jābūt vispirms izsvērtai pirms jebkādu regulatīvo pasākumu īstenošanas; tomēr uzskata, ka jebkurai publisko iestāžu veiktai darbībai jābūt samērīgai un elastīgai, lai noteiktu tādus reglamentējošos noteikumus, kuri nodrošina uzņēmumiem vienlīdzīgus konkurences apstākļus un jo īpaši atbalstošu un pozitīvu uzņēmējdarbības vidi MVU un inovācijām nozarē; turklāt uzskata, ka patērētāju aizsardzības interesēs noteikumi par drošību, drošumu un veselības aizsardzību, ko piemēro tradicionālā tūrisma nozarē, būtu jāpiemēro arī tūrisma pakalpojumiem, ko sniedz komercdarbības nolūkā sadarbīgā patēriņa ietvaros;

| 113. | uzsver, ka pakalpojumu sniedzēju darbības ir pareizi jākvalificē, lai skaidri nošķirtu ad hoc vai pastāvīgās sadarbības un profesionālos uzņēmējdarbības pakalpojumus, uz ko būtu jāattiecina atbilstošs regulējums; |
| --- | --- |

113.

uzsver, ka pakalpojumu sniedzēju darbības ir pareizi jākvalificē, lai skaidri nošķirtu ad hoc vai pastāvīgās sadarbības un profesionālos uzņēmējdarbības pakalpojumus, uz ko būtu jāattiecina atbilstošs regulējums;

| 114. | uzsver arī to, ka platformām jābūt pilnībā pieejamām un ka ir jāsniedz patērētājiem, kas šādas vietnes izmanto, precīza un nemaldinoša informācija, kā arī ir jāaizsargā personas datu privātums; uzsver, ka dzīvotspējīga un pārredzama atsauksmju sistēma ir nozīmīga un ka ir svarīgi nodrošināt, lai pakalpojumu sniedzēji nesodītu patērētājus par negatīvām atsauksmēm; |
| --- | --- |

114.

uzsver arī to, ka platformām jābūt pilnībā pieejamām un ka ir jāsniedz patērētājiem, kas šādas vietnes izmanto, precīza un nemaldinoša informācija, kā arī ir jāaizsargā personas datu privātums; uzsver, ka dzīvotspējīga un pārredzama atsauksmju sistēma ir nozīmīga un ka ir svarīgi nodrošināt, lai pakalpojumu sniedzēji nesodītu patērētājus par negatīvām atsauksmēm;

| 115. | uzsver, ka tehnoloģiju uzņēmumiem, kas darbojas kā starpnieki, ir jāinformē savi pakalpojumu sniedzēji par to pienākumiem, jo īpaši patērētāju tiesību aizsardzības jomā, kā arī jānodrošina ticama un pieejama informācija par visām maksām un slēptajām izmaksām, kas saistītas ar uzņēmējdarbību, un arī par to, kā saglabāt pilnīgu atbilsmi vietējiem tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz nodokļu jomu, patērētāju drošības normu ievērošanu un tūrisma pakalpojumu sniegšanas jomā strādājošo personu darba apstākļiem; |
| --- | --- |

115.

uzsver, ka tehnoloģiju uzņēmumiem, kas darbojas kā starpnieki, ir jāinformē savi pakalpojumu sniedzēji par to pienākumiem, jo īpaši patērētāju tiesību aizsardzības jomā, kā arī jānodrošina ticama un pieejama informācija par visām maksām un slēptajām izmaksām, kas saistītas ar uzņēmējdarbību, un arī par to, kā saglabāt pilnīgu atbilsmi vietējiem tiesību aktiem, jo īpaši attiecībā uz nodokļu jomu, patērētāju drošības normu ievērošanu un tūrisma pakalpojumu sniegšanas jomā strādājošo personu darba apstākļiem;

| 116. | aicina Komisiju novērtēt sadarbīgā patēriņa ekonomisko un sociālo ietekmi un tā ietekmi uz tūrisma nozari, patērētājiem, tehnoloģiju uzņēmumiem un valsts iestādēm, un ziņot Parlamentam par līdz šim īstenoto iniciatīvu rezultātiem, tostarp par darbu, ko paveikusi GROW GD izveidotā darba grupa; |
| --- | --- |

116.

aicina Komisiju novērtēt sadarbīgā patēriņa ekonomisko un sociālo ietekmi un tā ietekmi uz tūrisma nozari, patērētājiem, tehnoloģiju uzņēmumiem un valsts iestādēm, un ziņot Parlamentam par līdz šim īstenoto iniciatīvu rezultātiem, tostarp par darbu, ko paveikusi GROW GD izveidotā darba grupa;

Digitalizācija

| 117. | aicina Komisiju kopīgi ar nozares pārstāvjiem un tūrisma asociācijām izstrādāt viedu ceļvedi par iniciatīvām, liekot uzsvaru uz inovāciju plašāku izmantošanu (procesos, IKT un pētniecības jomā), kā arī uz nepieciešamajām prasmēm, lai mudinātu ceļojumu un tūrisma uzņēmumus pieņemt un efektīvāk izmantot digitālos instrumentus; uzskata, ka Komisija varētu īstenot mērķtiecīgākus centienus, lai izplatītu paraugpraksi šajā jomā; |
| --- | --- |

117.

aicina Komisiju kopīgi ar nozares pārstāvjiem un tūrisma asociācijām izstrādāt viedu ceļvedi par iniciatīvām, liekot uzsvaru uz inovāciju plašāku izmantošanu (procesos, IKT un pētniecības jomā), kā arī uz nepieciešamajām prasmēm, lai mudinātu ceļojumu un tūrisma uzņēmumus pieņemt un efektīvāk izmantot digitālos instrumentus; uzskata, ka Komisija varētu īstenot mērķtiecīgākus centienus, lai izplatītu paraugpraksi šajā jomā;

| 118. | atzinīgi vērtē Komisijas digitālo tūrisma platformu un tās mērķus i) veicināt ar tūrismu saistīto MVU inovācijas spēju un digitalizāciju, lai aktivizētu tūrisma nozari, kā arī ii) izstrādāt ierosinājumus par to, kā pielāgot un veidot tūrisma nozares turpmākai attīstībai paredzētas ilgtspējīgas, konkurētspējīgas un uz patērētājiem vērstas politikas nostādnes; mudina izmantot inovatīvas tehnoloģijas, apmainīties ar paraugpraksi un padziļināt reģionāla līmeņa sadarbību, lai uzlabotu Eiropas tūrisma nozares pievilcīgumu un konkurētspēju; uzskata, ka e-mācību veicināšana un plašāka digitālo tehnoloģiju izmantošana varētu sekmēt šā mērķa sasniegšanu; |
| --- | --- |

118.

atzinīgi vērtē Komisijas digitālo tūrisma platformu un tās mērķus i) veicināt ar tūrismu saistīto MVU inovācijas spēju un digitalizāciju, lai aktivizētu tūrisma nozari, kā arī ii) izstrādāt ierosinājumus par to, kā pielāgot un veidot tūrisma nozares turpmākai attīstībai paredzētas ilgtspējīgas, konkurētspējīgas un uz patērētājiem vērstas politikas nostādnes; mudina izmantot inovatīvas tehnoloģijas, apmainīties ar paraugpraksi un padziļināt reģionāla līmeņa sadarbību, lai uzlabotu Eiropas tūrisma nozares pievilcīgumu un konkurētspēju; uzskata, ka e-mācību veicināšana un plašāka digitālo tehnoloģiju izmantošana varētu sekmēt šā mērķa sasniegšanu;

| 119. | apzinās to, ka MVU (kuru lielākā daļa ir mikrouzņēmumi) un jaunizveidotie uzņēmumi tūrisma nozarē saskaras ar lielām grūtībām, reklamējot savus pakalpojumus ārvalstīs un cenšoties pielāgoties strauji mainīgajiem tirgus apstākļiem; atzīmē, ka jaunie IT rīki, piemēram, Komisijas attīstītais Tūrisma uzņēmējdarbības portāls, un tīmekļsemināri var palīdzēt šiem uzņēmumiem gūt labumu no digitālajām iespējām; uzsver, ka, nodrošinot Tūrisma uzņēmējdarbības portāla pieejamību visās dalībvalstu valodās, tiktu vēl vairāk veicinātas šādu darbību sniegtās teritoriālās priekšrocības; mudina veikt līdzīgas iniciatīvas vietējā, reģionālā un valsts līmenī; |
| --- | --- |

119.

apzinās to, ka MVU (kuru lielākā daļa ir mikrouzņēmumi) un jaunizveidotie uzņēmumi tūrisma nozarē saskaras ar lielām grūtībām, reklamējot savus pakalpojumus ārvalstīs un cenšoties pielāgoties strauji mainīgajiem tirgus apstākļiem; atzīmē, ka jaunie IT rīki, piemēram, Komisijas attīstītais Tūrisma uzņēmējdarbības portāls, un tīmekļsemināri var palīdzēt šiem uzņēmumiem gūt labumu no digitālajām iespējām; uzsver, ka, nodrošinot Tūrisma uzņēmējdarbības portāla pieejamību visās dalībvalstu valodās, tiktu vēl vairāk veicinātas šādu darbību sniegtās teritoriālās priekšrocības; mudina veikt līdzīgas iniciatīvas vietējā, reģionālā un valsts līmenī;

| 120. | aicina Komisiju turpināt sekmēt sadarbību starp publiskajām un privātajām ceļojumu un tūrisma nozarē ieinteresētajām personām, lai atvieglotu digitālo risinājumu izpēti un ieviešanu Eiropas uzņēmumos; īpaši uzsver, ka ir vajadzīga labāka koordinācija starp valsts, reģionālā un vietējā līmeņa publiskajām tūrisma pārvaldības iestādēm, ceļojumu rīkotājiem un viesu uzņemšanas nozares un digitālās nozares uzņēmumiem; |
| --- | --- |

120.

aicina Komisiju turpināt sekmēt sadarbību starp publiskajām un privātajām ceļojumu un tūrisma nozarē ieinteresētajām personām, lai atvieglotu digitālo risinājumu izpēti un ieviešanu Eiropas uzņēmumos; īpaši uzsver, ka ir vajadzīga labāka koordinācija starp valsts, reģionālā un vietējā līmeņa publiskajām tūrisma pārvaldības iestādēm, ceļojumu rīkotājiem un viesu uzņemšanas nozares un digitālās nozares uzņēmumiem;

| 121. | aicina Komisiju palīdzēt nozarei izstrādāt instrumentus, kas ļautu uzraudzīt ceļotāju galamērķus, noteikt ceļotāju profilu un sekot to mobilitātei, lai noskaidrotu viņu intereses un izstrādātu atbilstošus produktus, kā arī veidot instrumentus, kas piedāvātu brīvu galamērķu izvēli vai sekošanu tīkliem, lai uzzinātu tūristu viedokļus; |
| --- | --- |

121.

aicina Komisiju palīdzēt nozarei izstrādāt instrumentus, kas ļautu uzraudzīt ceļotāju galamērķus, noteikt ceļotāju profilu un sekot to mobilitātei, lai noskaidrotu viņu intereses un izstrādātu atbilstošus produktus, kā arī veidot instrumentus, kas piedāvātu brīvu galamērķu izvēli vai sekošanu tīkliem, lai uzzinātu tūristu viedokļus;

| 122. | sagaida, ka Komisija iesniegs plašu pārskatu, kurā ietverts novērtējums par pašreizējo digitalizācijas stāvokli ES tūrisma tirgū, lai konstatētu un risinātu problēmas un pievērstos iespējām, kādas ir dažādiem publiskā un privātā sektora dalībniekiem valsts, reģionālā un vietējā līmenī; uzskata, ka šādā ziņojumā būtu jāietver attiecīgi ieteikumi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem dalībniekiem un aizsargātu patērētājus, nodrošinot pārredzamību, objektivitāti un pieejamību; |
| --- | --- |

122.

sagaida, ka Komisija iesniegs plašu pārskatu, kurā ietverts novērtējums par pašreizējo digitalizācijas stāvokli ES tūrisma tirgū, lai konstatētu un risinātu problēmas un pievērstos iespējām, kādas ir dažādiem publiskā un privātā sektora dalībniekiem valsts, reģionālā un vietējā līmenī; uzskata, ka šādā ziņojumā būtu jāietver attiecīgi ieteikumi, lai nodrošinātu godīgu konkurenci un vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem dalībniekiem un aizsargātu patērētājus, nodrošinot pārredzamību, objektivitāti un pieejamību;

| 123. | norāda, ka ir palielinājies to tūrisma pakalpojumu skaits, kurus lietotāji personiski iegādājas tiešsaistē, un ir pieaudzis arī risks, ko tas var radīt patērētājiem, kuri bieži nezina savas tiesības un spēkā esošos tiesību aktus; aicina Komisiju uzmanīgi sekot iespējamajām nelikumībām šajā jomā, it īpaši, kad tiek veikti apvienoti pirkumi no dažādu pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, lidmašīnas biļetes un automašīnas noma), un, nākamreiz pārskatot direktīvu par kompleksiem ceļojumiem, ņemt vērā un attīstīt šos jaunos pakalpojumu iegādes veidus; |
| --- | --- |

123.

norāda, ka ir palielinājies to tūrisma pakalpojumu skaits, kurus lietotāji personiski iegādājas tiešsaistē, un ir pieaudzis arī risks, ko tas var radīt patērētājiem, kuri bieži nezina savas tiesības un spēkā esošos tiesību aktus; aicina Komisiju uzmanīgi sekot iespējamajām nelikumībām šajā jomā, it īpaši, kad tiek veikti apvienoti pirkumi no dažādu pakalpojumu sniedzējiem (piemēram, lidmašīnas biļetes un automašīnas noma), un, nākamreiz pārskatot direktīvu par kompleksiem ceļojumiem, ņemt vērā un attīstīt šos jaunos pakalpojumu iegādes veidus;

| 124. | atzinīgi vērtē nesen noslēgtās trialoga sarunas par pārskatīto Komplekso ceļojumu direktīvu; prasa, lai tā tiktu laikus un efektīvi transponēta un piemērota ar mērķi īstenot nozarē pārmaiņas un aizsargāt patērētājus digitālajā vidē; |
| --- | --- |

124.

atzinīgi vērtē nesen noslēgtās trialoga sarunas par pārskatīto Komplekso ceļojumu direktīvu; prasa, lai tā tiktu laikus un efektīvi transponēta un piemērota ar mērķi īstenot nozarē pārmaiņas un aizsargāt patērētājus digitālajā vidē;

| 125. | aicina Komisiju finansējumu un programmas pārorientēt tā, lai labāk atbalstītu Eiropas tūrisma uzņēmumu digitalizāciju; |
| --- | --- |

125.

aicina Komisiju finansējumu un programmas pārorientēt tā, lai labāk atbalstītu Eiropas tūrisma uzņēmumu digitalizāciju;

| 126. | aicina Komisiju nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējiem ir taisnīga un vienlīdzīga piekļuve ceļojumu un transporta uzņēmumu attiecīgajiem datiem, lai atvieglotu digitālo multimodālās informācijas un biļešu pārdošanas pakalpojumu izvēršanu; norāda, ka intelektiskajām transporta sistēmām (ITS) ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu precīzus reālā laika satiksmes un ceļojumu datus integrētu mobilitātes pakalpojumu izstrādei, kas sniegtu pozitīvu devumu Eiropas tūrisma attīstībā; |
| --- | --- |

126.

aicina Komisiju nodrošināt, ka pakalpojumu sniedzējiem ir taisnīga un vienlīdzīga piekļuve ceļojumu un transporta uzņēmumu attiecīgajiem datiem, lai atvieglotu digitālo multimodālās informācijas un biļešu pārdošanas pakalpojumu izvēršanu; norāda, ka intelektiskajām transporta sistēmām (ITS) ir būtiska nozīme, lai nodrošinātu precīzus reālā laika satiksmes un ceļojumu datus integrētu mobilitātes pakalpojumu izstrādei, kas sniegtu pozitīvu devumu Eiropas tūrisma attīstībā;

| 127. | aicina dalībvalstis apzināt un atbalstīt ES mēroga iniciatīvas, kuras veicina digitālās infrastruktūras izmantošanu, kā arī dažādu platformu sadarbspēju; šajā saistībā aicina dalībvalstis līdz 2017. gada 15. jūnijam (kā nolemts) izveidot tūrisma zonas ar bezmaksas bezvadu savienojumu un atcelt viesabonēšanas maksu, kā arī pārtraukt ģeogrāfisko bloķēšanu; |
| --- | --- |

127.

aicina dalībvalstis apzināt un atbalstīt ES mēroga iniciatīvas, kuras veicina digitālās infrastruktūras izmantošanu, kā arī dažādu platformu sadarbspēju; šajā saistībā aicina dalībvalstis līdz 2017. gada 15. jūnijam (kā nolemts) izveidot tūrisma zonas ar bezmaksas bezvadu savienojumu un atcelt viesabonēšanas maksu, kā arī pārtraukt ģeogrāfisko bloķēšanu;

| 128. | aicina dalībvalstis un vietējās iestādes nodrošināt, lai visās stacijās un iebraukšanas, izbraukšanas un pārsēšanās platformās būtu ierīkoti informācijas biroji, kuros strādātu apmācīts personāls, kas spētu sniegt informāciju par galvenajiem galamērķiem, transporta līdzekļiem un tūrisma objektiem, kā arī būtu pieejamas daudzvalodu digitālās informācijas sistēmas ar brīvu un neierobežotu piekļuvi bezvadu interneta tīkliem, kurus varētu lietot arī personas ar invaliditāti; |
| --- | --- |

128.

aicina dalībvalstis un vietējās iestādes nodrošināt, lai visās stacijās un iebraukšanas, izbraukšanas un pārsēšanās platformās būtu ierīkoti informācijas biroji, kuros strādātu apmācīts personāls, kas spētu sniegt informāciju par galvenajiem galamērķiem, transporta līdzekļiem un tūrisma objektiem, kā arī būtu pieejamas daudzvalodu digitālās informācijas sistēmas ar brīvu un neierobežotu piekļuvi bezvadu interneta tīkliem, kurus varētu lietot arī personas ar invaliditāti;

| 129. | uzsver, ka ceļotājiem joprojām ir jāsaskaras ar atšķirīgām cenām, noteikumiem un nosacījumiem, veicot naktsmītnes vai transportlīdzekļa rezervāciju tiešsaistē; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”; aicina Komisiju pieņemt visaptverošu priekšlikumu, lai izbeigtu piekļuves pakalpojumiem un labākajai pieejamai cenai nepamatoto ģeogrāfisko bloķēšanu atrašanās vietas vai mītnes valsts dēļ; |
| --- | --- |

129.

uzsver, ka ceļotājiem joprojām ir jāsaskaras ar atšķirīgām cenām, noteikumiem un nosacījumiem, veicot naktsmītnes vai transportlīdzekļa rezervāciju tiešsaistē; tādēļ atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”; aicina Komisiju pieņemt visaptverošu priekšlikumu, lai izbeigtu piekļuves pakalpojumiem un labākajai pieejamai cenai nepamatoto ģeogrāfisko bloķēšanu atrašanās vietas vai mītnes valsts dēļ;

| 130. | mudina dalībvalstis veicināt ātrdarbīga platjoslas pieslēguma pieejamību, kas būtu prioritāte nomaļos un attālos tūrisma reģionos, piemēram, salās un piekrastes, kalnu un lauku teritorijās, lai veicinātu tūrisma uzņēmumu attīstību un mazinātu digitālo plaisu ES; |
| --- | --- |

130.

mudina dalībvalstis veicināt ātrdarbīga platjoslas pieslēguma pieejamību, kas būtu prioritāte nomaļos un attālos tūrisma reģionos, piemēram, salās un piekrastes, kalnu un lauku teritorijās, lai veicinātu tūrisma uzņēmumu attīstību un mazinātu digitālo plaisu ES;

| 131. | aicina dalībvalstis un iesaistītos dalībniekus izstrādāt efektīvus līdzekļus, ar kuriem risināt prasmju trūkumu visās tūrisma jomās, jo īpaši digitalizācijas jomā; |
| --- | --- |

131.

aicina dalībvalstis un iesaistītos dalībniekus izstrādāt efektīvus līdzekļus, ar kuriem risināt prasmju trūkumu visās tūrisma jomās, jo īpaši digitalizācijas jomā;

| 132. | pauž bažas par to, ka Eiropā netiek izmantotas daudzas ekonomiskās priekšrocības, ko sniedz izplatīšana tiešsaistē; uzskata, ka Eiropas valstu valdībām būtu vairāk jādara, lai radītu iespējas uzņēmējdarbībai un it īpaši uz tehnoloģijām orientētiem risinājumiem; |
| --- | --- |

132.

pauž bažas par to, ka Eiropā netiek izmantotas daudzas ekonomiskās priekšrocības, ko sniedz izplatīšana tiešsaistē; uzskata, ka Eiropas valstu valdībām būtu vairāk jādara, lai radītu iespējas uzņēmējdarbībai un it īpaši uz tehnoloģijām orientētiem risinājumiem;

o

o o

| 133. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

133.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 56 E, 26.2.2013., 41. lpp.

(2)  OV C 131 E, 8.5.2013., 9. lpp.

(3)  OV C 134, 7.6.2003., 7. lpp.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/86

---

P8_TA(2015)0392

Satelīttehnoloģijas izstrāde globālas lidojumu uzraudzības sistēmu ieviešanas atbalstam

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra rezolūcija par radiofrekvenču spektra joslu, ko piešķir 2015. gada Pasaules radiosakaru konference (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmas (2015/2857(RSP))

(2017/C 355/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā, ka nākamās Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) Pasaules radiosakaru konferences (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, darba kārtībā ir iekļauts jauns punkts par lidojumu izsekošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka nākamās Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) Pasaules radiosakaru konferences (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, darba kārtībā ir iekļauts jauns punkts par lidojumu izsekošanu,

| — | ņemot vērā darba dokumentu par gaisa kuģu lidojumu sekošanas un lokalizācijas iespējām “Aircraft Tracking and Localisation Options”, ko ES iesniedza Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) 2014. gada 12. un 13. maija multidisciplinārajai sanāksmei par globālo sekošanas tīklu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā darba dokumentu par gaisa kuģu lidojumu sekošanas un lokalizācijas iespējām “Aircraft Tracking and Localisation Options”, ko ES iesniedza Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) 2014. gada 12. un 13. maija multidisciplinārajai sanāksmei par globālo sekošanas tīklu;

| — | ņemot vērā iepriekš minētās ICAO multidisciplinārās sanāksmes par globālo sekošanas tīklu pieņemtās rekomendācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekš minētās ICAO multidisciplinārās sanāksmes par globālo sekošanas tīklu pieņemtās rekomendācijas,

| — | ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2014. gada 5. maija Atzinumu 01/2014 par prasību grozījumiem lidojuma parametru reģistrācijas un zemūdens dislocēšanas ierīcēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Aviācijas drošības aģentūras 2014. gada 5. maija Atzinumu 01/2014 par prasību grozījumiem lidojuma parametru reģistrācijas un zemūdens dislocēšanas ierīcēm,

| — | ņemot vērā vairāku valstu drošības izmeklēšanas iestāžu izdotos drošības ieteikumus (1), lai uzlabotu drošību, atvieglotu informācijas iegūšanu civilās aviācijas drošības izmeklēšanas vajadzībām un uzlabotu darbību un izmantošanu lidojuma parametru reģistrācijas ierīcēm, kā arī gaisa kuģu atrašanās vietas dislocēšanas ierīcēm pēc nelaimes gadījuma virs ūdeņiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vairāku valstu drošības izmeklēšanas iestāžu izdotos drošības ieteikumus (1), lai uzlabotu drošību, atvieglotu informācijas iegūšanu civilās aviācijas drošības izmeklēšanas vajadzībām un uzlabotu darbību un izmantošanu lidojuma parametru reģistrācijas ierīcēm, kā arī gaisa kuģu atrašanās vietas dislocēšanas ierīcēm pēc nelaimes gadījuma virs ūdeņiem,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 965/2012 attiecībā uz prasībām lidojumu parametru reģistratoriem, zemūdens dislocēšanas ierīcēm un gaisa kuģu izsekošanas sistēmām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas regulai, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 965/2012 attiecībā uz prasībām lidojumu parametru reģistratoriem, zemūdens dislocēšanas ierīcēm un gaisa kuģu izsekošanas sistēmām (2),

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai par radiofrekvenču spektra joslu, ko piešķir 2015. gada Pasaules radiosakaru konference (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmas (O-000118/2015 – B8-1101/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai par radiofrekvenču spektra joslu, ko piešķir 2015. gada Pasaules radiosakaru konference (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmas (O-000118/2015 – B8-1101/2015),

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā ar Air France reisu AF 447 (2009. gada 1. jūnijā) un Malaysia Airlines reisu MH370 (2014. gada 8. martā) notikušās traģēdijas uzsvēra vajadzību ieviest jaunas sistēmas, lai pastāvīgi noteiktu civilās aviācijas gaisa kuģa atrašanās vietu, arī attālos reģionos; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar Air France reisu AF 447 (2009. gada 1. jūnijā) un Malaysia Airlines reisu MH370 (2014. gada 8. martā) notikušās traģēdijas uzsvēra vajadzību ieviest jaunas sistēmas, lai pastāvīgi noteiktu civilās aviācijas gaisa kuģa atrašanās vietu, arī attālos reģionos;

| B. | tā kā šādas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sekošanas sistēmas atvieglo gaisa kuģa atrašanās vietas noteikšanu lidojuma anomāliju, ārkārtas situāciju gadījumos vai notiekot avārijai; |
| --- | --- |

B.

tā kā šādas gaisa satiksmes pārvaldības (ATM) sekošanas sistēmas atvieglo gaisa kuģa atrašanās vietas noteikšanu lidojuma anomāliju, ārkārtas situāciju gadījumos vai notiekot avārijai;

| C. | tā kā, ņemot vērā ar reisiem AF 447 un MH370 notikušās traģēdijas, šādu sistēmu darbību nedrīkst traucēt elektriskās strāvas padeves zudums uz gaisa kuģa borta, un nedrīkst būt nekādu iespēju atspējot to darbību lidojuma laikā; |
| --- | --- |

C.

tā kā, ņemot vērā ar reisiem AF 447 un MH370 notikušās traģēdijas, šādu sistēmu darbību nedrīkst traucēt elektriskās strāvas padeves zudums uz gaisa kuģa borta, un nedrīkst būt nekādu iespēju atspējot to darbību lidojuma laikā;

| D. | tā kā šādas sistēmas ļaus uzlabot meklēšanas un glābšanas operāciju un izmeklēšanas efektivitāti, jo patlaban esošās lidojumu sekošanas sistēmas neaptver visu Zemeslodi; |
| --- | --- |

D.

tā kā šādas sistēmas ļaus uzlabot meklēšanas un glābšanas operāciju un izmeklēšanas efektivitāti, jo patlaban esošās lidojumu sekošanas sistēmas neaptver visu Zemeslodi;

| E. | tā kā šīs sistēmas arī var būt nozīmīgs instruments, lai uzlabotu gaisa satiksmes pārvaldības efektivitāti un kapacitāti, vienlaikus ievērojami uzlabojot aviācijas drošību un samazinot infrastruktūras izmaksas; |
| --- | --- |

E.

tā kā šīs sistēmas arī var būt nozīmīgs instruments, lai uzlabotu gaisa satiksmes pārvaldības efektivitāti un kapacitāti, vienlaikus ievērojami uzlabojot aviācijas drošību un samazinot infrastruktūras izmaksas;

| F. | tā kā Komisija sadarbībā ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA) un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) un ieinteresētajām pusēm ir sākusi dažādu tehnisko risinājumu izpēti, pamatojoties uz to raksturlielumiem, un ir ierosinājusi noteikumus par gaisa kuģa lidojumu sekošanas sistēmas pakāpenisku izveidošanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija sadarbībā ar Eiropas Aviācijas drošības aģentūru (EASA) un Starptautisko Civilās aviācijas organizāciju (ICAO) un ieinteresētajām pusēm ir sākusi dažādu tehnisko risinājumu izpēti, pamatojoties uz to raksturlielumiem, un ir ierosinājusi noteikumus par gaisa kuģa lidojumu sekošanas sistēmas pakāpenisku izveidošanu;

| G. | tā kā no iespējamiem risinājumiem, ko patlaban izmanto un/vai pēta (piemēram, automātiskā atkarīgā novērošana — līgums (ADS-C), gaisa kuģu sakaru adresēšanas un ziņošanas sistēmas (ACARS) datu pārraides augstfrekvences līnija, automātiskā atkarīgā novērošana apraides režīmā (ADS-B) ir tehnoloģijas, ko atbalsta satelītsakari, un ir ļoti daudzsološi; |
| --- | --- |

G.

tā kā no iespējamiem risinājumiem, ko patlaban izmanto un/vai pēta (piemēram, automātiskā atkarīgā novērošana — līgums (ADS-C), gaisa kuģu sakaru adresēšanas un ziņošanas sistēmas (ACARS) datu pārraides augstfrekvences līnija, automātiskā atkarīgā novērošana apraides režīmā (ADS-B) ir tehnoloģijas, ko atbalsta satelītsakari, un ir ļoti daudzsološi;

| H. | tā kā ADS-B tehnoloģija var palīdzēt ATM ārpus bieži apdzīvotām teritorijām, kurās radaru pārklājums ir ierobežots, nav iespējams vai ir ārkārtīgi dārgs (tostarp okeānu un neapdzīvotās teritorijās); |
| --- | --- |

H.

tā kā ADS-B tehnoloģija var palīdzēt ATM ārpus bieži apdzīvotām teritorijām, kurās radaru pārklājums ir ierobežots, nav iespējams vai ir ārkārtīgi dārgs (tostarp okeānu un neapdzīvotās teritorijās);

| I. | tā kā uz satelītsakariem balstīta ADS-B tehnoloģija izmanto sakarus starp gaisa kuģiem un sakaru satelītiem, kas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem nodrošina sekošanas iespējas un tā kā šajā nolūkā var būt nepieciešams piešķirt noteiktu radiofrekvenču spektra joslu, kas ir aizsargāta no traucējumiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā uz satelītsakariem balstīta ADS-B tehnoloģija izmanto sakarus starp gaisa kuģiem un sakaru satelītiem, kas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem nodrošina sekošanas iespējas un tā kā šajā nolūkā var būt nepieciešams piešķirt noteiktu radiofrekvenču spektra joslu, kas ir aizsargāta no traucējumiem;

| J. | tā kā Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) organizētā Pasaules radiosakaru konference (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2. līdz 2015. gada 27. novembrim, ir forums, kurā nosaka, kādas radiofrekvenču spektra joslas tiek piešķirtas konkrētiem radiosakaru pakalpojumiem; |
| --- | --- |

J.

tā kā Starptautiskās Telesakaru savienības (ITU) organizētā Pasaules radiosakaru konference (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2. līdz 2015. gada 27. novembrim, ir forums, kurā nosaka, kādas radiofrekvenču spektra joslas tiek piešķirtas konkrētiem radiosakaru pakalpojumiem;

| K. | tā kā jārīkojas, lai nodrošinātu, ka ADS-B tehnoloģijas ieviešana nekavējas tāpēc, ka laikus nav piešķirta piemērota radiofrekvenču spektra josla, |
| --- | --- |

K.

tā kā jārīkojas, lai nodrošinātu, ka ADS-B tehnoloģijas ieviešana nekavējas tāpēc, ka laikus nav piešķirta piemērota radiofrekvenču spektra josla,

| 1. | atbalsta Komisijas rīcību, kuras mērķis ir ātri izveidot uz darbības rezultātiem balstītu lidojumu globālo sekošanas sistēmu, kas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem nodrošinās iespējas pastāvīgi noteikt civilās aviācijas gaisa kuģu atrašanās vietu arī attālos reģionos; |
| --- | --- |

1.

atbalsta Komisijas rīcību, kuras mērķis ir ātri izveidot uz darbības rezultātiem balstītu lidojumu globālo sekošanas sistēmu, kas aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem nodrošinās iespējas pastāvīgi noteikt civilās aviācijas gaisa kuģu atrašanās vietu arī attālos reģionos;

| 2. | uzsver, ka šādas sistēmas darbību nedrīkst traucēt elektriskās strāvas padeves zudums uz gaisa kuģa borta, un nedrīkst būt nekādu iespēju atspējot tās darbību lidojuma laikā; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka šādas sistēmas darbību nedrīkst traucēt elektriskās strāvas padeves zudums uz gaisa kuģa borta, un nedrīkst būt nekādu iespēju atspējot tās darbību lidojuma laikā;

| 3. | uzskata, ka šāda sistēma būtu jāizveido visu ieinteresēto pušu (piemēram, nozares, aviosabiedrību, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, drošības un glābšanas pakalpojumu sniedzēju, drošības izmeklēšanas iestāžu un starptautisko organizāciju) ciešā sadarbībā; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka šāda sistēma būtu jāizveido visu ieinteresēto pušu (piemēram, nozares, aviosabiedrību, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzēju, drošības un glābšanas pakalpojumu sniedzēju, drošības izmeklēšanas iestāžu un starptautisko organizāciju) ciešā sadarbībā;

| 4. | atzīmē, ka uz satelītsakariem balstītas ADS-B tehnoloģijas pamatā ir sakari starp gaisa kuģi un sakaru satelītu, un tā ir viena no daudzsološākajām iespējām izveidot globālo ATM sekošanas sistēmu; |
| --- | --- |

4.

atzīmē, ka uz satelītsakariem balstītas ADS-B tehnoloģijas pamatā ir sakari starp gaisa kuģi un sakaru satelītu, un tā ir viena no daudzsološākajām iespējām izveidot globālo ATM sekošanas sistēmu;

| 5. | uzsver, ka ieviešot ADS-B tehnoloģiju, ir būtiski ņemt vērā gaisa telpas lietotāju vajadzības un nodrošināt savietojamību ar alternatīvām tehnoloģijām, lai tādējādi izvairītos no drošuma un drošības pārkāpumiem; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ieviešot ADS-B tehnoloģiju, ir būtiski ņemt vērā gaisa telpas lietotāju vajadzības un nodrošināt savietojamību ar alternatīvām tehnoloģijām, lai tādējādi izvairītos no drošuma un drošības pārkāpumiem;

| 6. | atzīmē, ka uz satelītsakariem balstītai ADS-B tehnoloģijai var būt vajadzīga atsevišķa piemērota radiofrekvenču spektra josla, lai nebūtu nebkādu traucējumu; |
| --- | --- |

6.

atzīmē, ka uz satelītsakariem balstītai ADS-B tehnoloģijai var būt vajadzīga atsevišķa piemērota radiofrekvenču spektra josla, lai nebūtu nebkādu traucējumu;

| 7. | aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nākamajā Pasaules radiosakaru konferencē (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, tiktu piešķirta radiofrekvenču josla, kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmu; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju veikt nepieciešamos pasākumus, lai nākamajā Pasaules radiosakaru konferencē (WRC-15), kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim, tiktu piešķirta radiofrekvenču josla, kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai un dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Eiropas Aviācijas droības aģentūras 2014. gada 5. maija Atzinums 01/2014, 1.lpp., ‘Reference’.

(2)  Komisijas dokuments RPS COM-AC DRC(2015) D040413/02 un tā pielikums.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Otrdiena, 2015. gada 27. oktobris

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/89

---

P8_TA(2015)0360

Kopējā lauksaimniecības politika — novecojušu tiesību aktu atcelšana***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ar ko atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 355/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2015)0174), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2015)0174),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0101/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 42. panta pirmo daļu un 43. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0101/2015),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 114. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 114. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 1. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 1. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 7. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 7. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0255/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0255/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2015)0090

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 27. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/..., ar kuru atceļ Padomes Direktīvu 76/621/EEK, kas attiecas uz erukskābes maksimālā līmeņa noteikšanu eļļās un taukos, un Padomes Regulu (EK) Nr. 320/2006, ar ko nosaka pagaidu shēmu cukura rūpniecības restrukturizācijai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/2284.)

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/91

---

P8_TA(2015)0361

ES un Šveices nolīgums par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes Lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu grozījumu protokolu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

(Apspriešanās)

(2017/C 355/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (08266/1/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (08266/1/2015),

| — | ņemot vērā grozījumu protokola projektu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (08297/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumu protokola projektu Nolīgumam starp Eiropas Kopienu un Šveices Konfederāciju, ar kuru nodrošina pasākumus, kas ir līdzvērtīgi tiem pasākumiem, kuri noteikti Padomes Direktīvā 2003/48/EK par procentu ienākumu no uzkrājumiem aplikšanu ar nodokli (08297/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu un 8. punkta 2. daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu un 218. panta 6. punkta otrās daļas b) apakšpunktu un 8. punkta 2. daļu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0169/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0271/2015),

| 1. | apstiprina grozīto projektu Padomes lēmumam un apstiprina grozījumu protokola Nolīgumam noslēgšanu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto projektu Padomes lēmumam un apstiprina grozījumu protokola Nolīgumam noslēgšanu;

| 2. | pauž nožēlu par to, ka nav iespējams veikt uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz sniegto informāciju un to, ka informācijas apmaiņa ir automātiska, saistoša un neierobežota; |
| --- | --- |

2.

pauž nožēlu par to, ka nav iespējams veikt uzlabojumus, jo īpaši attiecībā uz sniegto informāciju un to, ka informācijas apmaiņa ir automātiska, saistoša un neierobežota;

| 3. | aicina Komisiju informēt Parlamentu par visām izmaiņām vai jauniem pavērsieniem šā grozījumu protokola Nolīgumam noslēgšanas beigu posmā; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju informēt Parlamentu par visām izmaiņām vai jauniem pavērsieniem šā grozījumu protokola Nolīgumam noslēgšanas beigu posmā;

| 4. | atgādina Padomei par tās pienākumu saņemt Parlamenta piekrišanu vēlreiz, ja tā grozīs lēmuma projektu; |
| --- | --- |

4.

atgādina Padomei par tās pienākumu saņemt Parlamenta piekrišanu vēlreiz, ja tā grozīs lēmuma projektu;

| 5. | uzsver, cik svarīgi ir veikt efektīvus pasākumus pret krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un jo īpaši pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, ko Savienībā reģistrētas fiziskas un juridiskas personas veic, iesaistot trešo valstu finanšu institūcijas; |
| --- | --- |

5.

uzsver, cik svarīgi ir veikt efektīvus pasākumus pret krāpšanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un jo īpaši pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, ko Savienībā reģistrētas fiziskas un juridiskas personas veic, iesaistot trešo valstu finanšu institūcijas;

| 6. | aicina Komisiju 18 mēnešus pēc šā grozījumu protokola Nolīgumam spēkā stāšanās dienas novērtēt šā nolīguma piemērošanu un iesniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus par tā pārskatīšanu; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju 18 mēnešus pēc šā grozījumu protokola Nolīgumam spēkā stāšanās dienas novērtēt šā nolīguma piemērošanu un iesniegt Parlamentam un Padomei ziņojumu, vajadzības gadījumā pievienojot priekšlikumus par tā pārskatīšanu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Šveices Konfederācijas valdībai un parlamentam.

Grozījums Nr. 1

Lēmuma projekts

2. pants – 1. punkts

| Lēmuma projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozījumu protokola 2. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4). | 1.   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozījumu protokola 2. panta 1. punktā
  un 4. pantā
  paredzēto paziņojumu (4)

  , lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti noteikumi par automātisku informācijas apmaiņu par kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojumi, un tiek īstenota sadarbība attiecībā uz atbilstību un izpildi
  . |

Lēmuma projekts

Grozījums

1.   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozījumu protokola 2. panta 1. punktā paredzēto paziņojumu (4).

1.   Padomes priekšsēdētājs Savienības vārdā sniedz grozījumu protokola 2. panta 1. punktā
  un 4. pantā
  paredzēto paziņojumu (4)

  , lai nodrošinātu, ka tiek ievēroti noteikumi par automātisku informācijas apmaiņu par kontiem, par kuriem jāsniedz ziņojumi, un tiek īstenota sadarbība attiecībā uz atbilstību un izpildi
  .

Grozījums Nr. 2

Lēmuma projekts

2. pants – 2. punkts

| Lēmuma projekts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija informē Šveices Konfederāciju un dalībvalstis par paziņojumiem, kas saskaņā ar 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī sniegti
  izpildot
  grozījumu protokolu. | 2.   Komisija informē Šveices Konfederāciju un dalībvalstis par paziņojumiem, kas saskaņā ar 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī sniegti
  , ievērojot
  grozījumu protokolu. |

Lēmuma projekts

Grozījums

2.   Komisija informē Šveices Konfederāciju un dalībvalstis par paziņojumiem, kas saskaņā ar 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī sniegti
  izpildot
  grozījumu protokolu.

2.   Komisija informē Šveices Konfederāciju un dalībvalstis par paziņojumiem, kas saskaņā ar 1. panta 1. punkta d) apakšpunktu Nolīgumā starp Eiropas Savienību un Šveices Konfederāciju par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu nolūkā uzlabot nodokļu saistību izpildi starptautiskā līmenī sniegti
  , ievērojot
  grozījumu protokolu.

---

(4)  Grozījumu protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

(4)  Grozījumu protokola spēkā stāšanās dienu Padomes Ģenerālsekretariāts publicēs Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/93

---

P8_TA(2015)0362

Nodokļu uzlikšana no uzkrājumiem gūtiem procentu ienākumiem — Uzkrājumu direktīvas atcelšana *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko atceļ Padomes Direktīvu 2003/48/EK (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2017/C 355/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2015)0129), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2015)0129),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0086/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0086/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0299/2015),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | tādēļ aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

tādēļ aicina Komisiju grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Direktīvas 2014/107/ES darbības joma ir plašāka nekā Direktīvas 2003/48/EK darbības joma, un tajā paredzēts, ka gadījumos, kad darbības jomas pārklājas, jāvadās pēc Direktīvas 2014/107/ES noteikumiem. Joprojām ir īpaši gadījumi, kad būtu piemērojama vienīgi Direktīva 2003/48/EK. Šie īpašie gadījumi pastāv tādēļ, ka abām direktīvām ir nedaudz atšķirīgas pieejas un ir paredzēti konkrēti atbrīvojumi. Ja šādos īpašos gadījumos Direktīvas 2003/48/EK darbības joma neatbilstu Direktīvas 2014/107/ES darbības jomai, joprojām būtu piemērojami Direktīvas 2003/48/EK noteikumi, un tādējādi Savienībā būtu dubultas ziņojumu sniegšanas standarti.
  Tādējādi
  radītās izmaksas nespētu kompensēt nelielās priekšrocības, ko sniedz šādas dubultas ziņojumu sniegšanas saglabāšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Direktīvas 2014/107/ES darbības joma ir plašāka nekā Direktīvas 2003/48/EK darbības joma, un tajā paredzēts, ka gadījumos, kad darbības jomas pārklājas, jāvadās pēc Direktīvas 2014/107/ES noteikumiem. Joprojām ir īpaši gadījumi, kad būtu piemērojama vienīgi Direktīva 2003/48/EK. Šie īpašie gadījumi pastāv tādēļ, ka abām direktīvām ir nedaudz atšķirīgas pieejas un ir paredzēti konkrēti atbrīvojumi. Ja šādos īpašos gadījumos Direktīvas 2003/48/EK darbības joma neatbilstu Direktīvas 2014/107/ES darbības jomai, joprojām būtu piemērojami Direktīvas 2003/48/EK noteikumi, un tādējādi Savienībā būtu dubultas ziņojumu sniegšanas standarti.
  Tādējādi
  radītās izmaksas nespētu kompensēt nelielās priekšrocības, ko sniedz šādas dubultas ziņojumu sniegšanas saglabāšana.

| (5) | Direktīvas 2014/107/ES darbības joma ir plašāka nekā Direktīvas 2003/48/EK darbības joma, un tajā paredzēts, ka gadījumos, kad darbības jomas pārklājas, jāvadās pēc Direktīvas 2014/107/ES noteikumiem. Joprojām ir īpaši gadījumi, kad būtu piemērojama vienīgi Direktīva 2003/48/EK. Šie īpašie gadījumi pastāv tādēļ, ka abām direktīvām ir nedaudz atšķirīgas pieejas un ir paredzēti konkrēti atbrīvojumi. Ja šādos īpašos gadījumos Direktīvas 2003/48/EK darbības joma neatbilstu Direktīvas 2014/107/ES darbības jomai, joprojām būtu piemērojami Direktīvas 2003/48/EK noteikumi, un tādējādi Savienībā būtu dubultas ziņojumu sniegšanas standarti.
  Lai arī par dubultas ziņojumu sniegšanas sistēmu nav veikta izmaksu un ieguvumu analīze, pat ne uz pārejas periodu starp abiem standartiem nav saprātīgi pieņemt, ka
  radītās izmaksas nespētu kompensēt nelielās priekšrocības, ko sniedz šādas dubultas ziņojumu sniegšanas saglabāšana. |
| --- | --- |

(5)

Direktīvas 2014/107/ES darbības joma ir plašāka nekā Direktīvas 2003/48/EK darbības joma, un tajā paredzēts, ka gadījumos, kad darbības jomas pārklājas, jāvadās pēc Direktīvas 2014/107/ES noteikumiem. Joprojām ir īpaši gadījumi, kad būtu piemērojama vienīgi Direktīva 2003/48/EK. Šie īpašie gadījumi pastāv tādēļ, ka abām direktīvām ir nedaudz atšķirīgas pieejas un ir paredzēti konkrēti atbrīvojumi. Ja šādos īpašos gadījumos Direktīvas 2003/48/EK darbības joma neatbilstu Direktīvas 2014/107/ES darbības jomai, joprojām būtu piemērojami Direktīvas 2003/48/EK noteikumi, un tādējādi Savienībā būtu dubultas ziņojumu sniegšanas standarti.
  Lai arī par dubultas ziņojumu sniegšanas sistēmu nav veikta izmaksu un ieguvumu analīze, pat ne uz pārejas periodu starp abiem standartiem nav saprātīgi pieņemt, ka
  radītās izmaksas nespētu kompensēt nelielās priekšrocības, ko sniedz šādas dubultas ziņojumu sniegšanas saglabāšana.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

11.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (11a) | Noteikumus, kas ir līdzvērtīgi Direktīvā 2003/48/EK noteiktajiem, pašlaik piemēro ar atsevišķiem divpusējiem nolīgumiem starp Savienību un piecām Eiropas valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis (Šveices Konfederāciju, Lihtenšteinas Firstisti, Sanmarīno Republiku, Monako Firstisti un Andoras Firstisti), kā arī starp katru dalībvalsti un 12 atkarīgajām vai asociētajām teritorijām (Normandijas salām, Menas Salu un atkarīgajām vai asociētajām teritorijām Karību jūrā). Ir svarīgi, lai visi šie divpusējie nolīgumi būtu pielāgoti jaunajam ESAO vispārējam standartam un Direktīvai 2014/107/ES. Tāpat ir svarīgi, lai nerastos nepilnības vai citas neatbilstības pārejas procesā no esošajiem uz jaunajiem standartiem. Īstenojot tai dotās pilnvaras sarunās par izmaiņām nolīgumos ar šīm piecām Eiropas valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, Komisijai, balstoties uz savām zināšanām, vajadzētu arī aktīvi atvieglot un veicināt nolīgumu pārskatīšanu, ko dalībvalstis noslēgušas ar 12 atkarīgajām vai asociētajām teritorijām. Lai vienkāršotu procesu un padarītu to efektīvāku, Komisijai atbilstošos gadījumos un ar dalībvalstu nepārprotamu piekrišanu būtu jāuzņemas atbildība par šādām sarunām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11a)

Noteikumus, kas ir līdzvērtīgi Direktīvā 2003/48/EK noteiktajiem, pašlaik piemēro ar atsevišķiem divpusējiem nolīgumiem starp Savienību un piecām Eiropas valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis (Šveices Konfederāciju, Lihtenšteinas Firstisti, Sanmarīno Republiku, Monako Firstisti un Andoras Firstisti), kā arī starp katru dalībvalsti un 12 atkarīgajām vai asociētajām teritorijām (Normandijas salām, Menas Salu un atkarīgajām vai asociētajām teritorijām Karību jūrā). Ir svarīgi, lai visi šie divpusējie nolīgumi būtu pielāgoti jaunajam ESAO vispārējam standartam un Direktīvai 2014/107/ES. Tāpat ir svarīgi, lai nerastos nepilnības vai citas neatbilstības pārejas procesā no esošajiem uz jaunajiem standartiem. Īstenojot tai dotās pilnvaras sarunās par izmaiņām nolīgumos ar šīm piecām Eiropas valstīm, kas nav Savienības dalībvalstis, Komisijai, balstoties uz savām zināšanām, vajadzētu arī aktīvi atvieglot un veicināt nolīgumu pārskatīšanu, ko dalībvalstis noslēgušas ar 12 atkarīgajām vai asociētajām teritorijām. Lai vienkāršotu procesu un padarītu to efektīvāku, Komisijai atbilstošos gadījumos un ar dalībvalstu nepārprotamu piekrišanu būtu jāuzņemas atbildība par šādām sarunām.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Komisija līdz 2016. gada 1. jūlijam iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojumu par pāreju no Direktīvā 2003/48/EK noteiktā ziņojumu sniegšanas standarta piemērošanas uz jauno ziņošanas standartu, ko izveido ar Direktīvu 2014/107/ES. Ziņojumā cita starpā, bet ne tikai, iekļauj nepilnību vai citu ziņošanā radušos neprecizitāšu riskus, kas varētu izraisīt pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu. Ziņojumā analizē arī procesu, kas saistīts ar atsevišķu divpusējo nolīgumu pārskatīšanu, kuri noslēgti starp Savienību un piecām Eiropas valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (Šveices Konfederāciju, Lihtenšteinas Firstisti, Sanmarīno Republiku, Monako Firstisti un Andoras Firstisti), kā arī starp katru dalībvalsti un 12 atkarīgajām vai asociētajām teritorijām (Normandijas salām, Menas Salu un atkarīgajām vai asociētajām teritorijām Karību jūrā). Komisija līdz 2017. gada 1. oktobrim iesniedz rezultātu novērtējuma ziņojumu, lai cieši uzraudzītu situāciju. Vajadzības gadījumā ziņojumiem pievieno likumdošanas priekšlikumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Komisija līdz 2016. gada 1. jūlijam iesniedz Padomei un Eiropas Parlamentam ziņojumu par pāreju no Direktīvā 2003/48/EK noteiktā ziņojumu sniegšanas standarta piemērošanas uz jauno ziņošanas standartu, ko izveido ar Direktīvu 2014/107/ES. Ziņojumā cita starpā, bet ne tikai, iekļauj nepilnību vai citu ziņošanā radušos neprecizitāšu riskus, kas varētu izraisīt pārrobežu krāpšanu nodokļu jomā un nodokļu nemaksāšanu. Ziņojumā analizē arī procesu, kas saistīts ar atsevišķu divpusējo nolīgumu pārskatīšanu, kuri noslēgti starp Savienību un piecām Eiropas valstīm, kas nav Eiropas Savienības dalībvalstis (Šveices Konfederāciju, Lihtenšteinas Firstisti, Sanmarīno Republiku, Monako Firstisti un Andoras Firstisti), kā arī starp katru dalībvalsti un 12 atkarīgajām vai asociētajām teritorijām (Normandijas salām, Menas Salu un atkarīgajām vai asociētajām teritorijām Karību jūrā). Komisija līdz 2017. gada 1. oktobrim iesniedz rezultātu novērtējuma ziņojumu, lai cieši uzraudzītu situāciju. Vajadzības gadījumā ziņojumiem pievieno likumdošanas priekšlikumus.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/96

---

P8_TA(2015)0363

Daktiloskopijas datu automatizēta apmaiņa ar Zviedriju *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Zviedrija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

(Apspriešanās)

(2017/C 355/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (10027/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (10027/2015),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0197/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošana un Eiropas Informācijas apmaiņas modelis (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošana un Eiropas Informācijas apmaiņas modelis (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0304/2015),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes projektu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0419.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/97

---

P8_TA(2015)0364

Daktiloskopijas datu automatizēta apmaiņa ar Beļģiju *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Beļģija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

(Apspriešanās)

(2017/C 355/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (10029/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (10029/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību, kas grozīts ar Amsterdamas līgumu, 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8–0196/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību, kas grozīts ar Amsterdamas līgumu, 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8–0196/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošana un Eiropas Informācijas apmaiņas modelis (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošana un Eiropas Informācijas apmaiņas modelis (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0303/2015),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes projektu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0419.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/98

---

P8_TA(2015)0365

Daktiloskopijas datu automatizēta apmaiņa ar Poliju *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par to, lai Polija sāktu daktiloskopijas datu automatizētu apmaiņu (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

(Apspriešanās)

(2017/C 355/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (09989/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (09989/2015),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8–0195/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8–0195/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 23. jūnija Lēmumu 2008/615/TI par pārrobežu sadarbības pastiprināšanu, īpaši apkarojot terorismu un pārrobežu noziedzību (1), un jo īpaši tā 33. pantu,

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošana un Eiropas Informācijas apmaiņas modelis (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. oktobra rezolūciju par tiesībaizsardzības iestāžu pārrobežu sadarbības stiprināšanu Eiropas Savienībā — Prīmes lēmuma īstenošana un Eiropas Informācijas apmaiņas modelis (2),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par Eiropas Drošības programmu (3),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0302/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0302/2015),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes projektu;

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam; |
| --- | --- |

2.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi nepievienoties Parlamenta apstiprinātajam tekstam;

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 210, 6.8.2008., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0419.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/99

---

P8_TA(2015)0366

Kompleksi ceļojumi un saistīti ceļojumu pakalpojumi ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvu par kompleksiem ceļojumiem un saistītiem ceļojumu pakalpojumiem, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 2006/2004 un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2011/83/ES un atceļ Padomes Direktīvu 90/314/EEK (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2017/C 355/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (09173/3/2015 – C8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (09173/3/2015 – C8-0281/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 11. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0512),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0297/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 170, 5.6.2014., 73. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 12.3.2014., P7_TA(2014)0222.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Komisijas paziņojums

Pārskatot Komisijas dienestu 2009. gada 3. decembra darba dokumentu “Direktīvas 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi ieviešanas/piemērošanas pamatnostādnes”, Komisija arī risinās jautājumu par komercpraksi, ko īsteno ceļojumu pakalpojumu sniedzēji, kuri savus pakalpojumus pārdod tiešsaistē un slēptā, neskaidrā vai pārprotamā veidā piedāvā papildu pakalpojumus, piemēram, slēpjot iespēju nerezervēt nekādus citus pakalpojumus. Komisija pēc pārskatīto pamatnostādņu pieņemšanas informēs Parlamentu par to, kā tā viedoklis ir ņemts vērā.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/100

---

P8_TA(2015)0367

Eiropas vienotais elektronisko sakaru tirgus ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko nosaka pasākumus sakarā ar piekļuvi atvērtam internetam un groza Direktīvu 2002/22/EK par universālo pakalpojumu un lietotāju tiesībām attiecībā uz elektronisko sakaru tīkliem un pakalpojumiem un Regulu (ES) Nr. 531/2012 par viesabonēšanu publiskajos mobilo sakaru tīklos Savienībā (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2017/C 355/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10788/2/2015 – C8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (10788/2/2015 – C8-0294/2015),

| — | ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedza Īrijas parlamenta Pārstāvju palāta, Maltas parlaments, Austrijas Federālā padome un Zviedrijas Riksdāgs un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatoto atzinumu, kuru saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedza Īrijas parlamenta Pārstāvju palāta, Maltas parlaments, Austrijas Federālā padome un Zviedrijas Riksdāgs un kurā norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 21. janvāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 21. janvāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 31. janvāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2014. gada 31. janvāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (3) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0627),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komiteja ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0300/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

2.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 4. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 177, 11.6.2014., 64. lpp.

(2)  OV C 126, 26.4.2014., 53. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, 3.4.2014., P7_TA(2014)0281.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/101

---

P8_TA(2015)0368

Tādu preču tirdzniecība, kuras varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai rīcībai vai sodīšanai ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar kuru groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1236/2005 par tādu preču tirdzniecību, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 355/20)

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Piešķirt vispārēju atļauju būtu lietderīgi arī gadījumā, kad ražotājam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1236/2005 kontrolētos produktus nepieciešams eksportēt izplatītājam valstī, kas nav atcēlusi nāvessodu, ar nosacījumu, ka eksportētājs un izplatītājs ir noslēguši juridiski saistošu nolīgumu, saskaņā ar kuru izplatītājam jāpiemēro atbilstošs pasākumu kopums, kas nodrošina, ka medikamenti netiks izmantoti nāvessoda izpildei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Piešķirt vispārēju atļauju būtu lietderīgi arī gadījumā, kad ražotājam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1236/2005 kontrolētos produktus nepieciešams eksportēt izplatītājam valstī, kas nav atcēlusi nāvessodu, ar nosacījumu, ka eksportētājs un izplatītājs ir noslēguši juridiski saistošu nolīgumu, saskaņā ar kuru izplatītājam jāpiemēro atbilstošs pasākumu kopums, kas nodrošina, ka medikamenti netiks izmantoti nāvessoda izpildei.

| (8) | Piešķirt vispārēju atļauju būtu lietderīgi arī gadījumā, kad ražotājam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1236/2005 kontrolētos produktus nepieciešams eksportēt izplatītājam valstī, kas nav atcēlusi nāvessodu, ar nosacījumu, ka eksportētājs un izplatītājs ir noslēguši juridiski saistošu nolīgumu, saskaņā ar kuru izplatītājam jāpiemēro atbilstošs pasākumu kopums, kas nodrošina, ka medikamenti netiks izmantoti nāvessoda izpildei
  , spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai
  . |
| --- | --- |

(8)

Piešķirt vispārēju atļauju būtu lietderīgi arī gadījumā, kad ražotājam saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 1236/2005 kontrolētos produktus nepieciešams eksportēt izplatītājam valstī, kas nav atcēlusi nāvessodu, ar nosacījumu, ka eksportētājs un izplatītājs ir noslēguši juridiski saistošu nolīgumu, saskaņā ar kuru izplatītājam jāpiemēro atbilstošs pasākumu kopums, kas nodrošina, ka medikamenti netiks izmantoti nāvessoda izpildei
  , spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai
  .

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Ir nepieciešams aizliegt brokeriem Savienībā sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar precēm, kuras ir aizliegts eksportēt un importēt, jo šādām precēm nav cita praktiska izmantojuma kā vien nāvessoda izpilde, spīdzināšana vai citāda nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība vai sodīšana. Aizliegums sniegt šādus pakalpojumus kalpo sabiedrības morāles aizsardzībai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ir nepieciešams aizliegt brokeriem Savienībā sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar precēm, kuras ir aizliegts eksportēt un importēt, jo šādām precēm nav cita praktiska izmantojuma kā vien nāvessoda izpilde, spīdzināšana vai citāda nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība vai sodīšana. Aizliegums sniegt šādus pakalpojumus kalpo sabiedrības morāles aizsardzībai.

| (12) | Ir nepieciešams aizliegt brokeriem Savienībā sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar precēm, kuras ir aizliegts eksportēt un importēt, jo šādām precēm nav cita praktiska izmantojuma kā vien nāvessoda izpilde, spīdzināšana vai citāda nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība vai sodīšana. Aizliegums sniegt šādus pakalpojumus ir nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības morāli
  un ievērotu cilvēka cieņas principus, kuri ir Eiropas vērtību pamatā atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai
  ; |
| --- | --- |

(12)

Ir nepieciešams aizliegt brokeriem Savienībā sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar precēm, kuras ir aizliegts eksportēt un importēt, jo šādām precēm nav cita praktiska izmantojuma kā vien nāvessoda izpilde, spīdzināšana vai citāda nežēlīga, necilvēcīga vai pazemojoša rīcība vai sodīšana. Aizliegums sniegt šādus pakalpojumus ir nepieciešams, lai aizsargātu sabiedrības morāli
  un ievērotu cilvēka cieņas principus, kuri ir Eiropas vērtību pamatā atbilstoši Līgumam par Eiropas Savienību un Eiropas Savienības Pamattiesību hartai
  ;

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

19.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (19a) | Būtu jāiekļauj konkrēta tiešā lietojuma klauzula, lai dalībvalstis apturētu vai izbeigtu tādu drošības izstrādājumu nosūtīšanu, kas nav uzskaitīti II un III pielikumā un kuriem nav acīmredzama cita praktiska pielietojuma kā to izmantošana nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, pazemojošai vai necilvēcīgai rīcībai vai sodīšanai, vai par kuriem pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka šo preču nosūtīšanas rezultātā varētu tikt veicināta vai īstenota nāvessoda izpilde, spīdzināšana vai citāda nežēlīga, pazemojoša vai necilvēcīga rīcība vai sodīšana. Pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar konkrētu tiešā lietojuma klauzulu, nebūtu jāattiecina uz medikamentiem, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19a)

Būtu jāiekļauj konkrēta tiešā lietojuma klauzula, lai dalībvalstis apturētu vai izbeigtu tādu drošības izstrādājumu nosūtīšanu, kas nav uzskaitīti II un III pielikumā un kuriem nav acīmredzama cita praktiska pielietojuma kā to izmantošana nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, pazemojošai vai necilvēcīgai rīcībai vai sodīšanai, vai par kuriem pastāv pamatots iemesls uzskatīt, ka šo preču nosūtīšanas rezultātā varētu tikt veicināta vai īstenota nāvessoda izpilde, spīdzināšana vai citāda nežēlīga, pazemojoša vai necilvēcīga rīcība vai sodīšana. Pilnvaras, kas piešķirtas saskaņā ar konkrētu tiešā lietojuma klauzulu, nebūtu jāattiecina uz medikamentiem, ko varētu izmantot nāvessoda izpildei.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – -aa apakšpunkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

2. pants – f punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | panta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

(aa)

panta f) apakšpunktu aizstāj ar šādu:

| (f) | “tehniskā palīdzība” ir tehniskais atbalsts, kas saistīts ar labošanu, izstrādāšanu, ražošanu, testēšanu, uzturēšanu, montāžu vai jebkuru citu tehnisku pakalpojumu un var izpausties kā instruktāžas, padomdevēju, mācību, darba zināšanu vai prasmju nodošanas vai konsultāciju pakalpojums. Tehniskā palīdzība ietver palīdzības mutiskās formas; |
| --- | --- |

(f)

“tehniskā palīdzība” ir tehniskais atbalsts, kas saistīts ar labošanu, izstrādāšanu, ražošanu, testēšanu, uzturēšanu, montāžu vai jebkuru citu tehnisku pakalpojumu un var izpausties kā instruktāžas, padomdevēju, mācību, darba zināšanu vai prasmju nodošanas vai konsultāciju pakalpojums. Tehniskā palīdzība ietver palīdzības mutiskās formas;

| | “(f) | “tehniskā palīdzība” ir tehniskais atbalsts, kas saistīts ar labošanu, izstrādāšanu, ražošanu, testēšanu, uzturēšanu, montāžu
  , izmantošanu, praksi
  vai jebkuru citu tehnisku pakalpojumu un var izpausties kā instruktāžas, padomdevēju, mācību, darba zināšanu vai prasmju nodošanas vai konsultāciju pakalpojums. Tehniskā palīdzība ietver palīdzības mutiskās formas”; |
| --- | --- | --- |

“(f)

“tehniskā palīdzība” ir tehniskais atbalsts, kas saistīts ar labošanu, izstrādāšanu, ražošanu, testēšanu, uzturēšanu, montāžu
  , izmantošanu, praksi
  vai jebkuru citu tehnisku pakalpojumu un var izpausties kā instruktāžas, padomdevēju, mācību, darba zināšanu vai prasmju nodošanas vai konsultāciju pakalpojums. Tehniskā palīdzība ietver palīdzības mutiskās formas”;

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

2. pants – k punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šajā regulā
  vienīgi
  papildpakalpojumu sniegšana
  nav
  ietverta šajā definīcijā. Papildpakalpojumi ir transports, finanšu pakalpojumi, apdrošināšana vai pārapdrošināšana vai vispārēja reklāma un noieta veicināšanas pasākumi; | Šajā regulā papildpakalpojumu sniegšana
  ir
  ietverta šajā definīcijā. Papildpakalpojumi ir transports, finanšu pakalpojumi, apdrošināšana vai pārapdrošināšana vai vispārēja reklāma un noieta veicināšanas pasākumi
  , tostarp arī internetā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šajā regulā
  vienīgi
  papildpakalpojumu sniegšana
  nav
  ietverta šajā definīcijā. Papildpakalpojumi ir transports, finanšu pakalpojumi, apdrošināšana vai pārapdrošināšana vai vispārēja reklāma un noieta veicināšanas pasākumi;

Šajā regulā papildpakalpojumu sniegšana
  ir
  ietverta šajā definīcijā. Papildpakalpojumi ir transports, finanšu pakalpojumi, apdrošināšana vai pārapdrošināšana vai vispārēja reklāma un noieta veicināšanas pasākumi
  , tostarp arī internetā
  ;

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

2. pants – l punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (l) | “starpnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī un īsteno šīs regulas 2. panta k) apakšpunktā definētos pakalpojumus
  no Savienības trešās valsts teritorijā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(l)

“starpnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī un īsteno šīs regulas 2. panta k) apakšpunktā definētos pakalpojumus
  no Savienības trešās valsts teritorijā
  ;

| (l) | “starpnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī
  , vai ir tās valstspiederīgais, vai juridiskas personas vai personālsabiedrības filiāle,
  un īsteno šīs regulas 2. panta k) apakšpunktā definētos pakalpojumus; |
| --- | --- |

(l)

“starpnieks” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī
  , vai ir tās valstspiederīgais, vai juridiskas personas vai personālsabiedrības filiāle,
  un īsteno šīs regulas 2. panta k) apakšpunktā definētos pakalpojumus;

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

2. pants – m punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (m) | “tehniskās palīdzības sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī un sniedz šīs regulas 2. panta f) apakšpunktā definēto tehnisko palīdzību
  no Savienības trešās valsts teritorijā
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(m)

“tehniskās palīdzības sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī un sniedz šīs regulas 2. panta f) apakšpunktā definēto tehnisko palīdzību
  no Savienības trešās valsts teritorijā
  ;

| (m) | “tehniskās palīdzības sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī un sniedz šīs regulas 2. panta f) apakšpunktā definēto tehnisko palīdzību; |
| --- | --- |

(m)

“tehniskās palīdzības sniedzējs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kas ir rezidents vai veic uzņēmējdarbību Savienības dalībvalstī un sniedz šīs regulas 2. panta f) apakšpunktā definēto tehnisko palīdzību;

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

2. pants – n punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (n) | “eksportētājs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t.i., persona, kurai deklarācijas pieņemšanas laikā ir līgums ar saņēmēju attiecīgajā trešā valstī un kurai ir nepieciešamās pilnvaras sūtīt preces ārpus Savienības muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, eksportētājs ir persona, kurai ir nepieciešamās pilnvaras sūtīt preci ārpus Savienības muitas teritorijas. Gadījumos, kad pirmtiesības rīkoties ar minētajām precēm ir personai, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, saskaņā ar līgumu, uz kura pamata veic eksportu, uzskata, ka eksportētājs ir līgumslēdzēja puse, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(n)

“eksportētājs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t.i., persona, kurai deklarācijas pieņemšanas laikā ir līgums ar saņēmēju attiecīgajā trešā valstī un kurai ir nepieciešamās pilnvaras sūtīt preces ārpus Savienības muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, eksportētājs ir persona, kurai ir nepieciešamās pilnvaras sūtīt preci ārpus Savienības muitas teritorijas. Gadījumos, kad pirmtiesības rīkoties ar minētajām precēm ir personai, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, saskaņā ar līgumu, uz kura pamata veic eksportu, uzskata, ka eksportētājs ir līgumslēdzēja puse, kas veic uzņēmējdarbību Savienībā;

| (n) | “eksportētājs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t.i., persona, kurai deklarācijas pieņemšanas laikā ir līgums ar saņēmēju attiecīgajā trešā valstī un kurai ir nepieciešamās pilnvaras sūtīt preces ārpus Savienības muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, eksportētājs ir persona, kurai ir nepieciešamās pilnvaras sūtīt preci ārpus Savienības muitas teritorijas. Gadījumos, kad pirmtiesības rīkoties ar minētajām precēm ir personai, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, saskaņā ar līgumu, uz kura pamata veic eksportu, uzskata, ka eksportētājs ir līgumslēdzēja puse, kas
  ir rezidents
  vai veic uzņēmējdarbību Savienībā; |
| --- | --- |

(n)

“eksportētājs” ir fiziska vai juridiska persona vai personālsabiedrība, kuras vārdā iesniegta eksporta deklarācija, t.i., persona, kurai deklarācijas pieņemšanas laikā ir līgums ar saņēmēju attiecīgajā trešā valstī un kurai ir nepieciešamās pilnvaras sūtīt preces ārpus Savienības muitas teritorijas. Ja nav noslēgts eksporta līgums vai līguma īpašnieks nerīkojas savā vārdā, eksportētājs ir persona, kurai ir nepieciešamās pilnvaras sūtīt preci ārpus Savienības muitas teritorijas. Gadījumos, kad pirmtiesības rīkoties ar minētajām precēm ir personai, kas veic uzņēmējdarbību ārpus Savienības, saskaņā ar līgumu, uz kura pamata veic eksportu, uzskata, ka eksportētājs ir līgumslēdzēja puse, kas
  ir rezidents
  vai veic uzņēmējdarbību Savienībā;

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

1. pants – 2. punkts – c apakšpunkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

2. pants – ra punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ra) | “tranzīts” ir pielikumos uzskaitīto ārpussavienības preču pārvadāšana, iebraucot Savienības muitas teritorijā un šķērsojot to, ja galamērķis ir ārpus Savienības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ra)

“tranzīts” ir pielikumos uzskaitīto ārpussavienības preču pārvadāšana, iebraucot Savienības muitas teritorijā un šķērsojot to, ja galamērķis ir ārpus Savienības.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

1. pants – 3.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

4.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3a) | Regulā iekļauj šādu pantu:




  “4.b pants




  Tranzīta aizliegums


  1.   
  Ir aizliegts jebkāds II pielikumā uzskaitīto preču tranzīts, neskatoties uz šādu preču izcelsmi.


  2.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentā iestāde var atļaut II pielikumā uzskaitīto preču tranzītu, ja pierāda, ka valstī, uz kuru preces eksportēs, tās lietos vienīgi ar nolūku tās publiski izstādīt muzejā to vēsturiskās nozīmes dēļ.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3a)

Regulā iekļauj šādu pantu:

“4.b pants

Tranzīta aizliegums

1.   
  Ir aizliegts jebkāds II pielikumā uzskaitīto preču tranzīts, neskatoties uz šādu preču izcelsmi.

2.   
  Atkāpjoties no 1. punkta, kompetentā iestāde var atļaut II pielikumā uzskaitīto preču tranzītu, ja pierāda, ka valstī, uz kuru preces eksportēs, tās lietos vienīgi ar nolūku tās publiski izstādīt muzejā to vēsturiskās nozīmes dēļ.”

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

1. pants – 3.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

4.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (3b) | Regulā iekļauj šādu pantu:




  “4.c pants




  Komerciālas pārdošanas un reklāmas aizliegums




  Ir aizliegtas tiešsaistes un bezsaistes komerciālās pārdošanas un reklamēšanas darbības, ko Savienībā veic fiziskas vai juridiskas personas vai personālsabiedrības II pielikumā minēto preču iespējamas nosūtīšanas nolūkā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3b)

Regulā iekļauj šādu pantu:

“4.c pants

Komerciālas pārdošanas un reklāmas aizliegums

Ir aizliegtas tiešsaistes un bezsaistes komerciālās pārdošanas un reklamēšanas darbības, ko Savienībā veic fiziskas vai juridiskas personas vai personālsabiedrības II pielikumā minēto preču iespējamas nosūtīšanas nolūkā.”

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

1. pants – 5. punkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

6. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Lēmumus par eksporta atļaujas pieteikumiem attiecībā uz III.a pielikumā uzskaitītajām precēm kompetentās iestādes pieņem, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā visus attiecīgos apsvērumus, tostarp jo īpaši to, vai pēdējos trīs gados cita dalībvalsts ir noraidījusi atļaujas pieteikumu būtībā identiskam eksportam, un apsvērumus par paredzēto galīgo izmantojumu un novirzīšanas risku." | 1.   Lēmumus par eksporta atļaujas pieteikumiem attiecībā uz
  III pielikumā un
  III.a pielikumā uzskaitītajām precēm kompetentās iestādes pieņem, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā visus attiecīgos apsvērumus, tostarp jo īpaši to, vai pēdējos trīs gados cita dalībvalsts ir noraidījusi atļaujas pieteikumu būtībā identiskam eksportam, un apsvērumus par paredzēto galīgo izmantojumu un novirzīšanas risku."; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Lēmumus par eksporta atļaujas pieteikumiem attiecībā uz III.a pielikumā uzskaitītajām precēm kompetentās iestādes pieņem, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā visus attiecīgos apsvērumus, tostarp jo īpaši to, vai pēdējos trīs gados cita dalībvalsts ir noraidījusi atļaujas pieteikumu būtībā identiskam eksportam, un apsvērumus par paredzēto galīgo izmantojumu un novirzīšanas risku."

1.   Lēmumus par eksporta atļaujas pieteikumiem attiecībā uz
  III pielikumā un
  III.a pielikumā uzskaitītajām precēm kompetentās iestādes pieņem, izvērtējot katru gadījumu atsevišķi un ņemot vērā visus attiecīgos apsvērumus, tostarp jo īpaši to, vai pēdējos trīs gados cita dalībvalsts ir noraidījusi atļaujas pieteikumu būtībā identiskam eksportam, un apsvērumus par paredzēto galīgo izmantojumu un novirzīšanas risku.";

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

1. pants – 5.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

6. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Regulas 6. pantā iekļauj šādu punktu:


  “1.a   
  Kompetentā iestāde, ņemot vērā visus attiecīgos pierādījumus, līdztekus dalībvalstīm nodrošina, ka visi uzņēmumi, kas pārdod drošības iekārtas un tie, kas organizē industriālās izstādes un citus pasākumus, kuros šādas iekārtas pārdod, tiktu informēti par to, ka šādas iekārtas var izmantot spīdzināšanas un citādas nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai sodīšanas nolūkā un ka šo iekārtu pārdošana var tikt aizliegta un tikt atceltas tām piešķirtās atļaujas.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Regulas 6. pantā iekļauj šādu punktu:

“1.a   
  Kompetentā iestāde, ņemot vērā visus attiecīgos pierādījumus, līdztekus dalībvalstīm nodrošina, ka visi uzņēmumi, kas pārdod drošības iekārtas un tie, kas organizē industriālās izstādes un citus pasākumus, kuros šādas iekārtas pārdod, tiktu informēti par to, ka šādas iekārtas var izmantot spīdzināšanas un citādas nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai sodīšanas nolūkā un ka šo iekārtu pārdošana var tikt aizliegta un tikt atceltas tām piešķirtās atļaujas.”

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

1. pants – 5.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

6. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | regulas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

(5b)

regulas 6. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

2.   Kompetentā iestāde nepiešķir atļauju, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka trešās valsts tiesībaizsardzības iestāde vai jebkura fiziska vai juridiska persona varētu izmantot III pielikumā pielikumā uzskaitītās preces spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, tostarp ar tiesas lēmumu noteiktiem miesas sodiem.

| | “2.   „Kompetentā iestāde nepiešķir atļauju, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka trešās valsts tiesībaizsardzības iestāde vai jebkura fiziska vai juridiska persona varētu izmantot III pielikumā
  un III.a pielikumā
  uzskaitītās preces spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, tostarp ar tiesas lēmumu noteiktiem miesas sodiem. |
| --- | --- |

“2.   „Kompetentā iestāde nepiešķir atļauju, ja ir pamatots iemesls uzskatīt, ka trešās valsts tiesībaizsardzības iestāde vai jebkura fiziska vai juridiska persona varētu izmantot III pielikumā
  un III.a pielikumā
  uzskaitītās preces spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, tostarp ar tiesas lēmumu noteiktiem miesas sodiem.

Kompetentā iestāde ņem vērā:

| | Kompetentā iestāde ņem vērā: |
| --- | --- |

Kompetentā iestāde ņem vērā:

| — | pieejamos starptautisko tiesu spriedumus, |
| --- | --- |

—

pieejamos starptautisko tiesu spriedumus,

| | — | pieejamos starptautisko tiesu spriedumus, |
| --- | --- | --- |

—

pieejamos starptautisko tiesu spriedumus,

| — | ANO, Eiropas Padomes un ES kompetento struktūru atzinumus, kā arī atzinumus, kas izklāstīti ziņojumos, ko sagatavojusi Eiropas Padomes Eiropas Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai un ANO Īpašais ziņotājs par spīdzināšanu un citu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodu. |
| --- | --- |

—

ANO, Eiropas Padomes un ES kompetento struktūru atzinumus, kā arī atzinumus, kas izklāstīti ziņojumos, ko sagatavojusi Eiropas Padomes Eiropas Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai un ANO Īpašais ziņotājs par spīdzināšanu un citu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodu.

| | — | ANO, Eiropas Padomes un ES kompetento struktūru atzinumus, kā arī atzinumus, kas izklāstīti ziņojumos, ko sagatavojusi Eiropas Padomes Eiropas Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai un ANO Īpašais ziņotājs par spīdzināšanu un citu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodu. |
| --- | --- | --- |

—

ANO, Eiropas Padomes un ES kompetento struktūru atzinumus, kā arī atzinumus, kas izklāstīti ziņojumos, ko sagatavojusi Eiropas Padomes Eiropas Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai un ANO Īpašais ziņotājs par spīdzināšanu un citu cietsirdīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodu.

Var ņemt vērā citu attiecīgu informāciju, tostarp pieejamos valstu tiesu spriedumus, ziņojumus un citu informāciju, ko sagatavojušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī informāciju par II
  un III
   pielikumā uzskaitīto preču eksporta ierobežojumiem, kurus piemēro galamērķa valstī.

| | Var ņemt vērā citu attiecīgu informāciju, tostarp pieejamos valstu tiesu spriedumus, ziņojumus un citu informāciju, ko sagatavojušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī informāciju par II,
  III un III.a
   pielikumā uzskaitīto preču eksporta ierobežojumiem, kurus piemēro galamērķa valstī.” |
| --- | --- |

Var ņemt vērā citu attiecīgu informāciju, tostarp pieejamos valstu tiesu spriedumus, ziņojumus un citu informāciju, ko sagatavojušas pilsoniskās sabiedrības organizācijas, kā arī informāciju par II,
  III un III.a
   pielikumā uzskaitīto preču eksporta ierobežojumiem, kurus piemēro galamērķa valstī.”

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

1. pants – 5.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Regulā iekļauj šādu pantu:




  “6.a pants




  Prasība par tranzīta atļauju


  1.   
  Tranzīta atļauja tiek pieprasīta III pielikumā vai III.a pielikumā uzskatītajām precēm, ja tranzīta dalībvalsts kompetentā iestāde ir informējusi uzņēmēju, ka attiecīgās preces pilnībā vai daļēji ir vai varētu būt paredzētas nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai.


  2.   
  Ja uzņēmums ir informēts, ka III vai III.a pielikumā uzskaitītās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas nāvessoda izpildei spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, tas par to paziņo kompetentām iestādēm, kuras izlemj par to, vai par attiecīgo tranzītu būtu lietderīgi noteikt atļaujas saņemšanas pienākumu vai ne.


  3.   
  Dalībvalsts, kas atbilstīgi šā panta 1. un 2. punktam nosaka atļaujas prasības par III pielikumā vai III.a pielikumā neuzskaitītu preču tranzītu, nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Regulā iekļauj šādu pantu:

“6.a pants

Prasība par tranzīta atļauju

1.   
  Tranzīta atļauja tiek pieprasīta III pielikumā vai III.a pielikumā uzskatītajām precēm, ja tranzīta dalībvalsts kompetentā iestāde ir informējusi uzņēmēju, ka attiecīgās preces pilnībā vai daļēji ir vai varētu būt paredzētas nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai.

2.   
  Ja uzņēmums ir informēts, ka III vai III.a pielikumā uzskaitītās preces pilnībā vai daļēji ir paredzētas nāvessoda izpildei spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, tas par to paziņo kompetentām iestādēm, kuras izlemj par to, vai par attiecīgo tranzītu būtu lietderīgi noteikt atļaujas saņemšanas pienākumu vai ne.

3.   
  Dalībvalsts, kas atbilstīgi šā panta 1. un 2. punktam nosaka atļaujas prasības par III pielikumā vai III.a pielikumā neuzskaitītu preču tranzītu, nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju.”

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

1. pants – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

7.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Starpniekam ir aizliegts jebkurai personai, struktūrai vai organizācijai trešā valstī sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar III pielikumā uzskaitītajām precēm neatkarīgi no šo preču izcelsmes, ja starpnieks zina vai tam ir pamats uzskatīt, ka kādu no šo preču sūtījuma daļām ir paredzēts vai var paredzēt izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai valstī, kas nav Savienības muitas teritorijā. | 1.   Starpniekam ir aizliegts jebkurai personai, struktūrai vai organizācijai trešā valstī sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar III
  un III a
   pielikumā uzskaitītajām precēm neatkarīgi no šo preču izcelsmes, ja starpnieks zina vai tam ir pamats uzskatīt, ka kādu no šo preču sūtījuma daļām ir paredzēts vai var paredzēt izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai valstī, kas nav Savienības muitas teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Starpniekam ir aizliegts jebkurai personai, struktūrai vai organizācijai trešā valstī sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar III pielikumā uzskaitītajām precēm neatkarīgi no šo preču izcelsmes, ja starpnieks zina vai tam ir pamats uzskatīt, ka kādu no šo preču sūtījuma daļām ir paredzēts vai var paredzēt izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai valstī, kas nav Savienības muitas teritorijā.

1.   Starpniekam ir aizliegts jebkurai personai, struktūrai vai organizācijai trešā valstī sniegt starpniecības pakalpojumus saistībā ar III
  un III a
   pielikumā uzskaitītajām precēm neatkarīgi no šo preču izcelsmes, ja starpnieks zina vai tam ir pamats uzskatīt, ka kādu no šo preču sūtījuma daļām ir paredzēts vai var paredzēt izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai valstī, kas nav Savienības muitas teritorijā.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

1. pants – 6. punkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

7.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Tehniskās palīdzības sniedzējam ir aizliegts jebkurai personai, struktūrai vai organizācijai trešā valstī sniegt starpniecības pakalpojumu saistībā ar III pielikumā uzskaitītajām precēm neatkarīgi no šo preču izcelsmes, ja tehniskās palīdzības sniedzējs zina vai tam ir pamats uzskatīt, ka kādu no šo preču sūtījuma daļām ir paredzēts vai var paredzēt izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai valstī, kas nav Savienības muitas teritorijā."; | 2.   Tehniskās palīdzības sniedzējam ir aizliegts jebkurai personai, struktūrai vai organizācijai trešā valstī sniegt starpniecības pakalpojumu saistībā ar III
  un III.a
   pielikumā uzskaitītajām precēm neatkarīgi no šo preču izcelsmes, ja tehniskās palīdzības sniedzējs zina vai tam ir pamats uzskatīt, ka kādu no šo preču sūtījuma daļām ir paredzēts vai var paredzēt izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai valstī, kas nav Savienības muitas teritorijā.";
  Papildus tam tehniskās palīdzības sniedzējiem tiek aizliegts instruēt, ieteikt, apmācīt vai nodot darba zināšanas vai prasmes, kas varētu palīdzēt izpildīt nāvessodu, spīdzināt vai citādi nežēlīgi, necilvēcīgi vai pazemojoši rīkoties vai sodīt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Tehniskās palīdzības sniedzējam ir aizliegts jebkurai personai, struktūrai vai organizācijai trešā valstī sniegt starpniecības pakalpojumu saistībā ar III pielikumā uzskaitītajām precēm neatkarīgi no šo preču izcelsmes, ja tehniskās palīdzības sniedzējs zina vai tam ir pamats uzskatīt, ka kādu no šo preču sūtījuma daļām ir paredzēts vai var paredzēt izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai valstī, kas nav Savienības muitas teritorijā.";

2.   Tehniskās palīdzības sniedzējam ir aizliegts jebkurai personai, struktūrai vai organizācijai trešā valstī sniegt starpniecības pakalpojumu saistībā ar III
  un III.a
   pielikumā uzskaitītajām precēm neatkarīgi no šo preču izcelsmes, ja tehniskās palīdzības sniedzējs zina vai tam ir pamats uzskatīt, ka kādu no šo preču sūtījuma daļām ir paredzēts vai var paredzēt izmantot spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai valstī, kas nav Savienības muitas teritorijā.";
  Papildus tam tehniskās palīdzības sniedzējiem tiek aizliegts instruēt, ieteikt, apmācīt vai nodot darba zināšanas vai prasmes, kas varētu palīdzēt izpildīt nāvessodu, spīdzināt vai citādi nežēlīgi, necilvēcīgi vai pazemojoši rīkoties vai sodīt.

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

1. pants – 6.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

7.aa pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a | Regulā iekļauj šādu pantu:




  “7.aa pants




  Labākās prakses apmaiņa




  Dalībvalstis tiek mudinātas sekmēt paraugpraksi tehniskās palīdzības sniedzēju vidū, lai nodrošinātu to, ka šī palīdzība pozitīvi sekmē cīņu pret spīdzināšanu vai citādu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a

Regulā iekļauj šādu pantu:

“7.aa pants

Labākās prakses apmaiņa

Dalībvalstis tiek mudinātas sekmēt paraugpraksi tehniskās palīdzības sniedzēju vidū, lai nodrošinātu to, ka šī palīdzība pozitīvi sekmē cīņu pret spīdzināšanu vai citādu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu.”

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

1. pants – 7. punkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

7.c pants – 3. punkts – 3.3. apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “3.3. | Komisija sadarbībā ar dalībvalstu un trešo valstu kompetentajām iestādēm vajadzīgā gadījumā pieņem paraugprakses pamatnostādnes par tiešā izmantojuma pārbaudīšanu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“3.3.

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 7.a punkts (jauns)

1. pants – 7.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

III.b nodaļa (jauna) – 7.e pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (7a) | Iekļauj šādu nodaļu:




  “III b nodaļa




  Neuzskaitītās preces




  7.e pants




  Visaptveroša klauzula


  1.   
  Eksporta atļauja tiek pieprasīta šīs regulas pielikumos neminētām precēm, ja tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir viņu informējusi, ka attiecīgās preces pilnībā vai daļēji ir vai var būt paredzētas nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai un citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai.


  2.   
  Ja eksportētājs zina, ka II pielikumā, III pielikumā vai III.a pielikumā neuzskaitītās preces, kuras tas ierosina eksportēt, pilnībā vai daļēji ir paredzētas nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai un citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, viņš par to paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā viņš veic uzņēmējdarbību, un šīs iestādes pieņem lēmumu, vai ir lietderīgi noteikt prasību saņemt atļauju, lai veiktu attiecīgo eksportu.


  3.   
  Dalībvalsts, kas atbilstoši 1. un 2. punktam izvirza prasību saņemt eksporta atļauju II, III vai III.a pielikumā neminētai precei, nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju un norāda precīzus iemeslus, kādēļ tiek izvirzīta prasība par atļauju. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju arī par visām izmaiņām pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu.


  4.   
  Pārējās dalībvalstis pienācīgi ņem vērā šo informāciju un informē savas muitas pārvaldes un citas attiecīgās valsts iestādes.


  5.   
  Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija pieņem deleģētos aktus, pievienojot 1. un 2. punktā minētās preces II pielikumam, III pielikumam vai III.a pielikumam. Regulas 15.b pantā noteikto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu.


  6.   
  Zāles, kas ir definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK

   (1a)

  , nav iekļautas šā panta darbības jomā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(7a)

(7a)

Iekļauj šādu nodaļu:

Iekļauj šādu nodaļu:

“III b nodaļa

“III b nodaļa

Neuzskaitītās preces

Neuzskaitītās preces

7.e pants

7.e pants

Visaptveroša klauzula

Visaptveroša klauzula

1.   
  Eksporta atļauja tiek pieprasīta šīs regulas pielikumos neminētām precēm, ja tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir viņu informējusi, ka attiecīgās preces pilnībā vai daļēji ir vai var būt paredzētas nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai un citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai.

Eksporta atļauja tiek pieprasīta šīs regulas pielikumos neminētām precēm, ja tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kurā eksportētājs veic uzņēmējdarbību, ir viņu informējusi, ka attiecīgās preces pilnībā vai daļēji ir vai var būt paredzētas nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai un citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai.

2.   
  Ja eksportētājs zina, ka II pielikumā, III pielikumā vai III.a pielikumā neuzskaitītās preces, kuras tas ierosina eksportēt, pilnībā vai daļēji ir paredzētas nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai un citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, viņš par to paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā viņš veic uzņēmējdarbību, un šīs iestādes pieņem lēmumu, vai ir lietderīgi noteikt prasību saņemt atļauju, lai veiktu attiecīgo eksportu.

Ja eksportētājs zina, ka II pielikumā, III pielikumā vai III.a pielikumā neuzskaitītās preces, kuras tas ierosina eksportēt, pilnībā vai daļēji ir paredzētas nāvessoda izpildei vai spīdzināšanai un citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai, viņš par to paziņo tās dalībvalsts kompetentajām iestādēm, kurā viņš veic uzņēmējdarbību, un šīs iestādes pieņem lēmumu, vai ir lietderīgi noteikt prasību saņemt atļauju, lai veiktu attiecīgo eksportu.

3.   
  Dalībvalsts, kas atbilstoši 1. un 2. punktam izvirza prasību saņemt eksporta atļauju II, III vai III.a pielikumā neminētai precei, nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju un norāda precīzus iemeslus, kādēļ tiek izvirzīta prasība par atļauju. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju arī par visām izmaiņām pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu.

Dalībvalsts, kas atbilstoši 1. un 2. punktam izvirza prasību saņemt eksporta atļauju II, III vai III.a pielikumā neminētai precei, nekavējoties par to informē pārējās dalībvalstis un Komisiju un norāda precīzus iemeslus, kādēļ tiek izvirzīta prasība par atļauju. Dalībvalstis nekavējoties informē Komisiju arī par visām izmaiņām pasākumos, kas pieņemti saskaņā ar šā panta 1. un 2. punktu.

4.   
  Pārējās dalībvalstis pienācīgi ņem vērā šo informāciju un informē savas muitas pārvaldes un citas attiecīgās valsts iestādes.

Pārējās dalībvalstis pienācīgi ņem vērā šo informāciju un informē savas muitas pārvaldes un citas attiecīgās valsts iestādes.

5.   
  Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija pieņem deleģētos aktus, pievienojot 1. un 2. punktā minētās preces II pielikumam, III pielikumam vai III.a pielikumam. Regulas 15.b pantā noteikto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu.

Nenovēršamu steidzamu iemeslu dēļ Komisija pieņem deleģētos aktus, pievienojot 1. un 2. punktā minētās preces II pielikumam, III pielikumam vai III.a pielikumam. Regulas 15.b pantā noteikto procedūru piemēro deleģētajiem aktiem, kas pieņemti saskaņā ar šo punktu.

6.   
  Zāles, kas ir definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK

   (1a)

  , nav iekļautas šā panta darbības jomā.

Zāles, kas ir definētas Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2001/83/EK

1a

, nav iekļautas šā panta darbības jomā.

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 8. punkts

1. pants – 8. punkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

8. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Ja ražotājam medikamenti jāeksportē izplatītājam, ražotājs, atkāpjoties no 5. punkta, sniedz informāciju par noslēgtajiem nolīgumiem un īstenotajiem pasākumiem, lai novērstu, ka šie ražojumi tiek izmantoti nāvessoda izpildei galamērķa valstī, un informāciju par preču galīgo izmantojumu un tiešajiem lietotājiem, ja šāda informācija ir pieejama. | 6.   Ja ražotājam medikamenti jāeksportē izplatītājam, ražotājs, atkāpjoties no 5. punkta, sniedz informāciju par noslēgtajiem nolīgumiem un īstenotajiem pasākumiem, lai novērstu, ka šie ražojumi tiek izmantoti nāvessoda izpildei galamērķa valstī, un informāciju par preču galīgo izmantojumu un tiešajiem lietotājiem, ja šāda informācija ir pieejama.
  Šo informāciju pēc pieprasījuma sniedz attiecīgai neatkarīgai uzraudzības struktūrai, piemēram, Nacionālajam profilakses mehānismam, kas izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu fakultatīvo protokolu, vai kādas dalībvalsts nacionālajam cilvēktiesību institūtam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6.   Ja ražotājam medikamenti jāeksportē izplatītājam, ražotājs, atkāpjoties no 5. punkta, sniedz informāciju par noslēgtajiem nolīgumiem un īstenotajiem pasākumiem, lai novērstu, ka šie ražojumi tiek izmantoti nāvessoda izpildei galamērķa valstī, un informāciju par preču galīgo izmantojumu un tiešajiem lietotājiem, ja šāda informācija ir pieejama.

6.   Ja ražotājam medikamenti jāeksportē izplatītājam, ražotājs, atkāpjoties no 5. punkta, sniedz informāciju par noslēgtajiem nolīgumiem un īstenotajiem pasākumiem, lai novērstu, ka šie ražojumi tiek izmantoti nāvessoda izpildei galamērķa valstī, un informāciju par preču galīgo izmantojumu un tiešajiem lietotājiem, ja šāda informācija ir pieejama.
  Šo informāciju pēc pieprasījuma sniedz attiecīgai neatkarīgai uzraudzības struktūrai, piemēram, Nacionālajam profilakses mehānismam, kas izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu fakultatīvo protokolu, vai kādas dalībvalsts nacionālajam cilvēktiesību institūtam.

Šo informāciju pēc pieprasījuma sniedz attiecīgai neatkarīgai uzraudzības struktūrai, piemēram, Nacionālajam profilakses mehānismam, kas izveidots saskaņā ar Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvencijas pret spīdzināšanu un citu nežēlīgu, necilvēcīgu vai pazemojošu rīcību vai sodīšanu fakultatīvo protokolu, vai kādas dalībvalsts nacionālajam cilvēktiesību institūtam.

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 8.a punkts (jauns)

1. pants – 8.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

10. pants – 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | regulas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(8a)

(8a)

regulas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 10. panta 2. punktu aizstāj ar šādu:

“2.   Ja ir sastādīta muitas deklarācija par precēm, kas uzskaitītas II
  vai III
   pielikumā, un ir apstiprināts, ka paredzētajam eksportam vai importam saskaņā ar šo regulu nav piešķirta atļauja, muitas iestādes aiztur deklarētās preces un pievērš uzmanību iespējai iesniegt atļaujas pieteikumu atbilstīgi šai regulai. Ja sešu mēnešu laikā pēc aizturēšanas nav iesniegts atļaujas pieteikums vai ja kompetentā iestāde noraida šādu pieteikumu, muitas iestādes atbrīvojas no aizturētajām precēm saskaņā ar attiecīgās valsts piemērojamiem tiesību aktiem.”

| | “2.   Ja ir sastādīta muitas deklarācija par precēm, kas uzskaitītas II,
  III vai III.a
   pielikumā, un ir apstiprināts, ka paredzētajam eksportam vai importam saskaņā ar šo regulu nav piešķirta atļauja, muitas iestādes aiztur deklarētās preces un pievērš uzmanību iespējai iesniegt atļaujas pieteikumu atbilstīgi šai regulai. Ja sešu mēnešu laikā pēc aizturēšanas nav iesniegts atļaujas pieteikums vai ja kompetentā iestāde noraida šādu pieteikumu, muitas iestādes atbrīvojas no aizturētajām precēm saskaņā ar attiecīgās valsts piemērojamiem tiesību aktiem.” |
| --- | --- |

“2.   Ja ir sastādīta muitas deklarācija par precēm, kas uzskaitītas II,
  III vai III.a
   pielikumā, un ir apstiprināts, ka paredzētajam eksportam vai importam saskaņā ar šo regulu nav piešķirta atļauja, muitas iestādes aiztur deklarētās preces un pievērš uzmanību iespējai iesniegt atļaujas pieteikumu atbilstīgi šai regulai. Ja sešu mēnešu laikā pēc aizturēšanas nav iesniegts atļaujas pieteikums vai ja kompetentā iestāde noraida šādu pieteikumu, muitas iestādes atbrīvojas no aizturētajām precēm saskaņā ar attiecīgās valsts piemērojamiem tiesību aktiem.”

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 12. punkts

1. pants – 12. punkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

12.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Komisija trīs mēnešu laikā var lūgt pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij sniegt papildu informāciju, ja tā uzskata, ka pieprasījumā nav sniegta informācija par vienu vai vairākiem būtiskiem punktiem vai arī nepieciešama papildu informācija par vienu vai vairākiem būtiskiem punktiem. Tā informē, par kuriem punktiem nepieciešams sniegt papildu informāciju. | 2.   
  Pēc šā panta 1. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas Komisija nekavējoties informē visas dalībvalstis un laiž tālāk apritē no pieprasījumu iesniegušās dalībvalsts saņemto informāciju. Kamēr Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu, dalībvalsts drīkst nekavējoties apturēt to preču nosūtīšanu, uz kurām attiecas konkrētais pieprasījums.
  Komisija trīs mēnešu laikā var lūgt pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij sniegt papildu informāciju, ja tā uzskata, ka pieprasījumā nav sniegta informācija par vienu vai vairākiem būtiskiem punktiem vai arī nepieciešama papildu informācija par vienu vai vairākiem būtiskiem punktiem. Tā informē, par kuriem punktiem nepieciešams sniegt papildu informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija trīs mēnešu laikā var lūgt pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij sniegt papildu informāciju, ja tā uzskata, ka pieprasījumā nav sniegta informācija par vienu vai vairākiem būtiskiem punktiem vai arī nepieciešama papildu informācija par vienu vai vairākiem būtiskiem punktiem. Tā informē, par kuriem punktiem nepieciešams sniegt papildu informāciju.

2.   
  Pēc šā panta 1. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas Komisija nekavējoties informē visas dalībvalstis un laiž tālāk apritē no pieprasījumu iesniegušās dalībvalsts saņemto informāciju. Kamēr Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu, dalībvalsts drīkst nekavējoties apturēt to preču nosūtīšanu, uz kurām attiecas konkrētais pieprasījums.
  Komisija trīs mēnešu laikā var lūgt pieprasījuma iesniedzējai dalībvalstij sniegt papildu informāciju, ja tā uzskata, ka pieprasījumā nav sniegta informācija par vienu vai vairākiem būtiskiem punktiem vai arī nepieciešama papildu informācija par vienu vai vairākiem būtiskiem punktiem. Tā informē, par kuriem punktiem nepieciešams sniegt papildu informāciju.

Pēc šā panta 1. punktā minētā pieprasījuma saņemšanas Komisija nekavējoties informē visas dalībvalstis un laiž tālāk apritē no pieprasījumu iesniegušās dalībvalsts saņemto informāciju. Kamēr Komisija nav pieņēmusi galīgo lēmumu, dalībvalsts drīkst nekavējoties apturēt to preču nosūtīšanu, uz kurām attiecas konkrētais pieprasījums.

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 12. punkts

1. pants – 12. punkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

12.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja Komisija uzskata, ka nav nepieciešams pieprasīt papildu informāciju, vai ja tā ir saņēmusi pieprasīto papildu informāciju, tā
  sešu
  mēnešu laikā sāk procedūru pieprasītā grozījuma pieņemšanai vai informē pieprasījuma iesniedzējas dalībvalstis par iemesliem to nedarīt.”; | 3.   Ja Komisija uzskata, ka nav nepieciešams pieprasīt papildu informāciju, vai ja tā ir saņēmusi pieprasīto papildu informāciju, tā
  trīs
  mēnešu laikā sāk procedūru pieprasītā grozījuma pieņemšanai vai informē pieprasījuma iesniedzējas dalībvalstis par iemesliem to nedarīt.”; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Ja Komisija uzskata, ka nav nepieciešams pieprasīt papildu informāciju, vai ja tā ir saņēmusi pieprasīto papildu informāciju, tā
  sešu
  mēnešu laikā sāk procedūru pieprasītā grozījuma pieņemšanai vai informē pieprasījuma iesniedzējas dalībvalstis par iemesliem to nedarīt.”;

sešu

3.   Ja Komisija uzskata, ka nav nepieciešams pieprasīt papildu informāciju, vai ja tā ir saņēmusi pieprasīto papildu informāciju, tā
  trīs
  mēnešu laikā sāk procedūru pieprasītā grozījuma pieņemšanai vai informē pieprasījuma iesniedzējas dalībvalstis par iemesliem to nedarīt.”;

trīs

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 12.a punkts (jauns)

1. pants – 12.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

13. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(12a)

(12a)

regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

regulas 13. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

1.   Neskarot 11. pantu,
  Komisija un dalībvalstis pēc pieprasījuma viena otru
  informē par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šo regulu un iesniedz visu attiecīgo informāciju, kas ir to rīcībā saistībā ar šo regulu, jo īpaši informāciju par piešķirtajām un noraidītajām atļaujām.

Komisija un dalībvalstis pēc pieprasījuma viena otru

| | “1.   Neskarot 11. pantu,
  katra dalībvalsts
  informē
  Komisiju
  par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šo regulu un iesniedz visu attiecīgo informāciju, kas ir to rīcībā saistībā ar šo regulu, jo īpaši informāciju par piešķirtajām un noraidītajām atļaujām
  , kā arī par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar konkrēto tiešā lietojuma klauzulu
  .
  Komisija šo informāciju nosūta pārējām dalībvalstīm.” |
| --- | --- |

“1.   Neskarot 11. pantu,
  katra dalībvalsts
  informē
  Komisiju
  par veiktajiem pasākumiem saskaņā ar šo regulu un iesniedz visu attiecīgo informāciju, kas ir to rīcībā saistībā ar šo regulu, jo īpaši informāciju par piešķirtajām un noraidītajām atļaujām
  , kā arī par pasākumiem, kas veikti saskaņā ar konkrēto tiešā lietojuma klauzulu
  .
  Komisija šo informāciju nosūta pārējām dalībvalstīm.”

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 12.b punkts (jauns)

1. pants – 12.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

13. punkts – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Regulas 13. pantā iekļauj šādu punktu:




  “3.a
     
  Komisija sagatavo gada ziņojumu, par pamatu ņemot šā panta 3. punktā minētos ziņojumus par gada darbību. Šo ziņojumu dara publiski pieejamu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(12b)

(12b)

Regulas 13. pantā iekļauj šādu punktu:

Regulas 13. pantā iekļauj šādu punktu:

“3.a
     
  Komisija sagatavo gada ziņojumu, par pamatu ņemot šā panta 3. punktā minētos ziņojumus par gada darbību. Šo ziņojumu dara publiski pieejamu.”

“3.a

Komisija sagatavo gada ziņojumu, par pamatu ņemot šā panta 3. punktā minētos ziņojumus par gada darbību. Šo ziņojumu dara publiski pieejamu.”

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 15. punkts

1. pants – 15. punkts

Regula (EK) Nr. 1236/2005

15.a pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15.a pants | svītrots |
| Deleģēšanas pilnvaru īstenošana | |
| 1.   
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus. | |
| 2.   
  To pilnvaru deleģēšanu, kuras minētas 12. pantā, Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no .... Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu perioda beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma periodiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra perioda beigām. | |
| 3.   
  Šīs regulas 12. pantā minētās deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras Eiropas Parlaments vai Padome var atcelt jebkurā laikā. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus. | |
| 4.   
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei. | |
| 5.   
  Saskaņā ar 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā perioda beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem. | |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

15.a pants

15.a pants

svītrots

svītrots

Deleģēšanas pilnvaru īstenošana

Deleģēšanas pilnvaru īstenošana

1.   
  Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

Pilnvaras pieņemt deleģētos aktus Komisijai piešķir, ievērojot šajā pantā izklāstītos nosacījumus.

2.   
  To pilnvaru deleģēšanu, kuras minētas 12. pantā, Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no .... Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu perioda beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma periodiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra perioda beigām.

To pilnvaru deleģēšanu, kuras minētas 12. pantā, Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no .... Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu perioda beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma periodiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra perioda beigām.

3.   
  Šīs regulas 12. pantā minētās deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras Eiropas Parlaments vai Padome var atcelt jebkurā laikā. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

Šīs regulas 12. pantā minētās deleģēto aktu pieņemšanas pilnvaras Eiropas Parlaments vai Padome var atcelt jebkurā laikā. Ar lēmumu par atsaukšanu izbeidz minētajā lēmumā norādīto pilnvaru deleģējumu. Lēmums stājas spēkā nākamajā dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī vai vēlākā dienā, kas tajā norādīta. Tas neskar jau spēkā esošos deleģētos aktus.

4.   
  Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

Tiklīdz Komisija pieņem deleģēto aktu, tā par to paziņo vienlaikus Eiropas Parlamentam un Padomei.

5.   
  Saskaņā ar 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā perioda beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem.

Saskaņā ar 12. pantu pieņemts deleģētais akts stājas spēkā tikai tad, ja divos mēnešos no dienas, kad minētais akts paziņots Eiropas Parlamentam un Padomei, ne Eiropas Parlaments, ne Padome nav izteikuši iebildumus vai ja pirms minētā perioda beigām gan Eiropas Parlaments, gan Padome ir informējuši Komisiju par savu nodomu neizteikt iebildumus. Pēc Eiropas Parlamenta vai Padomes iniciatīvas šo periodu pagarina par diviem mēnešiem.

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 15.a punkts (jauns)

1. pants – 15.a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

15.c pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | regulā iekļauj šādu pantu:




  “15.c pants




  Spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupa


  1.   
  Izveido spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupu, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Dalībvalstis nozīmē savu pārstāvi šajā grupā. Tā izskata visus jautājumus, kuri attiecas uz šīs regulas piemērošanu un kurus var ierosināt priekšsēdētājs vai dalībvalstu pārstāvji.


  2.   
  Koordinācijas grupa sadarbībā ar Komisiju veic attiecīgos pasākumus, ar kuru palīdzību tiek iedibināta nepastarpināta sadarbība un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, jo īpaši, lai novērstu iespējamo atšķirību risku, kas rodas, eksporta kontroli piemērojot precēm, kuras var izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai un kas var radīt novirzes tirdzniecības plūsmās.


  3.   
  Gadījumos, kad spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupas priekšsēdētājs uzskata par vajadzīgu, viņš apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp visu pilsoniskās sabiedrības daļu pārstāvjiem, kuriem ir attiecīgās specializētās zināšanas jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula.


  4.   
  Komisija par spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupas darbībām, pārbaudēm un apspriedēm Eiropas Parlamentam sniedz rakstisku gada ziņojumu, kam piemēro Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(15a)

(15a)

regulā iekļauj šādu pantu:

regulā iekļauj šādu pantu:

“15.c pants

“15.c pants

Spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupa

Spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupa

1.   
  Izveido spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupu, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Dalībvalstis nozīmē savu pārstāvi šajā grupā. Tā izskata visus jautājumus, kuri attiecas uz šīs regulas piemērošanu un kurus var ierosināt priekšsēdētājs vai dalībvalstu pārstāvji.

Izveido spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupu, kuras priekšsēdētājs ir Komisijas pārstāvis. Dalībvalstis nozīmē savu pārstāvi šajā grupā. Tā izskata visus jautājumus, kuri attiecas uz šīs regulas piemērošanu un kurus var ierosināt priekšsēdētājs vai dalībvalstu pārstāvji.

2.   
  Koordinācijas grupa sadarbībā ar Komisiju veic attiecīgos pasākumus, ar kuru palīdzību tiek iedibināta nepastarpināta sadarbība un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, jo īpaši, lai novērstu iespējamo atšķirību risku, kas rodas, eksporta kontroli piemērojot precēm, kuras var izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai un kas var radīt novirzes tirdzniecības plūsmās.

Koordinācijas grupa sadarbībā ar Komisiju veic attiecīgos pasākumus, ar kuru palīdzību tiek iedibināta nepastarpināta sadarbība un informācijas apmaiņa starp kompetentajām iestādēm, jo īpaši, lai novērstu iespējamo atšķirību risku, kas rodas, eksporta kontroli piemērojot precēm, kuras var izmantot nāvessoda izpildei, spīdzināšanai vai citādai nežēlīgai, necilvēcīgai vai pazemojošai rīcībai vai sodīšanai un kas var radīt novirzes tirdzniecības plūsmās.

3.   
  Gadījumos, kad spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupas priekšsēdētājs uzskata par vajadzīgu, viņš apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp visu pilsoniskās sabiedrības daļu pārstāvjiem, kuriem ir attiecīgās specializētās zināšanas jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula.

Gadījumos, kad spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupas priekšsēdētājs uzskata par vajadzīgu, viņš apspriežas ar eksportētājiem, starpniekiem un citām attiecīgajām ieinteresētajām personām, tostarp visu pilsoniskās sabiedrības daļu pārstāvjiem, kuriem ir attiecīgās specializētās zināšanas jautājumos, uz kuriem attiecas šī regula.

4.   
  Komisija par spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupas darbībām, pārbaudēm un apspriedēm Eiropas Parlamentam sniedz rakstisku gada ziņojumu, kam piemēro Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantu.”

Komisija par spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupas darbībām, pārbaudēm un apspriedēm Eiropas Parlamentam sniedz rakstisku gada ziņojumu, kam piemēro Regulas (EK) Nr. 1049/2001 par publisku piekļuvi Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas dokumentiem 4. pantu.”

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 15.b punkts (jauns)

1. pants – 15.b punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

15.d pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15b) | Regulā iekļauj šādu pantu:




  “15.d pants


  1.   
  Līdz...

   (*1)

  un pēc tam reizi trijos gados Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu īstenošanas un ietekmes novērtējuma ziņojumu, kurā var ietvert priekšlikumus minētās regulas grozījumiem. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.


  2.   
  Atsevišķās ziņojuma sadaļās aplūko:








  (a) | spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupu un tās darbības, pārbaudes un apspriedes. Informāciju, ko Komisija sniedz par koordinācijas grupas pārbaudēm un apspriedēm, uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu. Informāciju vienmēr uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai avotu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(15b)

(15b)

Regulā iekļauj šādu pantu:

Regulā iekļauj šādu pantu:

“15.d pants

“15.d pants

1.   
  Līdz...

   (*1)

  un pēc tam reizi trijos gados Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu īstenošanas un ietekmes novērtējuma ziņojumu, kurā var ietvert priekšlikumus minētās regulas grozījumiem. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.

Līdz...

*1

un pēc tam reizi trijos gados Komisija pārskata šīs regulas īstenošanu un iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei visaptverošu īstenošanas un ietekmes novērtējuma ziņojumu, kurā var ietvert priekšlikumus minētās regulas grozījumiem. Dalībvalstis Komisijai dara zināmu visu informāciju, kas vajadzīga šā ziņojuma sagatavošanai.

2.   
  Atsevišķās ziņojuma sadaļās aplūko:

Atsevišķās ziņojuma sadaļās aplūko:

(a)

spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupu un tās darbības, pārbaudes un apspriedes. Informāciju, ko Komisija sniedz par koordinācijas grupas pārbaudēm un apspriedēm, uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu. Informāciju vienmēr uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai avotu;

spīdzināšanas izskaušanas koordinācijas grupu un tās darbības, pārbaudes un apspriedes. Informāciju, ko Komisija sniedz par koordinācijas grupas pārbaudēm un apspriedēm, uzskata par konfidenciālu saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1049/2001 4. pantu. Informāciju vienmēr uzskata par konfidenciālu, ja tās izpaušana varētu būtiski negatīvi ietekmēt informācijas sniedzēju vai avotu;

| (b) | informāciju par valstu atļauju piešķiršanas lēmumiem, dalībvalstu ziņojumiem Komisijai, dalībvalstu savstarpējo paziņošanas un konsultāciju mehānismu, informācijas pasākumiem un īstenošanu. |
| --- | --- |

(b)

informāciju par valstu atļauju piešķiršanas lēmumiem, dalībvalstu ziņojumiem Komisijai, dalībvalstu savstarpējo paziņošanas un konsultāciju mehānismu, informācijas pasākumiem un īstenošanu.

informāciju par valstu atļauju piešķiršanas lēmumiem, dalībvalstu ziņojumiem Komisijai, dalībvalstu savstarpējo paziņošanas un konsultāciju mehānismu, informācijas pasākumiem un īstenošanu.

| (c) | visaptverošu informāciju, kas sniegta par to dalībvalstu pasākumu raksturu un ietekmi, kuri īstenoti saskaņā ar 17. pantu, tostarp dalībvalstu ieviesto sankciju režīmu darbību, un vērtējumu, vai šādi režīmi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi. |
| --- | --- |

(c)

visaptverošu informāciju, kas sniegta par to dalībvalstu pasākumu raksturu un ietekmi, kuri īstenoti saskaņā ar 17. pantu, tostarp dalībvalstu ieviesto sankciju režīmu darbību, un vērtējumu, vai šādi režīmi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi.

visaptverošu informāciju, kas sniegta par to dalībvalstu pasākumu raksturu un ietekmi, kuri īstenoti saskaņā ar 17. pantu, tostarp dalībvalstu ieviesto sankciju režīmu darbību, un vērtējumu, vai šādi režīmi ir efektīvi, samērīgi un preventīvi.

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 15.c punkts (jauns)

1. pants – 15.c punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

17. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15c) | regulas 17. pantā pievieno šādu punktu:


  “2.a   
  Komisija izvērtē, vai dalībvalstu izstrādātie noteikumi par sankcijām ir vienādi rakstura un ietekmes ziņā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(15c)

(15c)

regulas 17. pantā pievieno šādu punktu:

regulas 17. pantā pievieno šādu punktu:

“2.a   
  Komisija izvērtē, vai dalībvalstu izstrādātie noteikumi par sankcijām ir vienādi rakstura un ietekmes ziņā.”

Komisija izvērtē, vai dalībvalstu izstrādātie noteikumi par sankcijām ir vienādi rakstura un ietekmes ziņā.”

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15.-a punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 15.-a punkts (jauns)

Regula (EK) Nr. 1236/2005

III pielikums – 2. sleja – 1. un 2. punkts

| Spēkā esošais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (-a) | III pielikuma otrās slejas 1. un 2. punktu aizvieto ar šādu tekstu: |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

(-a)

(-a)

III pielikuma otrās slejas 1. un 2. punktu aizvieto ar šādu tekstu:

III pielikuma otrās slejas 1. un 2. punktu aizvieto ar šādu tekstu:

| 1. | Cilvēku savaldīšanai paredzētas preces: |
| --- | --- |

1.

Cilvēku savaldīšanai paredzētas preces:

| “1. | Cilvēku savaldīšanai paredzētas preces: |
| --- | --- |

“1.

Cilvēku savaldīšanai paredzētas preces:

| 1.1. | Važas un vairākpersonu ķēdes |
| --- | --- |

1.1.

Važas un vairākpersonu ķēdes

| 1.1. | Važas un vairākpersonu ķēdes |
| --- | --- |

1.1.

Važas un vairākpersonu ķēdes

Piezīmes:

Piezīmes:

| 1. | Važas ir kustību ierobežošanas rīki, kas sastāv no diviem slēgiem (rokudzelžiem) vai gredzeniem un ir aprīkoti ar slēgmehānismu un savienojošu ķēdi vai stieni. |
| --- | --- |

1.

Važas ir kustību ierobežošanas rīki, kas sastāv no diviem slēgiem (rokudzelžiem) vai gredzeniem un ir aprīkoti ar slēgmehānismu un savienojošu ķēdi vai stieni.

| 1. | Važas ir kustību ierobežošanas rīki, kas sastāv no diviem slēgiem (rokudzelžiem) vai gredzeniem un ir aprīkoti ar slēgmehānismu un savienojošu ķēdi vai stieni. |
| --- | --- |

1.

Važas ir kustību ierobežošanas rīki, kas sastāv no diviem slēgiem (rokudzelžiem) vai gredzeniem un ir aprīkoti ar slēgmehānismu un savienojošu ķēdi vai stieni.

| 2. | Šī pozīcija neattiecas uz kāju slēgiem un vairākpersonu ķēdēm, kas minētas II pielikuma 2.3. pozīcijā. |
| --- | --- |

2.

Šī pozīcija neattiecas uz kāju slēgiem un vairākpersonu ķēdēm, kas minētas II pielikuma 2.3. pozīcijā.

| 2. | Šī pozīcija neattiecas uz kāju slēģiem un vairākpersonu ķēdēm, kas minētas II pielikuma 2.3. pozīcijā. |
| --- | --- |

2.

Šī pozīcija neattiecas uz kāju slēģiem un vairākpersonu ķēdēm, kas minētas II pielikuma 2.3. pozīcijā.

| 3. | Šis punkts neattiecas uz “parastajiem rokudzelžiem”. Parastie rokudzelži ir rokudzelži, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

3.

Šis punkts neattiecas uz “parastajiem rokudzelžiem”. Parastie rokudzelži ir rokudzelži, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| 3. | Šis punkts neattiecas uz “parastajiem rokudzelžiem”. Parastie rokudzelži ir rokudzelži, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem: |
| --- | --- |

3.

Šis punkts neattiecas uz “parastajiem rokudzelžiem”. Parastie rokudzelži ir rokudzelži, kas atbilst visiem turpmāk minētajiem nosacījumiem:

| | — | kopējais izmērs (ieskaitot ķēdi) – no viena slēga (aproces) ārējās malas līdz otra slēga ārējai malai – ir 150–280 mm (abām aprocēm esot aizslēgtā stāvoklī), |
| --- | --- | --- |

—

kopējais izmērs (ieskaitot ķēdi) – no viena slēga (aproces) ārējās malas līdz otra slēga ārējai malai – ir 150–280 mm (abām aprocēm esot aizslēgtā stāvoklī),

| | — | kopējais izmērs (ieskaitot ķēdi) – no viena slēga (aproces) ārējās malas līdz otra slēga ārējai malai – ir 150–280 mm (abām aprocēm esot aizslēgtā stāvoklī), |
| --- | --- | --- |

—

kopējais izmērs (ieskaitot ķēdi) – no viena slēga (aproces) ārējās malas līdz otra slēga ārējai malai – ir 150–280 mm (abām aprocēm esot aizslēgtā stāvoklī),

| | — | katra slēga (aproces) iekšējais apkārtmērs nepārsniedz 165 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pēdējam ierobam slēgmehānisma sākumā, |
| --- | --- | --- |

—

katra slēga (aproces) iekšējais apkārtmērs nepārsniedz 165 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pēdējam ierobam slēgmehānisma sākumā,

| | — | katra slēga (aproces) iekšējais apkārtmērs nepārsniedz 165 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pēdējam ierobam slēgmehānisma sākumā, |
| --- | --- | --- |

—

katra slēga (aproces) iekšējais apkārtmērs nepārsniedz 165 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pēdējam ierobam slēgmehānisma sākumā,

| | — | katra slēga (aproces) iekšējais apkārtmērs ir vismaz 200 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pirmajam ierobam slēgmehānisma sākumā, un |
| --- | --- | --- |

—

katra slēga (aproces) iekšējais apkārtmērs ir vismaz 200 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pirmajam ierobam slēgmehānisma sākumā, un

| | — | katra slēga (aproces) iekšējais apkārtmērs ir vismaz 200 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pirmajam ierobam slēgmehānisma sākumā, un |
| --- | --- | --- |

—

katra slēga (aproces) iekšējais apkārtmērs ir vismaz 200 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pirmajam ierobam slēgmehānisma sākumā, un

| | — | slēgi (aproces) nav tikuši pārveidoti, lai radītu fiziskas sāpes vai ciešanas. |
| --- | --- | --- |

—

slēgi (aproces) nav tikuši pārveidoti, lai radītu fiziskas sāpes vai ciešanas.

| | — | slēgi (aproces) nav tikuši pārveidoti, lai radītu fiziskas sāpes vai ciešanas. |
| --- | --- | --- |

—

slēgi (aproces) nav tikuši pārveidoti, lai radītu fiziskas sāpes vai ciešanas.

| 1.2. | Atsevišķs slēgs (aproce) vai gredzens, kas aprīkots ar slēgmehānismu un kura iekšējais apkārtmērs pārsniedz 165 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pēdējam ierobam slēgmehānisma sākumā |
| --- | --- |

1.2.

Atsevišķs slēgs (aproce) vai gredzens, kas aprīkots ar slēgmehānismu un kura iekšējais apkārtmērs pārsniedz 165 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pēdējam ierobam slēgmehānisma sākumā

| 1.2. | Atsevišķs slēgs (aproce) vai gredzens, kas aprīkots ar slēgmehānismu un kura iekšējais apkārtmērs pārsniedz 165 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pēdējam ierobam slēgmehānisma sākumā |
| --- | --- |

1.2.

Atsevišķs slēgs (aproce) vai gredzens, kas aprīkots ar slēgmehānismu un kura iekšējais apkārtmērs pārsniedz 165 mm, kad sprūdmehānisms ir pagriezts līdz pēdējam ierobam slēgmehānisma sākumā

Piezīme:

Piezīme:

Šī pozīcija ietver arī kakla kustību ierobežošanas rīkus un citādus individuālus slēgus vai gredzenus, kas aprīkoti ar slēgmehānismu un ar ķēdi ir pievienoti parastiem rokudzelžiem.

Šī pozīcija ietver arī kakla kustību ierobežošanas rīkus un citādus individuālus slēgus vai gredzenus, kas aprīkoti ar slēgmehānismu un ar ķēdi ir pievienoti parastiem rokudzelžiem.

| 1.3. | Spļāvēju kapuces: kapuces (tostarp sietveida kapuces) ar mutes pārsegu, kas personai liedz spļaut |
| --- | --- |

1.3.

Spļāvēju kapuces: kapuces (tostarp sietveida kapuces) ar mutes pārsegu, kas personai liedz spļaut

| 1.3. | Spļāvēju kapuces: kapuces (tostarp sietveida kapuces) ar mutes pārsegu, kas personai liedz spļaut |
| --- | --- |

1.3.

Spļāvēju kapuces: kapuces (tostarp sietveida kapuces) ar mutes pārsegu, kas personai liedz spļaut

Piezīme: Šī pozīcija ietver arī spļāvēju kapuces, kas ar ķēdi ir pievienotas parastiem rokudzelžiem.

Piezīme: Šī pozīcija ietver arī spļāvēju kapuces, kas ar ķēdi ir pievienotas parastiem rokudzelžiem.

| 1.3.a | Krēsli, dēļi un gultas, kas aprīkoti ar stropēm |
| --- | --- |

1.3.a

1.3.a

Krēsli, dēļi un gultas, kas aprīkoti ar stropēm

| 2. | Masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai paredzēti ieroči un ierīces: |
| --- | --- |

2.

Masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai paredzēti ieroči un ierīces:

| 2. | Masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai paredzēti ieroči un ierīces: |
| --- | --- |

2.

Masu nekārtību novēršanai vai pašaizsardzībai paredzēti ieroči un ierīces:

| 2.1. | Pārnēsājami elektriskās izlādes ieroči, ar kuriem katru elektrošoku var raidīt tikai uz vienu personu, tostarp (bet ne tikai) elektrošoka zižļi, elektrošoka vairogi, apdullinoši šaujamieroči un elektrošoka šautras šaujamieroči |
| --- | --- |

2.1.

Pārnēsājami elektriskās izlādes ieroči, ar kuriem katru elektrošoku var raidīt tikai uz vienu personu, tostarp (bet ne tikai) elektrošoka zižļi, elektrošoka vairogi, apdullinoši šaujamieroči un elektrošoka šautras šaujamieroči

| 2.1. | Pārnēsājami elektriskās izlādes ieroči, ar kuriem katru elektrošoku var raidīt tikai uz vienu personu, tostarp (bet ne tikai) elektrošoka zižļi, elektrošoka vairogi, apdullinoši šaujamieroči un elektrošoka šautras šaujamieroči |
| --- | --- |

2.1.

Pārnēsājami elektriskās izlādes ieroči, ar kuriem katru elektrošoku var raidīt tikai uz vienu personu, tostarp (bet ne tikai) elektrošoka zižļi, elektrošoka vairogi, apdullinoši šaujamieroči un elektrošoka šautras šaujamieroči

Piezīmes:

Piezīmes:

| 1. | Šī pozīcija neietver elektrošoka jostas un citas ierīces, kas minētas II pielikuma 2.1. pozīcijā. |
| --- | --- |

1.

Šī pozīcija neietver elektrošoka jostas un citas ierīces, kas minētas II pielikuma 2.1. pozīcijā.

| 1. | Šī pozīcija neietver elektrošoka jostas un citas ierīces, kas minētas II pielikuma 2.1. pozīcijā. |
| --- | --- |

1.

Šī pozīcija neietver elektrošoka jostas un citas ierīces, kas minētas II pielikuma 2.1. pozīcijā.

| 2. | Šī pozīcija neietver pašaizsardzībai izmantotas individuālās elektrošoka ierīces. |
| --- | --- |

2.

Šī pozīcija neietver pašaizsardzībai izmantotas individuālās elektrošoka ierīces.

| 2. | Šī pozīcija neietver pašaizsardzībai izmantotas individuālās elektrošoka ierīces. |
| --- | --- |

2.

Šī pozīcija neietver pašaizsardzībai izmantotas individuālās elektrošoka ierīces.

| 2.2. | Komplekti, kas sastāv no visām būtiskām sastāvdaļām tādu pārnēsājamu elektriskās izlādes ieroču izgatavošanai, uz kuriem attiecas 2.1. pozīcija |
| --- | --- |

2.2.

Komplekti, kas sastāv no visām būtiskām sastāvdaļām tādu pārnēsājamu elektriskās izlādes ieroču izgatavošanai, uz kuriem attiecas 2.1. pozīcija

| 2.2. | Komplekti, kas sastāv no visām būtiskām sastāvdaļām tādu pārnēsājamu elektriskās izlādes ieroču izgatavošanai, uz kuriem attiecas 2.1. pozīcija |
| --- | --- |

2.2.

Komplekti, kas sastāv no visām būtiskām sastāvdaļām tādu pārnēsājamu elektriskās izlādes ieroču izgatavošanai, uz kuriem attiecas 2.1. pozīcija

Piezīme:

Piezīme:

Par būtiskām sastāvdaļām uzskata šādas preces:

Par būtiskām sastāvdaļām uzskata šādas preces:

| — | ierīce, kas rada elektrošoku, |
| --- | --- |

—

ierīce, kas rada elektrošoku,

| — | ierīce, kas rada elektrošoku, |
| --- | --- |

—

ierīce, kas rada elektrošoku,

| — | slēdzis (ar tālvadību vai bez tās) un |
| --- | --- |

—

slēdzis (ar tālvadību vai bez tās) un

| — | slēdzis (ar tālvadību vai bez tās) un |
| --- | --- |

—

slēdzis (ar tālvadību vai bez tās) un

| — | elektrodi vai (attiecīgā gadījumā) vadi, pa kuriem tiek vadīts elektriskās strāvas trieciens |
| --- | --- |

—

elektrodi vai (attiecīgā gadījumā) vadi, pa kuriem tiek vadīts elektriskās strāvas trieciens

| — | elektrodi vai (attiecīgā gadījumā) vadi, pa kuriem tiek vadīts elektriskās strāvas trieciens |
| --- | --- |

—

elektrodi vai (attiecīgā gadījumā) vadi, pa kuriem tiek vadīts elektriskās strāvas trieciens

| 2.3. | Stacionāri vai piemontējami elektriskās izlādes ieroči, kas darbojas plašā rādiusā un kas elektrošoku var raidīt uz vairākām personām |
| --- | --- |

2.3.

Stacionāri vai piemontējami elektriskās izlādes ieroči, kas darbojas plašā rādiusā un kas elektrošoku var raidīt uz vairākām personām

| 2.3. | Stacionāri vai piemontējami elektriskās izlādes ieroči, kas darbojas plašā rādiusā un kas elektrošoku var raidīt uz vairākām personām |
| --- | --- |

2.3.

Stacionāri vai piemontējami elektriskās izlādes ieroči, kas darbojas plašā rādiusā un kas elektrošoku var raidīt uz vairākām personām

| 2.3.a | Akustiskas ierīces pūļa/nekārtību kontrolei |
| --- | --- |

2.3.a

2.3.a

Akustiskas ierīces pūļa/nekārtību kontrolei

| 2.3.b | Milimetru viļņu ieroči” |
| --- | --- |

2.3.b

2.3.b

Milimetru viļņu ieroči”

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

2. pants – 2. daļa

2. pants – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Šīs regulas 1. panta 6. punktu un 1. panta 7. punktu, ciktāl ar to iekļauj 7.d pantu, piemēro no
  2015. gada 1. janvāra. | Šīs regulas 1. panta 6. punktu un 1. panta 7. punktu, ciktāl ar to iekļauj 7.d pantu, piemēro no
  2016. gada 1. februāra
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Šīs regulas 1. panta 6. punktu un 1. panta 7. punktu, ciktāl ar to iekļauj 7.d pantu, piemēro no
  2015. gada 1. janvāra.

2015. gada 1. janvāra.

Šīs regulas 1. panta 6. punktu un 1. panta 7. punktu, ciktāl ar to iekļauj 7.d pantu, piemēro no
  2016. gada 1. februāra
  .

2016. gada 1. februāra

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa

II pielikums – 2. daļa

Regula (EK) Nr. 1236/2005

III.b pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Benina | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Benina

Benina

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa

II pielikums – 2. daļa

Regula (EK) Nr. 1236/2005

III.b pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Gabona |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Gabona

Gabona

Grozījums Nr. 35

Grozījums Nr. 35

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa

II pielikums – 2. daļa

Regula (EK) Nr. 1236/2005

III.b pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Libērija | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Libērija

Libērija

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa

II pielikums – 2. daļa

Regula (EK) Nr. 1236/2005

III.b pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Madagaskara | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Madagaskara

Madagaskara

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 37

Grozījums Nr. 37

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa

II pielikums – 2. daļa

Regula (EK) Nr. 1236/2005

III.b pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Mongolija | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Mongolija

Mongolija

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 38

Grozījums Nr. 38

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 2. daļa

II pielikums – 2. daļa

Regula (EK) Nr. 1236/2005

III.b pielikums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Santome un Prinsipi | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Santome un Prinsipi

Santome un Prinsipi

svītrots

svītrots

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 61. panta otrā punkta otro daļu (A8-0267/2015).

1

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/122

---

P8_TA(2015)0369

Obligātā automātiskā informācijas apmaiņa nodokļu jomā *

Eiropas Parlamenta 2015. gada 27. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2017/C 355/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2015)0135), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2015)0135),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0085/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 115. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0085/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0306/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0306/2015),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu;

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā;

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

2.a
  atsauce (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši nepieciešamību ievērot tiesības uz personas datu aizsardzību un darījumdarbības brīvību, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši nepieciešamību ievērot tiesības uz personas datu aizsardzību un darījumdarbības brīvību,

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (1) | Pēdējos gados ievērojami pieaugusi pārrobežu nodokļu
  apiešana
  , agresīva nodokļu plānošana un
  nelabvēlīga
  nodokļu konkurence, un šo parādību novēršanai arvien vairāk uzmanības velta gan Savienības, gan pasaules līmenī. Nodokļu bāzes samazināšanās ievērojami
  mazina
  valstu nodokļu ieņēmumus
  ; tas liedz
  dalībvalstīm piemērot izaugsmi veicinošu nodokļu politiku.
  Konkrēti –
  nolēmumi attiecībā uz nodokļu vajadzībām izveidotām struktūrām
  ļauj panākt zemu nodokļu līmeni par mākslīgi augstām ienākuma summām valstī, kas izdod iepriekšēju nolēmumu
  , un
  var veicināt to, ka saglabājas
  mākslīgi zemas
  ienākuma
  summas
  , kurām jāuzliek nodokļi
  jebkurā citā iesaistītajā valstī. Tāpēc ir steidzami nepieciešams palielināt pārredzamību. Lai to panāktu, ir jāuzlabo rīki un mehānismi, kas izveidoti ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES (13). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Pēdējos gados ievērojami pieaugusi pārrobežu nodokļu
  apiešana
  , agresīva nodokļu plānošana un
  nelabvēlīga
  nodokļu konkurence, un šo parādību novēršanai arvien vairāk uzmanības velta gan Savienības, gan pasaules līmenī. Nodokļu bāzes samazināšanās ievērojami
  mazina
  valstu nodokļu ieņēmumus
  ; tas liedz
  dalībvalstīm piemērot izaugsmi veicinošu nodokļu politiku.
  Konkrēti –
  nolēmumi attiecībā uz nodokļu vajadzībām izveidotām struktūrām
  ļauj panākt zemu nodokļu līmeni par mākslīgi augstām ienākuma summām valstī, kas izdod iepriekšēju nolēmumu
  , un
  var veicināt to, ka saglabājas
  mākslīgi zemas
  ienākuma
  summas
  , kurām jāuzliek nodokļi
  jebkurā citā iesaistītajā valstī. Tāpēc ir steidzami nepieciešams palielināt pārredzamību. Lai to panāktu, ir jāuzlabo rīki un mehānismi, kas izveidoti ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES (13).

| (1) | Pēdējos gados ievērojami pieaugusi pārrobežu
  izvairīšanās no
  nodokļu
  maksāšanas
  , agresīva nodokļu plānošana un
  kaitnieciska
  nodokļu konkurence, un šo parādību novēršanai arvien vairāk uzmanības velta gan Savienības, gan pasaules līmenī. Nodokļu bāzes samazināšanās ievērojami
  samazina
  valstu nodokļu ieņēmumus
  , liedzot
  dalībvalstīm piemērot izaugsmi veicinošu nodokļu politiku
  , radot konkurences izkropļojumus, kas kaitē uzņēmumiem — jo īpaši MVU —, kuri godīgi maksā nodokļus, un nodokļu slogu pārvietojot uz mazāk mobiliem faktoriem, tādiem kā darbaspēks un patēriņš
  .
  Tomēr atsevišķos gadījumos
  nolēmumi attiecībā uz nodokļu vajadzībām izveidotām struktūrām
  izraisīja to, ka valstī, kas izdeva attiecīgo iepriekšējo nolēmumu, mākslīgi augstas ienākumu summas tika apliktas ar zemu nodokli
  , un
  ļāva
  mākslīgi zemas ienākuma summas
  aplikt ar nodokli
  jebkurā citā iesaistītajā valstī
  , tādējādi samazinot minēto dalībvalstu nodokļu bāzi
  . Tāpēc ir steidzami nepieciešams palielināt
  uz konkrētu mērķi virzītu
  pārredzamību
  un informācijas apmaiņu, kas atbilst vismaz ESAO standartiem
  . Lai to panāktu, ir jāuzlabo rīki un mehānismi, kas izveidoti ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES (13). |
| --- | --- |

(1)

Pēdējos gados ievērojami pieaugusi pārrobežu
  izvairīšanās no
  nodokļu
  maksāšanas
  , agresīva nodokļu plānošana un
  kaitnieciska
  nodokļu konkurence, un šo parādību novēršanai arvien vairāk uzmanības velta gan Savienības, gan pasaules līmenī. Nodokļu bāzes samazināšanās ievērojami
  samazina
  valstu nodokļu ieņēmumus
  , liedzot
  dalībvalstīm piemērot izaugsmi veicinošu nodokļu politiku
  , radot konkurences izkropļojumus, kas kaitē uzņēmumiem — jo īpaši MVU —, kuri godīgi maksā nodokļus, un nodokļu slogu pārvietojot uz mazāk mobiliem faktoriem, tādiem kā darbaspēks un patēriņš
  .
  Tomēr atsevišķos gadījumos
  nolēmumi attiecībā uz nodokļu vajadzībām izveidotām struktūrām
  izraisīja to, ka valstī, kas izdeva attiecīgo iepriekšējo nolēmumu, mākslīgi augstas ienākumu summas tika apliktas ar zemu nodokli
  , un
  ļāva
  mākslīgi zemas ienākuma summas
  aplikt ar nodokli
  jebkurā citā iesaistītajā valstī
  , tādējādi samazinot minēto dalībvalstu nodokļu bāzi
  . Tāpēc ir steidzami nepieciešams palielināt
  uz konkrētu mērķi virzītu
  pārredzamību
  un informācijas apmaiņu, kas atbilst vismaz ESAO standartiem
  . Lai to panāktu, ir jāuzlabo rīki un mehānismi, kas izveidoti ar Padomes Direktīvu 2011/16/ES (13).

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

1.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (1a) | Ņemot vērā “LuxLeaks” skandālu, Eiropas Parlaments ar šī ziņojuma palīdzību pauž stingru apņemšanos nepieļaut krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī atbalstīt nodokļu sloga taisnīgu sadalījumu starp iedzīvotājiem un uzņēmumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1a)

Ņemot vērā “LuxLeaks” skandālu, Eiropas Parlaments ar šī ziņojuma palīdzību pauž stingru apņemšanos nepieļaut krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, kā arī atbalstīt nodokļu sloga taisnīgu sadalījumu starp iedzīvotājiem un uzņēmumiem.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos uzsvēra, ka steidzami ir jāturpina centieni cīņā pret nodokļu
  apiešanu
  un agresīvu nodokļu plānošanu gan pasaules, gan
  Savienības
  līmenī. Uzsverot, cik svarīga ir pārredzamība, Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par automātisko informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos uzsvēra, ka steidzami ir jāturpina centieni cīņā pret nodokļu
  apiešanu
  un agresīvu nodokļu plānošanu gan pasaules, gan
  Savienības
  līmenī. Uzsverot, cik svarīga ir pārredzamība, Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par automātisko informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem Savienībā.

| (2) | Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos uzsvēra, ka steidzami ir jāturpina centieni cīņā pret
  izvairīšanos no
  nodokļu
  maksāšanas
  un agresīvu nodokļu plānošanu gan pasaules, gan
  Eiropas
  līmenī. Uzsverot, cik svarīga ir pārredzamība
  un atbilstoša informācijas apmaiņa
  , Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par automātisko informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem Savienībā. |
| --- | --- |

(2)

Eiropadome 2014. gada 18. decembra secinājumos uzsvēra, ka steidzami ir jāturpina centieni cīņā pret
  izvairīšanos no
  nodokļu
  maksāšanas
  un agresīvu nodokļu plānošanu gan pasaules, gan
  Eiropas
  līmenī. Uzsverot, cik svarīga ir pārredzamība
  un atbilstoša informācijas apmaiņa
  , Eiropadome atzinīgi novērtēja Komisijas nodomu iesniegt priekšlikumu par automātisko informācijas apmaiņu par nodokļu nolēmumiem Savienībā.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (4) | Tomēr efektīvu spontānu informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu kavē vairākas nozīmīgas praktiskas grūtības, piemēram,
  izdevēja
  dalībvalsts
  pēc saviem ieskatiem nolemj
  , kuras citas dalībvalstis būtu jāinformē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Tomēr efektīvu spontānu informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu kavē vairākas nozīmīgas praktiskas grūtības, piemēram,
  izdevēja
  dalībvalsts
  pēc saviem ieskatiem nolemj
  , kuras citas dalībvalstis būtu jāinformē.

| (4) | Tomēr efektīvu spontānu informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu kavē vairākas nozīmīgas praktiskas grūtības, piemēram,
  izdevējas
  dalībvalsts
  tiesības brīvi izlemt
  , kuras citas dalībvalstis būtu jāinformē
  , un vājā uzraudzības sistēma, kas Komisijai apgrūtina uzdevumu konstatēt informācijas apmaiņas prasības neievērošanas gadījumus
  . |
| --- | --- |

(4)

Tomēr efektīvu spontānu informācijas apmaiņu par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu kavē vairākas nozīmīgas praktiskas grūtības, piemēram,
  izdevējas
  dalībvalsts
  tiesības brīvi izlemt
  , kuras citas dalībvalstis būtu jāinformē
  , un vājā uzraudzības sistēma, kas Komisijai apgrūtina uzdevumu konstatēt informācijas apmaiņas prasības neievērošanas gadījumus
  .

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Efektīvai nodokļu informācijas apmaiņai un apstrādei un no tā izrietošajam šajā apmaiņā iesaistījušos valstu izdarītajam spiedienam būtu spēcīga atturoša ietekme uz kaitnieciskas nodokļu prakses ieviešanu, kas ļautu dalībvalstīm un Komisijai iegūt savā rīcībā visu attiecīgo informāciju, lai vērstos pret šādu praksi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Efektīvai nodokļu informācijas apmaiņai un apstrādei un no tā izrietošajam šajā apmaiņā iesaistījušos valstu izdarītajam spiedienam būtu spēcīga atturoša ietekme uz kaitnieciskas nodokļu prakses ieviešanu, kas ļautu dalībvalstīm un Komisijai iegūt savā rīcībā visu attiecīgo informāciju, lai vērstos pret šādu praksi.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (5) | Iespēja, ka var
  atteikties sniegt informāciju, ja tādējādi tiktu izpausts komercnoslēpums, rūpniecisks vai profesionāls noslēpums vai komercprocess, vai arī
  informācijas
  izpaušana būtu pretrunā
  ar
  valsts
  politiku
  ,
  nebūtu jāpiemēro
  noteikumiem par obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, lai
  nesamazinātu
  šīs apmaiņas efektivitāti. Tās informācijas
  ierobežotajam apjomam
  , ar kuru ir
  jāmainās
  ar visām dalībvalstīm,
  būtu jānodrošina
  minēto komerciālo interešu
  pietiekama aizsardzība
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Iespēja, ka var
  atteikties sniegt informāciju, ja tādējādi tiktu izpausts komercnoslēpums, rūpniecisks vai profesionāls noslēpums vai komercprocess, vai arī
  informācijas
  izpaušana būtu pretrunā
  ar
  valsts
  politiku
  ,
  nebūtu jāpiemēro
  noteikumiem par obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, lai
  nesamazinātu
  šīs apmaiņas efektivitāti. Tās informācijas
  ierobežotajam apjomam
  , ar kuru ir
  jāmainās
  ar visām dalībvalstīm,
  būtu jānodrošina
  minēto komerciālo interešu
  pietiekama aizsardzība
  .

| (5) | Iespēju
  atteikties sniegt informāciju, ja tādējādi tiktu izpausts komercnoslēpums, rūpniecisks vai profesionāls noslēpums vai komercprocess, vai arī
  informāciju, kuras
  izpaušana būtu pretrunā valsts
  politikai
  ,
  nedrīkst attiecināt
  uz noteikumiem par obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, lai
  nemazinātu
  šādas apmaiņas efektivitāti. Tās informācijas
  ierobežotais raksturs
  , ar kuru ir
  jāapmainās
  ar visām dalībvalstīm,
  nodrošina
  minēto komerciālo interešu
  pietiekamu aizsardzību
  . |
| --- | --- |

(5)

Iespēju
  atteikties sniegt informāciju, ja tādējādi tiktu izpausts komercnoslēpums, rūpniecisks vai profesionāls noslēpums vai komercprocess, vai arī
  informāciju, kuras
  izpaušana būtu pretrunā valsts
  politikai
  ,
  nedrīkst attiecināt
  uz noteikumiem par obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, lai
  nemazinātu
  šādas apmaiņas efektivitāti. Tās informācijas
  ierobežotais raksturs
  , ar kuru ir
  jāapmainās
  ar visām dalībvalstīm,
  nodrošina
  minēto komerciālo interešu
  pietiekamu aizsardzību
  .

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

5.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5a) | Pat tad, ja iepriekšēji nodokļu nolēmumi un vienošanās par cenas noteikšanu attiecas tikai uz iekšzemes darījumiem, tiem var būt pārrobežu dimensija. Tas jo īpaši ir raksturīgi kaskādes veida darījumu gadījumā, kad iepriekšēji nodokļu nolēmumi vai vienošanās par cenas noteikšanu attiecas uz pirmajiem — iekšzemes — darījumiem, neņemot vērā nākamos (pārrobežu) darījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5a)

Pat tad, ja iepriekšēji nodokļu nolēmumi un vienošanās par cenas noteikšanu attiecas tikai uz iekšzemes darījumiem, tiem var būt pārrobežu dimensija. Tas jo īpaši ir raksturīgi kaskādes veida darījumu gadījumā, kad iepriekšēji nodokļu nolēmumi vai vienošanās par cenas noteikšanu attiecas uz pirmajiem — iekšzemes — darījumiem, neņemot vērā nākamos (pārrobežu) darījumus.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

5.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5b) | Lai nepieļautu vienošanos par nodokļiem patvaļīgu nošķiršanu, kas rodas saistībā ar dažādu valstu īstenoto atšķirīgo administratīvo praksi, iepriekšēju nolēmumu un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu definīcijā būtu jāiekļauj jebkādas vienošanās par nodokļiem neatkarīgi no tā, vai tie ir izdoti oficiāli vai neoficiāli un vai tie ir vai nav saistoši. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5b)

Lai nepieļautu vienošanos par nodokļiem patvaļīgu nošķiršanu, kas rodas saistībā ar dažādu valstu īstenoto atšķirīgo administratīvo praksi, iepriekšēju nolēmumu un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu definīcijā būtu jāiekļauj jebkādas vienošanās par nodokļiem neatkarīgi no tā, vai tie ir izdoti oficiāli vai neoficiāli un vai tie ir vai nav saistoši.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

5.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5c) | Iepriekšēji nodokļu nolēmumi atvieglo tiesību aktu konsekventu un pārredzamu piemērošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5c)

Iepriekšēji nodokļu nolēmumi atvieglo tiesību aktu konsekventu un pārredzamu piemērošanu.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

5.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (5d) | Pārredzami nodokļu noteikumi sniedz juridisku noteiktību nodokļu maksātājiem un uzņēmumiem, kā arī rada investīcijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5d)

Pārredzami nodokļu noteikumi sniedz juridisku noteiktību nodokļu maksātājiem un uzņēmumiem, kā arī rada investīcijas.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Lai gūtu iespējamo labumu no obligātās automātiskās informācijas apmaiņas par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, informācija būtu jāsniedz nekavējoties pēc to izdošanas
  un tāpēc būtu jānosaka regulāri informācijas paziņošanas intervāli
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Lai gūtu iespējamo labumu no obligātās automātiskās informācijas apmaiņas par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, informācija būtu jāsniedz nekavējoties pēc to izdošanas
  un tāpēc būtu jānosaka regulāri informācijas paziņošanas intervāli
  .

| (6) | Lai gūtu labumu no obligātās automātiskās informācijas apmaiņas par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, informācija
  par tiem
  būtu jāsniedz nekavējoties pēc to izdošanas.
  Var tikt noteiktas efektīvas un reālas sankcijas, ko piemērot neatbilstības gadījumā. |
| --- | --- |

(6)

Lai gūtu labumu no obligātās automātiskās informācijas apmaiņas par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, informācija
  par tiem
  būtu jāsniedz nekavējoties pēc to izdošanas.
  Var tikt noteiktas efektīvas un reālas sankcijas, ko piemērot neatbilstības gadījumā.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (7) | Obligātajā automātiskajā informācijas apmaiņā par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu katrā gadījumā būtu jāietver visām dalībvalstīm paredzēts paziņojums, kurā iekļauta noteikta pamatinformācijas kopa. Komisijai būtu jāpieņem visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai standartizētu šādas informācijas paziņošanu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvā 2011/16/ES, un lai sagatavotu standarta veidlapu, kura jāizmanto informācijas apmaiņai. Minētā procedūra būtu jāizmanto, lai pieņemtu
  arī
  pasākumus un
  veiktu praktiskos darbus
  , kas vajadzīgi, lai īstenotu informācijas apmaiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Obligātajā automātiskajā informācijas apmaiņā par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu katrā gadījumā būtu jāietver visām dalībvalstīm paredzēts paziņojums, kurā iekļauta noteikta pamatinformācijas kopa. Komisijai būtu jāpieņem visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai standartizētu šādas informācijas paziņošanu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvā 2011/16/ES, un lai sagatavotu standarta veidlapu, kura jāizmanto informācijas apmaiņai. Minētā procedūra būtu jāizmanto, lai pieņemtu
  arī
  pasākumus un
  veiktu praktiskos darbus
  , kas vajadzīgi, lai īstenotu informācijas apmaiņu.

| (7) | Obligātajā automātiskajā informācijas apmaiņā par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu katrā atsevišķajā gadījumā būtu jāietver noteikta pamatinformācijas kopuma paziņošana visām dalībvalstīm. Komisijai būtu jāpieņem visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai standartizētu šādas informācijas paziņošanu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvā 2011/16/ES, un lai sagatavotu standarta veidlapu, kura jāizmanto informācijas apmaiņai. Minētā procedūra būtu jāizmanto
  arī
  , lai pieņemtu
  jebkādus
  pasākumus un
  praktisko kārtību
  , kas vajadzīgi, lai īstenotu informācijas apmaiņu. |
| --- | --- |

(7)

Obligātajā automātiskajā informācijas apmaiņā par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu katrā atsevišķajā gadījumā būtu jāietver noteikta pamatinformācijas kopuma paziņošana visām dalībvalstīm. Komisijai būtu jāpieņem visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai standartizētu šādas informācijas paziņošanu saskaņā ar procedūru, kas noteikta Direktīvā 2011/16/ES, un lai sagatavotu standarta veidlapu, kura jāizmanto informācijas apmaiņai. Minētā procedūra būtu jāizmanto
  arī
  , lai pieņemtu
  jebkādus
  pasākumus un
  praktisko kārtību
  , kas vajadzīgi, lai īstenotu informācijas apmaiņu.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinformāciju arī ar Komisiju.
  Šādi Komisija varētu
  jebkurā laikā uzraudzīt un novērtēt
  informācijas automātiskās apmaiņas faktisko piemērošanu iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšējai vienošanās par cenas noteikšanu
  . Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par
  jebkura
  veida valsts atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinformāciju arī ar Komisiju.
  Šādi Komisija varētu
  jebkurā laikā uzraudzīt un novērtēt
  informācijas automātiskās apmaiņas faktisko piemērošanu iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšējai vienošanās par cenas noteikšanu
  . Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par
  jebkura
  veida valsts atbalstu.

| (8) | Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinformāciju arī ar Komisiju
  , jo Komisijai būtu jāspēj neatkarīgi izvērtēt, vai šāda informācija ir svarīga nelikumīga valsts atbalsta konstatēšanai
  .
  Šai pamatinformācijai būtu jāļauj Komisijai
  jebkurā laikā
  efektīvi
  uzraudzīt un novērtēt
  , kā efektīvi tiek veikta automātiskā apmaiņa ar informāciju par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kā arī nodrošināt, ka nolēmumi nelabvēlīgi neietekmē iekšējo tirgu
  . Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par
  jebkāda
  veida valsts atbalstu. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm būtu jāapmainās ar paziņojamo pamatinformāciju arī ar Komisiju
  , jo Komisijai būtu jāspēj neatkarīgi izvērtēt, vai šāda informācija ir svarīga nelikumīga valsts atbalsta konstatēšanai
  .
  Šai pamatinformācijai būtu jāļauj Komisijai
  jebkurā laikā
  efektīvi
  uzraudzīt un novērtēt
  , kā efektīvi tiek veikta automātiskā apmaiņa ar informāciju par iepriekšējiem pārrobežu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kā arī nodrošināt, ka nolēmumi nelabvēlīgi neietekmē iekšējo tirgu
  . Šāda paziņošana neatbrīvos dalībvalsti no tās pienākumiem paziņot Komisijai par
  jebkāda
  veida valsts atbalstu.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Dalībvalstīm līdz 2018. gada 1. oktobrim būtu jāiesniedz Komisijai šīs direktīvas efektivitātes ex post analīze. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Dalībvalstīm līdz 2018. gada 1. oktobrim būtu jāiesniedz Komisijai šīs direktīvas efektivitātes ex post analīze.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Atsauksmes, kuras saņēmēja dalībvalsts sniedz informācijas nosūtītājai dalībvalstij, ir nepieciešams elements efektīvas automātiskās informācijas apmaiņas sistēmas darbībā. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt pasākumus, kas ļauj sniegt atsauksmes, ja informācija ir izmantota un ja nevar sniegt atsauksmi saskaņā ar citiem Direktīvas 2011/16/ES noteikumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Atsauksmes, kuras saņēmēja dalībvalsts sniedz informācijas nosūtītājai dalībvalstij, ir nepieciešams elements efektīvas automātiskās informācijas apmaiņas sistēmas darbībā. Tādēļ ir lietderīgi paredzēt pasākumus, kas ļauj sniegt atsauksmes, ja informācija ir izmantota un ja nevar sniegt atsauksmi saskaņā ar citiem Direktīvas 2011/16/ES noteikumiem.

| (9) | Atsauksmes, kuras saņēmēja dalībvalsts sniedz informācijas nosūtītājai dalībvalstij, ir nepieciešams elements efektīvas automātiskās informācijas apmaiņas sistēmas darbībā
  , jo tās veicina administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm
  . Tādēļ ir lietderīgi paredzēt pasākumus, kas ļauj sniegt atsauksmes, ja informācija ir izmantota un ja nevar sniegt atsauksmi saskaņā ar citiem Direktīvas 2011/16/ES noteikumiem.
  Tas apgrūtinātu iespēju krāpšanas nolūkā apiet informācijas sniegšanu. |
| --- | --- |

(9)

Atsauksmes, kuras saņēmēja dalībvalsts sniedz informācijas nosūtītājai dalībvalstij, ir nepieciešams elements efektīvas automātiskās informācijas apmaiņas sistēmas darbībā
  , jo tās veicina administratīvo sadarbību starp dalībvalstīm
  . Tādēļ ir lietderīgi paredzēt pasākumus, kas ļauj sniegt atsauksmes, ja informācija ir izmantota un ja nevar sniegt atsauksmi saskaņā ar citiem Direktīvas 2011/16/ES noteikumiem.
  Tas apgrūtinātu iespēju krāpšanas nolūkā apiet informācijas sniegšanu.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (10) | Dalībvalstij vajadzētu būt iespējai atsaukties uz Direktīvas 2011/16/ES 5. pantu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, lai no dalībvalsts, kas izdevusi nolēmumus vai vienošanās, saņemtu papildu informāciju, tostarp pilnu tekstu
  , kurā atspoguļoti iepriekšēji pārrobežu nolēmumi vai iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Dalībvalstij vajadzētu būt iespējai atsaukties uz Direktīvas 2011/16/ES 5. pantu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, lai no dalībvalsts, kas izdevusi nolēmumus vai vienošanās, saņemtu papildu informāciju, tostarp pilnu tekstu
  , kurā atspoguļoti iepriekšēji pārrobežu nolēmumi vai iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu
  .

| (10) | Dalībvalstij vajadzētu būt iespējai atsaukties uz Direktīvas 2011/16/ES 5. pantu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, lai no dalībvalsts, kas izdevusi
  iepriekšējus
  nolēmumus vai
  iepriekšējas
  vienošanās
  par cenas noteikšanu un jebkādus tiesību aktus, ar kuriem izdara sekojošus grozījumus
  , saņemtu papildu informāciju, tostarp
  šādu nolēmumu vai vienošanos
  pilnu tekstu. |
| --- | --- |

(10)

Dalībvalstij vajadzētu būt iespējai atsaukties uz Direktīvas 2011/16/ES 5. pantu attiecībā uz informācijas apmaiņu pēc pieprasījuma, lai no dalībvalsts, kas izdevusi
  iepriekšējus
  nolēmumus vai
  iepriekšējas
  vienošanās
  par cenas noteikšanu un jebkādus tiesību aktus, ar kuriem izdara sekojošus grozījumus
  , saņemtu papildu informāciju, tostarp
  šādu nolēmumu vai vienošanos
  pilnu tekstu.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

10.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (10a) | Būtu jāprecizē Direktīvas 2011/16/ES 1. panta 1. punktā minētā vārdkopa “informācija, kas ir prognozējami svarīga”, lai nepieļautu tās interpretēšanu nolūkā izvairīties no nodokļu maksāšanas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10a)

Būtu jāprecizē Direktīvas 2011/16/ES 1. panta 1. punktā minētā vārdkopa “informācija, kas ir prognozējami svarīga”, lai nepieļautu tās interpretēšanu nolūkā izvairīties no nodokļu maksāšanas.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai likvidētu
  visus
  šķēršļus,
  kas
  varētu kavēt efektīvu un iespējami plašu obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai likvidētu
  visus
  šķēršļus,
  kas
  varētu kavēt efektīvu un iespējami plašu obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu.

| (11) | Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai likvidētu
  jebkādus
  šķēršļus,
  kuri
  varētu kavēt efektīvu un iespējami plašu obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu. |
| --- | --- |

(11)

Dalībvalstīm būtu jāveic visi pasākumi, kas vajadzīgi, lai likvidētu
  jebkādus
  šķēršļus,
  kuri
  varētu kavēt efektīvu un iespējami plašu obligāto automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

12.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12a) | Lai palielinātu pārredzamību iedzīvotājiem, Komisijai, pamatojoties uz drošajā centrālajā direktorijā iekļauto informāciju, būtu jāpublicē kopsavilkums par galvenajiem nodokļu nolēmumiem, par kuriem panākta vienošanās iepriekšējā gadā. Šajā ziņojumā būtu jāiekļauj vismaz attiecīgajā nodokļu nolēmumā risināto jautājumu apraksts un to kritēriju apraksts, kuri izmantoti, lai konstatētu iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu un identificētu to/tās dalībvalsti(-is), kuru(-as), visticamāk, skar attiecīgais nodokļu nolēmums vai vienošanās par cenas noteikšanu. Komisijai tas būtu jādara, ievērojot šajā direktīvā paredzētos noteikumus par konfidencialitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12a)

Lai palielinātu pārredzamību iedzīvotājiem, Komisijai, pamatojoties uz drošajā centrālajā direktorijā iekļauto informāciju, būtu jāpublicē kopsavilkums par galvenajiem nodokļu nolēmumiem, par kuriem panākta vienošanās iepriekšējā gadā. Šajā ziņojumā būtu jāiekļauj vismaz attiecīgajā nodokļu nolēmumā risināto jautājumu apraksts un to kritēriju apraksts, kuri izmantoti, lai konstatētu iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu un identificētu to/tās dalībvalsti(-is), kuru(-as), visticamāk, skar attiecīgais nodokļu nolēmums vai vienošanās par cenas noteikšanu. Komisijai tas būtu jādara, ievērojot šajā direktīvā paredzētos noteikumus par konfidencialitāti.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

12.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12b) | Dalībvalstīm būtu jāprasa savām kompetentajām iestādēm no savu darbinieku vidus norīkot cilvēkus, kas vāks un analizēs šādu informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12b)

Dalībvalstīm būtu jāprasa savām kompetentajām iestādēm no savu darbinieku vidus norīkot cilvēkus, kas vāks un analizēs šādu informāciju.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

12.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (12c) | Faktisko īpašnieku Savienības mēroga reģistram, kas palīdzēs konstatēt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un peļņas novirzīšanu, būtu jāsāk darboties ne vēlāk kā 2017. gada 26. jūnijā. Šāda centrālā reģistra — kas paredzēts informācijas par iepriekšējiem nodokļu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu autmātiskai apmaiņai starp dalībvalstīm un kas būtu pieejams dalībvalstu nodokļu iestādēm un dalībvalstu un Komisijas atbildīgajām pārvaldības institūcijām — izveidei būtu liela nozīme. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12c)

Faktisko īpašnieku Savienības mēroga reģistram, kas palīdzēs konstatēt izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un peļņas novirzīšanu, būtu jāsāk darboties ne vēlāk kā 2017. gada 26. jūnijā. Šāda centrālā reģistra — kas paredzēts informācijas par iepriekšējiem nodokļu nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu autmātiskai apmaiņai starp dalībvalstīm un kas būtu pieejams dalībvalstu nodokļu iestādēm un dalībvalstu un Komisijas atbildīgajām pārvaldības institūcijām — izveidei būtu liela nozīme.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (15) | Spēkā esošie noteikumi par konfidencialitāti būtu jāgroza, lai atspoguļotu obligātās automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu, ietverot iepriekšējus
  pārrobežu
  nolēmumus un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Spēkā esošie noteikumi par konfidencialitāti būtu jāgroza, lai atspoguļotu obligātās automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu, ietverot iepriekšējus
  pārrobežu
  nolēmumus un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu.

| (15) | Spēkā esošie noteikumi par konfidencialitāti būtu jāgroza, lai atspoguļotu obligātās automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu, ietverot iepriekšējus nolēmumus un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu. |
| --- | --- |

(15)

Spēkā esošie noteikumi par konfidencialitāti būtu jāgroza, lai atspoguļotu obligātās automātiskās informācijas apmaiņas paplašināšanu, ietverot iepriekšējus nolēmumus un iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Ir ļoti svarīgi, lai attiecībā uz tiešajiem nodokļiem tiktu atbalstīts pamatprincips, kas paredz dalībvalstu suverenitāti nodokļu jomā, un lai pašreizējais priekšlikums neapdraudētu subsidiariātes principu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Ir ļoti svarīgi, lai attiecībā uz tiešajiem nodokļiem tiktu atbalstīts pamatprincips, kas paredz dalībvalstu suverenitāti nodokļu jomā, un lai pašreizējais priekšlikums neapdraudētu subsidiariātes principu.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (16) | Šajā direktīvā respektētas pamattiesības un ievēroti principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši ar šo direktīvu tiecas nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību un darījumdarbības brīvība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Šajā direktīvā respektētas pamattiesības un ievēroti principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši ar šo direktīvu tiecas nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību un darījumdarbības brīvība.

| (16) | Šajā direktīvā respektētas pamattiesības un ievēroti principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši ar šo direktīvu tiecas nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību un darījumdarbības brīvība.
  Personas dati būtu jāapstrādā ar konkrētu, skaidri noteiktu un leģitīmu mērķi un tikai tad, ja šī apstrāde ir atbilstoša, būtiska un nepārsniedz pasākumus, kas nepieciešami izvirzītā mērķa sasniegšanai. Jebkādi šo tiesību ierobežojumi būtu pieļaujami tikai tad, ja tiek ievēroti Pamattiesību hartā izklāstītie nosacījumi. Ievērojot proporcionalitātes principu, ierobežojumus var noteikt ar nosacījumi, ka tie atbilst tiesību aktos atzītajiem nepieciešamajiem un patiesajiem vispārējo sabiedrības interešu mērķiem vai vajadzībai aizsargāt citu personu tiesības un brīvības. |
| --- | --- |

(16)

Šajā direktīvā respektētas pamattiesības un ievēroti principus, kas jo īpaši atzīti Eiropas Savienības Pamattiesību hartā. Jo īpaši ar šo direktīvu tiecas nodrošināt, ka tiek pilnībā ievērotas tiesības uz personas datu aizsardzību un darījumdarbības brīvība.
  Personas dati būtu jāapstrādā ar konkrētu, skaidri noteiktu un leģitīmu mērķi un tikai tad, ja šī apstrāde ir atbilstoša, būtiska un nepārsniedz pasākumus, kas nepieciešami izvirzītā mērķa sasniegšanai. Jebkādi šo tiesību ierobežojumi būtu pieļaujami tikai tad, ja tiek ievēroti Pamattiesību hartā izklāstītie nosacījumi. Ievērojot proporcionalitātes principu, ierobežojumus var noteikt ar nosacījumi, ka tie atbilst tiesību aktos atzītajiem nepieciešamajiem un patiesajiem vispārējo sabiedrības interešu mērķiem vai vajadzībai aizsargāt citu personu tiesības un brīvības.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (17) | Ņemot vērā to, ka šīs
  regulas
  mērķi – proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pareizu darbību, – nevar pietiekami labi sasniegt
  atsevišķās dalībvalstīs
  , bet vienādības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī,
  Savienība
  var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Ņemot vērā to, ka šīs
  regulas
  mērķi – proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pareizu darbību, – nevar pietiekami labi sasniegt
  atsevišķās dalībvalstīs
  , bet vienādības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt Savienības līmenī,
  Savienība
  var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

| (17) | Ņemot vērā to, ka šīs
  direktīvas
  mērķi, proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pareizu darbību, nevar pietiekami labi sasniegt
  dalībvalstu līmenī
  , bet
  prasītās
  vienādības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt
  Eiropas
  līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai. |
| --- | --- |

(17)

Ņemot vērā to, ka šīs
  direktīvas
  mērķi, proti, dalībvalstu efektīvu administratīvo sadarbību saskaņā ar nosacījumiem, kas ir saderīgi ar iekšējā tirgus pareizu darbību, nevar pietiekami labi sasniegt
  dalībvalstu līmenī
  , bet
  prasītās
  vienādības un efektivitātes dēļ šo mērķi var labāk sasniegt
  Eiropas
  līmenī, Savienība var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar minētajā pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas vajadzīgi šā mērķa sasniegšanai.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – a apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 9. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a panta
  vajadzībām
   – iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš
  noteiktos regulāros intervālos
  . Direktīvas 8. panta 1. punkta
  vajadzībām
  atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a panta
  vajadzībām
   – iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma iepriekš
  noteiktos regulāros intervālos
  . Direktīvas 8. panta 1. punkta
  vajadzībām
  atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām;

| a) | direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a panta
  nolūkā
   — iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma,
  kura attiecībā uz 8. panta 1. punktu notiek ar
  iepriekš
  noteiktu regulāru intervālu
  . Direktīvas 8. panta 1. punkta
  nolūkā
  atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām; |
| --- | --- |

a)

direktīvas 8. panta 1. punkta un 8.a panta
  nolūkā
   — iepriekš noteiktas informācijas sistemātiska paziņošana citai dalībvalstij bez iepriekšēja pieprasījuma,
  kura attiecībā uz 8. panta 1. punktu notiek ar
  iepriekš
  noteiktu regulāru intervālu
  . Direktīvas 8. panta 1. punkta
  nolūkā
  atsauce uz pieejamo informāciju attiecas uz informāciju, kas ir reģistrēta informācijas paziņotājas dalībvalsts nodokļu reģistros un ko var iegūt saskaņā ar minētās dalībvalsts informācijas vākšanas un apstrādes procedūrām;

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 14. apakšpunkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 14) | “iepriekšējs
  pārrobežu
  nolēmums” ir jebkura vienošanās, paziņojums vai jebkurš cits instruments, vai rīcība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdots saistībā ar nodokļu revīziju, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

14)

“iepriekšējs
  pārrobežu
  nolēmums” ir jebkura vienošanās, paziņojums vai jebkurš cits instruments, vai rīcība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdots saistībā ar nodokļu revīziju,

| 14) | “iepriekšējs nolēmums” ir jebkura vienošanās, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai rīcība ar līdzīgu ietekmi
  neatkarīgi no tā, vai tas ir oficiāls vai neoficiāls raksturs un vai tas ir vai nav juridiski saistošs
  , tostarp izdots saistībā ar nodokļu revīziju, |
| --- | --- |

14)

“iepriekšējs nolēmums” ir jebkura vienošanās, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai rīcība ar līdzīgu ietekmi
  neatkarīgi no tā, vai tas ir oficiāls vai neoficiāls raksturs un vai tas ir vai nav juridiski saistošs
  , tostarp izdots saistībā ar nodokļu revīziju,

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 14. apakšpunkts – a daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | ko
  jebkurai personai
  izdevusi dalībvalsts valdība vai nodokļu iestāde vai jebkura tās teritoriāla vai administratīva apakšvienība vai kas izdots to vārdā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

ko
  jebkurai personai
  izdevusi dalībvalsts valdība vai nodokļu iestāde vai jebkura tās teritoriāla vai administratīva apakšvienība vai kas izdots to vārdā;

| a) | ko izdevusi
  vai publicējusi
  dalībvalsts valdība vai nodokļu iestāde vai jebkura tās teritoriāla vai administratīva apakšvienība vai kas izdots
  vai publicēts
  to vārdā
  un uz ko var paļauties viena vai vairākas personas
  ; |
| --- | --- |

a)

ko izdevusi
  vai publicējusi
  dalībvalsts valdība vai nodokļu iestāde vai jebkura tās teritoriāla vai administratīva apakšvienība vai kas izdots
  vai publicēts
  to vārdā
  un uz ko var paļauties viena vai vairākas personas
  ;

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 14. apakšpunkts – c daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| c) | kas ir saistīts ar
  pārrobežu
  darījumu vai ar jautājumu par to, vai darbības, ko veic juridiska persona citā dalībvalstī, rada pastāvīgu
  pārstāvniecību
  , un |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

c)

kas ir saistīts ar
  pārrobežu
  darījumu vai ar jautājumu par to, vai darbības, ko veic juridiska persona citā dalībvalstī, rada pastāvīgu
  pārstāvniecību
  , un

| c) | kas ir saistīts ar darījumu vai ar jautājumu par to, vai darbības, ko veic juridiska persona citā dalībvalstī, rada pastāvīgu
  darījumdarbības vietu
  , un |
| --- | --- |

c)

kas ir saistīts ar darījumu vai ar jautājumu par to, vai darbības, ko veic juridiska persona citā dalībvalstī, rada pastāvīgu
  darījumdarbības vietu
  , un

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 14. apakšpunkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Pārrobežu
  darījums var ietvert (bet neaprobežojas ar to) ieguldījumu veikšanu, preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu, finansējuma nodrošināšanu vai materiālo vai nemateriālo aktīvu izmantošanu, un tajā nav jābūt tieši iesaistītai personai, kas saņem iepriekšējo
  pārrobežu
  nolēmumu; | Darījums var ietvert (bet neaprobežojas ar to) ieguldījumu veikšanu, preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu, finansējuma nodrošināšanu vai materiālo vai nemateriālo aktīvu izmantošanu, un tajā nav jābūt tieši iesaistītai personai, kas saņem iepriekšējo nolēmumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pārrobežu
  darījums var ietvert (bet neaprobežojas ar to) ieguldījumu veikšanu, preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu, finansējuma nodrošināšanu vai materiālo vai nemateriālo aktīvu izmantošanu, un tajā nav jābūt tieši iesaistītai personai, kas saņem iepriekšējo
  pārrobežu
  nolēmumu;

Darījums var ietvert (bet neaprobežojas ar to) ieguldījumu veikšanu, preču piegādi, pakalpojumu sniegšanu, finansējuma nodrošināšanu vai materiālo vai nemateriālo aktīvu izmantošanu, un tajā nav jābūt tieši iesaistītai personai, kas saņem iepriekšējo nolēmumu;

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 15. apakšpunkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 15) | “iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu” ir jebkurš tāds nolīgums, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai darbība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdota saistībā ar nodokļu revīziju, ko
  jebkurai personai
  izdevusi vienas vai vairāku dalībvalstu valdība vai nodokļu iestāde, tostarp jebkura to teritoriāla vai administratīva apakšvienība, vai kas izdota to vārdā, un kas pirms pārrobežu darījumu veikšanas starp saistītiem uzņēmumiem nosaka pienācīgu kritēriju kopumu saistībā ar transfertcenu noteikšanu minētajiem darījumiem vai nosaka peļņas attiecināšanu
  pastāvīgai pārstāvniecībai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

15)

“iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu” ir jebkurš tāds nolīgums, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai darbība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdota saistībā ar nodokļu revīziju, ko
  jebkurai personai
  izdevusi vienas vai vairāku dalībvalstu valdība vai nodokļu iestāde, tostarp jebkura to teritoriāla vai administratīva apakšvienība, vai kas izdota to vārdā, un kas pirms pārrobežu darījumu veikšanas starp saistītiem uzņēmumiem nosaka pienācīgu kritēriju kopumu saistībā ar transfertcenu noteikšanu minētajiem darījumiem vai nosaka peļņas attiecināšanu
  pastāvīgai pārstāvniecībai
  .

| 15) | “iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu” ir jebkurš tāds nolīgums, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai darbība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdota saistībā ar nodokļu revīziju, ko izdevusi
  vai publicējusi
  vienas vai vairāku dalībvalstu valdība vai nodokļu iestāde, tostarp jebkura to teritoriāla vai administratīva apakšvienība, vai kas izdota
  vai publicēta
  to vārdā
  , uz ko var paļauties viena vai vairākas personas
  un kas pirms darījumu veikšanas starp saistītiem uzņēmumiem nosaka pienācīgu kritēriju kopumu saistībā ar transfertcenu noteikšanu minētajiem darījumiem vai nosaka peļņas attiecināšanu
  uz pastāvīgu darījumdarbības vietu
  . |
| --- | --- |

15)

“iepriekšēja vienošanās par cenas noteikšanu” ir jebkurš tāds nolīgums, paziņojums vai jebkurš cits instruments vai darbība ar līdzīgu ietekmi, tostarp izdota saistībā ar nodokļu revīziju, ko izdevusi
  vai publicējusi
  vienas vai vairāku dalībvalstu valdība vai nodokļu iestāde, tostarp jebkura to teritoriāla vai administratīva apakšvienība, vai kas izdota
  vai publicēta
  to vārdā
  , uz ko var paļauties viena vai vairākas personas
  un kas pirms darījumu veikšanas starp saistītiem uzņēmumiem nosaka pienācīgu kritēriju kopumu saistībā ar transfertcenu noteikšanu minētajiem darījumiem vai nosaka peļņas attiecināšanu
  uz pastāvīgu darījumdarbības vietu
  .

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – b apakšpunkts

Direktīva 2011/16/ES

3. pants – 16. apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 16. | šā panta 14. punkta vajadzībām “pārrobežu darījums” ir darījums vai darījumu virkne, ja: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

16.

svītrots

| | (a) | ne visas darījuma vai darījumu virknes puses ir rezidenti nodokļu vajadzībām dalībvalstī, kura izdod iepriekšējo pārrobežu nolēmumu, vai |
| --- | --- | --- |

(a)

ne visas darījuma vai darījumu virknes puses ir rezidenti nodokļu vajadzībām dalībvalstī, kura izdod iepriekšējo pārrobežu nolēmumu, vai

| | (b) | darījuma vai darījumu virknes jebkura puse vienlaikus ir rezidents nodokļu vajadzībām vairāk nekā vienas valsts jurisdikcijā, vai |
| --- | --- | --- |

(b)

darījuma vai darījumu virknes jebkura puse vienlaikus ir rezidents nodokļu vajadzībām vairāk nekā vienas valsts jurisdikcijā, vai

| | (c) | viena no darījuma vai darījumu virknes pusēm veic darījumdarbību citā dalībvalstī, izmantojot pastāvīgu pārstāvniecību, un darījums vai darījumu virkne veido daļu vai visu pastāvīgās pārstāvniecības darījumdarbību. Pārrobežu darījumā vai darījumu virknē ir ietvertas arī vienošanās, ko viena juridiskā persona ir noslēgusi attiecībā uz tādu darījumdarbību citā dalībvalstī, kuru minētā persona veic ar pastāvīgas pārstāvniecības starpniecību. |
| --- | --- | --- |

(c)

viena no darījuma vai darījumu virknes pusēm veic darījumdarbību citā dalībvalstī, izmantojot pastāvīgu pārstāvniecību, un darījums vai darījumu virkne veido daļu vai visu pastāvīgās pārstāvniecības darījumdarbību. Pārrobežu darījumā vai darījumu virknē ir ietvertas arī vienošanās, ko viena juridiskā persona ir noslēgusi attiecībā uz tādu darījumdarbību citā dalībvalstī, kuru minētā persona veic ar pastāvīgas pārstāvniecības starpniecību.

| | Panta 15. punkta vajadzībām “pārrobežu darījums” ir darījums vai darījumu virkne, kurā iesaistīti saistītie uzņēmumi, no kuriem ne visi ir rezidenti nodokļu vajadzībām vienas dalībvalsts teritorijā.”; |
| --- | --- |

Panta 15. punkta vajadzībām “pārrobežu darījums” ir darījums vai darījumu virkne, kurā iesaistīti saistītie uzņēmumi, no kuriem ne visi ir rezidenti nodokļu vajadzībām vienas dalībvalsts teritorijā.”;

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izdod vai groza iepriekšēju
  pārrobežu
  nolēmumu vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu pēc dienas, kad
  stājas
  spēkā šī direktīva, paziņo
  informāciju par to
  visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai, veicot automātisku apmaiņu. | 1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izdod vai groza iepriekšēju nolēmumu vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu pēc dienas, kad
  stājusies
  spēkā šī direktīva,
  iepriekš minēto informāciju
  paziņo visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai, veicot automātisku
  informācijas
  apmaiņu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izdod vai groza iepriekšēju
  pārrobežu
  nolēmumu vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu pēc dienas, kad
  stājas
  spēkā šī direktīva, paziņo
  informāciju par to
  visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai, veicot automātisku apmaiņu.

1.   Dalībvalsts kompetentā iestāde, kas izdod vai groza iepriekšēju nolēmumu vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu pēc dienas, kad
  stājusies
  spēkā šī direktīva,
  iepriekš minēto informāciju
  paziņo visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai, veicot automātisku
  informācijas
  apmaiņu.

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo informāciju arī visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par tādiem iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas izdoti
  periodā, kurš sākas desmit gadus
  pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, un vēl joprojām ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva. | 2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo informāciju arī visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par tādiem iepriekšējiem nolēmumiem vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas izdoti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā un
  kas
  vēl joprojām ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo informāciju arī visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par tādiem iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas izdoti
  periodā, kurš sākas desmit gadus
  pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā, un vēl joprojām ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva.

2.   Dalībvalsts kompetentā iestāde paziņo informāciju arī visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm, kā arī Eiropas Komisijai par tādiem iepriekšējiem nolēmumiem vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, kas izdoti pirms šīs direktīvas stāšanās spēkā un
  kas
  vēl joprojām ir spēkā dienā, kad stājas spēkā šī direktīva.

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja iepriekšējs
  pārrobežu
  nolēmums attiecas tikai uz vienas fiziskas personas vai vairāku fizisku personu nodokļu lietām. | 3.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja iepriekšējs nolēmums attiecas tikai uz vienas fiziskas personas vai vairāku fizisku personu nodokļu lietām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja iepriekšējs
  pārrobežu
  nolēmums attiecas tikai uz vienas fiziskas personas vai vairāku fizisku personu nodokļu lietām.

3.   Panta 1. punktu nepiemēro, ja iepriekšējs nolēmums attiecas tikai uz vienas fiziskas personas vai vairāku fizisku personu nodokļu lietām.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Panta 1. punktu piemēro arī tad, ja iepriekšēja nolēmuma pieprasījums attiecas uz juridisku struktūru, kurai nav juridiskas personas statusa. Šādā gadījumā tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kura izdod iepriekšēju nolēmumu, savā rīcībā esošo informāciju nosūta visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un nodrošina struktūras dibināšanas dokumenta nodošanu ikviena dibinātāja un ikviena labuma guvēja rezidences vietas dalībvalstij. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Panta 1. punktu piemēro arī tad, ja iepriekšēja nolēmuma pieprasījums attiecas uz juridisku struktūru, kurai nav juridiskas personas statusa. Šādā gadījumā tās dalībvalsts kompetentā iestāde, kura izdod iepriekšēju nolēmumu, savā rīcībā esošo informāciju nosūta visu pārējo dalībvalstu kompetentajām iestādēm un nodrošina struktūras dibināšanas dokumenta nodošanu ikviena dibinātāja un ikviena labuma guvēja rezidences vietas dalībvalstij.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 4. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| a) | attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 1. punktu –
  viena mēneša laikā no tā ceturkšņa beigām, kura laikā
  ir izdoti vai grozīti iepriekšējie
  pārrobežu
  nolēmumi vai
  iepriekšējas
  vienošanās par cenas noteikšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

a)

attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 1. punktu –
  viena mēneša laikā no tā ceturkšņa beigām, kura laikā
  ir izdoti vai grozīti iepriekšējie
  pārrobežu
  nolēmumi vai
  iepriekšējas
  vienošanās par cenas noteikšanu;

| a) | attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 1. punktu —
  tūlīt un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc tam, kad
  ir izdoti vai grozīti iepriekšējie nolēmumi vai
  iepriekšējās
  vienošanās par cenas noteikšanu; |
| --- | --- |

a)

attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 1. punktu —
  tūlīt un ne vēlāk kā vienu mēnesi pēc tam, kad
  ir izdoti vai grozīti iepriekšējie nolēmumi vai
  iepriekšējās
  vienošanās par cenas noteikšanu;

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 2. punktu –
  līdz 2016. gada 31. decembrim
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

b)

attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 2. punktu –
  līdz 2016. gada 31. decembrim
  .

| b) | attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 2. punktu —
  trīs mēnešu laikā pēc spēkā stāšanās dienas
  . |
| --- | --- |

b)

attiecībā uz informācijas apmaiņu saskaņā ar 2. punktu —
  trīs mēnešu laikā pēc spēkā stāšanās dienas
  .

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 5. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| b) | iepriekšējo
  pārrobežu
  nolēmumu vai iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu saturs, tostarp apraksts
  par attiecīgo darījumdarbību vai darījumiem, vai darījumu virkni
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

b)

iepriekšējo
  pārrobežu
  nolēmumu vai iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu saturs, tostarp apraksts
  par attiecīgo darījumdarbību vai darījumiem, vai darījumu virkni
  ;

| b) | iepriekšējo nolēmumu vai iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu saturs, tostarp
  attiecīgās darījumdarbības vai darījumu, vai darījumu virknes
  apraksts; |
| --- | --- |

b)

iepriekšējo nolēmumu vai iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu saturs, tostarp
  attiecīgās darījumdarbības vai darījumu, vai darījumu virknes
  apraksts;

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 5. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ba) | kritēriji, kas izmantoti, lai identificētu konkrēto iepriekšējo nolēmumu vai iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu, kā arī laika ierobežojums (ja tāds ir) vai apstākļi, kādos attiecīgo lēmumu var atsaukt; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ba)

kritēriji, kas izmantoti, lai identificētu konkrēto iepriekšējo nolēmumu vai iepriekšējo vienošanos par cenas noteikšanu, kā arī laika ierobežojums (ja tāds ir) vai apstākļi, kādos attiecīgo lēmumu var atsaukt;

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 5. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| d) | to pārējo dalībvalstu identifikācija, kuras varētu tieši vai netieši skart iepriekšējais
  pārrobežu
  nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

d)

to pārējo dalībvalstu identifikācija, kuras varētu tieši vai netieši skart iepriekšējais
  pārrobežu
  nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu;

| d) | to pārējo dalībvalstu identifikācija, kuras varētu tieši vai netieši skart iepriekšējais nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu; |
| --- | --- |

d)

to pārējo dalībvalstu identifikācija, kuras varētu tieši vai netieši skart iepriekšējais nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu;

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 5. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| e) | visu to personu, izņemot fiziskās personas, identifikācija citā dalībvalstī, kuras varētu tieši vai netieši ietekmēt iepriekšējais
  pārrobežu
  nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu (norādot, ar kuru dalībvalsti ir saistītas ietekmētās personas). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

e)

visu to personu, izņemot fiziskās personas, identifikācija citā dalībvalstī, kuras varētu tieši vai netieši ietekmēt iepriekšējais
  pārrobežu
  nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu (norādot, ar kuru dalībvalsti ir saistītas ietekmētās personas).

| e) | visu to personu, izņemot fiziskās personas, identifikācija citā dalībvalstī, kuras, iespējams, tieši vai netieši ietekmēs iepriekšējais nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu (norādot dalībvalsti, ar kuru šīs personas ir saistītas). |
| --- | --- |

e)

visu to personu, izņemot fiziskās personas, identifikācija citā dalībvalstī, kuras, iespējams, tieši vai netieši ietekmēs iepriekšējais nolēmums vai iepriekšējā vienošanās par cenas noteikšanu (norādot dalībvalsti, ar kuru šīs personas ir saistītas).

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 5. punkts – ea apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ea) | tiklīdz tas ir pieejams, Eiropas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs (TIN), kā izklāstīts Komisijas 2012. gada rīcības plānā, kas paredz pasākumus, lai pastiprinātu cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ea)

tiklīdz tas ir pieejams, Eiropas nodokļu maksātāja reģistrācijas numurs (TIN), kā izklāstīts Komisijas 2012. gada rīcības plānā, kas paredz pasākumus, lai pastiprinātu cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanu;

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 5. punkts – eb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | eb) | izmantotā kritēriju kopuma un piemērotā režīma apraksts gadījumos, kad, atkāpjoties no atzinuma sniedzējas dalībvalsts standartnoteikumiem, de jure vai de facto tiek samazināta nodokļu maksātāja nodokļu bāze, piemēram, pieļaujot ātrāku amortizāciju nekā parasti vai atvelkot izmaksas, kas nodokļu maksātājam nerodas tiešā veidā vai faktiski; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

eb)

izmantotā kritēriju kopuma un piemērotā režīma apraksts gadījumos, kad, atkāpjoties no atzinuma sniedzējas dalībvalsts standartnoteikumiem, de jure vai de facto tiek samazināta nodokļu maksātāja nodokļu bāze, piemēram, pieļaujot ātrāku amortizāciju nekā parasti vai atvelkot izmaksas, kas nodokļu maksātājam nerodas tiešā veidā vai faktiski;

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 5. punkts – ec apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ec) | izmantotā kritēriju kopuma un piemērojamā režīma apraksts gadījumos, kad nodokļu maksātājam tiek piemērota nodokļu likme, kas ir zemāka par atzinuma sniedzējas dalībvalsts standartlikmi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ec)

izmantotā kritēriju kopuma un piemērojamā režīma apraksts gadījumos, kad nodokļu maksātājam tiek piemērota nodokļu likme, kas ir zemāka par atzinuma sniedzējas dalībvalsts standartlikmi;

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 5. punkts – ed apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | ed) | izmantotā kritēriju kopuma un piemērotā mehānisma apraksts gadījumos, kad mehānisma dalībnieks veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kurā nodokļu režīma nav vai kurā tas ir daudz izdevīgāks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

ed)

izmantotā kritēriju kopuma un piemērotā mehānisma apraksts gadījumos, kad mehānisma dalībnieks veic uzņēmējdarbību trešā valstī, kurā nodokļu režīma nav vai kurā tas ir daudz izdevīgāks.

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Komisija pieņem visus pasākumus un
  praktiskos pasākumus
  , kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu
  tās
  informācijas paziņošanu
  , kas minēta šā panta 5. punktā,
  kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu. | 6.   Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Komisija pieņem visus pasākumus un
  praktisko kārtību
  , kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu
  šā panta 5. punktā minētās
  informācijas paziņošanu kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu.
  Komisija palīdz dalībvalstīm, kuras ir uzticējušas decentralizētām teritoriālām vai administratīvām institūcijām ar nodokļiem saistītu kompetenci, nodrošināt, ka tās pilda savu pienākumu sniegt šīm institūcijām apmācību un atbalstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Komisija pieņem visus pasākumus un
  praktiskos pasākumus
  , kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu
  tās
  informācijas paziņošanu
  , kas minēta šā panta 5. punktā,
  kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu.

6.   Lai veicinātu informācijas apmaiņu, Komisija pieņem visus pasākumus un
  praktisko kārtību
  , kas vajadzīgi šā panta īstenošanai, tostarp pasākumus, kas vajadzīgi, lai standartizētu
  šā panta 5. punktā minētās
  informācijas paziņošanu kā procedūras daļu, ko izmanto, lai noteiktu 20. panta 5. punktā paredzēto standarta veidlapu.
  Komisija palīdz dalībvalstīm, kuras ir uzticējušas decentralizētām teritoriālām vai administratīvām institūcijām ar nodokļiem saistītu kompetenci, nodrošināt, ka tās pilda savu pienākumu sniegt šīm institūcijām apmācību un atbalstu.

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Kompetentā iestāde, kurai saskaņā ar 1. punktu ir paziņota informācija, nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņas darbdienas pēc saņemšanas, ja iespējams – elektroniski, apstiprina informācijas saņemšanu kompetentajai iestādei, kas sniegusi informāciju. | 7.   Kompetentā iestāde, kurai saskaņā ar 1. punktu ir paziņota informācija, nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņas darbdienas pēc saņemšanas, ja iespējams, elektroniski, apstiprina informācijas saņemšanu kompetentajai iestādei, kas sniegusi informāciju
  , tādējādi atvieglojot informācijas automātiskās apmaiņas sistēmas efektīvu darbību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Kompetentā iestāde, kurai saskaņā ar 1. punktu ir paziņota informācija, nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņas darbdienas pēc saņemšanas, ja iespējams – elektroniski, apstiprina informācijas saņemšanu kompetentajai iestādei, kas sniegusi informāciju.

7.   Kompetentā iestāde, kurai saskaņā ar 1. punktu ir paziņota informācija, nekavējoties un jebkurā gadījumā ne vēlāk kā septiņas darbdienas pēc saņemšanas, ja iespējams, elektroniski, apstiprina informācijas saņemšanu kompetentajai iestādei, kas sniegusi informāciju
  , tādējādi atvieglojot informācijas automātiskās apmaiņas sistēmas efektīvu darbību
  .

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Dalībvalstis var pieprasīt papildu informāciju
  saskaņā ar 5. pantu
  , tostarp
  iepriekšējā pārrobežu
  nolēmuma vai
  iepriekšējās
  vienošanās
  par cenas noteikšanu
  pilnu tekstu
  , no dalībvalsts, kas to izdevusi
  . | 8.   Dalībvalstis
  vai attiecīgā gadījumā to teritoriālās vai administratīvās institūcijas, tostarp pašvaldības, saskaņā ar 5. pantu
  var pieprasīt
  dalībvalstij, kas izdevusi iepriekšēju nolēmumu vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, sniegt
  papildu informāciju, tostarp
  attiecīgā
  nolēmuma vai vienošanās pilnu tekstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Dalībvalstis var pieprasīt papildu informāciju
  saskaņā ar 5. pantu
  , tostarp
  iepriekšējā pārrobežu
  nolēmuma vai
  iepriekšējās
  vienošanās
  par cenas noteikšanu
  pilnu tekstu
  , no dalībvalsts, kas to izdevusi
  .

8.   Dalībvalstis
  vai attiecīgā gadījumā to teritoriālās vai administratīvās institūcijas, tostarp pašvaldības, saskaņā ar 5. pantu
  var pieprasīt
  dalībvalstij, kas izdevusi iepriekšēju nolēmumu vai iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu, sniegt
  papildu informāciju, tostarp
  attiecīgā
  nolēmuma vai vienošanās pilnu tekstu.

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 9.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.a
     
  Dalībvalstis jau agrīnā posmā paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par jebkādām būtiskām izmaiņām savā nodokļu nolēmumu izdošanas praksē (pieteikšanās kārtībā, lēmuma pieņemšanā u. tml.). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.a
     
  Dalībvalstis jau agrīnā posmā paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par jebkādām būtiskām izmaiņām savā nodokļu nolēmumu izdošanas praksē (pieteikšanās kārtībā, lēmuma pieņemšanā u. tml.).

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.a pants – 9.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9.b
     
  Dalībvalstu nodokļu iestādes paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par jebkādām būtiskām izmaiņām savos tiesību aktos par uzņēmējdarbības nodokli (jauna atvieglojuma, atbrīvojuma, izņēmuma, stimula vai citu līdzīgu pasākumu ieviešana), kuras var ietekmēt attiecīgajā valstī spēkā esošās nodokļu likmes vai jebkuras citas dalībvalsts nodokļu ieņēmumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.b
     
  Dalībvalstu nodokļu iestādes paziņo Komisijai un pārējām dalībvalstīm par jebkādām būtiskām izmaiņām savos tiesību aktos par uzņēmējdarbības nodokli (jauna atvieglojuma, atbrīvojuma, izņēmuma, stimula vai citu līdzīgu pasākumu ieviešana), kuras var ietekmēt attiecīgajā valstī spēkā esošās nodokļu likmes vai jebkuras citas dalībvalsts nodokļu ieņēmumus.

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.b pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis līdz 2017. gada 1. oktobrim reizi gadā iesniedz Komisijai statistiku par
  automātiskās apmaiņas apjomu
  saskaņā ar 8. un 8.a pantu un, ciktāl iespējams,
  informāciju
  par
  administratīvām
  un citām
  attiecīgām
  izmaksām un
  ieguvumiem
  , kas saistīti ar notikušo apmaiņu un
  visām
  iespējamām izmaiņām gan attiecībā uz nodokļu administrācijām, gan trešām personām. | 1.   Dalībvalstis līdz 2017. gada 1. oktobrim reizi gadā iesniedz Komisijai statistiku par
  informācijas apjomu, ar kuru notiek automātiska apmaiņa
  saskaņā ar 8. un 8.a pantu
  , kā arī informāciju par izdoto nolēmumu veidiem
  un, ciktāl iespējams, par
  administratīvajām
  un citām
  attiecīgajām
  izmaksām un
  labumiem
  , kas saistīti ar notikušo apmaiņu, un
  jebkādām
  iespējamām izmaiņām gan attiecībā uz nodokļu administrācijām, gan trešām personām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis līdz 2017. gada 1. oktobrim reizi gadā iesniedz Komisijai statistiku par
  automātiskās apmaiņas apjomu
  saskaņā ar 8. un 8.a pantu un, ciktāl iespējams,
  informāciju
  par
  administratīvām
  un citām
  attiecīgām
  izmaksām un
  ieguvumiem
  , kas saistīti ar notikušo apmaiņu un
  visām
  iespējamām izmaiņām gan attiecībā uz nodokļu administrācijām, gan trešām personām.

1.   Dalībvalstis līdz 2017. gada 1. oktobrim reizi gadā iesniedz Komisijai statistiku par
  informācijas apjomu, ar kuru notiek automātiska apmaiņa
  saskaņā ar 8. un 8.a pantu
  , kā arī informāciju par izdoto nolēmumu veidiem
  un, ciktāl iespējams, par
  administratīvajām
  un citām
  attiecīgajām
  izmaksām un
  labumiem
  , kas saistīti ar notikušo apmaiņu, un
  jebkādām
  iespējamām izmaiņām gan attiecībā uz nodokļu administrācijām, gan trešām personām.

Grozījums Nr. 54

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 3. punkts

Direktīva 2011/16/ES

8.b pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija līdz 2017. gada 1. oktobrim un pēc tam reizi gadā publicē pārskatu, tajā apkopojot svarīgākos gadījumus, kas ietverti 21. panta 5. punktā minētajā drošajā centrālajā direktorijā. Publicējot minēto pārskatu, Komisija ievēro 23.a pantā paredzētos noteikumus par konfidencialitāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Komisija līdz 2017. gada 1. oktobrim un pēc tam reizi gadā publicē pārskatu, tajā apkopojot svarīgākos gadījumus, kas ietverti 21. panta 5. punktā minētajā drošajā centrālajā direktorijā. Publicējot minēto pārskatu, Komisija ievēro 23.a pantā paredzētos noteikumus par konfidencialitāti.

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 4. punkts

Direktīva 2011/16/ES

14. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Ja dalībvalsts izmanto
  jebkuru
  informāciju, ko cita dalībvalsts paziņojusi saskaņā ar 8.a pantu, tā nosūta atsauksmi par to kompetentajai iestādei, kas informāciju sniegusi, cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad tapis zināms pieprasītās informācijas izmantošanas iznākums, izņemot, ja atsauksme jau
  ir
  sniegta saskaņā ar šā panta 1. punktu. Komisija nosaka
  praktiskos pasākumus
  saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. | 3.   Ja dalībvalsts izmanto
  jebkkādu
  informāciju, ko cita dalībvalsts paziņojusi saskaņā ar 8.a pantu, tā nosūta atsauksmi par to
  Komisijai un
  kompetentajai iestādei, kas informāciju sniegusi, cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad tapis zināms pieprasītās informācijas izmantošanas iznākums, ja
  vien
  atsauksme jau
  nav
  sniegta saskaņā ar šā panta 1. punktu. Komisija nosaka
  praktisko kārtību
  saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Ja dalībvalsts izmanto
  jebkuru
  informāciju, ko cita dalībvalsts paziņojusi saskaņā ar 8.a pantu, tā nosūta atsauksmi par to kompetentajai iestādei, kas informāciju sniegusi, cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad tapis zināms pieprasītās informācijas izmantošanas iznākums, izņemot, ja atsauksme jau
  ir
  sniegta saskaņā ar šā panta 1. punktu. Komisija nosaka
  praktiskos pasākumus
  saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

3.   Ja dalībvalsts izmanto
  jebkkādu
  informāciju, ko cita dalībvalsts paziņojusi saskaņā ar 8.a pantu, tā nosūta atsauksmi par to
  Komisijai un
  kompetentajai iestādei, kas informāciju sniegusi, cik ātri vien iespējams un ne vēlāk kā trīs mēnešus pēc tam, kad tapis zināms pieprasītās informācijas izmantošanas iznākums, ja
  vien
  atsauksme jau
  nav
  sniegta saskaņā ar šā panta 1. punktu. Komisija nosaka
  praktisko kārtību
  saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 5. punkts

Direktīva 2011/16/ES

20. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu saskaņā ar 8.a pantu veic, izmantojot standarta veidlapu, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. | 5.   Automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu saskaņā ar 8.a pantu veic, izmantojot standarta veidlapu, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem
  pārrobežu
  nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu saskaņā ar 8.a pantu veic, izmantojot standarta veidlapu, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

5.   Automātisko informācijas apmaiņu par iepriekšējiem nolēmumiem un iepriekšēju vienošanos par cenas noteikšanu saskaņā ar 8.a pantu veic, izmantojot standarta veidlapu, kuru Komisija ir pieņēmusi saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 6. punkts

Direktīva 2011/16/ES

21. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija
  izstrādā
  drošu centrālo direktoriju, kurā
  var reģistrēt informāciju
  , kas jāpaziņo saskaņā ar šīs direktīvas 8.a pantu, lai īstenotu automātisko apmaiņu, kā paredzēts 8.a panta 1. un 2. punktā. Komisijai ir pieejama informācija, kas reģistrēta šajā direktorijā. Komisija pieņem
  vajadzīgos praktiskos pasākumus
  saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. | 5.   
  Ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī
  Komisija
  ir izstrādājusi
  drošu centrālo direktoriju, kurā
  ir jāreģistrē informācija
  , kas jāpaziņo saskaņā ar šīs direktīvas 8.a pantu, lai īstenotu automātisko apmaiņu, kā paredzēts 8.a panta 1. un 2. punktā.
  Dalībvalstis nodrošina, ka visa informācija, kas saskaņā ar 8.a pantu paziņota pārejas periodā, kamēr vēl nav izveidots drošais centrālais direktorijs, tajā tiek augšupielādēta līdz 2017. gada 1. aprīlim.
  Komisijai
  un dalībvalstīm
  ir pieejama informācija, kas reģistrēta šajā direktorijā. Komisija pieņem
  vajadzīgo praktisko kārtību
  saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Komisija
  izstrādā
  drošu centrālo direktoriju, kurā
  var reģistrēt informāciju
  , kas jāpaziņo saskaņā ar šīs direktīvas 8.a pantu, lai īstenotu automātisko apmaiņu, kā paredzēts 8.a panta 1. un 2. punktā. Komisijai ir pieejama informācija, kas reģistrēta šajā direktorijā. Komisija pieņem
  vajadzīgos praktiskos pasākumus
  saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

5.   
  Ne vēlāk kā 2016. gada 31. decembrī
  Komisija
  ir izstrādājusi
  drošu centrālo direktoriju, kurā
  ir jāreģistrē informācija
  , kas jāpaziņo saskaņā ar šīs direktīvas 8.a pantu, lai īstenotu automātisko apmaiņu, kā paredzēts 8.a panta 1. un 2. punktā.
  Dalībvalstis nodrošina, ka visa informācija, kas saskaņā ar 8.a pantu paziņota pārejas periodā, kamēr vēl nav izveidots drošais centrālais direktorijs, tajā tiek augšupielādēta līdz 2017. gada 1. aprīlim.
  Komisijai
  un dalībvalstīm
  ir pieejama informācija, kas reģistrēta šajā direktorijā. Komisija pieņem
  vajadzīgo praktisko kārtību
  saskaņā ar 26. panta 2. punktā minēto procedūru.

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2011/16/ES

23.a pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai paziņota saskaņā ar šo direktīvu, Komisija saglabā konfidencialitāti saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro Savienības iestādēm. | 1.   Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai paziņota saskaņā ar šo direktīvu, Komisija saglabā konfidencialitāti saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro Savienības iestādēm
  , kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantā
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai paziņota saskaņā ar šo direktīvu, Komisija saglabā konfidencialitāti saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro Savienības iestādēm.

1.   Attiecībā uz informāciju, kas Komisijai paziņota saskaņā ar šo direktīvu, Komisija saglabā konfidencialitāti saskaņā ar noteikumiem, ko piemēro Savienības iestādēm
  , kā noteikts Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 8. pantā
  .

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2011/16/ES

23.a pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Informāciju, ko dalībvalsts paziņojusi Komisijai saskaņā ar 23. pantu, kā arī visus ziņojumus vai dokumentus, kurus Komisija ir izstrādājusi, izmantojot šo informāciju, var nosūtīt citām dalībvalstīm. Uz šo nosūtīto informāciju attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura informāciju ir saņēmusi. | 2.   Informāciju, ko
  ES vai EEZ
  dalībvalsts paziņojusi Komisijai saskaņā ar 23. pantu, kā arī visus ziņojumus vai dokumentus, kurus Komisija ir izstrādājusi, izmantojot šo informāciju, var nosūtīt citām
  ES
  dalībvalstīm
  (un arī EEZ dalībvalstīm, ja ir spēkā savstarpīguma princips)
  . Uz šo nosūtīto informāciju attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju saskaņā ar tās
  ES
  dalībvalsts
  (un, ja ir spēkā savstarpības princips, arī EEZ dalībvalsts)
  tiesību aktiem, kura informāciju ir saņēmusi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Informāciju, ko dalībvalsts paziņojusi Komisijai saskaņā ar 23. pantu, kā arī visus ziņojumus vai dokumentus, kurus Komisija ir izstrādājusi, izmantojot šo informāciju, var nosūtīt citām dalībvalstīm. Uz šo nosūtīto informāciju attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju saskaņā ar tās dalībvalsts tiesību aktiem, kura informāciju ir saņēmusi.

2.   Informāciju, ko
  ES vai EEZ
  dalībvalsts paziņojusi Komisijai saskaņā ar 23. pantu, kā arī visus ziņojumus vai dokumentus, kurus Komisija ir izstrādājusi, izmantojot šo informāciju, var nosūtīt citām
  ES
  dalībvalstīm
  (un arī EEZ dalībvalstīm, ja ir spēkā savstarpīguma princips)
  . Uz šo nosūtīto informāciju attiecas dienesta noslēpuma ievērošanas pienākums, un to aizsargā tāpat kā līdzīgu informāciju saskaņā ar tās
  ES
  dalībvalsts
  (un, ja ir spēkā savstarpības princips, arī EEZ dalībvalsts)
  tiesību aktiem, kura informāciju ir saņēmusi.

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8. punkts

Direktīva 2011/16/ES

23.a pants – 2. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisijas izstrādātus ziņojumus un dokumentus, kas minēti pirmajā daļā, dalībvalstis var izmantot tikai analītiskiem mērķiem, un dalībvalstis informāciju nepublicē un nedara pieejamu nevienai citai personai vai struktūrai, nesaņemot nepārprotamu Komisijas piekrišanu.”; | Komisijas izstrādātus ziņojumus un dokumentus, kas minēti pirmajā daļā,
  ES vai EEZ
  dalībvalstis var izmantot tikai analītiskiem mērķiem, un dalībvalstis informāciju nepublicē un nedara pieejamu nevienai citai personai vai struktūrai, nesaņemot nepārprotamu Komisijas piekrišanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisijas izstrādātus ziņojumus un dokumentus, kas minēti pirmajā daļā, dalībvalstis var izmantot tikai analītiskiem mērķiem, un dalībvalstis informāciju nepublicē un nedara pieejamu nevienai citai personai vai struktūrai, nesaņemot nepārprotamu Komisijas piekrišanu.”;

Komisijas izstrādātus ziņojumus un dokumentus, kas minēti pirmajā daļā,
  ES vai EEZ
  dalībvalstis var izmantot tikai analītiskiem mērķiem, un dalībvalstis informāciju nepublicē un nedara pieejamu nevienai citai personai vai struktūrai, nesaņemot nepārprotamu Komisijas piekrišanu.

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 8.a punkts
  (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

23.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 8a) | iekļauj šādu pantu:



  “23.b pants




  Sankcijas




  Komisija izvērtē visas sankcijas, kas būtu jānosaka gadījumos, kad dalībvalsts atsakās apmainīties ar informāciju vai neveic informācijas apmaiņu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8a)

“23.b pants

Sankcijas

Komisija izvērtē visas sankcijas, kas būtu jānosaka gadījumos, kad dalībvalsts atsakās apmainīties ar informāciju vai neveic informācijas apmaiņu.”

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 9.a apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

25.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9a) | iekļauj šādu pantu:



  “25.a pants




  ESAO izstrādnes




  Šī direktīva atbilst ESAO izstrādnēm, un tajā ir ņemts vērā ESAO visaptverošais noteikumu kopums, kas iekļauts Finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas standartā.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9a)

“25.a pants

ESAO izstrādnes

Šī direktīva atbilst ESAO izstrādnēm, un tajā ir ņemts vērā ESAO visaptverošais noteikumu kopums, kas iekļauts Finanšu konta informācijas automātiskas apmaiņas standartā.”

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

Article 4 – paragraph 1– point 9 b (new)

Direktīva 2011/16/ES

25.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9b) | iekļauj šādu pantu:



  “25.b pants




  Dalībvalstu veiktie turpmākie pasākumi




  Šī direktīva neliedz dalībvalstīm izstrādāt iekšzemes vai uz līgumiem balstītus noteikumus, lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9b)

“25.b pants

Dalībvalstu veiktie turpmākie pasākumi

Šī direktīva neliedz dalībvalstīm izstrādāt iekšzemes vai uz līgumiem balstītus noteikumus, lai nepieļautu izvairīšanos no nodokļu maksāšanas.”

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. punkts – 9.c apakšpunkts (jauns)

Direktīva 2011/16/ES

27. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 9c) | direktīvas 27. pantu aizstāj ar šādu:



  “27. pants




  Ziņošana




  Reizi trijos gados pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9c)

“27. pants

Ziņošana

Reizi trijos gados pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisija iesniedz Eiropas Parlamentam un Padomei ziņojumu par šīs direktīvas piemērošanu.”

---

(13)  Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīva 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

(13)  Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīva 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.).

---

Trešdiena, 2015. gada 28. oktobris

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/146 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/146

---

P8_TA(2015)0376

Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējais budžets — visas iedaļas

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 355/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (3) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4) (Iestāžu nolīgums), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (4) (Iestāžu nolīgums),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par 2016. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par 2016. gada budžeta izstrādes vispārējām pamatnostādnēm, III iedaļa — Komisija (5),

| — | ņemot vērā 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2016. finanšu gadam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 29. aprīļa rezolūciju par Eiropas Parlamenta ieņēmumu un izdevumu tāmi 2016. finanšu gadam (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 24. jūnijā (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 24. jūnijā (COM(2015)0300),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 4. septembrī un iesniedza Eiropas Parlamentam 2015. gada 17. septembrī (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 4. septembrī un iesniedza Eiropas Parlamentam 2015. gada 17. septembrī (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2016. gada budžeta projektu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par pilnvarojumu trialogam par 2016. gada budžeta projektu (7),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 23. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Bēgļu krīzes pārvaldība: tūlītēji operatīvie, budžeta un juridiskie pasākumi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā” (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 23. septembra paziņojumu Eiropas Parlamentam, Eiropadomei un Padomei “Bēgļu krīzes pārvaldība: tūlītēji operatīvie, budžeta un juridiskie pasākumi saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā” (COM(2015)0490),

| — | ņemot vērā grozījumu vēstules Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) un Nr. 2/2016 (COM(2015)0513) attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumu vēstules Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) un Nr. 2/2016 (COM(2015)0513) attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A8-0298/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu un citu attiecīgo komiteju atzinumus (A8-0298/2015),

III iedaļa

Vispārīgs pārskats

| 1. | uzsver, ka 2016. gada budžeta lasījums Parlamentā pilnībā atspoguļo politiskās prioritātes, kas ar ievērojamu vairākumu tika apstiprinātas iepriekš minētajā 2015. gada 11. marta rezolūcijā par vispārējām pamatnostādnēm un 2015. gada 8. jūlija rezolūcijā par pilnvarojumu trialogam; atgādina, ka šīs prioritātes ir iekšēja un ārēja solidaritāte, jo īpaši efektīva migrācijas un bēgļu krīzes risināšana, kā arī konkurētspējas veicināšana, radot pienācīgas kvalitātes un augstvērtīgu nodarbinātību un attīstot uzņēmumus un uzņēmējdarbību visā Savienībā; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka 2016. gada budžeta lasījums Parlamentā pilnībā atspoguļo politiskās prioritātes, kas ar ievērojamu vairākumu tika apstiprinātas iepriekš minētajā 2015. gada 11. marta rezolūcijā par vispārējām pamatnostādnēm un 2015. gada 8. jūlija rezolūcijā par pilnvarojumu trialogam; atgādina, ka šīs prioritātes ir iekšēja un ārēja solidaritāte, jo īpaši efektīva migrācijas un bēgļu krīzes risināšana, kā arī konkurētspējas veicināšana, radot pienācīgas kvalitātes un augstvērtīgu nodarbinātību un attīstot uzņēmumus un uzņēmējdarbību visā Savienībā;

| 2. | uzsver, ka Savienība patlaban saskaras ar vairākām nopietnām ārkārtas situācijām, īpaši ar nepieredzēta apmēra migrācijas un bēgļu krīzi; pauž pārliecību, ka ārkārtējas steidzamības un prioritārā kārtā Savienības budžetā ir jārod finanšu resursi, kas atbilstu politiskajiem izaicinājumiem un dotu iespēju Savienībai panākt rezultātus un efektīvi reaģēt uz šīm krīzēm; apzinās, ka migrācijas un bēgļu krīzi nevar atrisināt ar finanšu resursiem vien un ka ir nepieciešama visaptveroša pieeja gan attiecībā uz tās iekšējo, gan ārējo dimensiju; uzskata, ka ārkārtas situācija prasa ārkārtas pasākumus un ir nepieciešama stingra politiska apņemšanās nodrošināt šim mērķim jaunas apropriācijas; šajā sakarībā uzsver, ka ES budžeta pamatā ir solidaritātes princips; pauž bažas par to, ka bēgļu krīzes laikā, šķiet, ne visās dalībvalstīs solidaritāte izpaužas vienādi; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par to, kā ar ES budžetu var rosināt dalībvalstis ieņemt līdzsvarotāku pieeju solidaritātei; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka Savienība patlaban saskaras ar vairākām nopietnām ārkārtas situācijām, īpaši ar nepieredzēta apmēra migrācijas un bēgļu krīzi; pauž pārliecību, ka ārkārtējas steidzamības un prioritārā kārtā Savienības budžetā ir jārod finanšu resursi, kas atbilstu politiskajiem izaicinājumiem un dotu iespēju Savienībai panākt rezultātus un efektīvi reaģēt uz šīm krīzēm; apzinās, ka migrācijas un bēgļu krīzi nevar atrisināt ar finanšu resursiem vien un ka ir nepieciešama visaptveroša pieeja gan attiecībā uz tās iekšējo, gan ārējo dimensiju; uzskata, ka ārkārtas situācija prasa ārkārtas pasākumus un ir nepieciešama stingra politiska apņemšanās nodrošināt šim mērķim jaunas apropriācijas; šajā sakarībā uzsver, ka ES budžeta pamatā ir solidaritātes princips; pauž bažas par to, ka bēgļu krīzes laikā, šķiet, ne visās dalībvalstīs solidaritāte izpaužas vienādi; aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par to, kā ar ES budžetu var rosināt dalībvalstis ieņemt līdzsvarotāku pieeju solidaritātei;

| 3. | norāda, ka Parlaments no paša sākuma 2016. gada budžetā ir īpašu uzmanību pievērsis migrācijai un bēgļiem; atgādina savus agrākos paziņojumus, proti, to, ka migrācijas plūsmu pārvaldība nozīmē gan iekšēju, gan ārēju solidaritāti un ka, īstenojot vienotu pieeju, būtu jāpiesaista arī ārēji finansēšanas instrumenti, lai novērstu pamatcēloņus problēmām, ar kurām saskaras Savienība; atgādina kopējos līgumus un vienošanās, piemēram, Šengenas acquis un Dublinas regulu (8), kā arī Komisijas priekšlikumu par saistošu krīzes pārcelšanas mehānismu (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

3.

norāda, ka Parlaments no paša sākuma 2016. gada budžetā ir īpašu uzmanību pievērsis migrācijai un bēgļiem; atgādina savus agrākos paziņojumus, proti, to, ka migrācijas plūsmu pārvaldība nozīmē gan iekšēju, gan ārēju solidaritāti un ka, īstenojot vienotu pieeju, būtu jāpiesaista arī ārēji finansēšanas instrumenti, lai novērstu pamatcēloņus problēmām, ar kurām saskaras Savienība; atgādina kopējos līgumus un vienošanās, piemēram, Šengenas acquis un Dublinas regulu (8), kā arī Komisijas priekšlikumu par saistošu krīzes pārcelšanas mehānismu (COM(2015)0450);

| 4. | tādēļ nolemj nekavējoties nākt klajā ar visaptverošu grozījumu paketi, ar kuru budžeta projekts tiktu palielināts par EUR 1 161 miljoniem gan 3. izdevumu kategorijā (“Drošība un pilsonība”), gan 4. izdevumu kategorijā (“Globālā Eiropa”), lai sniegtu sākotnēju atbildi uz migrācijas krīzi; uzsver, ka attiecībā uz šīs krīzes iekšējo dimensiju Parlamenta grozījumi jau pilnībā ietver un saskaņo abas paketes par patvēruma meklētāju pārcelšanu, vienlaikus ierosinot papildu palielinājumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF) un Savienības aģentūrām šajā jomā; attiecībā uz ārējo dimensiju uzsver vairākus papildu palielinājumus, kas paredzēti konkrētām programmām 4. izdevumu kategorijā, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību instrumentam, attīstības sadarbības instrumentam, humānajai palīdzībai un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam; |
| --- | --- |

4.

tādēļ nolemj nekavējoties nākt klajā ar visaptverošu grozījumu paketi, ar kuru budžeta projekts tiktu palielināts par EUR 1 161 miljoniem gan 3. izdevumu kategorijā (“Drošība un pilsonība”), gan 4. izdevumu kategorijā (“Globālā Eiropa”), lai sniegtu sākotnēju atbildi uz migrācijas krīzi; uzsver, ka attiecībā uz šīs krīzes iekšējo dimensiju Parlamenta grozījumi jau pilnībā ietver un saskaņo abas paketes par patvēruma meklētāju pārcelšanu, vienlaikus ierosinot papildu palielinājumus Patvēruma, migrācijas un integrācijas fondam (AMIF) un Savienības aģentūrām šajā jomā; attiecībā uz ārējo dimensiju uzsver vairākus papildu palielinājumus, kas paredzēti konkrētām programmām 4. izdevumu kategorijā, piemēram, Eiropas kaimiņattiecību instrumentam, attīstības sadarbības instrumentam, humānajai palīdzībai un Pirmspievienošanās palīdzības instrumentam;

| 5. | tomēr uzsver, ka šie grozījumi būtu jāizskata, ņemot vērā Komisijas grozījumu vēstuli Nr. 2/2016, kura papildus otrajai pārcelšanas paketei ietver arī citus pasākumus, kas norādīti iepriekšminētajā Komisijas 2015. gada 23. septembra paziņojumā; pauž nožēlu par to, ka Parlamentam un Padomei nav vairāk laika pārliecināties par minētās grozījumu vēstules piemērotību, taču apzinās, ka ir nepieciešama tūlītēja reakcija un laika ir ļoti maz; uzsver, ka Parlaments pilnībā atbalsta šos jaunos pasākumus un plāno aizstāvēt to finansēšanu no jaunām apropriācijām pat lielākā apmērā, nekā ierosināts paša Parlamenta nostājā attiecībā uz 2016. gada budžetu; |
| --- | --- |

5.

tomēr uzsver, ka šie grozījumi būtu jāizskata, ņemot vērā Komisijas grozījumu vēstuli Nr. 2/2016, kura papildus otrajai pārcelšanas paketei ietver arī citus pasākumus, kas norādīti iepriekšminētajā Komisijas 2015. gada 23. septembra paziņojumā; pauž nožēlu par to, ka Parlamentam un Padomei nav vairāk laika pārliecināties par minētās grozījumu vēstules piemērotību, taču apzinās, ka ir nepieciešama tūlītēja reakcija un laika ir ļoti maz; uzsver, ka Parlaments pilnībā atbalsta šos jaunos pasākumus un plāno aizstāvēt to finansēšanu no jaunām apropriācijām pat lielākā apmērā, nekā ierosināts paša Parlamenta nostājā attiecībā uz 2016. gada budžetu;

| 6. | nolemj arī rīkoties saistībā ar krīzi, kura patlaban skar Eiropas lauksaimniekus, īpaši piensaimniecības nozari, un jau nostājā attiecībā uz 2016. gada budžetu iekļaut EUR 500 miljonus ārkārtas atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņojusi Komisija; paļaujas, ka Komisijas grozījumu vēstule Nr. 2/2016 ļaus noteikt konkrētās budžeta pozīcijas, kuras šajā sakarībā tiks palielinātas; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pārnest neizlietotās apropriācijas no 2015. gada budžeta krīzes rezerves uz 2016. gada budžetu un norāda, ka šie neizlietotie līdzekļi tiks izmantoti, lai segtu atmaksājumus tiešo maksājumu saņēmējiem, kā to paredz Regula (ES) Nr. 1306/2013; |
| --- | --- |

6.

nolemj arī rīkoties saistībā ar krīzi, kura patlaban skar Eiropas lauksaimniekus, īpaši piensaimniecības nozari, un jau nostājā attiecībā uz 2016. gada budžetu iekļaut EUR 500 miljonus ārkārtas atbalsta pasākumiem, par kuriem paziņojusi Komisija; paļaujas, ka Komisijas grozījumu vēstule Nr. 2/2016 ļaus noteikt konkrētās budžeta pozīcijas, kuras šajā sakarībā tiks palielinātas; atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu pārnest neizlietotās apropriācijas no 2015. gada budžeta krīzes rezerves uz 2016. gada budžetu un norāda, ka šie neizlietotie līdzekļi tiks izmantoti, lai segtu atmaksājumus tiešo maksājumu saņēmējiem, kā to paredz Regula (ES) Nr. 1306/2013;

| 7. | atzīst, ka ir jāiegulda daudz vairāk pūļu, lai novērstu Savienības ekonomikas trūkumus, palielinot konkurētspēju, izaugsmi un kvalitatīvu darbvietu skaitu; uzsver, ka šajā sakarībā galvenā nozīme ir mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī sociālajiem uzņēmumiem; tādēļ palielina programmas COSME finansējumu par EUR 16,5 miljoniem; nolemj arī ierosināt jaunas saistības 2016. gadā, lai turpinātu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI), kuras finansējums visā pilnībā tika darīts pieejams agrāk, proti, 2014.–2015. gadā; atzīst šīs programmas ievērojamo ieguldījumu cīņā pret bezdarbu un ir apņēmības pilns nodrošināt, ka tiek darītas pieejamas vajadzīgās apropriācijas, lai novērstu finansējuma trūkumu šīs programmas īstenošanā; tādēļ 2016. gadam apstiprina EUR 473,2 miljonu palielinājumu, kas atbilst JNI sākotnēji paredzētajam gada finansējumam; |
| --- | --- |

7.

atzīst, ka ir jāiegulda daudz vairāk pūļu, lai novērstu Savienības ekonomikas trūkumus, palielinot konkurētspēju, izaugsmi un kvalitatīvu darbvietu skaitu; uzsver, ka šajā sakarībā galvenā nozīme ir mikrouzņēmumiem, mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, kā arī sociālajiem uzņēmumiem; tādēļ palielina programmas COSME finansējumu par EUR 16,5 miljoniem; nolemj arī ierosināt jaunas saistības 2016. gadā, lai turpinātu Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu (JNI), kuras finansējums visā pilnībā tika darīts pieejams agrāk, proti, 2014.–2015. gadā; atzīst šīs programmas ievērojamo ieguldījumu cīņā pret bezdarbu un ir apņēmības pilns nodrošināt, ka tiek darītas pieejamas vajadzīgās apropriācijas, lai novērstu finansējuma trūkumu šīs programmas īstenošanā; tādēļ 2016. gadam apstiprina EUR 473,2 miljonu palielinājumu, kas atbilst JNI sākotnēji paredzētajam gada finansējumam;

| 8. | atkārtoti pauž pārliecību, ka no Savienības budžeta nevajadzētu finansēt jaunas iniciatīvas, atņemot līdzekļus jau īstenošanā esošām Savienības programmām un politikas pasākumiem un neievērojot jau dotus politiskus solījumus; atzīst un pilnībā apstiprina lielo politisko un finansiālo atbalstu Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) darbības sākšanai, taču plāno ievērot ESIF sarunās doto solījumu, proti, ikgadējās budžeta procedūras ietvaros pēc iespējas samazināt ietekmi uz programmu “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI); tādēļ ierosina 2016. gadā pilnībā kompensēt šo abu programmu finansējuma samazinājumus (EUR 1 326 miljoni), kas radušies, nodrošinot līdzekļus ESIF garantiju fondam, lai tās varētu pilnībā sasniegt mērķus, kuri apstiprināti tikai pirms diviem gadiem, pieņemot šo programmu juridisko pamatu; |
| --- | --- |

8.

atkārtoti pauž pārliecību, ka no Savienības budžeta nevajadzētu finansēt jaunas iniciatīvas, atņemot līdzekļus jau īstenošanā esošām Savienības programmām un politikas pasākumiem un neievērojot jau dotus politiskus solījumus; atzīst un pilnībā apstiprina lielo politisko un finansiālo atbalstu Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) darbības sākšanai, taču plāno ievērot ESIF sarunās doto solījumu, proti, ikgadējās budžeta procedūras ietvaros pēc iespējas samazināt ietekmi uz programmu “Apvārsnis 2020” un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI); tādēļ ierosina 2016. gadā pilnībā kompensēt šo abu programmu finansējuma samazinājumus (EUR 1 326 miljoni), kas radušies, nodrošinot līdzekļus ESIF garantiju fondam, lai tās varētu pilnībā sasniegt mērķus, kuri apstiprināti tikai pirms diviem gadiem, pieņemot šo programmu juridisko pamatu;

| 9. | uzsver, ka ir svarīgi pilnībā ievērot kopīgo paziņojumu par maksājumu plānu 2015.–2016. gadam, par ko vienojušies Parlaments, Padome un Komisija, ņemot vērā kopīgo apņemšanos līdz 2016. gada beigām samazināt 2007.–2013. gada kohēzijas programmām paredzēto neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājumu līdz EUR 2 miljardiem; šajā sakarībā kritizē to, ka Padomes ierosinātie samazinājumi ir tiešā pretrunā šim maksājumu plānam; turklāt uzsver, ka ir jānovērš šāda nepārvaldāma uzkrājuma veidošanās nākotnē, un aicina Komisiju šajā nolūkā nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem; šajā sakarībā uzskata, ka neparedzētas maksājumu vajadzības būtu jāfinansē ar jaunām apropriācijām un tādēļ Grieķijai paredzēto EUR 1 miljardu darot pieejamu agrāk par plānoto, proti, 2016. gadā, tas būtu jāfinansē, nepārsniedzot DFS pieejamo maksājumu maksimālo apjomu; uzsver savu ilgstoši ieturēto nostāju, ka maksājumi, kas tiek veikti par saistībām, kuras izriet no elastības instrumenta izmantošanas, ir jārēķina papildus minētajam maksimālajam apjomam; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka ir svarīgi pilnībā ievērot kopīgo paziņojumu par maksājumu plānu 2015.–2016. gadam, par ko vienojušies Parlaments, Padome un Komisija, ņemot vērā kopīgo apņemšanos līdz 2016. gada beigām samazināt 2007.–2013. gada kohēzijas programmām paredzēto neizpildīto maksājumu pieprasījumu uzkrājumu līdz EUR 2 miljardiem; šajā sakarībā kritizē to, ka Padomes ierosinātie samazinājumi ir tiešā pretrunā šim maksājumu plānam; turklāt uzsver, ka ir jānovērš šāda nepārvaldāma uzkrājuma veidošanās nākotnē, un aicina Komisiju šajā nolūkā nākt klajā ar konkrētiem priekšlikumiem; šajā sakarībā uzskata, ka neparedzētas maksājumu vajadzības būtu jāfinansē ar jaunām apropriācijām un tādēļ Grieķijai paredzēto EUR 1 miljardu darot pieejamu agrāk par plānoto, proti, 2016. gadā, tas būtu jāfinansē, nepārsniedzot DFS pieejamo maksājumu maksimālo apjomu; uzsver savu ilgstoši ieturēto nostāju, ka maksājumi, kas tiek veikti par saistībām, kuras izriet no elastības instrumenta izmantošanas, ir jārēķina papildus minētajam maksimālajam apjomam;

| 10. | atjauno visus samazinājumus, ko Padome ierosinājusi budžeta projektā (EUR 563,6 miljoni saistībās un EUR 1 421,8 miljoni maksājumos); pauž neizpratni par ierosināto samazinājumu pamatojumu, piemēram, samazinājumu, kas skar programmu “Apvārsnis 2020” un EISI, jo šīs programmas jau ir ietekmējuši līdzekļu pārvietojumi par labu ESIF, un samazinājumu, kas skar attīstības un kaimiņattiecību politikas virzienus, īpaši ņemot vērā nesenos notikumus; pauž bažas par to, ka Padome, ierosinot šādus nozīmīgus budžeta projekta samazinājumus, lielā mērā neņem vērā neapstrīdamo Savienības budžeta pievienoto vērtību; jebkurā gadījumā iebilst pret Padomes nolūku ķerties pie budžeta pozīcijām, kurās ir zems izpildes līmenis vai absorbcijas spēja, jo to nepamato faktiski izpildes rādītāji un netiek ņemts vērā atsevišķu programmu atšķirīgais īstenošanas veids; |
| --- | --- |

10.

atjauno visus samazinājumus, ko Padome ierosinājusi budžeta projektā (EUR 563,6 miljoni saistībās un EUR 1 421,8 miljoni maksājumos); pauž neizpratni par ierosināto samazinājumu pamatojumu, piemēram, samazinājumu, kas skar programmu “Apvārsnis 2020” un EISI, jo šīs programmas jau ir ietekmējuši līdzekļu pārvietojumi par labu ESIF, un samazinājumu, kas skar attīstības un kaimiņattiecību politikas virzienus, īpaši ņemot vērā nesenos notikumus; pauž bažas par to, ka Padome, ierosinot šādus nozīmīgus budžeta projekta samazinājumus, lielā mērā neņem vērā neapstrīdamo Savienības budžeta pievienoto vērtību; jebkurā gadījumā iebilst pret Padomes nolūku ķerties pie budžeta pozīcijām, kurās ir zems izpildes līmenis vai absorbcijas spēja, jo to nepamato faktiski izpildes rādītāji un netiek ņemts vērā atsevišķu programmu atšķirīgais īstenošanas veids;

| 11. | pauž nožēlu, ka Komisijas ekspertu grupu sastāvs joprojām nav līdzsvarots, jo tajās pārmērīgi dominē korporatīvās intereses; |
| --- | --- |

11.

pauž nožēlu, ka Komisijas ekspertu grupu sastāvs joprojām nav līdzsvarots, jo tajās pārmērīgi dominē korporatīvās intereses;

| 12. | secina — lai pienācīgi finansētu šīs akūtās vajadzības un ņemot vērā ļoti ierobežotās DFS rezerves 2016. gadā, būs jāizmanto visi DFS regulā norādītie elastības nodrošināšanas līdzekļi, tostarp pilnībā jāizmanto elastības instruments; sagaida, ka Padome piekritīs šādai pieejai un ka būs viegli panākt vienošanos samierināšanas procesā, dodot iespēju Savienībai apliecināt savas spējas un efektīvi reaģēt uz turpmākiem izaicinājumiem; šajā sakarībā uzsver, ka vispārējā DFS saistību apropriāciju 2015. gada rezerve būtu jāizmanto, tiklīdz būs izpildīti juridiskie nosacījumi; cer šajā jautājumā panākt iepriekšēju vienošanos ar Padomi un Komisiju; |
| --- | --- |

12.

secina — lai pienācīgi finansētu šīs akūtās vajadzības un ņemot vērā ļoti ierobežotās DFS rezerves 2016. gadā, būs jāizmanto visi DFS regulā norādītie elastības nodrošināšanas līdzekļi, tostarp pilnībā jāizmanto elastības instruments; sagaida, ka Padome piekritīs šādai pieejai un ka būs viegli panākt vienošanos samierināšanas procesā, dodot iespēju Savienībai apliecināt savas spējas un efektīvi reaģēt uz turpmākiem izaicinājumiem; šajā sakarībā uzsver, ka vispārējā DFS saistību apropriāciju 2015. gada rezerve būtu jāizmanto, tiklīdz būs izpildīti juridiskie nosacījumi; cer šajā jautājumā panākt iepriekšēju vienošanos ar Padomi un Komisiju;

| 13. | atgādina saistībā ar politisko vienošanos par DFS pieņemto triju Savienības iestāžu kopīgo paziņojumu par to, ka ikgadējās budžeta procedūrās tiks pienācīgi integrēti dzimumu līdztiesības elementi; uzsver, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai kā horizontālam principam vajadzētu būt visu Savienības politikas nostādņu pamatā, un prasa visaptverošu dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; turklāt atzinīgi vērtē pirmos Savienības budžeta ekoloģizācijas pasākumus; norāda, ka ir jāturpina virzīt šo procesu, lai sasniegtu klimata un videi draudzīgu izdevumu jomā apstiprinātos mērķus; |
| --- | --- |

13.

atgādina saistībā ar politisko vienošanos par DFS pieņemto triju Savienības iestāžu kopīgo paziņojumu par to, ka ikgadējās budžeta procedūrās tiks pienācīgi integrēti dzimumu līdztiesības elementi; uzsver, ka dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai kā horizontālam principam vajadzētu būt visu Savienības politikas nostādņu pamatā, un prasa visaptverošu dzimumu līdztiesības principa ievērošanu budžeta plānošanā; turklāt atzinīgi vērtē pirmos Savienības budžeta ekoloģizācijas pasākumus; norāda, ka ir jāturpina virzīt šo procesu, lai sasniegtu klimata un videi draudzīgu izdevumu jomā apstiprinātos mērķus;

| 14. | apropriāciju kopējo līmeni 2016. gadam nosaka EUR 157 427,3 miljonu apmērā saistību apropriācijās un EUR 146 459,3 miljonu apmērā — maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

14.

apropriāciju kopējo līmeni 2016. gadam nosaka EUR 157 427,3 miljonu apmērā saistību apropriācijās un EUR 146 459,3 miljonu apmērā — maksājumu apropriācijās;

1.a izdevumu apakškategorija — Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai

| 15. | kritizē to, ka arī šogad 1.a izdevumu apakškategoriju ir nopietni ietekmējuši Padomes ierosinātie samazinājumi, proti, saistību samazinājums par EUR 140,9 miljoniem un maksājumu samazinājums par EUR 435,4 miljoniem salīdzinājumā ar budžeta projektu; uzsver, ka aptuveni puse no šiem samazinājumiem skar programmu “Apvārsnis 2020”, kas vēl vairāk samazina šai programmai 2016. gadā pieejamo finansējumu pēc tam, kad daļa tās apropriāciju jau ir pārceltas uz ESIF; |
| --- | --- |

15.

kritizē to, ka arī šogad 1.a izdevumu apakškategoriju ir nopietni ietekmējuši Padomes ierosinātie samazinājumi, proti, saistību samazinājums par EUR 140,9 miljoniem un maksājumu samazinājums par EUR 435,4 miljoniem salīdzinājumā ar budžeta projektu; uzsver, ka aptuveni puse no šiem samazinājumiem skar programmu “Apvārsnis 2020”, kas vēl vairāk samazina šai programmai 2016. gadā pieejamo finansējumu pēc tam, kad daļa tās apropriāciju jau ir pārceltas uz ESIF;

| 16. | uzsver, ka konsekvences labad vairāki samazinājumi, kurus Padome veikusi daudzās 1.a izdevumu apakškategorijas programmās, pamatojoties uz zemu absorbcijas spēju 2015. gada jūnijā, tagad ir jāatceļ, jo šo programmu īstenošana 2015. gada septembrī ir strauji paātrinājusies; norāda, ka tā ir vispārēja tendence, kas atbilst šo programmu dzīves ciklam; tādēļ nolemj atjaunot budžeta projekta apmēru Padomes samazinātajās pozīcijās gan saistību, gan maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka konsekvences labad vairāki samazinājumi, kurus Padome veikusi daudzās 1.a izdevumu apakškategorijas programmās, pamatojoties uz zemu absorbcijas spēju 2015. gada jūnijā, tagad ir jāatceļ, jo šo programmu īstenošana 2015. gada septembrī ir strauji paātrinājusies; norāda, ka tā ir vispārēja tendence, kas atbilst šo programmu dzīves ciklam; tādēļ nolemj atjaunot budžeta projekta apmēru Padomes samazinātajās pozīcijās gan saistību, gan maksājumu apropriācijās;

| 17. | ievērojot savas 2016. gada prioritātes — nodarbinātība, uzņēmumi, uzņēmējdarbība — un rūpīgi izvērtējot līdzšinējo absorbcijas spēju, nolemj ne tikai pilnībā kompensēt ESIF dēļ veiktos programmas “Apvārsnis 2020” un EISI samazinājumus, bet arī ierosināt atsevišķus palielinājumus, kuri pārsniedz budžeta projektā paredzēto summu, programmām COSME, “Apvārsnis 2020”, EaSI un “Erasmus+”; |
| --- | --- |

17.

ievērojot savas 2016. gada prioritātes — nodarbinātība, uzņēmumi, uzņēmējdarbība — un rūpīgi izvērtējot līdzšinējo absorbcijas spēju, nolemj ne tikai pilnībā kompensēt ESIF dēļ veiktos programmas “Apvārsnis 2020” un EISI samazinājumus, bet arī ierosināt atsevišķus palielinājumus, kuri pārsniedz budžeta projektā paredzēto summu, programmām COSME, “Apvārsnis 2020”, EaSI un “Erasmus+”;

| 18. | īpaši uzsver, ka COSME paredzēto apropriāciju agrāka piešķiršana 2014.–2015. gadā ir patiešām apliecinājusi savu lietderību, ņemot vērā to, ka dažos pēdējos gados aizvien palielinās MVU pieprasījums pēc atbalsta piekļuvei tirgiem un finansējuma; tādēļ iebilst pret budžeta projektā iekļauto COSME finansējuma samazinājumu salīdzinājumā ar 2015. gadu un nolemj palielināt apropriācijas šai programmai, pārsniedzot budžeta projektā norādīto summu; atgādina, ka Komisija jau ir norādījusi uz līdzekļu nepietiekamību COSME finanšu instrumentos 2015., 2016. un 2017. gadā, kas liecina par pieejamo apropriāciju un sagaidāmā pieprasījuma neatbilstību; COSME ietvaros aicina ievērojami palielināt apropriācijas “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, ņemot vērā, ka ar pieejamajiem resursiem nepietiek, lai segtu ievērojamo pieprasījumu pēc dalības; |
| --- | --- |

18.

īpaši uzsver, ka COSME paredzēto apropriāciju agrāka piešķiršana 2014.–2015. gadā ir patiešām apliecinājusi savu lietderību, ņemot vērā to, ka dažos pēdējos gados aizvien palielinās MVU pieprasījums pēc atbalsta piekļuvei tirgiem un finansējuma; tādēļ iebilst pret budžeta projektā iekļauto COSME finansējuma samazinājumu salīdzinājumā ar 2015. gadu un nolemj palielināt apropriācijas šai programmai, pārsniedzot budžeta projektā norādīto summu; atgādina, ka Komisija jau ir norādījusi uz līdzekļu nepietiekamību COSME finanšu instrumentos 2015., 2016. un 2017. gadā, kas liecina par pieejamo apropriāciju un sagaidāmā pieprasījuma neatbilstību; COSME ietvaros aicina ievērojami palielināt apropriācijas “Erasmus jaunajiem uzņēmējiem”, ņemot vērā, ka ar pieejamajiem resursiem nepietiek, lai segtu ievērojamo pieprasījumu pēc dalības;

| 19. | aicina Komisiju analizēt finansiālo slogu, ko rada obligātajās sertifikācijas un licencēšanas procedūrās iekļautās maksas un nodevas; mudina Komisiju nodrošināt pienācīgu novērtējumu par šo izmaksu ietekmi uz rūpniecības uzņēmumu un MVU konkurētspēju; |
| --- | --- |

19.

aicina Komisiju analizēt finansiālo slogu, ko rada obligātajās sertifikācijas un licencēšanas procedūrās iekļautās maksas un nodevas; mudina Komisiju nodrošināt pienācīgu novērtējumu par šo izmaksu ietekmi uz rūpniecības uzņēmumu un MVU konkurētspēju;

| 20. | nolemj palielināt finansējumu, pārsniedzot budžeta projektā norādītās apropriācijas, trijām uzraudzības aģentūrām (EBI, EAAPI un EVTI) un ACER, lai nodrošinātu tām pienācīgus resursus paplašināto pienākumu veikšanai; |
| --- | --- |

20.

nolemj palielināt finansējumu, pārsniedzot budžeta projektā norādītās apropriācijas, trijām uzraudzības aģentūrām (EBI, EAAPI un EVTI) un ACER, lai nodrošinātu tām pienācīgus resursus paplašināto pienākumu veikšanai;

| 21. | apstiprina atbalstu ITER programmai un pauž apņemšanos nodrošināt tai atbilstīgu finansējumu; tomēr pauž bažas par šīs programmas iespējamu turpmāku aizkavēšanos un papildu izmaksām, kā arī ar to saistīto iespējamo ietekmi uz Savienības budžetu; tādēļ pauž nožēlu par to, ka nebija spējis novērtēt 2016. gadā ITER paredzētās apropriācijas, ņemot vērā atjaunināto maksājumu plānu un grafiku, kurš tiks iesniegts ITER padomē tikai 2015. gada novembrī; tomēr sagaida, ka šis pārskatītais plāns sniegs pietiekamu apliecinājumu tam, ka Parlamenta ieteikumi, kas norādīti attiecīgajā rezolūcijā par 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (9), ir pienācīgi ņemti vērā un ka tiks nodrošināti finansiāli saprātīgi risinājumi un izdevumu efektivitāte; plāno šim jautājumam pievērsties 2016. gada budžeta samierināšanas procedūrā; turklāt uzstāj, ka ir vajadzīga pilnīga pārredzamība attiecībā uz kopuzņēmuma “Fusion for Energy” iemaksu ITER programmā izlietojumu; prasa izveidot pienācīgu atbildīguma nodrošināšanas mehānismu, kas sniegtu skaidru pārskatu par starptautiskajam projektam nodrošinātā finansējuma apmēru un novērtētu šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti; |
| --- | --- |

21.

apstiprina atbalstu ITER programmai un pauž apņemšanos nodrošināt tai atbilstīgu finansējumu; tomēr pauž bažas par šīs programmas iespējamu turpmāku aizkavēšanos un papildu izmaksām, kā arī ar to saistīto iespējamo ietekmi uz Savienības budžetu; tādēļ pauž nožēlu par to, ka nebija spējis novērtēt 2016. gadā ITER paredzētās apropriācijas, ņemot vērā atjaunināto maksājumu plānu un grafiku, kurš tiks iesniegts ITER padomē tikai 2015. gada novembrī; tomēr sagaida, ka šis pārskatītais plāns sniegs pietiekamu apliecinājumu tam, ka Parlamenta ieteikumi, kas norādīti attiecīgajā rezolūcijā par 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (9), ir pienācīgi ņemti vērā un ka tiks nodrošināti finansiāli saprātīgi risinājumi un izdevumu efektivitāte; plāno šim jautājumam pievērsties 2016. gada budžeta samierināšanas procedūrā; turklāt uzstāj, ka ir vajadzīga pilnīga pārredzamība attiecībā uz kopuzņēmuma “Fusion for Energy” iemaksu ITER programmā izlietojumu; prasa izveidot pienācīgu atbildīguma nodrošināšanas mehānismu, kas sniegtu skaidru pārskatu par starptautiskajam projektam nodrošinātā finansējuma apmēru un novērtētu šo līdzekļu izlietojuma efektivitāti;

| 22. | rezervē daļu apropriāciju finanšu pārskatu un revīziju standartizācijai un prasa īstenot P. Maystadt ziņojuma ieteikumus par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) uzdevumiem un atbildību, tādējādi stiprinot arī Savienības ietekmi starptautisko grāmatvedības standartu noteikšanā; pauž bažas arī par to, ka nozīmīgajam finansējumam, kuru ES nodrošina IFRS fondam, nav sekojuši vajadzīgie uzlabojumi pārskatatbildības, pārredzamības un demokrātijas jomā; |
| --- | --- |

22.

rezervē daļu apropriāciju finanšu pārskatu un revīziju standartizācijai un prasa īstenot P. Maystadt ziņojuma ieteikumus par Eiropas Finanšu pārskatu padomdevējas grupas (EFRAG) uzdevumiem un atbildību, tādējādi stiprinot arī Savienības ietekmi starptautisko grāmatvedības standartu noteikšanā; pauž bažas arī par to, ka nozīmīgajam finansējumam, kuru ES nodrošina IFRS fondam, nav sekojuši vajadzīgie uzlabojumi pārskatatbildības, pārredzamības un demokrātijas jomā;

| 23. | līdz ar to palielina saistību un maksājumu apropriāciju apmēru 1.a izdevumu apakškategorijā, pārsniedzot budžeta projektā norādīto summu par attiecīgi EUR 1 405,5 miljoniem un EUR 491,5 miljoniem (tostarp izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām) un tādējādi pārsniedzot saistību maksimālo apjomu par EUR 1 316,9 miljoniem, kuri būs jāfinansē, izmantojot visus DFS regulā paredzētos elastības nodrošināšanas līdzekļus, pēc tam, kad būs pilnībā izmantotas pieejamās rezerves; |
| --- | --- |

23.

līdz ar to palielina saistību un maksājumu apropriāciju apmēru 1.a izdevumu apakškategorijā, pārsniedzot budžeta projektā norādīto summu par attiecīgi EUR 1 405,5 miljoniem un EUR 491,5 miljoniem (tostarp izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām) un tādējādi pārsniedzot saistību maksimālo apjomu par EUR 1 316,9 miljoniem, kuri būs jāfinansē, izmantojot visus DFS regulā paredzētos elastības nodrošināšanas līdzekļus, pēc tam, kad būs pilnībā izmantotas pieejamās rezerves;

1.b izdevumu apakškategorija — Ekonomiskā, sociālā un teritoriālā kohēzija

| 24. | nepiekrīt Padomes ierosinātajiem saistību apropriāciju samazinājumiem par EUR 3,1 miljonu un, vēl jo vairāk, maksājumu apropriāciju samazinājumiem par EUR 220,1 miljonu 1.b izdevumu apakškategorijā, tostarp ar programmu slēgšanu saistītajās pozīcijās; aicina Padomi paskaidrot, kā šie samazinājumi atbilst, no vienas puses, mērķim samazināt neapmaksāto rēķinu uzkrājumu un, no otras puses, mērķim novērst nevajadzīgus kavējumus un negatīvu ietekmi uz 2014.–2020. gada programmu īstenošanu; atgādina, ka kohēzijas politika ir Savienības galvenā investīciju politika, kuras mērķis ir samazināt Eiropas reģionu atšķirības, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; uzsver, ka tādi instrumenti kā Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir būtiski konverģences veicināšanā, attīstības atšķirību mazināšanā un augstvērtīgu un ilgtspējīgu darbvietu izveides atbalstīšanā; |
| --- | --- |

24.

nepiekrīt Padomes ierosinātajiem saistību apropriāciju samazinājumiem par EUR 3,1 miljonu un, vēl jo vairāk, maksājumu apropriāciju samazinājumiem par EUR 220,1 miljonu 1.b izdevumu apakškategorijā, tostarp ar programmu slēgšanu saistītajās pozīcijās; aicina Padomi paskaidrot, kā šie samazinājumi atbilst, no vienas puses, mērķim samazināt neapmaksāto rēķinu uzkrājumu un, no otras puses, mērķim novērst nevajadzīgus kavējumus un negatīvu ietekmi uz 2014.–2020. gada programmu īstenošanu; atgādina, ka kohēzijas politika ir Savienības galvenā investīciju politika, kuras mērķis ir samazināt Eiropas reģionu atšķirības, stiprinot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju; uzsver, ka tādi instrumenti kā Eiropas Sociālais fonds, Eiropas Reģionālās attīstības fonds, Kohēzijas fonds un Jaunatnes nodarbinātības iniciatīva ir būtiski konverģences veicināšanā, attīstības atšķirību mazināšanā un augstvērtīgu un ilgtspējīgu darbvietu izveides atbalstīšanā;

| 25. | norāda uz Komisijas provizorisko novērtējumu, kura pamatā ir dalībvalstu jaunākās prognozes, ka programmu īstenošana kohēzijas politikas jomā 2016. gadā, iespējams, aizkavēsies; pauž satraukumu, ka jebkurš vērā ņemams nepietiekams līdzekļu izlietojums Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu jaunā cikla trešajā īstenošanas gadā laikā, kad programmām būtu jāsāk darboties ar pilnu jaudu, ne tikai negatīvi ietekmēs rezultātu savlaicīgu sasniegšanu uz vietas, bet var arī radīt nopietnas problēmas ar maksājumiem turpmākajos gados, iespējams, no jauna veidojot neapmaksātu rēķinu uzkrājumu; mudina attiecīgās dalībvalstis panākt strauju progresu īstenošanas aizkavēšanās pamatcēloņu novēršanā, piemēram, ātri izraugoties programmu iestādes un nevis vairojot, bet vienkāršojot valsts administratīvās procedūras; ievērojot maksājumu plānu, prasa Komisijai cieši uzraudzīt ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu saistīto maksājumu izmaiņas 1.b izdevumu apakškategorijā, tostarp nodrošinot detalizētas un regulāri atjauninātas prognozes apspriešanai iestāžu sanāksmēs un vajadzības gadījumā sagatavojot attiecīgus priekšlikumus; |
| --- | --- |

25.

norāda uz Komisijas provizorisko novērtējumu, kura pamatā ir dalībvalstu jaunākās prognozes, ka programmu īstenošana kohēzijas politikas jomā 2016. gadā, iespējams, aizkavēsies; pauž satraukumu, ka jebkurš vērā ņemams nepietiekams līdzekļu izlietojums Eiropas struktūrfondu un investīciju fondu jaunā cikla trešajā īstenošanas gadā laikā, kad programmām būtu jāsāk darboties ar pilnu jaudu, ne tikai negatīvi ietekmēs rezultātu savlaicīgu sasniegšanu uz vietas, bet var arī radīt nopietnas problēmas ar maksājumiem turpmākajos gados, iespējams, no jauna veidojot neapmaksātu rēķinu uzkrājumu; mudina attiecīgās dalībvalstis panākt strauju progresu īstenošanas aizkavēšanās pamatcēloņu novēršanā, piemēram, ātri izraugoties programmu iestādes un nevis vairojot, bet vienkāršojot valsts administratīvās procedūras; ievērojot maksājumu plānu, prasa Komisijai cieši uzraudzīt ar 2014.–2020. gada plānošanas periodu saistīto maksājumu izmaiņas 1.b izdevumu apakškategorijā, tostarp nodrošinot detalizētas un regulāri atjauninātas prognozes apspriešanai iestāžu sanāksmēs un vajadzības gadījumā sagatavojot attiecīgus priekšlikumus;

| 26. | atgādina, ka Komisija nav ierosinājusi saistību apropriācijas Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai 2016. gadā, jo tai paredzētais finansējums tika darīts pieejams agrāk, proti, 2014.–2015. gadā; saskaņā ar Eiropas Sociālā fonda regulu (10), kurā paredzēta šādas turpināšanas iespēja, nolemj piešķirt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai EUR 473,2 miljonus saistību apropriācijās — tā ir summa, kas atbilst šai programmai sākotnēji paredzētajam gada finansējumam; pauž pārliecību, ka 2015. gadā nevajadzētu beigt finansēt šo svarīgo programmu, ar kuru tiek risināta viena no Savienības visakūtākajām problēmām; uzsver, ka papildu finansējums būtu jāizmanto programmas paplašināšanai, tādējādi palīdzot lielākam skaitam jaunu cilvēku pienācīgas kvalitātes un pastāvīga darba meklējumos; mudina dalībvalstis darīt maksimāli daudz, lai paātrinātu šīs iniciatīvas īstenošanu uz vietas, tādējādi dodot tiešu labumu Eiropas jauniešiem; mudina Komisiju ziņot Parlamentam par Savienības finansētiem pasākumiem cīņā pret jauniešu bezdarbu un šo pasākumu īstenošanā gūtajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka Komisija nav ierosinājusi saistību apropriācijas Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai 2016. gadā, jo tai paredzētais finansējums tika darīts pieejams agrāk, proti, 2014.–2015. gadā; saskaņā ar Eiropas Sociālā fonda regulu (10), kurā paredzēta šādas turpināšanas iespēja, nolemj piešķirt Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvai EUR 473,2 miljonus saistību apropriācijās — tā ir summa, kas atbilst šai programmai sākotnēji paredzētajam gada finansējumam; pauž pārliecību, ka 2015. gadā nevajadzētu beigt finansēt šo svarīgo programmu, ar kuru tiek risināta viena no Savienības visakūtākajām problēmām; uzsver, ka papildu finansējums būtu jāizmanto programmas paplašināšanai, tādējādi palīdzot lielākam skaitam jaunu cilvēku pienācīgas kvalitātes un pastāvīga darba meklējumos; mudina dalībvalstis darīt maksimāli daudz, lai paātrinātu šīs iniciatīvas īstenošanu uz vietas, tādējādi dodot tiešu labumu Eiropas jauniešiem; mudina Komisiju ziņot Parlamentam par Savienības finansētiem pasākumiem cīņā pret jauniešu bezdarbu un šo pasākumu īstenošanā gūtajiem rezultātiem;

| 27. | ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, palielina saistību apropriācijas 1.b izdevumu apakškategorijā par EUR 482,7 miljoniem un maksājumu apropriācijas — par EUR 1 164 miljoniem, pārsniedzot budžeta projektā norādīto summu un tādējādi pārsniedzot saistību maksimālo apjomu par EUR 467,3 miljoniem, kuri būs jāfinansē, izmantojot visus DFS regulā paredzētos elastības nodrošināšanas līdzekļus; |
| --- | --- |

27.

ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, palielina saistību apropriācijas 1.b izdevumu apakškategorijā par EUR 482,7 miljoniem un maksājumu apropriācijas — par EUR 1 164 miljoniem, pārsniedzot budžeta projektā norādīto summu un tādējādi pārsniedzot saistību maksimālo apjomu par EUR 467,3 miljoniem, kuri būs jāfinansē, izmantojot visus DFS regulā paredzētos elastības nodrošināšanas līdzekļus;

2. izdevumu kategorija — Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi

| 28. | norāda, ka Padome samazināja apropriācijas arī 2. izdevumu kategorijā par EUR 199,9 miljoniem saistībās un EUR 251,1 miljonu maksājumos, tostarp lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam un programmai LIFE; uzskata, ka grozījumu vēstule Nr. 2/2016 arī turpmāk būtu jāuzskata par pamatu jebkādai uzticamai Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) apropriāciju pārskatīšanai; attiecīgi atjauno budžeta projektā norādītās summas; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka Padome samazināja apropriācijas arī 2. izdevumu kategorijā par EUR 199,9 miljoniem saistībās un EUR 251,1 miljonu maksājumos, tostarp lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondam un programmai LIFE; uzskata, ka grozījumu vēstule Nr. 2/2016 arī turpmāk būtu jāuzskata par pamatu jebkādai uzticamai Eiropas Lauksaimniecības garantiju fonda (ELGF) apropriāciju pārskatīšanai; attiecīgi atjauno budžeta projektā norādītās summas;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto EUR 500 miljonus vērto visaptverošo ārkārtas pasākumu paketi Eiropas lauksaimnieku atbalstam, īpaši piensaimniecības nozarē, laikā, kad krīt izejvielu cenas un palielinās piena ražošanas apmērs; uzsver, ka vissmagāk tiek skarti attāli apgabali, kur piensaimniecības nozares sociālekonomiskā ietekme nav apšaubāma; iekļauj šo summu savā lasījumā, tādējādi izrādot atbalstu Komisijas paziņojumam, un ar nepacietību gaida tās pilnīgu iekļaušanu samierināšanas procedūras laikā, pamatojoties uz grozījumu vēstuli Nr. 2/2016; uzsver, ka šai paketei būtu jāpapildina to pasākumu virkne, kuri paredzēti, lai novērstu zaudējumus un ilgtermiņa ietekmi, ko Eiropas lauksaimniekiem rada Krievijas piemērotais lauksaimniecības produktu embargo, jo Krievija joprojām ir otrais nozīmīgākais Savienības lauksaimniecības produktu eksporta galamērķis; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas iesniegto EUR 500 miljonus vērto visaptverošo ārkārtas pasākumu paketi Eiropas lauksaimnieku atbalstam, īpaši piensaimniecības nozarē, laikā, kad krīt izejvielu cenas un palielinās piena ražošanas apmērs; uzsver, ka vissmagāk tiek skarti attāli apgabali, kur piensaimniecības nozares sociālekonomiskā ietekme nav apšaubāma; iekļauj šo summu savā lasījumā, tādējādi izrādot atbalstu Komisijas paziņojumam, un ar nepacietību gaida tās pilnīgu iekļaušanu samierināšanas procedūras laikā, pamatojoties uz grozījumu vēstuli Nr. 2/2016; uzsver, ka šai paketei būtu jāpapildina to pasākumu virkne, kuri paredzēti, lai novērstu zaudējumus un ilgtermiņa ietekmi, ko Eiropas lauksaimniekiem rada Krievijas piemērotais lauksaimniecības produktu embargo, jo Krievija joprojām ir otrais nozīmīgākais Savienības lauksaimniecības produktu eksporta galamērķis;

| 30. | uzskata, ka eksporta kompensācijas izkropļo tirdzniecību un ir pretrunā ES mērķiem attīstības jomā; tādēļ atbalsta to pilnīgu atcelšanu; |
| --- | --- |

30.

uzskata, ka eksporta kompensācijas izkropļo tirdzniecību un ir pretrunā ES mērķiem attīstības jomā; tādēļ atbalsta to pilnīgu atcelšanu;

| 31. | atkārto, ka ne KLP apropriācijas, ne jebkādas citas budžeta apropriācijas nevajadzētu izmantot letālu vēršu cīņu finansēšanai; atgādina, ka, piešķirot šādu finansējumu, tiek klaji pārkāpta Eiropas Konvencija par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (Padomes Direktīva 98/58/EK) (11); |
| --- | --- |

31.

atkārto, ka ne KLP apropriācijas, ne jebkādas citas budžeta apropriācijas nevajadzētu izmantot letālu vēršu cīņu finansēšanai; atgādina, ka, piešķirot šādu finansējumu, tiek klaji pārkāpta Eiropas Konvencija par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību (Padomes Direktīva 98/58/EK) (11);

| 32. | uzsver aizvien plašākos Savienības uzdevumus saistībā ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda darbību; tādēļ 2015. gada budžeta apmērā atjauno apropriācijas, kas paredzētas zinātniskajiem ieteikumiem un zināšanām zivsaimniecības nozarē, jo datu vākšanai ir svarīga loma lēmumu pieņemšanā, un palielina Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) budžetu, lai atbalstītu tās lomu kopējās zivsaimniecības politikas koordinēšanā un īstenošanā; |
| --- | --- |

32.

uzsver aizvien plašākos Savienības uzdevumus saistībā ar Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda darbību; tādēļ 2015. gada budžeta apmērā atjauno apropriācijas, kas paredzētas zinātniskajiem ieteikumiem un zināšanām zivsaimniecības nozarē, jo datu vākšanai ir svarīga loma lēmumu pieņemšanā, un palielina Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūras (EFCA) budžetu, lai atbalstītu tās lomu kopējās zivsaimniecības politikas koordinēšanā un īstenošanā;

| 33. | tādēļ palielina saistību apropriācijas par EUR 510,4 miljoniem un maksājumu apropriācijas — par EUR 520,6 miljoniem (tostarp izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām), atstājot rezervi EUR 647,2 miljonu apmērā līdz 2. izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam; |
| --- | --- |

33.

tādēļ palielina saistību apropriācijas par EUR 510,4 miljoniem un maksājumu apropriācijas — par EUR 520,6 miljoniem (tostarp izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām), atstājot rezervi EUR 647,2 miljonu apmērā līdz 2. izdevumu kategorijas maksimālajam apjomam;

3. izdevumu kategorija — Drošība un pilsoniskums

| 34. | atgādina, ka budžeta projektā bija paredzēti palielinājumi drošības un migrācijas jomā, tostarp EUR 150 miljonu vērta programma, lai pārceltu 40 000 personas, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, kā rezultātā Komisija pārsniedza šīs izdevumu kategorijas maksimālo apjomu par EUR 124 miljoniem un ierosināja attiecīgā apmērā izmantot elastības instrumentu; atzinīgi vērtē to, ka Padome ir piekritusi šim nolūkam izmantot elastības instrumentu; tomēr norāda, ka ir nepieciešams ilgtermiņa finanšu plāns migrācijas un bēgļu krīzes risināšanai, un uzskata, ka arī šim jautājumam ir jāpievēršas, pārskatot DFS; |
| --- | --- |

34.

atgādina, ka budžeta projektā bija paredzēti palielinājumi drošības un migrācijas jomā, tostarp EUR 150 miljonu vērta programma, lai pārceltu 40 000 personas, kurām nepieciešama starptautiska aizsardzība, kā rezultātā Komisija pārsniedza šīs izdevumu kategorijas maksimālo apjomu par EUR 124 miljoniem un ierosināja attiecīgā apmērā izmantot elastības instrumentu; atzinīgi vērtē to, ka Padome ir piekritusi šim nolūkam izmantot elastības instrumentu; tomēr norāda, ka ir nepieciešams ilgtermiņa finanšu plāns migrācijas un bēgļu krīzes risināšanai, un uzskata, ka arī šim jautājumam ir jāpievēršas, pārskatot DFS;

| 35. | ņemot vērā pašreizējās ārkārtējās migrantu un bēgļu plūsmas, nolemj koncentrēt palielinājumus, paredzot tos AMIF; šajā sakarībā stingri atbalsta otro EUR 780 miljonus vērto paketi vēl 120 000 personu pārcelšanai; nolemj iekļaut vajadzīgo finansējumu savā lasījumā un saskaņot pirmo pārcelšanas paketi ar otro, papildus piešķirot EUR 20 miljonus transporta izmaksu segšanai (EUR 500 uz vienu migrantu Itālijai un Grieķijai); apstiprina EUR 79 miljonus vērtu papildu palielinājumu AMIF vispārējai stiprināšanai; uzsver, ka AMIF ir jānodrošina arī pietiekamas finansēšanas iespējas turpmākajos gados; atgādina, ka Iestāžu nolīguma 17. punktā tiek atļauts palielināt visam programmas darbības laikam paredzēto summu par vairāk nekā 10 %, ja rodas jauni, objektīvi ilgtermiņa apstākļi; |
| --- | --- |

35.

ņemot vērā pašreizējās ārkārtējās migrantu un bēgļu plūsmas, nolemj koncentrēt palielinājumus, paredzot tos AMIF; šajā sakarībā stingri atbalsta otro EUR 780 miljonus vērto paketi vēl 120 000 personu pārcelšanai; nolemj iekļaut vajadzīgo finansējumu savā lasījumā un saskaņot pirmo pārcelšanas paketi ar otro, papildus piešķirot EUR 20 miljonus transporta izmaksu segšanai (EUR 500 uz vienu migrantu Itālijai un Grieķijai); apstiprina EUR 79 miljonus vērtu papildu palielinājumu AMIF vispārējai stiprināšanai; uzsver, ka AMIF ir jānodrošina arī pietiekamas finansēšanas iespējas turpmākajos gados; atgādina, ka Iestāžu nolīguma 17. punktā tiek atļauts palielināt visam programmas darbības laikam paredzēto summu par vairāk nekā 10 %, ja rodas jauni, objektīvi ilgtermiņa apstākļi;

| 36. | norāda, ka šādi pasākumi ir tikai pirmais solis, lai pilnībā īstenotu solidaritātes principu, kas ir Savienības pamatā; aicina Komisiju un Padomi pilnībā īstenot iepriekšminētajā Komisijas 2015. gada 23. septembra paziņojumā ierosinātos plānus un skaidri apliecināt apņemšanos nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, kā norādīts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; uzsver saskaņā ar šo hartu īstenotu atgriešanas operāciju pienācīgas finansēšanas un neizraidīšanas principa nozīmību efektīvas atgriešanas politikas nodrošināšanā, kas ļautu novērst un mazināt nelegālu migrāciju; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt bēgļus tuvu viņu piederības valstīm un atvieglot patvēruma procedūras dalībvalstīs; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka šādi pasākumi ir tikai pirmais solis, lai pilnībā īstenotu solidaritātes principu, kas ir Savienības pamatā; aicina Komisiju un Padomi pilnībā īstenot iepriekšminētajā Komisijas 2015. gada 23. septembra paziņojumā ierosinātos plānus un skaidri apliecināt apņemšanos nodrošināt cilvēktiesību ievērošanu, kā norādīts Eiropas Savienības Pamattiesību hartā; uzsver saskaņā ar šo hartu īstenotu atgriešanas operāciju pienācīgas finansēšanas un neizraidīšanas principa nozīmību efektīvas atgriešanas politikas nodrošināšanā, kas ļautu novērst un mazināt nelegālu migrāciju; uzsver, ka ir svarīgi atbalstīt bēgļus tuvu viņu piederības valstīm un atvieglot patvēruma procedūras dalībvalstīs;

| 37. | visbeidzot, nolemj kopumā par EUR 26 miljoniem palielināt finansējumu aģentūrām, kuru uzdevumi ir saistīti ar migrāciju, vislielāko palielinājumu (par EUR 12 miljoniem vairāk nekā budžeta projektā) piešķirot Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO); atgādina, ka šai aģentūrai ir svarīga koordinēšanas loma provizorisko pasākumu īstenošanā starptautiskās aizsardzības jomā un to aizvien biežāk aicina palīdzēt skartajām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

37.

visbeidzot, nolemj kopumā par EUR 26 miljoniem palielināt finansējumu aģentūrām, kuru uzdevumi ir saistīti ar migrāciju, vislielāko palielinājumu (par EUR 12 miljoniem vairāk nekā budžeta projektā) piešķirot Eiropas Patvēruma atbalsta birojam (EASO); atgādina, ka šai aģentūrai ir svarīga koordinēšanas loma provizorisko pasākumu īstenošanā starptautiskās aizsardzības jomā un to aizvien biežāk aicina palīdzēt skartajām dalībvalstīm;

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada 23. septembra paziņojumu un atbilstošos pasākumus, kas iekļauti grozījumu vēstulē Nr. 2/2016, īpaši visvairāk skartajām dalībvalstīm paredzēto papildu ārkārtas finansējumu EUR 600 miljonu apmērā; pauž gandarījumu par to, ka Komisija uzņemas vadošo lomu šajā jomā un līdz ar to apstiprina Parlamenta lasījumā iestrādāto pieeju; ir gatavs izskatīt turpmākus palielinājumus samierināšanas procedūras laikā; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada 23. septembra paziņojumu un atbilstošos pasākumus, kas iekļauti grozījumu vēstulē Nr. 2/2016, īpaši visvairāk skartajām dalībvalstīm paredzēto papildu ārkārtas finansējumu EUR 600 miljonu apmērā; pauž gandarījumu par to, ka Komisija uzņemas vadošo lomu šajā jomā un līdz ar to apstiprina Parlamenta lasījumā iestrādāto pieeju; ir gatavs izskatīt turpmākus palielinājumus samierināšanas procedūras laikā;

| 39. | pauž nožēlu par to, ka Padome samazina saistību apropriācijas par EUR 25,1 miljonu un maksājumu apropriācijas — par EUR 33,6 miljoniem salīdzinājumā ar budžeta projektu; uzskata, ka šie samazinājumi apdraud 3. izdevumu kategorijas programmu un darbību pienācīgu īstenošanu; šajā sakarībā atgādina, ka daži no ierosinātajiem samazinājumiem var šķist nelieli, taču ir jāatceras vairāku svarīgu un vērtīgu programmu salīdzinoši nelielais apmērs, kas tās padara īpaši neaizsargātas samazinājumu gadījumā; tādēļ nolemj atjaunot budžeta projektā norādītās summas; |
| --- | --- |

39.

pauž nožēlu par to, ka Padome samazina saistību apropriācijas par EUR 25,1 miljonu un maksājumu apropriācijas — par EUR 33,6 miljoniem salīdzinājumā ar budžeta projektu; uzskata, ka šie samazinājumi apdraud 3. izdevumu kategorijas programmu un darbību pienācīgu īstenošanu; šajā sakarībā atgādina, ka daži no ierosinātajiem samazinājumiem var šķist nelieli, taču ir jāatceras vairāku svarīgu un vērtīgu programmu salīdzinoši nelielais apmērs, kas tās padara īpaši neaizsargātas samazinājumu gadījumā; tādēļ nolemj atjaunot budžeta projektā norādītās summas;

| 40. | turklāt uzskata par nepieciešamu kopumā par EUR 10,5 miljoniem saistību apropriācijās palielināt finansējumu apakšprogrammām “Kultūra” un “MEDIA”, tostarp ar multividi saistītai rīcībai, ņemot vērā šo apakšprogrammu svarīgo lomu Eiropas galvenās vērtības pārstāvošo kultūras un radošo nozaru atbalstā, kā arī kultūras un radošās nozaru Garantiju fondam, kurš plānots 2016. gadam un paredzēts, lai risinātu izšķiroši svarīgo jautājumu par finansējuma pieejamību MVU un organizācijām, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs; |
| --- | --- |

40.

turklāt uzskata par nepieciešamu kopumā par EUR 10,5 miljoniem saistību apropriācijās palielināt finansējumu apakšprogrammām “Kultūra” un “MEDIA”, tostarp ar multividi saistītai rīcībai, ņemot vērā šo apakšprogrammu svarīgo lomu Eiropas galvenās vērtības pārstāvošo kultūras un radošo nozaru atbalstā, kā arī kultūras un radošās nozaru Garantiju fondam, kurš plānots 2016. gadam un paredzēts, lai risinātu izšķiroši svarīgo jautājumu par finansējuma pieejamību MVU un organizācijām, kas darbojas kultūras un radošajās nozarēs;

| 41. | uzskata par prioritāti arī par EUR 1,5 miljoniem palielināt finansējumu programmai “Eiropa pilsoņiem”, kā arī grozīt šīs programmas budžeta nomenklatūru, izveidojot atsevišķu pozīciju Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanai; |
| --- | --- |

41.

uzskata par prioritāti arī par EUR 1,5 miljoniem palielināt finansējumu programmai “Eiropa pilsoņiem”, kā arī grozīt šīs programmas budžeta nomenklatūru, izveidojot atsevišķu pozīciju Eiropas pilsoņu iniciatīvas īstenošanai;

| 42. | norāda, ka Parlamenta lasījumā iekļautās summas (ietverot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības) par EUR 1 055,1 miljonu pārsniedz 3. izdevumu kategorijas saistību maksimālo apjomu un par EUR 931,1 miljonu — budžeta projektā norādīto summu, kā arī palielina maksājumu apropriācijas par EUR 586,5 miljoniem; tādēļ ierosina izmantot jebkādus DFS paredzētus līdzekļus, lai finansētu ar migrāciju saistīto palielinājumu paketi; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka Parlamenta lasījumā iekļautās summas (ietverot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības) par EUR 1 055,1 miljonu pārsniedz 3. izdevumu kategorijas saistību maksimālo apjomu un par EUR 931,1 miljonu — budžeta projektā norādīto summu, kā arī palielina maksājumu apropriācijas par EUR 586,5 miljoniem; tādēļ ierosina izmantot jebkādus DFS paredzētus līdzekļus, lai finansētu ar migrāciju saistīto palielinājumu paketi;

4. izdevumu kategorija — Globālā Eiropa

| 43. | norāda, ka no visām izdevumu kategorijām Padome visvairāk ir samazinājusi 4. izdevumu kategorijas finansējumu gan saistībās (par EUR 163,4 miljoniem), gan maksājumos (par EUR 450,4 miljoniem); ar pārsteigumu norāda, ka visvairāk skarto pozīciju skaitā ir Eiropas kaimiņattiecību instruments (īpaši nabadzība un drošība Vidusjūras reģiona valstīs), attīstības sadarbības instruments (tostarp ar migrāciju un patvērumu saistītais tematiskais mērķis) un Pirmspievienošanās palīdzības instruments (lai gan kandidātvalstis uzņem ievērojamu skaitu bēgļu vai arī atrodas nozīmīgāko migrācijas plūsmu ceļā); uzsver, ka šāda pieeja ir klajā pretrunā Padomes un Eiropadomes paziņojumiem par programmu migrācijas jomā, bēgļu krīzi un sadarbību ar izcelsmes un tranzīta valstīm; |
| --- | --- |

43.

norāda, ka no visām izdevumu kategorijām Padome visvairāk ir samazinājusi 4. izdevumu kategorijas finansējumu gan saistībās (par EUR 163,4 miljoniem), gan maksājumos (par EUR 450,4 miljoniem); ar pārsteigumu norāda, ka visvairāk skarto pozīciju skaitā ir Eiropas kaimiņattiecību instruments (īpaši nabadzība un drošība Vidusjūras reģiona valstīs), attīstības sadarbības instruments (tostarp ar migrāciju un patvērumu saistītais tematiskais mērķis) un Pirmspievienošanās palīdzības instruments (lai gan kandidātvalstis uzņem ievērojamu skaitu bēgļu vai arī atrodas nozīmīgāko migrācijas plūsmu ceļā); uzsver, ka šāda pieeja ir klajā pretrunā Padomes un Eiropadomes paziņojumiem par programmu migrācijas jomā, bēgļu krīzi un sadarbību ar izcelsmes un tranzīta valstīm;

| 44. | ņemot to vērā, nolemj atjaunot budžeta projektā norādīto apropriāciju apmēru; norāda, ka stāvoklis maksājumu jomā 4. izdevumu kategorijā joprojām rada īpašas bažas, jo tiek pārnests ievērojams neapmaksātu rēķinu uzkrājums un mākslīgi atlikta līgumsaistību uzņemšanās, lai risinātu pastāvīgi nepietiekamā maksājumu apmēra problēmu; tādēļ apstiprina, ka Komisijas ierosinātie maksājumu apropriāciju palielinājumi bija tikai nepieciešamais minimums, nemaz nerunājot par to, ka nepieredzētā migrācijas un bēgļu krīze pa to laiku ir radījusi papildu izaicinājumus Savienības ārējai darbībai; |
| --- | --- |

44.

ņemot to vērā, nolemj atjaunot budžeta projektā norādīto apropriāciju apmēru; norāda, ka stāvoklis maksājumu jomā 4. izdevumu kategorijā joprojām rada īpašas bažas, jo tiek pārnests ievērojams neapmaksātu rēķinu uzkrājums un mākslīgi atlikta līgumsaistību uzņemšanās, lai risinātu pastāvīgi nepietiekamā maksājumu apmēra problēmu; tādēļ apstiprina, ka Komisijas ierosinātie maksājumu apropriāciju palielinājumi bija tikai nepieciešamais minimums, nemaz nerunājot par to, ka nepieredzētā migrācijas un bēgļu krīze pa to laiku ir radījusi papildu izaicinājumus Savienības ārējai darbībai;

| 45. | papildina migrācijai un bēgļu krīzei paredzēto grozījumu paketi, pieņemot mērķorientētus saistību apropriāciju palielinājumus pirmkārt attiecībā uz Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (+ EUR 178,1 miljons), bet arī attīstības sadarbības instrumentu (+ EUR 26,6 miljoni), humāno palīdzību (+ EUR 26 miljoni), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (+ EUR 11,2 miljoni), Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (+ EUR 12,6 miljoni) un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (+ EUR 1 miljons); atbalsta prioritāšu pārvērtēšanu šajās programmās, ja tas ir nepieciešams, lai koncentrētos uz vissvarīgākajām problēmām, tomēr uzsver, ka tas nedrīkst mazināt centienus, kas saistīti ar attiecīgajos juridiskajos pamatos iekļautajiem sākotnējiem mērķiem, tādējādi radot Eiropas kaimiņreģiona valstu vai citu attiecīgo reģionu destabilizācijas risku; atkārtoti norāda, ka ir jāpieņem visaptveroša un uz cilvēktiesībām balstīta pieeja, kas migrāciju sasaista ar attīstību un veicina legālo migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu integrāciju; uzsver, ka ir jāpastiprina sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm un to iesaistīšanās, lai efektīvi risinātu pašreizējo migrācijas krīzi un jo īpaši trešās valstīs pārvietoto personu vajadzības veselības aprūpes un izglītības jomā; tādēļ uzskata šādus palielinājumus par obligāti nepieciešamiem, lai papildus attiecīgajos juridiskajos pamatos iekļautajiem sākotnējiem mērķiem finansētu vēl citas iniciatīvas; |
| --- | --- |

45.

papildina migrācijai un bēgļu krīzei paredzēto grozījumu paketi, pieņemot mērķorientētus saistību apropriāciju palielinājumus pirmkārt attiecībā uz Eiropas kaimiņattiecību instrumentu (+ EUR 178,1 miljons), bet arī attīstības sadarbības instrumentu (+ EUR 26,6 miljoni), humāno palīdzību (+ EUR 26 miljoni), Pirmspievienošanās palīdzības instrumentu (+ EUR 11,2 miljoni), Stabilitātes un miera veicināšanas instrumentu (+ EUR 12,6 miljoni) un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (+ EUR 1 miljons); atbalsta prioritāšu pārvērtēšanu šajās programmās, ja tas ir nepieciešams, lai koncentrētos uz vissvarīgākajām problēmām, tomēr uzsver, ka tas nedrīkst mazināt centienus, kas saistīti ar attiecīgajos juridiskajos pamatos iekļautajiem sākotnējiem mērķiem, tādējādi radot Eiropas kaimiņreģiona valstu vai citu attiecīgo reģionu destabilizācijas risku; atkārtoti norāda, ka ir jāpieņem visaptveroša un uz cilvēktiesībām balstīta pieeja, kas migrāciju sasaista ar attīstību un veicina legālo migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu integrāciju; uzsver, ka ir jāpastiprina sadarbība ar izcelsmes un tranzīta valstīm un to iesaistīšanās, lai efektīvi risinātu pašreizējo migrācijas krīzi un jo īpaši trešās valstīs pārvietoto personu vajadzības veselības aprūpes un izglītības jomā; tādēļ uzskata šādus palielinājumus par obligāti nepieciešamiem, lai papildus attiecīgajos juridiskajos pamatos iekļautajiem sākotnējiem mērķiem finansētu vēl citas iniciatīvas;

| 46. | norāda, ka Savienības Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā un Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā tika izveidoti tāpēc, ka Savienības budžetam trūkst elastīguma un finansējuma, lai ātri un visaptveroši reaģētu uz krīzi; uzsver, ka, veicot DFS pārskatīšanu, ir jāatrod visaptverošāks risinājums, lai no Savienības budžeta sniegtu atbalstu humānajai palīdzībai un attīstībai padarītu efektīvāku un ātrāk pieejamu un lai to veiksmīgi apvienotu ar Eiropas attīstības fonda un dalībvalstu piedāvāto divpusējo palīdzību; prasa paredzēt papildu apropriācijas 4. izdevumu kategorijas programmām, kuras īpaši tiktu izmantotas abu trasta fondu finansējuma palielināšanai, kā arī tūlītējai palīdzības sniegšanai ar UNHCR un Pasaules Pārtikas programmas starpniecību; aicina dalībvalstis pāriet no vārdiem pie darbiem un, ilgāk nekavējoties, individuāli iemaksāt vajadzīgos papildu līdzekļus, lai papildinātu ar trasta fondiem saistīto Savienības finansējumu un novērstu finansējuma trūkumu ANO aģentūrām; norāda, ka iespējamo no trasta fondiem finansējamo projektu saraksts vēl vairāk apgāž Padomes apgalvojumus par absorbcijas spējas trūkumu 4. izdevumu kategorijā; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka Savienības Reģionālais trasta fonds reaģēšanai uz krīzi Sīrijā un Ārkārtas trasta fonds stabilitātes nodrošināšanai un nelikumīgas migrācijas un personu pārvietošanas iemeslu novēršanai Āfrikā tika izveidoti tāpēc, ka Savienības budžetam trūkst elastīguma un finansējuma, lai ātri un visaptveroši reaģētu uz krīzi; uzsver, ka, veicot DFS pārskatīšanu, ir jāatrod visaptverošāks risinājums, lai no Savienības budžeta sniegtu atbalstu humānajai palīdzībai un attīstībai padarītu efektīvāku un ātrāk pieejamu un lai to veiksmīgi apvienotu ar Eiropas attīstības fonda un dalībvalstu piedāvāto divpusējo palīdzību; prasa paredzēt papildu apropriācijas 4. izdevumu kategorijas programmām, kuras īpaši tiktu izmantotas abu trasta fondu finansējuma palielināšanai, kā arī tūlītējai palīdzības sniegšanai ar UNHCR un Pasaules Pārtikas programmas starpniecību; aicina dalībvalstis pāriet no vārdiem pie darbiem un, ilgāk nekavējoties, individuāli iemaksāt vajadzīgos papildu līdzekļus, lai papildinātu ar trasta fondiem saistīto Savienības finansējumu un novērstu finansējuma trūkumu ANO aģentūrām; norāda, ka iespējamo no trasta fondiem finansējamo projektu saraksts vēl vairāk apgāž Padomes apgalvojumus par absorbcijas spējas trūkumu 4. izdevumu kategorijā;

| 47. | par EUR 40 miljoniem palielina budžeta pozīciju, kas paredzēta atbalstam miera procesam un finansiālai palīdzībai Palestīnai un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA); norāda, ka UNRWA ir būtiska loma tā aizvien lielākā skaita palestīniešu bēgļu atbalstīšanā, kuri tieši cieš no Sīrijas krīzes, kas uzliek papildu slogu šai aģentūrai; pauž bažas par finansējuma trūkumu, ar ko saskaras UNRWA, un prasa šīs papildu apropriācijas novirzīt uz tās vispārējo fondu pamatizglītības, sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu atbalstam; |
| --- | --- |

47.

par EUR 40 miljoniem palielina budžeta pozīciju, kas paredzēta atbalstam miera procesam un finansiālai palīdzībai Palestīnai un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA); norāda, ka UNRWA ir būtiska loma tā aizvien lielākā skaita palestīniešu bēgļu atbalstīšanā, kuri tieši cieš no Sīrijas krīzes, kas uzliek papildu slogu šai aģentūrai; pauž bažas par finansējuma trūkumu, ar ko saskaras UNRWA, un prasa šīs papildu apropriācijas novirzīt uz tās vispārējo fondu pamatizglītības, sociālo un veselības aprūpes pakalpojumu atbalstam;

| 48. | atgādina — lai mazinātu humanitārās krīzes radītu negatīvu ilgtermiņa ietekmi, ir būtiski nodrošināt, ka tās skartie bērni turpina iegūt izglītību; tādēļ humānās palīdzības budžetā palielina izglītības atbalstīšanai paredzēto finansējumu, lai tas veidotu 3 %, nevis 1 %, un izvirza mērķi līdz 2019. gadam sasniegt 4 % robežu; |
| --- | --- |

48.

atgādina — lai mazinātu humanitārās krīzes radītu negatīvu ilgtermiņa ietekmi, ir būtiski nodrošināt, ka tās skartie bērni turpina iegūt izglītību; tādēļ humānās palīdzības budžetā palielina izglītības atbalstīšanai paredzēto finansējumu, lai tas veidotu 3 %, nevis 1 %, un izvirza mērķi līdz 2019. gadam sasniegt 4 % robežu;

| 49. | apstiprina KĀDP budžeta simbolisku palielinājumu, lai atbalstītu jebkādu iniciatīvu, kuras mērķis ir iekļaut migrāciju kā atsevišķu elementu KDAP civilajās misijās, vienlaikus pilnībā atbalstot EUNAVFOR Med militāro misiju cīņai pret cilvēku kontrabandistiem un tirgotājiem; |
| --- | --- |

49.

apstiprina KĀDP budžeta simbolisku palielinājumu, lai atbalstītu jebkādu iniciatīvu, kuras mērķis ir iekļaut migrāciju kā atsevišķu elementu KDAP civilajās misijās, vienlaikus pilnībā atbalstot EUNAVFOR Med militāro misiju cīņai pret cilvēku kontrabandistiem un tirgotājiem;

| 50. | atzinīgi vērtē EĀDD patlaban notiekošo pārdomu procesu saistībā ar ES īpašo pārstāvju nākotni un viņu attiecībām ar EĀDD; uzskata, ka jebkādas izmaiņas ES īpašajiem pārstāvjiem paredzētajā budžeta pozīcijā būtu jāveic tikai pēc pašreizējā pārdomu procesa beigām; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē EĀDD patlaban notiekošo pārdomu procesu saistībā ar ES īpašo pārstāvju nākotni un viņu attiecībām ar EĀDD; uzskata, ka jebkādas izmaiņas ES īpašajiem pārstāvjiem paredzētajā budžeta pozīcijā būtu jāveic tikai pēc pašreizējā pārdomu procesa beigām;

| 51. | uzskata, ka ir jāpalielina apropriācijas Kipras turku kopienas budžeta pozīcijai (+EUR 2 miljoni), lai izlēmīgi turpinātu un intensificētu Kiprā bezvēsts pazudušo personu komitejas darbu un atbalstītu divkopienu Kultūras mantojuma tehnisko komiteju, tādējādi veicinot abu kopienu savstarpēju uzticēšanos un samierināšanos; |
| --- | --- |

51.

uzskata, ka ir jāpalielina apropriācijas Kipras turku kopienas budžeta pozīcijai (+EUR 2 miljoni), lai izlēmīgi turpinātu un intensificētu Kiprā bezvēsts pazudušo personu komitejas darbu un atbalstītu divkopienu Kultūras mantojuma tehnisko komiteju, tādējādi veicinot abu kopienu savstarpēju uzticēšanos un samierināšanos;

| 52. | uzsver — lai īstenotu PTO valstu ministru 9. konferencē saskaņoto tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu, būs vajadzīgs lielāks atbalsta finansējums vismazāk attīstītajām un jaunattīstības valstīm; uzsver, ka vajadzīgi saskaņoti Komisijas un dalībvalstu centieni attiecībā uz starptautiskajām finanšu iestādēm, lai novērstu tirdzniecības atbalstam un daudzpusējām iniciatīvām paredzēto apropriāciju samazinājumu un pārkāpumus saistībā ar sadarbību ar atsevišķiem partneriem, kā rezultātā samazinās izdevumu lietderība, kā arī lai nodrošinātu, ka tirdzniecības atvieglošanas nolīgums sekmē attīstību; |
| --- | --- |

52.

uzsver — lai īstenotu PTO valstu ministru 9. konferencē saskaņoto tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu, būs vajadzīgs lielāks atbalsta finansējums vismazāk attīstītajām un jaunattīstības valstīm; uzsver, ka vajadzīgi saskaņoti Komisijas un dalībvalstu centieni attiecībā uz starptautiskajām finanšu iestādēm, lai novērstu tirdzniecības atbalstam un daudzpusējām iniciatīvām paredzēto apropriāciju samazinājumu un pārkāpumus saistībā ar sadarbību ar atsevišķiem partneriem, kā rezultātā samazinās izdevumu lietderība, kā arī lai nodrošinātu, ka tirdzniecības atvieglošanas nolīgums sekmē attīstību;

| 53. | nolemj pilnībā izmantot rezervi EUR 261,3 miljonu apmērā, kas budžeta projektā atstāta līdz 4. izdevumu kategorijas saistību apropriāciju maksimālajam apjomam, izmantojot to arī izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, un šajā posmā neveikt tālākus pasākumus; par EUR 132,5 miljoniem palielina arī maksājumu apropriācijas; ar nepacietību gaida rezultatīvu samierināšanas procedūru, kuras pamatā būs šie grozījumi, ņemot vērā arī grozījumu vēstuli Nr. 2/2016; tomēr uzsver, ka ar šo maksimālo apjomu var nepietikt, jo tas ir noteikts krietni pirms nozīmīgajiem notikumiem Ukrainā, Sīrijā, Tunisijā un visās kaimiņvalstīs, Tuvajos Austrumos un Āfrikā kopumā; tādēļ prasa pilnībā izmantot ārkārtas rezerves potenciālu un pieļauj arī DFS paredzēto elastības nodrošināšanas noteikumu turpmāku izmantošanu, lai risinātu migrācijas un bēgļu krīzes ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

53.

nolemj pilnībā izmantot rezervi EUR 261,3 miljonu apmērā, kas budžeta projektā atstāta līdz 4. izdevumu kategorijas saistību apropriāciju maksimālajam apjomam, izmantojot to arī izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, un šajā posmā neveikt tālākus pasākumus; par EUR 132,5 miljoniem palielina arī maksājumu apropriācijas; ar nepacietību gaida rezultatīvu samierināšanas procedūru, kuras pamatā būs šie grozījumi, ņemot vērā arī grozījumu vēstuli Nr. 2/2016; tomēr uzsver, ka ar šo maksimālo apjomu var nepietikt, jo tas ir noteikts krietni pirms nozīmīgajiem notikumiem Ukrainā, Sīrijā, Tunisijā un visās kaimiņvalstīs, Tuvajos Austrumos un Āfrikā kopumā; tādēļ prasa pilnībā izmantot ārkārtas rezerves potenciālu un pieļauj arī DFS paredzēto elastības nodrošināšanas noteikumu turpmāku izmantošanu, lai risinātu migrācijas un bēgļu krīzes ārējo dimensiju;

5. izdevumu kategorija — Administrācija; pārējās izdevumu kategorijas — administratīvie un pētniecības atbalsta izdevumi

| 54. | norāda, ka Padome šajā izdevumu kategorijā ir veikusi samazinājumus EUR 31,2 miljonu apmērā, no kuriem EUR 19,3 miljoni attiecas uz Komisijas administratīvo budžetu, proti, ēkām, aprīkojumu un galvenokārt darbiniekiem, jo samazinājuma standarta vienotā likme ir palielināta līdz 4,3 %; neredz pamatu Padomes nostājai un atgādina, ka, ņemot vērā pastāvīgo taupības politiku pēdējos gados, Komisija administratīvos izdevumus 2016. gadam ierosināja, pierēķinot praktiski tikai gaidāmo inflācijas līmeni, proti, tie bija stabili reālā izteiksmē, un ka Komisija pastāvīgi samazina darbinieku skaitu; |
| --- | --- |

54.

norāda, ka Padome šajā izdevumu kategorijā ir veikusi samazinājumus EUR 31,2 miljonu apmērā, no kuriem EUR 19,3 miljoni attiecas uz Komisijas administratīvo budžetu, proti, ēkām, aprīkojumu un galvenokārt darbiniekiem, jo samazinājuma standarta vienotā likme ir palielināta līdz 4,3 %; neredz pamatu Padomes nostājai un atgādina, ka, ņemot vērā pastāvīgo taupības politiku pēdējos gados, Komisija administratīvos izdevumus 2016. gadam ierosināja, pierēķinot praktiski tikai gaidāmo inflācijas līmeni, proti, tie bija stabili reālā izteiksmē, un ka Komisija pastāvīgi samazina darbinieku skaitu;

| 55. | turklāt uzskata šos samazinājumus par patvaļīgiem, ņemot vērā šāda veida izdevumu paredzamību, jo tos lielā mērā nosaka līgumsaistības, un ņemot vērā to ļoti augsto izpildes līmeni, kā ziņojusi Komisija; īpaši norāda, ka Komisijas štatu saraksta aizpildītība sasniedza rekordaugstu līmeni 2015. gada 1. aprīlī, kad 97,8 % vietu bija faktiski aizpildītas; pauž nožēlu par to, ka papildus tam citās izdevumu kategorijās, ne 5. izdevumu kategorijā, Padome samazināja administratīvos un pētniecības atbalsta izdevumus par kopumā EUR 28 miljoniem, lai gan tiem ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu programmu veiksmīgu īstenošanu dažādās Savienības politikas jomās; |
| --- | --- |

55.

turklāt uzskata šos samazinājumus par patvaļīgiem, ņemot vērā šāda veida izdevumu paredzamību, jo tos lielā mērā nosaka līgumsaistības, un ņemot vērā to ļoti augsto izpildes līmeni, kā ziņojusi Komisija; īpaši norāda, ka Komisijas štatu saraksta aizpildītība sasniedza rekordaugstu līmeni 2015. gada 1. aprīlī, kad 97,8 % vietu bija faktiski aizpildītas; pauž nožēlu par to, ka papildus tam citās izdevumu kategorijās, ne 5. izdevumu kategorijā, Padome samazināja administratīvos un pētniecības atbalsta izdevumus par kopumā EUR 28 miljoniem, lai gan tiem ir svarīga nozīme, lai nodrošinātu programmu veiksmīgu īstenošanu dažādās Savienības politikas jomās;

| 56. | līdz ar to nolemj atjaunot budžeta projektā norādītās summas visās administratīvo un pētniecības atbalsta izdevumu pozīcijās politikas jomās un visās 5. izdevumu kategorijas pozīcijās, kuras Padome ir samazinājusi, kā arī apstiprināt nelielu skaitu mazu palielinājumu; |
| --- | --- |

56.

līdz ar to nolemj atjaunot budžeta projektā norādītās summas visās administratīvo un pētniecības atbalsta izdevumu pozīcijās politikas jomās un visās 5. izdevumu kategorijas pozīcijās, kuras Padome ir samazinājusi, kā arī apstiprināt nelielu skaitu mazu palielinājumu;

| 57. | mudina Komisiju nodrošināt, lai OLAF Uzraudzības komitejas un tās sekretariāta apvienotais budžets tiktu norādīts atsevišķā OLAF 2016. gada budžeta pozīcijā; |
| --- | --- |

57.

mudina Komisiju nodrošināt, lai OLAF Uzraudzības komitejas un tās sekretariāta apvienotais budžets tiktu norādīts atsevišķā OLAF 2016. gada budžeta pozīcijā;

Aģentūras

| 58. | principā atbalsta Komisijas aplēses par aģentūru budžeta vajadzībām; norāda, ka Komisija jau ir ievērojami samazinājusi lielākās daļas aģentūru sākotnējos pieprasījumus; |
| --- | --- |

58.

principā atbalsta Komisijas aplēses par aģentūru budžeta vajadzībām; norāda, ka Komisija jau ir ievērojami samazinājusi lielākās daļas aģentūru sākotnējos pieprasījumus;

| 59. | tādēļ uzskata, ka jebkādi turpmāki Padomes ierosināti samazinājumi varētu apdraudēt aģentūru pienācīgu darbību un tās nevarētu pildīt uzdevumus, ko tām uzticējis likumdevējs; |
| --- | --- |

59.

tādēļ uzskata, ka jebkādi turpmāki Padomes ierosināti samazinājumi varētu apdraudēt aģentūru pienācīgu darbību un tās nevarētu pildīt uzdevumus, ko tām uzticējis likumdevējs;

| 60. | nolemj kopējās migrācijas paketes ietvaros palielināt apropriācijas svarīgākajām aģentūrām, kuras darbojas šajā jomā, proti, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam, Frontex, Eiropolam, Eurojust, eu.LISA, CEPOL un Pamattiesību aģentūrai, kopumā par EUR 26 miljoniem, jo šīm aģentūrām ir būtiska nozīme pašreizējās akūtās migrācijas plūsmu problēmas efektīvā risināšanā; atzinīgi vērtē budžeta grozījumā Nr. 7/2015 paredzētās papildu apropriācijas un 120 papildu štata vietu iekļaušanu aģentūru štatu sarakstos un sagaida, ka šis lēmums ietekmēs arī 2016. gada un turpmāko gadu budžetu; uzsver, ka krīzes situācija strauji pasliktinās un migrācijas plūsmas ārkārtīgi palielinās; mudina Komisiju sniegt atjauninātu un konsolidētu informāciju par aģentūru vajadzībām pirms budžeta samierināšanas procedūras; aicina Komisiju ierosināt vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju tieslietu un iekšlietu aģentūru darbībai: mērķus, misijas, koordināciju, “karsto punktu” izveidi un finanšu resursus; |
| --- | --- |

60.

nolemj kopējās migrācijas paketes ietvaros palielināt apropriācijas svarīgākajām aģentūrām, kuras darbojas šajā jomā, proti, Eiropas Patvēruma atbalsta birojam, Frontex, Eiropolam, Eurojust, eu.LISA, CEPOL un Pamattiesību aģentūrai, kopumā par EUR 26 miljoniem, jo šīm aģentūrām ir būtiska nozīme pašreizējās akūtās migrācijas plūsmu problēmas efektīvā risināšanā; atzinīgi vērtē budžeta grozījumā Nr. 7/2015 paredzētās papildu apropriācijas un 120 papildu štata vietu iekļaušanu aģentūru štatu sarakstos un sagaida, ka šis lēmums ietekmēs arī 2016. gada un turpmāko gadu budžetu; uzsver, ka krīzes situācija strauji pasliktinās un migrācijas plūsmas ārkārtīgi palielinās; mudina Komisiju sniegt atjauninātu un konsolidētu informāciju par aģentūru vajadzībām pirms budžeta samierināšanas procedūras; aicina Komisiju ierosināt vidēja termiņa un ilgtermiņa stratēģiju tieslietu un iekšlietu aģentūru darbībai: mērķus, misijas, koordināciju, “karsto punktu” izveidi un finanšu resursus;

| 61. | nolemj arī palielināt 2016. gada budžeta apropriācijas trijām finanšu uzraudzības aģentūrām, ņemot vērā to paplašinātos pienākumus un lielāko darba slodzi; aicina Komisiju līdz 2017. gadam iesniegt priekšlikumu uz maksām balstītas finansēšanas koncepcijai, kura pilnībā aizstātu pašreizējās dalībvalstu iemaksas, lai tādējādi nodrošinātu Eiropas iestāžu neatkarību no attiecīgajām dalībvalstu iestādēm; |
| --- | --- |

61.

nolemj arī palielināt 2016. gada budžeta apropriācijas trijām finanšu uzraudzības aģentūrām, ņemot vērā to paplašinātos pienākumus un lielāko darba slodzi; aicina Komisiju līdz 2017. gadam iesniegt priekšlikumu uz maksām balstītas finansēšanas koncepcijai, kura pilnībā aizstātu pašreizējās dalībvalstu iemaksas, lai tādējādi nodrošinātu Eiropas iestāžu neatkarību no attiecīgajām dalībvalstu iestādēm;

| 62. | nolemj arī palielināt apropriācijas Energoregulatoru sadarbības aģentūrai, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centram, lai pieejamos resursus labāk saskaņotu ar aģentūru uzdevumiem; |
| --- | --- |

62.

nolemj arī palielināt apropriācijas Energoregulatoru sadarbības aģentūrai, Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūrai un Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centram, lai pieejamos resursus labāk saskaņotu ar aģentūru uzdevumiem;

| 63. | tomēr nevar piekrist Komisijas un Padomes pieejai attiecībā uz aģentūru personālu, tādēļ izdara izmaiņas lielā skaitā štatu sarakstu; vēlreiz uzsver, ka katrai aģentūrai 5 gadu laikā ir jāsamazina štata vietu skaits par 5 %, kā apstiprināts Iestāžu nolīgumā, bet jaunajām štata vietām, kuras nepieciešamas papildu uzdevumu veikšanai saistībā ar politiskām pārmaiņām un jauniem tiesību aktiem kopš 2013. gada, ir jāparedz papildu resursi un tās nedrīkst ņemt vērā, pildot Iestāžu nolīgumā noteikto darbinieku skaita samazināšanas mērķi; |
| --- | --- |

63.

tomēr nevar piekrist Komisijas un Padomes pieejai attiecībā uz aģentūru personālu, tādēļ izdara izmaiņas lielā skaitā štatu sarakstu; vēlreiz uzsver, ka katrai aģentūrai 5 gadu laikā ir jāsamazina štata vietu skaits par 5 %, kā apstiprināts Iestāžu nolīgumā, bet jaunajām štata vietām, kuras nepieciešamas papildu uzdevumu veikšanai saistībā ar politiskām pārmaiņām un jauniem tiesību aktiem kopš 2013. gada, ir jāparedz papildu resursi un tās nedrīkst ņemt vērā, pildot Iestāžu nolīgumā noteikto darbinieku skaita samazināšanas mērķi;

| 64. | tādēļ vēlreiz uzsver, ka iebilst pret aģentūrām paredzēta pārdales fonda koncepciju, bet atkārtoti apstiprina gatavību atbrīvot štata vietas, panākot aģentūrās efektivitātes radītus ietaupījumus ar lielākas administratīvās sadarbības palīdzību vai pat — attiecīgā gadījumā — analizējot apvienošanās iespējas, kā arī apvienojot noteiktas funkcijas ar Komisiju vai kādu citu aģentūru; |
| --- | --- |

64.

tādēļ vēlreiz uzsver, ka iebilst pret aģentūrām paredzēta pārdales fonda koncepciju, bet atkārtoti apstiprina gatavību atbrīvot štata vietas, panākot aģentūrās efektivitātes radītus ietaupījumus ar lielākas administratīvās sadarbības palīdzību vai pat — attiecīgā gadījumā — analizējot apvienošanās iespējas, kā arī apvienojot noteiktas funkcijas ar Komisiju vai kādu citu aģentūru;

| 65. | vēlreiz uzsver, ka nozaru finansētas štata vietas neietekmē Savienības budžetu un tādēļ uz tām nevajadzētu attiecināt darbinieku skaita samazināšanu; uzsver, ka to, kā līdzsvarot mainīgo darba slodzi, neaizpildot visas pieejamās štata vietas, vajadzētu atstāt attiecīgās aģentūras ziņā; |
| --- | --- |

65.

vēlreiz uzsver, ka nozaru finansētas štata vietas neietekmē Savienības budžetu un tādēļ uz tām nevajadzētu attiecināt darbinieku skaita samazināšanu; uzsver, ka to, kā līdzsvarot mainīgo darba slodzi, neaizpildot visas pieejamās štata vietas, vajadzētu atstāt attiecīgās aģentūras ziņā;

| 66. | tādēļ izdara izmaiņas vairākos aģentūru štatu sarakstos, ņemot vērā iepriekš minētās prioritātes, kas saistītas ar personāla apmēra saskaņošanu ar papildu uzdevumiem, savukārt citus štatu sarakstus maina, lai tos vairāk saskaņotu ar reālu 5 % samazinājumu 5 gadu laikā un lai no maksām finansētām štata vietām piemērotu atšķirīgu pieeju; atgādina, ka samazināšana par 5 % piecu gadu laikā tika ieviesta administratīvo izmaksu samazināšanas nolūkā; šajā sakarībā uzsver, ka papildu štata vietas štatu sarakstā nenozīmē, ka uzreiz tiek ietekmēts Savienības budžets, jo aģentūras štata vietas aizpilda, vadoties pēc savām vajadzībām, un tādēļ ne vienmēr visas to štatu sarakstos iekļautās vietas tiek aizpildītas; |
| --- | --- |

66.

tādēļ izdara izmaiņas vairākos aģentūru štatu sarakstos, ņemot vērā iepriekš minētās prioritātes, kas saistītas ar personāla apmēra saskaņošanu ar papildu uzdevumiem, savukārt citus štatu sarakstus maina, lai tos vairāk saskaņotu ar reālu 5 % samazinājumu 5 gadu laikā un lai no maksām finansētām štata vietām piemērotu atšķirīgu pieeju; atgādina, ka samazināšana par 5 % piecu gadu laikā tika ieviesta administratīvo izmaksu samazināšanas nolūkā; šajā sakarībā uzsver, ka papildu štata vietas štatu sarakstā nenozīmē, ka uzreiz tiek ietekmēts Savienības budžets, jo aģentūras štata vietas aizpilda, vadoties pēc savām vajadzībām, un tādēļ ne vienmēr visas to štatu sarakstos iekļautās vietas tiek aizpildītas;

Izmēģinājuma projekti un sagatavošanas darbības

| 67. | pēc iesniegto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību rūpīgas analīzes, ņemot vērā notiekošo projektu un darbību veiksmīguma pakāpi un izslēdzot iniciatīvas, uz kurām jau attiecas spēkā esošie juridiskie pamati, kā arī pilnībā ņemot vērā Komisijas novērtējumu par projektu īstenošanas iespējamību, nolemj pieņemt kompromisa paketi, kurā ir neliels skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, ievērojot arī to, ka ir pieejamas ierobežotas rezerves; |
| --- | --- |

67.

pēc iesniegto izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību rūpīgas analīzes, ņemot vērā notiekošo projektu un darbību veiksmīguma pakāpi un izslēdzot iniciatīvas, uz kurām jau attiecas spēkā esošie juridiskie pamati, kā arī pilnībā ņemot vērā Komisijas novērtējumu par projektu īstenošanas iespējamību, nolemj pieņemt kompromisa paketi, kurā ir neliels skaits izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību, ievērojot arī to, ka ir pieejamas ierobežotas rezerves;

Maksājumi

| 68. | vēlreiz uzsver, cik nozīmīgs ir kopīgais maksājumu plāns 2015.–2016. gadam, par kuru pirms budžeta procedūras vienojās Parlaments, Padome un Komisija un kurš atspoguļo šo triju iestāžu apņemšanos samazināt neizpildīto maksājumu uzkrājumu; norāda, ka visas trīs iestādes vienojās pilnībā sadarboties, lai 2016. gada budžetā apstiprinātu tādu maksājumu apropriāciju apmēru, kas ļauj sasniegt minēto mērķi, un ka Komisija attiecīgi aprēķināja 2016. gadam pieprasītās maksājumu apropriācijas; uzskata, ka jebkādi pasākumi nepārvaldāma maksājumu uzkrājuma ierobežošanai ir jāapvieno ar centieniem panākt produktīvāku viedokļu apmaiņu un uzlabot Padomes, no vienas puses, un Parlamenta un Komisijas, no otras puses, gatavību sadarboties; atgādina, ka saskaņā ar LESD 310. pantu Savienības budžetā ietvertajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarotiem; |
| --- | --- |

68.

vēlreiz uzsver, cik nozīmīgs ir kopīgais maksājumu plāns 2015.–2016. gadam, par kuru pirms budžeta procedūras vienojās Parlaments, Padome un Komisija un kurš atspoguļo šo triju iestāžu apņemšanos samazināt neizpildīto maksājumu uzkrājumu; norāda, ka visas trīs iestādes vienojās pilnībā sadarboties, lai 2016. gada budžetā apstiprinātu tādu maksājumu apropriāciju apmēru, kas ļauj sasniegt minēto mērķi, un ka Komisija attiecīgi aprēķināja 2016. gadam pieprasītās maksājumu apropriācijas; uzskata, ka jebkādi pasākumi nepārvaldāma maksājumu uzkrājuma ierobežošanai ir jāapvieno ar centieniem panākt produktīvāku viedokļu apmaiņu un uzlabot Padomes, no vienas puses, un Parlamenta un Komisijas, no otras puses, gatavību sadarboties; atgādina, ka saskaņā ar LESD 310. pantu Savienības budžetā ietvertajiem ieņēmumiem un izdevumiem ir jābūt līdzsvarotiem;

| 69. | pauž nožēlu, ka Padome, neraugoties uz Komisijas šajā sakarībā ierosinātajiem pieticīgajiem palielinājumiem un pietiekamajām rezervēm, nolēma samazināt maksājumu apropriācijas par EUR 1,4 miljardiem gan pozīcijās, kas saistītas ar programmu pabeigšanu, gan programmās, kuras sāk darboties ar pilnu jaudu, un tādējādi apdraudot “nenormālā” uzkrājuma likvidāciju; atgādina, ka programmām, kurām piemēro tiešu pārvaldību, maksājumu apropriāciju trūkums izpaužas ne tikai neizpildītu maksājumu pieprasījumu uzkrājumā, bet arī mākslīgi aizkavētā programmu īstenošanā, piemēram, atliekot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un/vai jaunu līgumu parakstīšanu; |
| --- | --- |

69.

pauž nožēlu, ka Padome, neraugoties uz Komisijas šajā sakarībā ierosinātajiem pieticīgajiem palielinājumiem un pietiekamajām rezervēm, nolēma samazināt maksājumu apropriācijas par EUR 1,4 miljardiem gan pozīcijās, kas saistītas ar programmu pabeigšanu, gan programmās, kuras sāk darboties ar pilnu jaudu, un tādējādi apdraudot “nenormālā” uzkrājuma likvidāciju; atgādina, ka programmām, kurām piemēro tiešu pārvaldību, maksājumu apropriāciju trūkums izpaužas ne tikai neizpildītu maksājumu pieprasījumu uzkrājumā, bet arī mākslīgi aizkavētā programmu īstenošanā, piemēram, atliekot uzaicinājumus iesniegt priekšlikumus un/vai jaunu līgumu parakstīšanu;

| 70. | nolemj atjaunot budžeta projektā norādītās maksājumu summas visās Padomes samazinātajās pozīcijās, pieņemot, ka maksājumu apmērs, kuru Komisija ierosinājusi budžeta projektā, ir tāds, kāds nepieciešams maksājumu plāna mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

70.

nolemj atjaunot budžeta projektā norādītās maksājumu summas visās Padomes samazinātajās pozīcijās, pieņemot, ka maksājumu apmērs, kuru Komisija ierosinājusi budžeta projektā, ir tāds, kāds nepieciešams maksājumu plāna mērķu sasniegšanai;

| 71. | piemērojot atbilstošu koeficientu, palielina maksājumu apropriācijas visās tajās pozīcijās, kurās ir grozīts saistību apropriāciju apmērs, ņemot vērā jomas, kurām raksturīga strauja līdzekļu izmaksa vai liela steidzamība, piemēram, “Erasmus+”, abas pārcelšanas sistēmas, UNRWA un humānā palīdzība; palielina maksājumu apropriācijas par vēl EUR 1 miljardu, lai ar jaunām apropriācijām pilnībā segtu Grieķijai paredzēto maksājumu agrāku piešķiršanu; ņemot vērā iepriekšējo izpildes līmeni, nolemj arī palielināt maksājumus Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam; |
| --- | --- |

71.

piemērojot atbilstošu koeficientu, palielina maksājumu apropriācijas visās tajās pozīcijās, kurās ir grozīts saistību apropriāciju apmērs, ņemot vērā jomas, kurām raksturīga strauja līdzekļu izmaksa vai liela steidzamība, piemēram, “Erasmus+”, abas pārcelšanas sistēmas, UNRWA un humānā palīdzība; palielina maksājumu apropriācijas par vēl EUR 1 miljardu, lai ar jaunām apropriācijām pilnībā segtu Grieķijai paredzēto maksājumu agrāku piešķiršanu; ņemot vērā iepriekšējo izpildes līmeni, nolemj arī palielināt maksājumus Eiropas Globalizācijas pielāgošanās fondam;

Pārējās iedaļas

I iedaļa — Eiropas Parlaments

| 72. | atgādina, ka Parlamenta 2016. gada tāme tika noteikta EUR 1 823 648 600 apmērā, kas atbilst palielinājumam par 1,6 % salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu; turklāt atgādina, ka EUR 15 miljoni ir īpaši paredzēti steidzamām investīcijām drošībā un kiberdrošībā, tādējādi 2016. gada budžeta kopējais apmērs ir EUR 1 838 648 600; |
| --- | --- |

72.

atgādina, ka Parlamenta 2016. gada tāme tika noteikta EUR 1 823 648 600 apmērā, kas atbilst palielinājumam par 1,6 % salīdzinājumā ar 2015. gada budžetu; turklāt atgādina, ka EUR 15 miljoni ir īpaši paredzēti steidzamām investīcijām drošībā un kiberdrošībā, tādējādi 2016. gada budžeta kopējais apmērs ir EUR 1 838 648 600;

| 73. | norāda, ka kopš 2015. gada 15. jūnija, kad tika pieņemta Parlamenta 2016. gada tāme, ir izveidota jauna politiskā grupa un ka šo Parlamentā notikušo strukturālo izmaiņu dēļ ir vajadzīgas papildu apropriācijas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visām politiskajām grupām; |
| --- | --- |

73.

norāda, ka kopš 2015. gada 15. jūnija, kad tika pieņemta Parlamenta 2016. gada tāme, ir izveidota jauna politiskā grupa un ka šo Parlamentā notikušo strukturālo izmaiņu dēļ ir vajadzīgas papildu apropriācijas, lai nodrošinātu vienlīdzīgu attieksmi pret visām politiskajām grupām;

| 74. | pilnībā kompensē šos palielinājumus, samazinot apropriācijas budžeta pozīcijās, kas paredzētas rezervei neparedzētiem izdevumiem, deputātu vispārējai piemaksai, kvalifikācijas celšanai, telpu iekārtošanai, enerģijas patēriņam, datu elektroniskai apstrādei un telekomunikācijām — ieguldījumiem projektos un mēbelēs; |
| --- | --- |

74.

pilnībā kompensē šos palielinājumus, samazinot apropriācijas budžeta pozīcijās, kas paredzētas rezervei neparedzētiem izdevumiem, deputātu vispārējai piemaksai, kvalifikācijas celšanai, telpu iekārtošanai, enerģijas patēriņam, datu elektroniskai apstrādei un telekomunikācijām — ieguldījumiem projektos un mēbelēs;

| 75. | pieņem zināšanai Prezidija 2015. gada 7. septembra secinājumus saistībā ar gaidāmo 2016. gada budžeta lasījumu Parlamentā, kuros ierosināts transponēt budžetā tā nesenos lēmumus un tehniskos pielāgojumus; apstiprina šīs nelielās, Prezidija ierosinātās tehniskās izmaiņas, kuras ietver apropriāciju pielāgojumus, kas neietekmē budžeta kopējo apmēru, un štatu saraksta pielāgojumus, kā arī budžeta nomenklatūras atsevišķu aspektu atjaunināšanu; |
| --- | --- |

75.

pieņem zināšanai Prezidija 2015. gada 7. septembra secinājumus saistībā ar gaidāmo 2016. gada budžeta lasījumu Parlamentā, kuros ierosināts transponēt budžetā tā nesenos lēmumus un tehniskos pielāgojumus; apstiprina šīs nelielās, Prezidija ierosinātās tehniskās izmaiņas, kuras ietver apropriāciju pielāgojumus, kas neietekmē budžeta kopējo apmēru, un štatu saraksta pielāgojumus, kā arī budžeta nomenklatūras atsevišķu aspektu atjaunināšanu;

| 76. | tādēļ nemaina sava 2015. gada 29. aprīļa plenārsēdē pieņemtā 2016. gada budžeta kopējo apmēru, saglabājot to EUR 1 838 648 600 līmenī; |
| --- | --- |

76.

tādēļ nemaina sava 2015. gada 29. aprīļa plenārsēdē pieņemtā 2016. gada budžeta kopējo apmēru, saglabājot to EUR 1 838 648 600 līmenī;

| 77. | uzsver, ka politisko grupu darbs nav administratīvs darbs; šī iemesla dēļ apstiprina, ka uz politisko grupu darbinieku kopējo skaitu nedrīkst attiecināt mērķi samazināt darbinieku skaitu par 5 %, ievērojot lēmumus, ko Parlaments pieņēmis attiecībā uz 2014. finanšu gadu (12), 2015. finanšu gadu (13) un 2016. gada tāmi (14); |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka politisko grupu darbs nav administratīvs darbs; šī iemesla dēļ apstiprina, ka uz politisko grupu darbinieku kopējo skaitu nedrīkst attiecināt mērķi samazināt darbinieku skaitu par 5 %, ievērojot lēmumus, ko Parlaments pieņēmis attiecībā uz 2014. finanšu gadu (12), 2015. finanšu gadu (13) un 2016. gada tāmi (14);

| 78. | atgādina, ka politiskajām grupām kopš 2012. gada nav bijis atļauts pieņemt jaunus darbiniekus un ka to vajadzības iepriekšējos finanšu gados ir tikušas segtas tikai daļēji; |
| --- | --- |

78.

atgādina, ka politiskajām grupām kopš 2012. gada nav bijis atļauts pieņemt jaunus darbiniekus un ka to vajadzības iepriekšējos finanšu gados ir tikušas segtas tikai daļēji;

| 79. | atkārtoti pauž apņemšanos īstenot Iestāžu nolīguma 27. punktu un samazināt savu darbinieku skaitu par 1 %; |
| --- | --- |

79.

atkārtoti pauž apņemšanos īstenot Iestāžu nolīguma 27. punktu un samazināt savu darbinieku skaitu par 1 %;

| 80. | uzsver — lai panāktu ilgtermiņa ietaupījumus Savienības budžetā, Parlamentam un Padomei ir jāpievērš uzmanība nepieciešamībai sagatavot plānu pārejai uz vienu darbavietu, kā to vairākās rezolūcijās ir pieprasījis ievērojams šā Parlamenta deputātu vairākums; |
| --- | --- |

80.

uzsver — lai panāktu ilgtermiņa ietaupījumus Savienības budžetā, Parlamentam un Padomei ir jāpievērš uzmanība nepieciešamībai sagatavot plānu pārejai uz vienu darbavietu, kā to vairākās rezolūcijās ir pieprasījis ievērojams šā Parlamenta deputātu vairākums;

Izmaiņas štatu sarakstā

| 81. | šādi samazina Ģenerālsekretariāta2016. gada štatu sarakstu par 57 vietām (mērķis — samazināt darbinieku skaitu par 1 %): 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 pastāvīga štata vieta un 2 AST4 pagaidu štata vietas; atgādina, ka šī pasākuma ietekme uz budžetu jau tika ņemta vērā, sagatavojot tāmi; |
| --- | --- |

81.

šādi samazina Ģenerālsekretariāta2016. gada štatu sarakstu par 57 vietām (mērķis — samazināt darbinieku skaitu par 1 %): 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 pastāvīga štata vieta un 2 AST4 pagaidu štata vietas; atgādina, ka šī pasākuma ietekme uz budžetu jau tika ņemta vērā, sagatavojot tāmi;

| 82. | saskaņā ar jaunajiem Civildienesta noteikumiem pārveido 80 AST pastāvīgās štata vietas (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 un 5 AST2) par 80 AST/SC1 vietām; |
| --- | --- |

82.

saskaņā ar jaunajiem Civildienesta noteikumiem pārveido 80 AST pastāvīgās štata vietas (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 un 5 AST2) par 80 AST/SC1 vietām;

| 83. | veic šādas tehniskas korekcijas: svītro trīs AST7 vietas un trīs AST6 vietas un pievieno sešas AST5 vietas un svītro štatu saraksta 1. zemsvītras piezīmi, ņemot vērā, ka attiecīgā procedūra pēdējos gados nav tikusi izmantota; |
| --- | --- |

83.

veic šādas tehniskas korekcijas: svītro trīs AST7 vietas un trīs AST6 vietas un pievieno sešas AST5 vietas un svītro štatu saraksta 1. zemsvītras piezīmi, ņemot vērā, ka attiecīgā procedūra pēdējos gados nav tikusi izmantota;

| 84. | atļauj izveidot 43 jaunas pagaidu štata vietas (2AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 un 12 AST1) un paaugstināt vienu AD 10 pagaidu štata vietu par AD 14, ņemot vērā papildu vajadzības, kas saistītas ar jaunas politiskās grupas izveidi; |
| --- | --- |

84.

atļauj izveidot 43 jaunas pagaidu štata vietas (2AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 un 12 AST1) un paaugstināt vienu AD 10 pagaidu štata vietu par AD 14, ņemot vērā papildu vajadzības, kas saistītas ar jaunas politiskās grupas izveidi;

Darbinieku skaita samazināšana par 5 %

| 85. | atgādina, ka Parlaments trešo gadu pēc kārtas īsteno mērķi samazināt darbinieku skaitu par 5 %, pienācīgi ņemot vērā Iestāžu nolīguma burtu un garu; uzsver, ka šajā nolūkā kopš 2014. gada no tā štatu saraksta ir izņemta 171 pastāvīga štata vieta (15); uzsver, ka, lai pilnībā īstenotu mērķi samazināt darbinieku skaitu par 5 %, līdz 2018. gadam būtu jāveic vēl divas ikgadējas samazināšanas par 57 štata vietām (16); |
| --- | --- |

85.

atgādina, ka Parlaments trešo gadu pēc kārtas īsteno mērķi samazināt darbinieku skaitu par 5 %, pienācīgi ņemot vērā Iestāžu nolīguma burtu un garu; uzsver, ka šajā nolūkā kopš 2014. gada no tā štatu saraksta ir izņemta 171 pastāvīga štata vieta (15); uzsver, ka, lai pilnībā īstenotu mērķi samazināt darbinieku skaitu par 5 %, līdz 2018. gadam būtu jāveic vēl divas ikgadējas samazināšanas par 57 štata vietām (16);

| 86. | uzsver, ka saskaņā ar Iestāžu nolīguma 27. punktu 5 % samazinājuma mērķis ir samazināt darbinieku skaitu salīdzinājumā ar štatu sarakstu 2013. gada 1. janvārī, lai kompensētu darba laika pagarināšanu no 37,5 stundām līdz 40 stundām nedēļā; uzskata, ka šis samazinājums ir jāpiemēro konstantai darba slodzei un tādēļ, veicot aprēķinus, to nedrīkst attiecināt uz jauniem pienākumiem un uzdevumiem; |
| --- | --- |

86.

uzsver, ka saskaņā ar Iestāžu nolīguma 27. punktu 5 % samazinājuma mērķis ir samazināt darbinieku skaitu salīdzinājumā ar štatu sarakstu 2013. gada 1. janvārī, lai kompensētu darba laika pagarināšanu no 37,5 stundām līdz 40 stundām nedēļā; uzskata, ka šis samazinājums ir jāpiemēro konstantai darba slodzei un tādēļ, veicot aprēķinus, to nedrīkst attiecināt uz jauniem pienākumiem un uzdevumiem;

| 87. | norāda — atbilstoši Parlamenta paplašinātajām prerogatīvām un jaunajiem uzdevumiem kopš 2013. gada un svarīgām strukturālām izmaiņām, tādām kā internalizācijas procesi, kad darbiniekus pēc iespējas nodrošināja ar iekšējas pārcelšanas palīdzību, jaunas štata vietas tika veidotas tikai tad, kad tas bija ļoti nepieciešams; nolemj uz šīm papildu vietām neattiecināt centienus samazināt darbinieku skaitu par 5 %; |
| --- | --- |

87.

norāda — atbilstoši Parlamenta paplašinātajām prerogatīvām un jaunajiem uzdevumiem kopš 2013. gada un svarīgām strukturālām izmaiņām, tādām kā internalizācijas procesi, kad darbiniekus pēc iespējas nodrošināja ar iekšējas pārcelšanas palīdzību, jaunas štata vietas tika veidotas tikai tad, kad tas bija ļoti nepieciešams; nolemj uz šīm papildu vietām neattiecināt centienus samazināt darbinieku skaitu par 5 %;

| 88. | mudina Komisiju, kad tā uzrauga, kā Parlaments īsteno darbinieku skaita samazināšanas mērķi, ņemt vērā jaunos papildu apsvērumus, tādus kā pastāvīga darba slodze, politiskajām grupām piemērotais izņēmums, internalizācija, kuru kompensē samazinājumi ārējo pakalpojumu budžeta pozīcijās, kā arī jaunas prerogatīvas un uzdevumi; |
| --- | --- |

88.

mudina Komisiju, kad tā uzrauga, kā Parlaments īsteno darbinieku skaita samazināšanas mērķi, ņemt vērā jaunos papildu apsvērumus, tādus kā pastāvīga darba slodze, politiskajām grupām piemērotais izņēmums, internalizācija, kuru kompensē samazinājumi ārējo pakalpojumu budžeta pozīcijās, kā arī jaunas prerogatīvas un uzdevumi;

| 89. | uzsver, ka darbinieku skaita samazināšanai par 5 % nevajadzētu apdraudēt pienācīgu Parlamenta darbību un tā pamatpilnvaru īstenošanu, kā arī nevajadzētu ietekmēt tā izcilību likumdošanas jomā vai deputātu un darbinieku darba apstākļus; |
| --- | --- |

89.

uzsver, ka darbinieku skaita samazināšanai par 5 % nevajadzētu apdraudēt pienācīgu Parlamenta darbību un tā pamatpilnvaru īstenošanu, kā arī nevajadzētu ietekmēt tā izcilību likumdošanas jomā vai deputātu un darbinieku darba apstākļus;

| 90. | atgādina, ka nekāda vienošanās nevar atņemt Eiropas Parlamentam un Padomei suverēno brīvību veikt izvērtējumu un pilnvaras katru gadu lemt par budžeta saturu; |
| --- | --- |

90.

atgādina, ka nekāda vienošanās nevar atņemt Eiropas Parlamentam un Padomei suverēno brīvību veikt izvērtējumu un pilnvaras katru gadu lemt par budžeta saturu;

Citi ar darbiniekiem saistīti jautājumi

| 91. | atgādina, ka jaunu štata vietu nepieciešamība Ģenerālsekretariātā būtu jāsedz ar darbinieku iekšēju pārcelšanu, ja vien jaunu vietu izveides nepieciešamība nav pienācīgi pamatota un apliecināta; |
| --- | --- |

91.

atgādina, ka jaunu štata vietu nepieciešamība Ģenerālsekretariātā būtu jāsedz ar darbinieku iekšēju pārcelšanu, ja vien jaunu vietu izveides nepieciešamība nav pienācīgi pamatota un apliecināta;

| 92. | atgādina, ka jebkādai Parlamenta darba vai procedūru reorganizācijai nevajadzētu pasliktināt darbinieku darba apstākļus vai sociālās tiesības neatkarīgi no ieņemamā amata; |
| --- | --- |

92.

atgādina, ka jebkādai Parlamenta darba vai procedūru reorganizācijai nevajadzētu pasliktināt darbinieku darba apstākļus vai sociālās tiesības neatkarīgi no ieņemamā amata;

| 93. | atkārtoti norāda — lai nodrošinātu deputātiem pienācīgu atbalstu parlamentāro darbību veikšanā, ir nepieciešams rast jaunu līdzsvaru starp reģistrēto deputātu palīgu un vietējo palīgu skaitu; pieņem zināšanai, ka ģenerālsekretārs šī mērķa sasniegšanai ir iesniedzis Prezidijam priekšlikumu; atzīmē Prezidijā panākto vienošanos, kas pēc būtības atbilst Parlamenta prasītajam iepriekš minētajā 2015. gada 29. aprīļa rezolūcijā par Parlamenta tāmi; atzinīgi vērtē lēmumu nekavējoties īstenot šo vienošanos. |
| --- | --- |

93.

atkārtoti norāda — lai nodrošinātu deputātiem pienācīgu atbalstu parlamentāro darbību veikšanā, ir nepieciešams rast jaunu līdzsvaru starp reģistrēto deputātu palīgu un vietējo palīgu skaitu; pieņem zināšanai, ka ģenerālsekretārs šī mērķa sasniegšanai ir iesniedzis Prezidijam priekšlikumu; atzīmē Prezidijā panākto vienošanos, kas pēc būtības atbilst Parlamenta prasītajam iepriekš minētajā 2015. gada 29. aprīļa rezolūcijā par Parlamenta tāmi; atzinīgi vērtē lēmumu nekavējoties īstenot šo vienošanos.

| 94. | atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt daudzvalodību Parlamenta darbā, saglabājot augstus standartus mutiskās un rakstiskās tulkošanas jomā; aicina ģenerālsekretāru iesniegt Budžeta komitejai tās analīzes un novērtējuma rezultātus, ko viņš uzsāka pēc tam, kad neizdevās panākt vienošanos par jaunajiem tulku darba apstākļiem (2015. gada pavasarī); sagaida, ka ģenerālsekretārs liks lietā visu vajadzīgo elastību, lai deputātiem nodrošinātu augstas kvalitātes mutiskās un rakstiskās tulkošanas pakalpojumus; |
| --- | --- |

94.

atkārtoti pauž apņemšanos atbalstīt daudzvalodību Parlamenta darbā, saglabājot augstus standartus mutiskās un rakstiskās tulkošanas jomā; aicina ģenerālsekretāru iesniegt Budžeta komitejai tās analīzes un novērtējuma rezultātus, ko viņš uzsāka pēc tam, kad neizdevās panākt vienošanos par jaunajiem tulku darba apstākļiem (2015. gada pavasarī); sagaida, ka ģenerālsekretārs liks lietā visu vajadzīgo elastību, lai deputātiem nodrošinātu augstas kvalitātes mutiskās un rakstiskās tulkošanas pakalpojumus;

| 95. | aicina ģenerālsekretāru sniegt detalizētu pārskatu par visām Parlamenta štata vietām 2014.–2016. gadā, tostarp vietu sadalījumu pa dienestiem, kategorijām un līguma veidiem; |
| --- | --- |

95.

aicina ģenerālsekretāru sniegt detalizētu pārskatu par visām Parlamenta štata vietām 2014.–2016. gadā, tostarp vietu sadalījumu pa dienestiem, kategorijām un līguma veidiem;

Nekustamā īpašuma politika

| 96. | atgādina, ka Budžeta komiteja būtu regulāri jāinformē par jauniem pavērsieniem Parlamenta ēku politikā un ar to būtu savlaicīgi, t. i., pirms līguma slēgšanas, jāapspriežas saistībā ar visiem ēku projektiem, kuri ietekmē budžetu; apstiprina, ka visu ēku projektu finansiālā ietekme tiks cieši uzraudzīta; |
| --- | --- |

96.

atgādina, ka Budžeta komiteja būtu regulāri jāinformē par jauniem pavērsieniem Parlamenta ēku politikā un ar to būtu savlaicīgi, t. i., pirms līguma slēgšanas, jāapspriežas saistībā ar visiem ēku projektiem, kuri ietekmē budžetu; apstiprina, ka visu ēku projektu finansiālā ietekme tiks cieši uzraudzīta;

| 97. | uzskata, ka ar ēku projektiem saistītie lēmumi būtu jāpieņem pārredzamā lēmumu pieņemšanas procesā; |
| --- | --- |

97.

uzskata, ka ar ēku projektiem saistītie lēmumi būtu jāpieņem pārredzamā lēmumu pieņemšanas procesā;

| 98. | vēlreiz atkārto prasību iesniegt Budžeta komitejai jaunu vidēja termiņa stratēģiju ēku politikas jomā pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2016. gada sākumā, gatavojoties Parlamenta 2017. finanšu gada tāmes izstrādei; aicina ģenerālsekretāru laicīgi pirms budžeta lasījuma Parlamentā 2016. gada rudenī iesniegt Budžeta komitejai iespējamu ilgtermiņa stratēģiju laikposmam līdz 2025. gadam; |
| --- | --- |

98.

vēlreiz atkārto prasību iesniegt Budžeta komitejai jaunu vidēja termiņa stratēģiju ēku politikas jomā pēc iespējas drīzāk un ne vēlāk kā 2016. gada sākumā, gatavojoties Parlamenta 2017. finanšu gada tāmes izstrādei; aicina ģenerālsekretāru laicīgi pirms budžeta lasījuma Parlamentā 2016. gada rudenī iesniegt Budžeta komitejai iespējamu ilgtermiņa stratēģiju laikposmam līdz 2025. gadam;

| 99. | norāda, ka kopš 2014. gada nav nodrošinātas apropriācijas investīcijām Konrad Adenauer ēkas (KAD) celtniecībā Luksemburgā; atgādina, ka 2016. gada tāme ietvēra tikai apropriācijas to darbu un pakalpojumu segšanai, kuri tieši jāapmaksā Parlamentam — galvenokārt projekta pārvaldībai, tehniskajām ekspertīzēm un konsultācijām; aicina ģenerālsekretāru līdz šī gada beigām novērtēt 2015. gada budžetā neizlietoto līdzekļu apmēru un novirzīt tos KAD projektam, izmantojot pārvietojuma pieprasījumu 2015. gada beigās, lai pēc iespējas novērstu turpmākus ar ēkām saistītus procentu maksājumus; |
| --- | --- |

99.

norāda, ka kopš 2014. gada nav nodrošinātas apropriācijas investīcijām Konrad Adenauer ēkas (KAD) celtniecībā Luksemburgā; atgādina, ka 2016. gada tāme ietvēra tikai apropriācijas to darbu un pakalpojumu segšanai, kuri tieši jāapmaksā Parlamentam — galvenokārt projekta pārvaldībai, tehniskajām ekspertīzēm un konsultācijām; aicina ģenerālsekretāru līdz šī gada beigām novērtēt 2015. gada budžetā neizlietoto līdzekļu apmēru un novirzīt tos KAD projektam, izmantojot pārvietojuma pieprasījumu 2015. gada beigās, lai pēc iespējas novērstu turpmākus ar ēkām saistītus procentu maksājumus;

Deputātu izdevumi

| 100. | atgādina aicinājumu nodrošināt lielāku pārredzamību saistībā ar deputātiem paredzēto piemaksu par vispārējiem izdevumiem; aicina Parlamenta Prezidiju definēt precīzākus noteikumus par pārskatatbildību attiecībā uz izdevumiem, kurus drīkst segt no minētās piemaksas, taču tas nedrīkst radīt papildu izmaksas Parlamentam; |
| --- | --- |

100.

atgādina aicinājumu nodrošināt lielāku pārredzamību saistībā ar deputātiem paredzēto piemaksu par vispārējiem izdevumiem; aicina Parlamenta Prezidiju definēt precīzākus noteikumus par pārskatatbildību attiecībā uz izdevumiem, kurus drīkst segt no minētās piemaksas, taču tas nedrīkst radīt papildu izmaksas Parlamentam;

| 101. | prasa izvērtēt rezultātus, kādus devusi apvienotās darba grupas izraudzītā brīvprātības pieeja nolūkā ierobežot deputātu un darbinieku lidojumus biznesa klasē, kā arī iespējamos veidus, kā panākt izdevīgākus tarifus, lai samazinātu deputātu un darbinieku ceļa izdevumus; |
| --- | --- |

101.

prasa izvērtēt rezultātus, kādus devusi apvienotās darba grupas izraudzītā brīvprātības pieeja nolūkā ierobežot deputātu un darbinieku lidojumus biznesa klasē, kā arī iespējamos veidus, kā panākt izdevīgākus tarifus, lai samazinātu deputātu un darbinieku ceļa izdevumus;

IV iedaļa — Tiesa

| 102. | pauž nožēlu, ka neraugoties uz aizvien pieaugošo Vispārējās tiesas darba slodzi un plānoto reformu, Komisija ir samazinājusi darbinieku skaitu par 20 vietām, tādējādi riskējot ar darba sastrēgumu veidošanos un apdraudot netraucētu un ātru tiesiskuma nodrošināšanu; tādēļ nolemj atjaunot Tiesas sākotnēji pieprasītās 20 štata vietas; |
| --- | --- |

102.

pauž nožēlu, ka neraugoties uz aizvien pieaugošo Vispārējās tiesas darba slodzi un plānoto reformu, Komisija ir samazinājusi darbinieku skaitu par 20 vietām, tādējādi riskējot ar darba sastrēgumu veidošanos un apdraudot netraucētu un ātru tiesiskuma nodrošināšanu; tādēļ nolemj atjaunot Tiesas sākotnēji pieprasītās 20 štata vietas;

| 103. | pauž nožēlu, ka Padome ir palielinājusi darbinieku atalgojumam piemērojamo standarta samazinājuma likmi no 2,5 % līdz 3,2 %, kas atbilst samazinājumam par EUR 1,55 miljoniem un ir pretrunā Tiesas štata vietu ārkārtīgi augstajam aizpildītības līmenim (98 % 2014. gada beigās) un augstajam budžeta izpildes līmenim (99 % 2014. gadā); tādēļ nosaka standarta samazinājuma likmi budžeta projektā norādītajā apmērā un atceļ ar šo likmi saistīto apropriāciju samazinājumu, lai nodrošinātu, ka Tiesa spēj pienācīgi tikt galā ar lietu skaita ievērojamo palielinājumu un pilnībā izmantot tai piešķirtās štata vietas; |
| --- | --- |

103.

pauž nožēlu, ka Padome ir palielinājusi darbinieku atalgojumam piemērojamo standarta samazinājuma likmi no 2,5 % līdz 3,2 %, kas atbilst samazinājumam par EUR 1,55 miljoniem un ir pretrunā Tiesas štata vietu ārkārtīgi augstajam aizpildītības līmenim (98 % 2014. gada beigās) un augstajam budžeta izpildes līmenim (99 % 2014. gadā); tādēļ nosaka standarta samazinājuma likmi budžeta projektā norādītajā apmērā un atceļ ar šo likmi saistīto apropriāciju samazinājumu, lai nodrošinātu, ka Tiesa spēj pienācīgi tikt galā ar lietu skaita ievērojamo palielinājumu un pilnībā izmantot tai piešķirtās štata vietas;

| 104. | turklāt nolemj atjaunot septiņas Tiesas sākotnēji pieprasītās štata vietas, lai tā spētu izpildīt divkāršo prasību nostiprināt Tiesas drošuma un drošības nodaļu nolūkā labāk aizsargāt darbiniekus, apmeklētājus un dokumentus, un vienlaikus īstenotu Vispārējās tiesas reglamenta jauno 105. pantu, kurā prasīts izveidot ļoti drošu sistēmu, kura ļautu konkrētās lietās iesaistītām pusēm nodrošināt informāciju un materiālus, kas saistīti ar Savienības vai dalībvalstu drošību vai to starptautiskajām attiecībām; |
| --- | --- |

104.

turklāt nolemj atjaunot septiņas Tiesas sākotnēji pieprasītās štata vietas, lai tā spētu izpildīt divkāršo prasību nostiprināt Tiesas drošuma un drošības nodaļu nolūkā labāk aizsargāt darbiniekus, apmeklētājus un dokumentus, un vienlaikus īstenotu Vispārējās tiesas reglamenta jauno 105. pantu, kurā prasīts izveidot ļoti drošu sistēmu, kura ļautu konkrētās lietās iesaistītām pusēm nodrošināt informāciju un materiālus, kas saistīti ar Savienības vai dalībvalstu drošību vai to starptautiskajām attiecībām;

| 105. | šajā pašā sakarībā uzsver, ka drošībai un Tiesas ēku novērošanai ir nepieciešami resursi, un tādēļ nolemj šajā jomā atjaunot summas, kuras Padome ierosināja samazināt, līdz budžeta projektā norādītajam apmēram; |
| --- | --- |

105.

šajā pašā sakarībā uzsver, ka drošībai un Tiesas ēku novērošanai ir nepieciešami resursi, un tādēļ nolemj šajā jomā atjaunot summas, kuras Padome ierosināja samazināt, līdz budžeta projektā norādītajam apmēram;

| 106. | atceļ pašreizējo komandējumiem paredzēto rezervi un aizstāj to ar jaunu, kurā iekļautie līdzekļi būs pieejami, tiklīdz Tiesa publicēs informāciju par tiesnešu ārējo darbību, kā Parlaments to pieprasījis rezolūcijā par Tiesas 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (17); |
| --- | --- |

106.

atceļ pašreizējo komandējumiem paredzēto rezervi un aizstāj to ar jaunu, kurā iekļautie līdzekļi būs pieejami, tiklīdz Tiesa publicēs informāciju par tiesnešu ārējo darbību, kā Parlaments to pieprasījis rezolūcijā par Tiesas 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (17);

V iedaļa — Revīzijas palāta

| 107. | nosaka standarta samazinājuma likmi sākotnējā apmērā, proti, 2,76 %, lai Revīzijas palāta varētu segt ar štatu sarakstu saistītās vajadzības; |
| --- | --- |

107.

nosaka standarta samazinājuma likmi sākotnējā apmērā, proti, 2,76 %, lai Revīzijas palāta varētu segt ar štatu sarakstu saistītās vajadzības;

| 108. | atjauno visas pārējās Padomes samazinātās pozīcijas, lai Revīzijas palāta varētu īstenot savu darba programmu un sagatavot plānotos revīzijas ziņojumus; |
| --- | --- |

108.

atjauno visas pārējās Padomes samazinātās pozīcijas, lai Revīzijas palāta varētu īstenot savu darba programmu un sagatavot plānotos revīzijas ziņojumus;

VI iedaļa — Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja

| 109. | nosaka standarta samazinājuma likmi sākotnējā apmērā, proti, 4,5 %, lai šī komiteja varētu segt savas vajadzības un tikt galā ar turpmāko darbinieku skaita samazināšanu saistībā ar sadarbības nolīgumu starp Parlamentu un komiteju; |
| --- | --- |

109.

nosaka standarta samazinājuma likmi sākotnējā apmērā, proti, 4,5 %, lai šī komiteja varētu segt savas vajadzības un tikt galā ar turpmāko darbinieku skaita samazināšanu saistībā ar sadarbības nolīgumu starp Parlamentu un komiteju;

| 110. | nolemj arī atjaunot summas, kas budžeta projektā paredzētas ceļa un uzturēšanās izdevumiem; |
| --- | --- |

110.

nolemj arī atjaunot summas, kas budžeta projektā paredzētas ceļa un uzturēšanās izdevumiem;

VII iedaļa — Reģionu komiteja

| 111. | no vienas puses, samazina atalgojumu un piemaksas par summu, kas atbilst 66 paaugstinājumiem un četrām papildu štata vietām, kas nav ņemtas vērā budžeta projektā, lai atspoguļotu šo vietu pārcelšanu uz Parlamentu; |
| --- | --- |

111.

no vienas puses, samazina atalgojumu un piemaksas par summu, kas atbilst 66 paaugstinājumiem un četrām papildu štata vietām, kas nav ņemtas vērā budžeta projektā, lai atspoguļotu šo vietu pārcelšanu uz Parlamentu;

| 112. | no otras puses, palielina virkni pozīciju (ārējie pakalpojumi tulkošanai, trešās puses, komunikācija, reprezentācijas izdevumi, politisko grupu komunikācija, komandējumi, uzkopšana un uzturēšana), lai tās vairāk atbilstu pašas komitejas aplēsēm un lai komiteja varētu īstenot savu politisko darbību un pildīt pienākumus; |
| --- | --- |

112.

no otras puses, palielina virkni pozīciju (ārējie pakalpojumi tulkošanai, trešās puses, komunikācija, reprezentācijas izdevumi, politisko grupu komunikācija, komandējumi, uzkopšana un uzturēšana), lai tās vairāk atbilstu pašas komitejas aplēsēm un lai komiteja varētu īstenot savu politisko darbību un pildīt pienākumus;

| 113. | visbeidzot, atjauno summas, ko Padome samazinājusi komitejas ēku drošības un novērošanas jomā, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu drošības pasākumiem, ja 2016. gadā drošības apdraudējuma līmenis tiktu paaugstināts (līdz dzeltenajam). |
| --- | --- |

113.

visbeidzot, atjauno summas, ko Padome samazinājusi komitejas ēku drošības un novērošanas jomā, lai nodrošinātu pietiekamu finansējumu drošības pasākumiem, ja 2016. gadā drošības apdraudējuma līmenis tiktu paaugstināts (līdz dzeltenajam).

VIII iedaļa — Eiropas Ombuds

| 114. | ar nožēlu norāda, ka Padome ir samazinājusi Ombuda budžeta projektu par EUR 135 000; uzsver, ka šis samazinājums radītu nesamērīgu slogu Ombuda ļoti nelielajam budžetam un būtiski ietekmētu šīs iestādes spēju efektīvi strādāt Savienības iedzīvotāju labā; tādēļ atjauno visas Padomes samazinātās budžeta pozīcijas, lai ļautu Ombudam izmantot savas pilnvaras un pildīt saistības; |
| --- | --- |

114.

ar nožēlu norāda, ka Padome ir samazinājusi Ombuda budžeta projektu par EUR 135 000; uzsver, ka šis samazinājums radītu nesamērīgu slogu Ombuda ļoti nelielajam budžetam un būtiski ietekmētu šīs iestādes spēju efektīvi strādāt Savienības iedzīvotāju labā; tādēļ atjauno visas Padomes samazinātās budžeta pozīcijas, lai ļautu Ombudam izmantot savas pilnvaras un pildīt saistības;

IX iedaļa — Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

| 115. | ar nožēlu norāda, ka Padome ir samazinājusi Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja budžetu par EUR 135 000; uzsver, ka šis samazinājums radītu nesamērīgu slogu Datu aizsardzības uzraudzītāja ļoti nelielajam budžetam un būtiski ietekmētu šīs iestādes spēju efektīvi strādāt Savienības iestāžu labā; tādēļ atjauno visas Padomes samazinātās pozīcijas, lai ļautu Datu aizsardzības uzraudzītājam pildīt savus pienākumus un saistības; |
| --- | --- |

115.

ar nožēlu norāda, ka Padome ir samazinājusi Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja budžetu par EUR 135 000; uzsver, ka šis samazinājums radītu nesamērīgu slogu Datu aizsardzības uzraudzītāja ļoti nelielajam budžetam un būtiski ietekmētu šīs iestādes spēju efektīvi strādāt Savienības iestāžu labā; tādēļ atjauno visas Padomes samazinātās pozīcijas, lai ļautu Datu aizsardzības uzraudzītājam pildīt savus pienākumus un saistības;

X iedaļa — Eiropas Ārējās darbības dienests

| 116. | uzskata, ka ir jānodrošina pienācīgs finansējums EĀDD, lai tas spētu tikt galā ar ģeopolitiskās nenoteiktības radītajiem izaicinājumiem un nodrošināt Savienības nozīmi pasaulē; tādēļ atjauno budžeta projektā paredzētās summas visās pozīcijās un svītro Padomes pieņemtās rezerves, kuras saistītas ar eiro kursa svārstībām; |
| --- | --- |

116.

uzskata, ka ir jānodrošina pienācīgs finansējums EĀDD, lai tas spētu tikt galā ar ģeopolitiskās nenoteiktības radītajiem izaicinājumiem un nodrošināt Savienības nozīmi pasaulē; tādēļ atjauno budžeta projektā paredzētās summas visās pozīcijās un svītro Padomes pieņemtās rezerves, kuras saistītas ar eiro kursa svārstībām;

o

o o

| 117. | pauž pārliecību, ka Savienības budžets var dot ieguldījumu, lai efektīvi novērstu ne tikai sekas, bet arī pamatcēloņus krīzei, ar kuru Savienība patlaban saskaras; tomēr uzskata, ka neparedzēti notikumi, kas ietekmē visu Savienību, būtu jārisina, apvienojot spēkus un piesaistot papildu līdzekļus Savienības līmenī, nevis apšaubot iepriekšējas saistības vai atgriežoties pie ilūzijas, ka ir iespējami tikai valsts līmeņa risinājumi; tādēļ uzsver, ka elastības nodrošināšanas mehāniski ir paredzēti tam, lai būtu iespējams kopīgi un ātri reaģēt, un tie būtu jāizmanto visā pilnībā, lai kompensētu DFS maksimālo apjomu uzliktos ierobežojumus; |
| --- | --- |

117.

pauž pārliecību, ka Savienības budžets var dot ieguldījumu, lai efektīvi novērstu ne tikai sekas, bet arī pamatcēloņus krīzei, ar kuru Savienība patlaban saskaras; tomēr uzskata, ka neparedzēti notikumi, kas ietekmē visu Savienību, būtu jārisina, apvienojot spēkus un piesaistot papildu līdzekļus Savienības līmenī, nevis apšaubot iepriekšējas saistības vai atgriežoties pie ilūzijas, ka ir iespējami tikai valsts līmeņa risinājumi; tādēļ uzsver, ka elastības nodrošināšanas mehāniski ir paredzēti tam, lai būtu iespējams kopīgi un ātri reaģēt, un tie būtu jāizmanto visā pilnībā, lai kompensētu DFS maksimālo apjomu uzliktos ierobežojumus;

| 118. | uzsver, ka nepilnus divus gadus pēc pašreizējās DFS stāšanās spēkā Komisijai ir nācies divreiz pieprasīt elastības instrumenta izmantošanu un neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu, lai segtu steidzamas un neparedzētas vajadzības, kuras nav bijis iespējams finansēt, ievērojot pašreizējās DFS maksimālos apjomus; norāda arī to, ka saistību vispārējā rezerve 2015. gadā, kas ir pirmais tās darbības gads, tika nekavējoties visā pilnībā izlietota, un bija jāsamazina līdzekļi divām svarīgām Savienības programmām, lai būtu iespējams finansēt jaunas iniciatīvas; uzsver — tā kā līdzekļi tika darīti pieejami agrāk, proti, 2014.–2015. gadā, vairākām Savienības programmām, sākot ar 2016. gadu, ir pieejams mazāk saistību apropriāciju vai to nav vispār; tādēļ uzskata, ka ir skaidri redzams, ka DFS maksimālie apjomi daudzās izdevumu kategorijās ir pārāk mazi un paralizē Savienības darbību jomās, kurās tā ir visvairāk nepieciešama, savukārt DFS pieejamie elastības nodrošināšanas mehānismi jau ir izmantoti visā pilnībā; uzskata, ka šāda notikumu attīstība pamato īstenu DFS vidusposma pārskatīšanu; šajā sakarībā 2016. gadā ar nepacietību gaida vērienīgus Komisijas priekšlikumus; |
| --- | --- |

118.

uzsver, ka nepilnus divus gadus pēc pašreizējās DFS stāšanās spēkā Komisijai ir nācies divreiz pieprasīt elastības instrumenta izmantošanu un neparedzēto izdevumu rezerves izmantošanu, lai segtu steidzamas un neparedzētas vajadzības, kuras nav bijis iespējams finansēt, ievērojot pašreizējās DFS maksimālos apjomus; norāda arī to, ka saistību vispārējā rezerve 2015. gadā, kas ir pirmais tās darbības gads, tika nekavējoties visā pilnībā izlietota, un bija jāsamazina līdzekļi divām svarīgām Savienības programmām, lai būtu iespējams finansēt jaunas iniciatīvas; uzsver — tā kā līdzekļi tika darīti pieejami agrāk, proti, 2014.–2015. gadā, vairākām Savienības programmām, sākot ar 2016. gadu, ir pieejams mazāk saistību apropriāciju vai to nav vispār; tādēļ uzskata, ka ir skaidri redzams, ka DFS maksimālie apjomi daudzās izdevumu kategorijās ir pārāk mazi un paralizē Savienības darbību jomās, kurās tā ir visvairāk nepieciešama, savukārt DFS pieejamie elastības nodrošināšanas mehānismi jau ir izmantoti visā pilnībā; uzskata, ka šāda notikumu attīstība pamato īstenu DFS vidusposma pārskatīšanu; šajā sakarībā 2016. gadā ar nepacietību gaida vērienīgus Komisijas priekšlikumus;

| 119. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta grozījumiem nosūtīt Padomei, Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

119.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju kopā ar vispārējā budžeta projekta grozījumiem nosūtīt Padomei, Komisijai, pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(2)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(3)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(4)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0061.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0172.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0263.

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 604/2013 (2013. gada 26. jūnijs), ar ko paredz kritērijus un mehānismus, lai noteiktu dalībvalsti, kura ir atbildīga par trešās valsts valstspiederīgā vai bezvalstnieka starptautiskās aizsardzības pieteikuma izskatīšanu, kas iesniegts kādā no dalībvalstīm (OV L 180, 29.6.2013., 31. lpp.).

(9)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par ITER un kodolsintēzes enerģētikas attīstības vajadzībām izveidotā Eiropas kopuzņēmuma 2013. finanšu gada budžeta izpildes apstiprināšanu (OV L 255, 30.9.2015., 395. lpp.).

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.).

(11)  Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīva 98/58/EK par lauksaimniecības dzīvnieku aizsardzību (OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta 2013. gada 23. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2014. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0437).

(13)  Eiropas Parlamenta 2014. gada 22. oktobra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0036).

(14)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija par Eiropas Parlamenta 2016. finanšu gada ieņēmumu un izdevumu tāmi (Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0172).

(15)  - 67 štata vietas 2014. gadā, - 47 štata vietas 2015. gadā un - 57 štata vietas 2016. gadā.

(16)  Tā kā ir pieņemts politisks lēmums no šī aprēķina izslēgt politiskās grupas, samazinājumu piemēro štatu saraksta Ģenerālsekretariāta daļai (štata vietu skaita atsauce (1 %): - 57).

(17)  Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. aprīļa rezolūcija ar konstatējumiem, kas ir neatņemama daļa no lēmuma par Eiropas Savienības 2013. finanšu gada vispārējā budžeta izpildes apstiprināšanu, IV iedaļa — Tiesa (OV L 255, 30.9.2015., 118. lpp.).

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/163

---

P8_TA(2015)0377

Eiropas Savienības Tiesa — tiesnešu skaits Vispārējā tiesā ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2017/C 355/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (09375/1/2015 – C8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (09375/1/2015 – C8-0166/2015),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Tiesas pieprasījumu, kas iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei (02074/2011), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (1) attiecībā uz Tiesas pieprasījumu, kas iesniegts Eiropas Parlamentam un Padomei (02074/2011),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju otrajā lasījumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 8. punkta a) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju otrajā lasījumā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 8. punkta a) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 69. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 69. pantu,

| — | ņemot vērā Juridiskā komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskā komitejas ieteikumus otrajam lasījumam (A8-0296/2015),

| 1. | apstiprina turpmāk norādīto nostāju otrajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina turpmāk norādīto nostāju otrajā lasījumā;

| 2. | apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Parlamenta un Padomes kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Tiesai un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei, Tiesai un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, 15.4.2014., P7_TA(2014)0358.

---

P8_TC2-COD(2011)0901B

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2015/..., ar ko groza 3. protokolu par Eiropas Savienības Tiesas statūtiem

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/2422.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta un Padomes kopīgā deklarācija

Kad beigsies reformu process, Vispārējo tiesu veidos divi tiesneši no katras dalībvalsts. Tādēļ, lai nodrošinātu sieviešu un vīriešu līdztiesību, kas ir LES 3. pantā nosprausts Eiropas Savienības mērķis, dalībvalstu valdībām, saskaņā ar LESD 254. pantu izraugoties kandidātus Vispārējas tiesas tiesneša amatam, cik vien iespējams būtu jā nodrošina vienāda sieviešu un vīriešu pārstāvība.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/164

---

P8_TA(2015)0378

Noteikumi attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā ***II

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par Padomes nostāju pirmajā lasījumā, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes regulu, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1343/2011 par atsevišķiem noteikumiem attiecībā uz zveju Vidusjūras Vispārējās zivsaimniecības komisijas (GFCM) nolīguma apgabalā (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums)

(2017/C 355/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (08806/1/2015 – C8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes nostāju pirmajā lasījumā (08806/1/2015 – C8-0260/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 15. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 15. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0457), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta nostāju pirmajā lasījumā (2) attiecībā uz Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0457),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 76. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 76. pantu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0295/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu otrajam lasījumam (A8-0295/2015),

| 1. | apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā; |
| --- | --- |

1.

apstiprina Padomes nostāju pirmajā lasījumā;

| 2. | apstiprina paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

apstiprina paziņojumu, kas pievienots šīs rezolūcijas pielikumā;

| 3. | konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju; |
| --- | --- |

3.

konstatē, ka akts ir pieņemts saskaņā ar Padomes nostāju;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt aktu kopā ar Padomes priekšsēdētāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 297. panta 1. punktu;

| 5. | uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (kopā ar attiecīgo Eiropas Parlamenta paziņojumu); |
| --- | --- |

5.

uzdod ģenerālsekretāram parakstīt aktu pēc tam, kad ir notikusi pārbaude, ka ir pienācīgi ievērotas visas procedūras, un pēc saskaņošanas ar Padomes ģenerālsekretāru nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī (kopā ar attiecīgo Eiropas Parlamenta paziņojumu);

| 6. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

6.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt Parlamenta nostāju Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 12, 15.1.2015., 116. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, 13.1.2015., P8_TA(2015)0005.

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Eiropas Parlamenta paziņojums par atkāpju piešķiršanu attiecībā uz zveju Melnajā jūrā, izmantojot traļu un žaunu tīklus

“Eiropas Parlaments paziņo, ka Regulā (ES) Nr. 1343/2011 iekļaujamā 15.a panta noteikumi par atkāpēm no aizlieguma Melnās jūras piekrastes ūdeņos izmantot atsevišķus zvejas rīkus ir noteikti izņēmuma kārtā. Nosakot minētās atkāpes, ir ņemts vērā pašreizējais stāvoklis šajā reģionā, kurā dalībvalstis ir pieņēmušas pasākumus, lai konkrēto rīku varētu izmantot saskaņā ar attiecīgajiem GFCM ieteikumiem. Minētā informācija jau bija Parlamenta rīcībā, pirms Komisija iesniedza pašreizējo priekšlikumu. Šo iemeslu dēļ Parlaments, ņemot vērā pašreizējo kontekstu, piekrīt noteikumiem, kas paredz piešķirt attiecīgajām dalībvalstīm minētās atkāpes. Tomēr Parlaments uzsver, ka šos noteikumus nedrīkst uzskatīt vai izmantot par precedentu turpmākos tiesību aktos.”

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/165

---

P8_TA(2015)0379

Ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošana ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 1829/2003 groza attiecībā uz iespēju, ka dalībvalstis var ierobežot vai aizliegt ģenētiski modificētas pārtikas un barības lietošanu savā teritorijā (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 355/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0177), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0177),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0107/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0107/2015),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedza Beļģijas parlamenta Pārstāvju palāta, Spānijas parlaments, Nīderlandes parlamenta Otrā palāta un Austrijas Federālā padome un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedza Beļģijas parlamenta Pārstāvju palāta, Spānijas parlaments, Nīderlandes parlamenta Otrā palāta un Austrijas Federālā padome un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 16. septembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2015. gada 16. septembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 13. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 13. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0305/2015),

| 1. | noraida Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

noraida Komisijas priekšlikumu;

| 2. | aicina Komisiju atsaukt savu priekšlikumu un iesniegt jaunu priekšlikumu; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju atsaukt savu priekšlikumu un iesniegt jaunu priekšlikumu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

(2)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/166

---

P8_TA(2015)0380

Jaunā pārtika ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par jauno pārtiku (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 355/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2013)0894),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0487/2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0487/2013),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes un Eiropas Parlamenta 2011. gada 29. marta nostāju, kad samierināšanas process jaunās pārtikas jomā bija nesekmīgs; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un Eiropas Parlamenta 2011. gada 29. marta nostāju, kad samierināšanas process jaunās pārtikas jomā bija nesekmīgs;

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Francijas parlamenta Nacionālā asambleja un Francijas Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesnieguši Francijas parlamenta Nacionālā asambleja un Francijas Senāts un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 30. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 30. aprīļa atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0046/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0046/2014),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam(-ai) Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam(-ai) Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 311, 12.9.2014., 73. lpp.

---

P8_TC1-COD(2013)0435

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 28. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par jauniem pārtikas produktiem un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 1169/2011 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 258/97 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1852/2001

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/2283.)

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/167

---

P8_TA(2015)0381

Dažu atmosfēru piesārņojošo vielu emisija ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 28. oktobrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dažu atmosfēru piesārņojošo vielu valstu emisiju samazināšanu un Direktīvas 2003/35/EK grozīšanu (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 355/27)

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (2) | Septītajā vides rīcības programmā (18) ir apstiprināts Savienības ilgtermiņa mērķis gaisa politikas jomā — panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kam nav lielas negatīvas ietekmes un kas neapdraud cilvēku veselību un vidi, un šim nolūkam ir aicināts pilnībā ievērot spēkā esošos Savienības tiesības aktus gaisa kvalitātes jomā, stratēģiskos mērķus un pasākumus laikposmam pēc 2020. gada, pastiprināt centienus tajos apvidos, kuros iedzīvotāji un ekosistēmas ir pakļautas augstiem gaisu piesārņojošo vielu līmeņiem, un pastiprināt klimata pārmaiņu un jo īpaši bioloģiskās daudzveidības jomā noteikto gaisa kvalitātes tiesību aktu un Savienības politikas mērķu sinerģiju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Septītajā vides rīcības programmā (18) ir apstiprināts Savienības ilgtermiņa mērķis gaisa politikas jomā — panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kam nav lielas negatīvas ietekmes un kas neapdraud cilvēku veselību un vidi, un šim nolūkam ir aicināts pilnībā ievērot spēkā esošos Savienības tiesības aktus gaisa kvalitātes jomā, stratēģiskos mērķus un pasākumus laikposmam pēc 2020. gada, pastiprināt centienus tajos apvidos, kuros iedzīvotāji un ekosistēmas ir pakļautas augstiem gaisu piesārņojošo vielu līmeņiem, un pastiprināt klimata pārmaiņu un jo īpaši bioloģiskās daudzveidības jomā noteikto gaisa kvalitātes tiesību aktu un Savienības politikas mērķu sinerģiju.

| (2) | Septītajā vides rīcības programmā (18) ir apstiprināts Savienības ilgtermiņa mērķis gaisa politikas jomā — panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kam nav lielas negatīvas ietekmes un kas neapdraud cilvēku veselību un vidi, un šim nolūkam ir aicināts pilnībā ievērot spēkā esošos Savienības tiesības aktus gaisa kvalitātes jomā, stratēģiskos mērķus un pasākumus laikposmam pēc 2020. gada, pastiprināt centienus tajos apvidos, kuros iedzīvotāji un ekosistēmas ir pakļautas augstiem gaisu piesārņojošo vielu līmeņiem, un pastiprināt klimata pārmaiņu un jo īpaši bioloģiskās daudzveidības jomā noteikto gaisa kvalitātes tiesību aktu un Savienības politikas mērķu sinerģiju.
  Kopējā Lauksaimniecības politika laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam dod dalībvalstīm iespējas ar īpašiem pasākumiem dot ieguldījumu gaisa kvalitātes uzlabošanā. Turpmāks novērtējums sniegs labāku izpratni par šo pasākumu ietekmi. |
| --- | --- |

(2)

Septītajā vides rīcības programmā (18) ir apstiprināts Savienības ilgtermiņa mērķis gaisa politikas jomā — panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kam nav lielas negatīvas ietekmes un kas neapdraud cilvēku veselību un vidi, un šim nolūkam ir aicināts pilnībā ievērot spēkā esošos Savienības tiesības aktus gaisa kvalitātes jomā, stratēģiskos mērķus un pasākumus laikposmam pēc 2020. gada, pastiprināt centienus tajos apvidos, kuros iedzīvotāji un ekosistēmas ir pakļautas augstiem gaisu piesārņojošo vielu līmeņiem, un pastiprināt klimata pārmaiņu un jo īpaši bioloģiskās daudzveidības jomā noteikto gaisa kvalitātes tiesību aktu un Savienības politikas mērķu sinerģiju.
  Kopējā Lauksaimniecības politika laika posmam no 2014. līdz 2020. gadam dod dalībvalstīm iespējas ar īpašiem pasākumiem dot ieguldījumu gaisa kvalitātes uzlabošanā. Turpmāks novērtējums sniegs labāku izpratni par šo pasākumu ietekmi.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

4.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (4a) | Dalībvalstis un Savienība ir puses 2013. gada Minamatas konvencijai par dzīvsudrabu, kuras mērķis ir uzlabot cilvēka veselības un vides aizsardzību, samazinot dzīvsudraba emisijas no esošajiem un jauniem avotiem. Šai direktīvai būtu jādod ieguldījums dzīvsudraba emisiju samazināšanā Eiropas Savienībā, kā noteikts Komisijas 2005. gada 28. janvāra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par Kopienas stratēģiju attiecībā uz dzīvsudrabu un Minamatas Konvenciju par dzīvsudrabu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4a)

Dalībvalstis un Savienība ir puses 2013. gada Minamatas konvencijai par dzīvsudrabu, kuras mērķis ir uzlabot cilvēka veselības un vides aizsardzību, samazinot dzīvsudraba emisijas no esošajiem un jauniem avotiem. Šai direktīvai būtu jādod ieguldījums dzīvsudraba emisiju samazināšanā Eiropas Savienībā, kā noteikts Komisijas 2005. gada 28. janvāra paziņojumā Padomei un Eiropas Parlamentam par Kopienas stratēģiju attiecībā uz dzīvsudrabu un Minamatas Konvenciju par dzīvsudrabu.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (6) | Tādēļ būtu jāpārskata ar Direktīvu 2001/81/EK valstīm noteiktais valsts emisiju maksimuma režīms, lai
  to pielāgotu
  Savienības un dalībvalstu
  starptautiskajām saistībām
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Tādēļ būtu jāpārskata ar Direktīvu 2001/81/EK valstīm noteiktais valsts emisiju maksimuma režīms, lai
  to pielāgotu
  Savienības un dalībvalstu
  starptautiskajām saistībām
  .

| (6) | Tādēļ būtu jāpārskata ar Direktīvu 2001/81/EK valstīm noteiktais valsts emisiju maksimuma režīms, lai
  nodrošinātu
  Savienības un dalībvalstu
  starptautisko saistību ievērošanu
  . |
| --- | --- |

(6)

Tādēļ būtu jāpārskata ar Direktīvu 2001/81/EK valstīm noteiktais valsts emisiju maksimuma režīms, lai
  nodrošinātu
  Savienības un dalībvalstu
  starptautisko saistību ievērošanu
  .

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (8) | Šai direktīvai būtu arī jāveicina Savienības tiesību aktos izklāstīto gaisa kvalitātes mērķu sasniegšana un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana, samazinot īslaicīgo klimatu piesārņojošo vielu emisiju daudzumu,
  kā arī
  jāuzlabo gaisa kvalitāte globālā mērogā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Šai direktīvai būtu arī jāveicina Savienības tiesību aktos izklāstīto gaisa kvalitātes mērķu sasniegšana un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana, samazinot īslaicīgo klimatu piesārņojošo vielu emisiju daudzumu,
  kā arī
  jāuzlabo gaisa kvalitāte globālā mērogā.

| (8) | Šai direktīvai izmaksu ziņā efektīvā veidā būtu arī jāveicina Savienības tiesību aktos izklāstīto gaisa kvalitātes mērķu sasniegšana un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana, papildus samazinot īslaicīgo klimatu piesārņojošo vielu emisiju daudzumu, kā arī jāuzlabo gaisa kvalitāte globālā mērogā
  un uzlabojot sinerģiju ar Savienības klimata un enerģētikas politiku un nodrošināt dublēšanās novēršanu ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. Jo īpaši šī direktīva būtu jāsaskaņo ar jauno Savienības un starptautisko rīcību klimata pārmaiņu jomā, tostarp, bet ne tikai, saistībā ar 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvaru un visaptverošu un saistošu globālu nolīgumu klimata pārmaiņu jomā. |
| --- | --- |

(8)

Šai direktīvai izmaksu ziņā efektīvā veidā būtu arī jāveicina Savienības tiesību aktos izklāstīto gaisa kvalitātes mērķu sasniegšana un klimata pārmaiņu ietekmes mazināšana, papildus samazinot īslaicīgo klimatu piesārņojošo vielu emisiju daudzumu, kā arī jāuzlabo gaisa kvalitāte globālā mērogā
  un uzlabojot sinerģiju ar Savienības klimata un enerģētikas politiku un nodrošināt dublēšanās novēršanu ar spēkā esošajiem Savienības tiesību aktiem. Jo īpaši šī direktīva būtu jāsaskaņo ar jauno Savienības un starptautisko rīcību klimata pārmaiņu jomā, tostarp, bet ne tikai, saistībā ar 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvaru un visaptverošu un saistošu globālu nolīgumu klimata pārmaiņu jomā.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8a) | Šai direktīvai būtu arī jādod ieguldījums to veselības aprūpes izmaksu samazināšanā, kas saistītas ar gaisa piesārņojumu Eiropas Savienībā, uzlabojot ES pilsoņu dzīves kvalitāti, kā arī veicinot pāreju uz zaļo ekonomiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Šai direktīvai būtu arī jādod ieguldījums to veselības aprūpes izmaksu samazināšanā, kas saistītas ar gaisa piesārņojumu Eiropas Savienībā, uzlabojot ES pilsoņu dzīves kvalitāti, kā arī veicinot pāreju uz zaļo ekonomiku.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

8.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (8b) | Lai samazinātu jūras transporta radītās emisijas, ir jānodrošina pilnīga un savlaicīga Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) noteikto robežvērtību ieviešana un stingri jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/33/ES

   (1a)

  . Turpmāka rīcība vajadzīga arī kuģošanas radīto emisiju kontrolei. Būtu lietderīgi Savienībai un dalībvalstīm apsvērt iespējas definēt jaunas emisiju kontroles jomas un turpināt darboties SJO, lai šīs emisijas samazinātu vēl vairāk. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8b)

Lai samazinātu jūras transporta radītās emisijas, ir jānodrošina pilnīga un savlaicīga Starptautiskās jūrniecības organizācijas (SJO) noteikto robežvērtību ieviešana un stingri jāievēro Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2012/33/ES

   (1a)

  . Turpmāka rīcība vajadzīga arī kuģošanas radīto emisiju kontrolei. Būtu lietderīgi Savienībai un dalībvalstīm apsvērt iespējas definēt jaunas emisiju kontroles jomas un turpināt darboties SJO, lai šīs emisijas samazinātu vēl vairāk.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (9) | Dalībvalstīm būtu jāizpilda
  šajā direktīvā
  izklāstītās
  emisiju samazināšanas saistības 2020. un 2030. gadam.
  Lai nodrošinātu demonstrējamus panākumus ceļā uz 2030. gada saistību izpildi, dalībvalstīm 2025. gadā būtu jāsasniedz starpposma emisiju līmeņi, kas noteikti, izmantojot lineāru trajektoriju starp valstu emisiju līmeņiem 2020. gadā un tiem, kas noteikti kā emisiju samazināšanas saistības 2030. gadam, ja vien tas nerada nesamērīgas izmaksas. Ja dalībvalstis nevar tādā mērā ierobežot 2025. gada emisijas, tām būtu jāpaskaidro iemesli ziņojumos atbilstīgi šai direktīvai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Dalībvalstīm būtu jāizpilda
  šajā direktīvā
  izklāstītās
  emisiju samazināšanas saistības 2020. un 2030. gadam.
  Lai nodrošinātu demonstrējamus panākumus ceļā uz 2030. gada saistību izpildi, dalībvalstīm 2025. gadā būtu jāsasniedz starpposma emisiju līmeņi, kas noteikti, izmantojot lineāru trajektoriju starp valstu emisiju līmeņiem 2020. gadā un tiem, kas noteikti kā emisiju samazināšanas saistības 2030. gadam, ja vien tas nerada nesamērīgas izmaksas. Ja dalībvalstis nevar tādā mērā ierobežot 2025. gada emisijas, tām būtu jāpaskaidro iemesli ziņojumos atbilstīgi šai direktīvai.

| (9) | Lai ierobežotu gaisa piesārņojošo vielu emisijas atmosfērā un efektīvi sekmētu Savienības mērķa sasniegšanu panākt tādu gaisa kvalitāti, kas nerada būtiskas negatīvas sekas un riskus veselībai un samazina paskābināšanos un eitrofikāciju izraisošo piesārņojošo vielu uzkrāšanos zem piesārņojuma kritiskajām slodzēm un līmeņiem,
  šajā direktīvā
  valstīm ir noteiktas
  emisiju samazināšanas saistības 2020.
  , 2025.
  un 2030. gadam. |
| --- | --- |

(9)

Lai ierobežotu gaisa piesārņojošo vielu emisijas atmosfērā un efektīvi sekmētu Savienības mērķa sasniegšanu panākt tādu gaisa kvalitāti, kas nerada būtiskas negatīvas sekas un riskus veselībai un samazina paskābināšanos un eitrofikāciju izraisošo piesārņojošo vielu uzkrāšanos zem piesārņojuma kritiskajām slodzēm un līmeņiem,
  šajā direktīvā
  valstīm ir noteiktas
  emisiju samazināšanas saistības 2020.
  , 2025.
  un 2030. gadam.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (11) | Lai sekmētu izmaksu ziņā efektīvu valsts emisiju samazināšanas saistību izpildi
  un starpposma emisiju līmeņa panākšanu,
  dalībvalstīm
  būtu jāpiešķir tiesības, ņemot vērā emisiju samazinājumus starptautiskajā jūras satiksmē, ja emisijas šajā nozarē ir mazākas nekā emisiju līmeņi, kas rastos, ievērojot Savienības tiesību standartus, ieskaitot Padomes Direktīvā 1999/32/EK

   (21)

  noteiktos degvielas sēra satura ierobežojumus. Dalībvalstīm
  arī vajadzētu būt iespējai kopīgi izpildīt to saistības un panākt starpposma emisiju līmeni attiecībā uz metānu (CH4), un šim nolūkam izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (22). Lai pārbaudītu atbilstību valstij noteiktajam emisiju maksimumam, emisiju samazināšanas saistībām un
  starpposma
  emisiju līmeņiem, dalībvalstis varētu pielāgot savus valstu emisiju pārskatus, ņemot vērā labāku zinātnisko izpratni un metodoloģiju attiecībā uz emisijām. Komisija varētu iebilst pret to, ka dalībvalsts izmanto
  kādu no minētajām
  elastīguma
  iespējām
  , ja netiek ievēroti šajā direktīvā izklāstītie nosacījumi. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Lai sekmētu izmaksu ziņā efektīvu valsts emisiju samazināšanas saistību izpildi
  un starpposma emisiju līmeņa panākšanu,
  dalībvalstīm
  būtu jāpiešķir tiesības, ņemot vērā emisiju samazinājumus starptautiskajā jūras satiksmē, ja emisijas šajā nozarē ir mazākas nekā emisiju līmeņi, kas rastos, ievērojot Savienības tiesību standartus, ieskaitot Padomes Direktīvā 1999/32/EK

   (21)

  noteiktos degvielas sēra satura ierobežojumus. Dalībvalstīm
  arī vajadzētu būt iespējai kopīgi izpildīt to saistības un panākt starpposma emisiju līmeni attiecībā uz metānu (CH4), un šim nolūkam izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (22). Lai pārbaudītu atbilstību valstij noteiktajam emisiju maksimumam, emisiju samazināšanas saistībām un
  starpposma
  emisiju līmeņiem, dalībvalstis varētu pielāgot savus valstu emisiju pārskatus, ņemot vērā labāku zinātnisko izpratni un metodoloģiju attiecībā uz emisijām. Komisija varētu iebilst pret to, ka dalībvalsts izmanto
  kādu no minētajām
  elastīguma
  iespējām
  , ja netiek ievēroti šajā direktīvā izklāstītie nosacījumi.

| (11) | Lai sekmētu izmaksu ziņā efektīvu valsts emisiju samazināšanas saistību izpildi, dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai kopīgi izpildīt to saistības un panākt starpposma emisiju līmeni attiecībā uz metānu (CH4), un šim nolūkam izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (22). Lai pārbaudītu atbilstību valstij noteiktajam emisiju maksimumam, emisiju samazināšanas saistībām un emisiju līmeņiem, dalībvalstis varētu pielāgot savus valstu emisiju pārskatus, ņemot vērā labāku zinātnisko izpratni un metodoloģiju attiecībā uz emisijām. Komisija varētu iebilst pret to, ka dalībvalsts izmanto
  šādas
  elastīguma
  iespējas
  , ja netiek ievēroti šajā direktīvā izklāstītie nosacījumi. |
| --- | --- |

(11)

Lai sekmētu izmaksu ziņā efektīvu valsts emisiju samazināšanas saistību izpildi, dalībvalstīm arī vajadzētu būt iespējai kopīgi izpildīt to saistības un panākt starpposma emisiju līmeni attiecībā uz metānu (CH4), un šim nolūkam izmantot Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu Nr. 406/2009/EK (22). Lai pārbaudītu atbilstību valstij noteiktajam emisiju maksimumam, emisiju samazināšanas saistībām un emisiju līmeņiem, dalībvalstis varētu pielāgot savus valstu emisiju pārskatus, ņemot vērā labāku zinātnisko izpratni un metodoloģiju attiecībā uz emisijām. Komisija varētu iebilst pret to, ka dalībvalsts izmanto
  šādas
  elastīguma
  iespējas
  , ja netiek ievēroti šajā direktīvā izklāstītie nosacījumi.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (12) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem un jāīsteno nacionāla gaisa piesārņojuma kontroles programma, lai izpildītu tām noteiktās emisiju samazināšanas prasības,
  sasniegtu starpposma emisiju līmeņus
  un efektīvi sekmētu Savienības mērķu sasniegšanu gaisa kvalitātes jomā. Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāņem vērā nepieciešamība samazināt emisijas tajās zonās un aglomerācijās, kuras ietekmē pārmērīga gaisu piesārņojošo vielu koncentrācija un/vai kuras ievērojami veicina gaisa piesārņojumu citās — tostarp kaimiņvalstu — zonās un aglomerācijās. Tādēļ nacionālajām gaisa piesārņojuma kontroles programmām būtu jāveicina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/50/EK (23) 23. pantu ieviesto gaisa kvalitātes plānu sekmīga īstenošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem un jāīsteno nacionāla gaisa piesārņojuma kontroles programma, lai izpildītu tām noteiktās emisiju samazināšanas prasības,
  sasniegtu starpposma emisiju līmeņus
  un efektīvi sekmētu Savienības mērķu sasniegšanu gaisa kvalitātes jomā. Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāņem vērā nepieciešamība samazināt emisijas tajās zonās un aglomerācijās, kuras ietekmē pārmērīga gaisu piesārņojošo vielu koncentrācija un/vai kuras ievērojami veicina gaisa piesārņojumu citās — tostarp kaimiņvalstu — zonās un aglomerācijās. Tādēļ nacionālajām gaisa piesārņojuma kontroles programmām būtu jāveicina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/50/EK (23) 23. pantu ieviesto gaisa kvalitātes plānu sekmīga īstenošana.

| (12) | Dalībvalstīm būtu jāpieņem un jāīsteno nacionāla gaisa piesārņojuma kontroles programma, lai izpildītu tām noteiktās emisiju samazināšanas prasības un efektīvi sekmētu Savienības mērķu sasniegšanu gaisa kvalitātes jomā. Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāņem vērā nepieciešamība samazināt emisijas tajās zonās un aglomerācijās, kuras ietekmē pārmērīga gaisu piesārņojošo vielu koncentrācija un/vai kuras ievērojami veicina gaisa piesārņojumu citās — tostarp kaimiņvalstu — zonās un aglomerācijās. Tādēļ nacionālajām gaisa piesārņojuma kontroles programmām būtu jāveicina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/50/EK (23) 23. pantu ieviesto gaisa kvalitātes plānu sekmīga īstenošana. |
| --- | --- |

(12)

Dalībvalstīm būtu jāpieņem un jāīsteno nacionāla gaisa piesārņojuma kontroles programma, lai izpildītu tām noteiktās emisiju samazināšanas prasības un efektīvi sekmētu Savienības mērķu sasniegšanu gaisa kvalitātes jomā. Šim nolūkam dalībvalstīm būtu jāņem vērā nepieciešamība samazināt emisijas tajās zonās un aglomerācijās, kuras ietekmē pārmērīga gaisu piesārņojošo vielu koncentrācija un/vai kuras ievērojami veicina gaisa piesārņojumu citās — tostarp kaimiņvalstu — zonās un aglomerācijās. Tādēļ nacionālajām gaisa piesārņojuma kontroles programmām būtu jāveicina ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2008/50/EK (23) 23. pantu ieviesto gaisa kvalitātes plānu sekmīga īstenošana.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (13) | Lai samazinātu galveno emisiju izraisītāju radītās NH3 un PM2,5 emisijas gaisā, nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās būtu jāiekļauj lauksaimniecības nozarei piemērojami pasākumi. Dalībvalstīm būtu jāļauj īstenot ne vien šajā direktīvā izklāstītos pasākumus, bet arī citus pasākumus ar tādu pašu ekoloģisko rādītāju līmeni, kurus īstenotu specifisku vietējo apstākļu dēļ. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Lai samazinātu galveno emisiju izraisītāju radītās NH3 un PM2,5 emisijas gaisā, nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās būtu jāiekļauj lauksaimniecības nozarei piemērojami pasākumi. Dalībvalstīm būtu jāļauj īstenot ne vien šajā direktīvā izklāstītos pasākumus, bet arī citus pasākumus ar tādu pašu ekoloģisko rādītāju līmeni, kurus īstenotu specifisku vietējo apstākļu dēļ.

| (13) | Lai samazinātu galveno emisiju izraisītāju radītās
  NH3, CH4 un PM2,5
  emisijas atmosfērā, nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās būtu jāiekļauj lauksaimniecības nozarei piemērojami pasākumi.
  Šiem pasākumiem vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīviem un balstītiem uz konkrētu informāciju un datiem, ņemot vērā zinātnes jaunākās atziņas un dalībvalstu līdz šim veiktos pasākumus. Lai mēģinātu samazināt šīs emisijas, būtu vēlams izstrādāt NH3 izmantošanas labas lauksaimniecības prakses Savienības līmeņa pamatnostādnes.
  Dalībvalstīm būtu jāļauj īstenot ne vien šajā direktīvā izklāstītos pasākumus, bet arī citus pasākumus ar tādu pašu ekoloģisko rādītāju līmeni, kurus īstenotu specifisku vietējo apstākļu dēļ. |
| --- | --- |

(13)

Lai samazinātu galveno emisiju izraisītāju radītās
  NH3, CH4 un PM2,5
  emisijas atmosfērā, nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās būtu jāiekļauj lauksaimniecības nozarei piemērojami pasākumi.
  Šiem pasākumiem vajadzētu būt izmaksu ziņā efektīviem un balstītiem uz konkrētu informāciju un datiem, ņemot vērā zinātnes jaunākās atziņas un dalībvalstu līdz šim veiktos pasākumus. Lai mēģinātu samazināt šīs emisijas, būtu vēlams izstrādāt NH3 izmantošanas labas lauksaimniecības prakses Savienības līmeņa pamatnostādnes.
  Dalībvalstīm būtu jāļauj īstenot ne vien šajā direktīvā izklāstītos pasākumus, bet arī citus pasākumus ar tādu pašu ekoloģisko rādītāju līmeni, kurus īstenotu specifisku vietējo apstākļu dēļ.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13a) | Lai samazinātu galveno emisiju izraisītāju radītās emisijas, nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās būtu jāiekļauj pasākumi, kas piemērojami visās attiecīgajās jomās, tostarp lauksaimniecībā, rūpniecībā, autotransportā, attiecībā uz mobilajām mašīnām un iekārtām, kabotāžas un iekšzemes kuģniecību, apkuri un šķīdinātājiem. Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesībām īstenot ne tikai šajā direktīvā noteiktos, bet arī citus pasākumus ar ekvivalentiem ekoloģiskajiem raksturlielumiem, ņemot vērā konkrētus vietējos apstākļus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Lai samazinātu galveno emisiju izraisītāju radītās emisijas, nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās būtu jāiekļauj pasākumi, kas piemērojami visās attiecīgajās jomās, tostarp lauksaimniecībā, rūpniecībā, autotransportā, attiecībā uz mobilajām mašīnām un iekārtām, kabotāžas un iekšzemes kuģniecību, apkuri un šķīdinātājiem. Dalībvalstīm vajadzētu būt tiesībām īstenot ne tikai šajā direktīvā noteiktos, bet arī citus pasākumus ar ekvivalentiem ekoloģiskajiem raksturlielumiem, ņemot vērā konkrētus vietējos apstākļus.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

13.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13b) | Veicot lauksaimniecības nozarei piemērojamos pasākumus, kuri jāiekļauj nacionālajās gaisa kvalitātes kontroles programmās, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek pilnībā ņemta vērā to ietekme uz mazajām un vidējām saimniecībām un ka šīs ietekmes nerada ievērojamas papildu izmaksas, kuras šādas saimniecības nevar atļauties. Gaisa kvalitātes uzlabošanās būtu jāpanāk ar samērīgiem pasākumiem, kas nodrošina šādu lauku saimniecību nākotni. Nacionālajām gaisa piesārņojuma kontroles programmām būtu jānodrošina lopkopības un piesārņojuma kontroles līdzsvars. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13b)

Veicot lauksaimniecības nozarei piemērojamos pasākumus, kuri jāiekļauj nacionālajās gaisa kvalitātes kontroles programmās, dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka tiek pilnībā ņemta vērā to ietekme uz mazajām un vidējām saimniecībām un ka šīs ietekmes nerada ievērojamas papildu izmaksas, kuras šādas saimniecības nevar atļauties. Gaisa kvalitātes uzlabošanās būtu jāpanāk ar samērīgiem pasākumiem, kas nodrošina šādu lauku saimniecību nākotni. Nacionālajām gaisa piesārņojuma kontroles programmām būtu jānodrošina lopkopības un piesārņojuma kontroles līdzsvars.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

13.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (13c) | Pasākumus, ko veic saskaņā ar nacionālajām gaisa piesārņojuma kontroles programmām, lai novērstu NH3, CH4 un PM2,5 emisijas lauksaimniecības nozarē, vajadzētu atzīt par tādiem, kas ir tiesīgi saņemt finansiālo atbalstu saskaņā ar, inter alia, lauku attīstības fondu, jo īpaši pasākumiem, kas saistīti ar mazām un vidējām lauku saimniecībām, kam nepieciešamas ievērojamas izmaiņas īstenotajā praksē vai būtiskas investīcijas, piemēram, ekstensīvai ganīšanai, agroekoloģijai, anaerobai lauksaimniecības atkritumu pārstrādei biogāzes ražošanai un mājokļu sistēmām ar zemām emisijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13c)

Pasākumus, ko veic saskaņā ar nacionālajām gaisa piesārņojuma kontroles programmām, lai novērstu NH3, CH4 un PM2,5 emisijas lauksaimniecības nozarē, vajadzētu atzīt par tādiem, kas ir tiesīgi saņemt finansiālo atbalstu saskaņā ar, inter alia, lauku attīstības fondu, jo īpaši pasākumiem, kas saistīti ar mazām un vidējām lauku saimniecībām, kam nepieciešamas ievērojamas izmaiņas īstenotajā praksē vai būtiskas investīcijas, piemēram, ekstensīvai ganīšanai, agroekoloģijai, anaerobai lauksaimniecības atkritumu pārstrādei biogāzes ražošanai un mājokļu sistēmām ar zemām emisijām.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

14.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (14a) | Gaisa kvalitātes uzlabošanai, it īpaši pilsētās, valstu gaisa piesārņojuma kontroles programmās būtu jāiekļauj pasākumi slāpekļa oksīdu un cieto daļiņu emisiju samazināšanai šajās teritorijās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14a)

Gaisa kvalitātes uzlabošanai, it īpaši pilsētās, valstu gaisa piesārņojuma kontroles programmās būtu jāiekļauj pasākumi slāpekļa oksīdu un cieto daļiņu emisiju samazināšanai šajās teritorijās.

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

15.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15a) | Saskaņā ar Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un saskaņā ar Tiesas judikatūru, būtu jānodrošina plaša sabiedrības piekļuve tiesu iestādēm, lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvu īstenošanu un izpildi un lai palīdzētu aizsargāt personu tiesības dzīvot vidē, kas ir adekvāts personas veselības un labklājības nodrošināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15a)

Saskaņā ar Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem un saskaņā ar Tiesas judikatūru, būtu jānodrošina plaša sabiedrības piekļuve tiesu iestādēm, lai nodrošinātu šīs direktīvas efektīvu īstenošanu un izpildi un lai palīdzētu aizsargāt personu tiesības dzīvot vidē, kas ir adekvāts personas veselības un labklājības nodrošināšanai.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

15.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15b) | Ir nepieciešamas vides inspekcijas un tirgus uzraudzība, lai nodrošinātu šīs direktīvas un saskaņā ar to pieņemto pasākumu efektivitāti un sasniegtu tās mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15b)

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

15.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (15c) | Novērtējot sinerģiju starp ES gaisa kvalitātes politiku un klimata un enerģētikas politiku, Komisijai būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta veiktais pētījums “Gaisa kvalitāte — papildu ietekmes novērtēšana uz mijiedarbību starp ES gaisa kvalitātes politiku un klimata un enerģētikas politiku”. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15c)

Novērtējot sinerģiju starp ES gaisa kvalitātes politiku un klimata un enerģētikas politiku, Komisijai būtu jāņem vērā Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta veiktais pētījums “Gaisa kvalitāte — papildu ietekmes novērtēšana uz mijiedarbību starp ES gaisa kvalitātes politiku un klimata un enerģētikas politiku”.

Grozījums Nr. 123

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (20) | Lai nodrošinātu konsekvenci starp šo direktīvu un 1998. gada Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (26). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Lai nodrošinātu konsekvenci starp šo direktīvu un 1998. gada Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (26).

| (20) | Lai nodrošinātu konsekvenci starp šo direktīvu
  , Direktīvu 2008/50/EK
  un 1998. gada Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (26). |
| --- | --- |

(20)

Lai nodrošinātu konsekvenci starp šo direktīvu
  , Direktīvu 2008/50/EK
  un 1998. gada Orhūsas Konvenciju par pieeju informācijai, sabiedrības dalību lēmumu pieņemšanā un iespēju griezties tiesu iestādēs saistībā ar vides jautājumiem, ir jāgroza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2003/35/EK (26).

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (21) | Lai ņemtu vērā tehniskos sasniegumus, būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz I pielikumā, kā arī III pielikuma 1. daļā, IV un V pielikumā noteikto ziņošanas norādījumu grozīšanu, lai tos pielāgotu tehnikas attīstībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, savlaicīgi un atbilstīgi tiek nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Lai ņemtu vērā tehniskos sasniegumus, būtu Komisijai jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz I pielikumā, kā arī III pielikuma 1. daļā, IV un V pielikumā noteikto ziņošanas norādījumu grozīšanu, lai tos pielāgotu tehnikas attīstībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, savlaicīgi un atbilstīgi tiek nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei.

| (21) | Lai ņemtu vērā tehniskos sasniegumus, būtu Komisijai
  uz noteiktu laiku
  jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz I pielikumā, kā arī III pielikuma 1. daļā, IV un V pielikumā noteikto ziņošanas norādījumu grozīšanu, lai tos pielāgotu tehnikas attīstībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, savlaicīgi un atbilstīgi tiek nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei. |
| --- | --- |

(21)

Lai ņemtu vērā tehniskos sasniegumus, būtu Komisijai
  uz noteiktu laiku
  jādeleģē pilnvaras pieņemt aktus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 290. pantu attiecībā uz I pielikumā, kā arī III pielikuma 1. daļā, IV un V pielikumā noteikto ziņošanas norādījumu grozīšanu, lai tos pielāgotu tehnikas attīstībai. Ir īpaši būtiski, lai Komisija, veicot sagatavošanas darbus, rīkotu atbilstīgas apspriešanās, tostarp ekspertu līmenī. Sagatavojot un izstrādājot deleģētos aktus, Komisijai būtu jānodrošina, ka attiecīgie dokumenti vienlaicīgi, savlaicīgi un atbilstīgi tiek nosūtīti Eiropas Parlamentam un Padomei.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

26.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (26a) | Kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm valsts regulējums pēc iespējas lielākā mērā būtu jāpieskaņo šai direktīvai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26a)

Kandidātvalstīm un potenciālajām kandidātvalstīm valsts regulējums pēc iespējas lielākā mērā būtu jāpieskaņo šai direktīvai.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Šīs direktīvas mērķis ir ierobežot paskābināšanos un eitrofikāciju veicinošu piesārņotājvielu, ozona prekursoru, primāro cieto daļiņu un sekundāro cieto daļiņu prekursoru emisijas atmosfērā, tādējādi sekmējot: |
| | a) | Savienības ilgtermiņa mērķi panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas, saskaņā ar Pasaules veselības organizācijas publicētajām pamatnostādnēm par gaisa kvalitāti, nerada būtiskas negatīvas ietekmes un riskus cilvēka veselībai un videi; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Šīs direktīvas mērķis ir ierobežot paskābināšanos un eitrofikāciju veicinošu piesārņotājvielu, ozona prekursoru, primāro cieto daļiņu un sekundāro cieto daļiņu prekursoru emisijas atmosfērā, tādējādi sekmējot:

a)

Savienības ilgtermiņa mērķi panākt tādu gaisa kvalitātes līmeni, kas, saskaņā ar Pasaules veselības organizācijas publicētajām pamatnostādnēm par gaisa kvalitāti, nerada būtiskas negatīvas ietekmes un riskus cilvēka veselībai un videi;

| b) | Savienības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu mērķu sasniegšanu, samazinot paskābināšanos un eitrofikāciju izraisošu piesārņotājvielu, tostarp piezemes ozona, līmeņu samazināšanos zem piesārņojuma kritiskajām slodzēm un līmeņiem; |
| --- | --- |

b)

Savienības bioloģiskās daudzveidības un ekosistēmu mērķu sasniegšanu, samazinot paskābināšanos un eitrofikāciju izraisošu piesārņotājvielu, tostarp piezemes ozona, līmeņu samazināšanos zem piesārņojuma kritiskajām slodzēm un līmeņiem;

| c) | Savienības tiesību aktos noteikto gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

c)

Savienības tiesību aktos noteikto gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanu;

| d) | klimata pārmaiņu ietekmju mazināšanu, samazinot īsmūža klimatu piesārņojošo vielu emisijas un uzlabojot sinerģiju Savienības klimata un enerģētikas politikas jomā. |
| --- | --- |

d)

klimata pārmaiņu ietekmju mazināšanu, samazinot īsmūža klimatu piesārņojošo vielu emisijas un uzlabojot sinerģiju Savienības klimata un enerģētikas politikas jomā.

Jo īpaši šī direktīva jāsaskaņo ar jauno Savienības un starptautisko rīcību klimata pārmaiņu jomā, tostarp, bet ne tikai, saistībā ar 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvaru un visaptverošu un saistošu globālu nolīgumu klimata pārmaiņu jomā.

Grozījums Nr. 131

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2. | “Ozona prekursori” ir slāpekļa oksīdi, nemetāna gaistošie organiskie savienojumi
  , metāns
  un oglekļa monoksīds. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.

“Ozona prekursori” ir slāpekļa oksīdi, nemetāna gaistošie organiskie savienojumi
  , metāns
  un oglekļa monoksīds.

| 2. | “Ozona prekursori” ir slāpekļa oksīdi, nemetāna gaistošie organiskie savienojumi un oglekļa monoksīds. |
| --- | --- |

2.

“Ozona prekursori” ir slāpekļa oksīdi, nemetāna gaistošie organiskie savienojumi un oglekļa monoksīds.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a | “kritiskā slodze” ir vienas vai vairāku piesārņojošo vielu ietekmju kvantitatīvs novērtējums, līdz kādam saskaņā ar zinātnes pašreizējām atziņām tām nav nozīmīgas kaitīgas ietekmes uz noteiktiem jutīgiem vides elementiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 3.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.b | “kritiskais līmenis” ir piesārņojošo vielu koncentrācija atmosfērā vai plūsma uztvērēju virzienā, virs kuras saskaņā ar zinātnes pašreizējām atziņām tām var būt tieša kaitīga ietekme uz tādiem recipientiem kā cilvēki, ekosistēmas vai materiāli; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.b

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.a | “piezemes ozons” ir troposfēras pašā apakšējā daļā esošais ozons; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.a

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 4.b | “gaistošie organiskie savienojumi” (GOS) ir visi organiskie savienojumi, izņemot metānu, kuri veidojas cilvēka darbības rezultātā un no kuriem saules gaismas klātbūtnē reakcijās ar slāpekļa oksīdiem var rasties fotoķīmiskie oksidētāji; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.b

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 6.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a | “valstij noteiktā maksimāli pieļaujamā emisija” ir kilotonnās izteikts kalendārā gada laikā dalībvalstij atļautais vielas emisijas maksimālais apjoms; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9. | “Starptautiskā jūras satiksme” ir braucieni jūrā un piekrastes ūdeņos jebkura karoga kuģi, izņemot zvejas kuģus, kuri atstāj vienas valsts teritoriju un iebrauc citas valsts teritorijā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.

svītrots

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 12.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.a | “ES ar emisijas avotiem saistītā politika gaisa piesārņojuma jomā” ir regulas vai direktīvas, kurās neatkarīgi no šajās regulās vai direktīvās noteiktajām saistībām ir izvirzīts mērķis daļēji vai kopumā mazināt sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS), amonjaka (NH3), cieto daļiņu (PM2,5 ) un metāna (CH4) emisijas, īstenojot ietekmes mazināšanas pasākumus avota līmenī, tostarp vismaz, bet ne tikai, samazinot emisijas atbilstoši: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

12.a

| — | Direktīvai 94/63/EK

   (1a)

  , |
| --- | --- |

—

Direktīvai 94/63/EK

   (1a)

  ,

| — | Direktīvai 97/68/EK

   (1b)

  , |
| --- | --- |

—

Direktīvai 97/68/EK

   (1b)

  ,

| — | Direktīvai 98/70/EK

   (1c)

  , |
| --- | --- |

—

Direktīvai 98/70/EK

   (1c)

  ,

| — | Direktīvai 1999/32/EK

   (1d)

  , |
| --- | --- |

—

Direktīvai 1999/32/EK

   (1d)

  ,

| — | Direktīvai 2009/126/EK

   (1e)

  , |
| --- | --- |

—

Direktīvai 2009/126/EK

   (1e)

  ,

| — | Direktīvai 2004/42/EK

   (1f)

  , |
| --- | --- |

—

Direktīvai 2004/42/EK

   (1f)

  ,

| — | Direktīvai 2007/46/EK

   (1 g)

  , tostarp Regulai (EK) Nr. 715/2007

   (1h)

  , |
| --- | --- |

—

Direktīvai 2007/46/EK

   (1 g)

  , tostarp Regulai (EK) Nr. 715/2007

   (1h)

  ,

| — | Regulai (EK) Nr. 79/2009

   (1i)

  , |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 79/2009

   (1i)

  ,

| — | Regulai (EK) Nr. 595/2009

   (1j)

  un Regulai (EK) Nr. 661/2009

   (1k)

  , |
| --- | --- |

—

Regulai (EK) Nr. 595/2009

   (1j)

  un Regulai (EK) Nr. 661/2009

   (1k)

  ,

| — | Direktīvai 2010/75/ES

   (1l)

  , |
| --- | --- |

—

Direktīvai 2010/75/ES

   (1l)

  ,

| — | Regulai (ES) Nr. 167/2013

   (1m)

  , |
| --- | --- |

—

Regulai (ES) Nr. 167/2013

   (1m)

  ,

| — | Regulai (ES) Nr. 168/2013

   (1n)

  , |
| --- | --- |

—

Regulai (ES) Nr. 168/2013

   (1n)

  ,

| — | Direktīvai 2014/94/ES

   (1o)

  . |
| --- | --- |

—

Direktīvai 2014/94/ES

   (1o)

  .

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

3. pants – 12.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 12.b | “ieinteresētā sabiedrības daļa” ir sabiedrības daļa, kuru ietekmē vai var ietekmēt, vai kurai ir intereses attiecībā uz gaisa piesārņojuma emisijām atmosfērā; piemērojot šo definīciju, uzskata, ka ieinteresētie ir nevalstiskās organizācijas, kuras cīnās par vides aizsardzību, patērētāju organizācijas, organizācijas, kuras pārstāv visneaizsargātākās iedzīvotāju grupas un citas veselības aprūpes struktūras, kuras atbilst visām attiecīgās valsts tiesību aktu prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

12.b

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis ierobežo vismaz savas ikgadējās sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS), amonjaka (NH3), cieto daļiņu (PM2,5 ) un
  metāna (CH4
  ) antropogēnās emisijas saskaņā ar 2020. un 2030. gadam noteiktajām valstu emisiju samazināšanas saistībām, kā izklāstīts II pielikumā. | 1.   Dalībvalstis ierobežo vismaz savas ikgadējās sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS), amonjaka (NH3), cieto daļiņu (PM2,5 ), antropogēnās emisijas saskaņā ar 2020.
  , 2025.
  un 2030. gadam noteiktajām valstu emisiju samazināšanas saistībām, kā izklāstīts II pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis ierobežo vismaz savas ikgadējās sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS), amonjaka (NH3), cieto daļiņu (PM2,5 ) un
  metāna (CH4
  ) antropogēnās emisijas saskaņā ar 2020. un 2030. gadam noteiktajām valstu emisiju samazināšanas saistībām, kā izklāstīts II pielikumā.

1.   Dalībvalstis ierobežo vismaz savas ikgadējās sēra dioksīda (SO2), slāpekļa oksīdu (NOx), nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS), amonjaka (NH3), cieto daļiņu (PM2,5 ), antropogēnās emisijas saskaņā ar 2020.
  , 2025.
  un 2030. gadam noteiktajām valstu emisiju samazināšanas saistībām, kā izklāstīts II pielikumā.

Grozījums Nr. 33

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 1.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 1.a
     
  Dalībvalstis ierobežo vismaz savas ikgadējās metāna (CH4) antropogēnās emisijas, izņemot atgremotāju mājlopu zarnu radītā metāna emisijas, saskaņā ar valstu emisiju samazināšanas saistībām, kas piemērojamas no 2030. gada, kā tas noteikts II pielikumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.a
     
  Dalībvalstis ierobežo vismaz savas ikgadējās metāna (CH4) antropogēnās emisijas, izņemot atgremotāju mājlopu zarnu radītā metāna emisijas, saskaņā ar valstu emisiju samazināšanas saistībām, kas piemērojamas no 2030. gada, kā tas noteikts II pielikumā.

Grozījums Nr. 34

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   
  Neskarot 1. punktu, dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, kuri nerada nesamērīgas izmaksas, lai ierobežotu to 2025. gada SO2, NOx, NMGOS, NH3, PM2,5 un CH4 antropogēnās emisijas. Šo
  emisiju
  līmeņus nosaka, pamatojoties uz pārdotās degvielas daudzumu, izmantojot lineāru samazinājuma trajektoriju starp valstu emisiju līmeņiem 2020. gadam un emisiju līmeņiem, kas noteikti emisiju
  samazināšanas
  saistībās, kas piemērojamas no 2030. gada. | 2.   
  Dalībvalstis ziņojumos, ko tās iesniedz Komisijai saskaņā ar 9. pantu, sniedz aktualizētu informāciju par
  emisiju samazināšanas
  saistību izpildes gaitu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   
  Neskarot 1. punktu, dalībvalstis veic visus nepieciešamos pasākumus, kuri nerada nesamērīgas izmaksas, lai ierobežotu to 2025. gada SO2, NOx, NMGOS, NH3, PM2,5 un CH4 antropogēnās emisijas. Šo
  emisiju
  līmeņus nosaka, pamatojoties uz pārdotās degvielas daudzumu, izmantojot lineāru samazinājuma trajektoriju starp valstu emisiju līmeņiem 2020. gadam un emisiju līmeņiem, kas noteikti emisiju
  samazināšanas
  saistībās, kas piemērojamas no 2030. gada.

2.   
  Dalībvalstis ziņojumos, ko tās iesniedz Komisijai saskaņā ar 9. pantu, sniedz aktualizētu informāciju par
  emisiju samazināšanas
  saistību izpildes gaitu.

Grozījums Nr. 35

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Attiecībā uz 1.
  un 2. panta
  izpildi
  neņem
  vērā šādas emisijas: | 3.   Attiecībā uz 1.
  punkta
  izpildi
  netiek ņemtas
  vērā šādas emisijas: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Attiecībā uz 1.
  un 2. panta
  izpildi
  neņem
  vērā šādas emisijas:

3.   Attiecībā uz 1.
  punkta
  izpildi
  netiek ņemtas
  vērā šādas emisijas:

Grozījums Nr. 36

Direktīvas priekšlikums

4. pants – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | emisijas
  starptautiskajā
  jūras
  satiksmē, neskarot 5. panta 1. punktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(d)

emisijas
  starptautiskajā
  jūras
  satiksmē, neskarot 5. panta 1. punktu.

| (d) | emisijas
  no starptautiskās
  jūras
  satiksmes. |
| --- | --- |

(d)

emisijas
  no starptautiskās
  jūras
  satiksmes.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.
     Lai panāktu saskaņā ar 4. panta 2. punktu 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus un izpildītu II pielikumā izklāstītās valstu emisiju samazināšanas saistības, kuras NOx, SO2 un PM2,5 emisijām piemēro no 2030. gada, dalībvalstis var kompensēt starptautiskajā jūras satiksmē radīto NOx, SO2 un PM2,5 emisiju samazinājumu ar NOx, SO2 un PM2,5 emisijām, kas tajā pašā gadā radušās no citiem avotiem, ja vien tiek ievēroti šādi nosacījumi: | svītrots |
| (a) | emisiju samazinājums ir bijis tajos jūras apgabalos, kuri ietilpst dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās vai piesārņojuma kontroles zonās, ja tādas zonas ir izveidotas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.
     Lai panāktu saskaņā ar 4. panta 2. punktu 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus un izpildītu II pielikumā izklāstītās valstu emisiju samazināšanas saistības, kuras NOx, SO2 un PM2,5 emisijām piemēro no 2030. gada, dalībvalstis var kompensēt starptautiskajā jūras satiksmē radīto NOx, SO2 un PM2,5 emisiju samazinājumu ar NOx, SO2 un PM2,5 emisijām, kas tajā pašā gadā radušās no citiem avotiem, ja vien tiek ievēroti šādi nosacījumi:

svītrots

(a)

emisiju samazinājums ir bijis tajos jūras apgabalos, kuri ietilpst dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos, ekskluzīvajās ekonomiskajās zonās vai piesārņojuma kontroles zonās, ja tādas zonas ir izveidotas;

| (b) | dalībvalstis ir pieņēmušas un īstenojušas efektīvus monitoringa un pārbaudes pasākumus, lai nodrošinātu elastīguma iespējas atbilstīgu izpildi; |
| --- | --- |

(b)

dalībvalstis ir pieņēmušas un īstenojušas efektīvus monitoringa un pārbaudes pasākumus, lai nodrošinātu elastīguma iespējas atbilstīgu izpildi;

| (c) | dalībvalstis ir īstenojušas pasākumus, lai starptautiskajā jūras satiksmē panāktu zemāku NOx, SO2 un PM2,5 emisiju līmeni nekā to emisiju samazinājumu, kas tiktu panākts, ievērojot NOx, SO2 un PM2,5 emisijām piemērojamos Savienības standartus, un ir pierādījušas, ka šo pasākumu rezultātā ir radušies papildu emisiju samazinājumi; |
| --- | --- |

(c)

dalībvalstis ir īstenojušas pasākumus, lai starptautiskajā jūras satiksmē panāktu zemāku NOx, SO2 un PM2,5 emisiju līmeni nekā to emisiju samazinājumu, kas tiktu panākts, ievērojot NOx, SO2 un PM2,5 emisijām piemērojamos Savienības standartus, un ir pierādījušas, ka šo pasākumu rezultātā ir radušies papildu emisiju samazinājumi;

| (d) | tās nav kompensējušas vairāk par 20 % no NOx, SO2 un PM2,5 emisiju samazinājumiem, kas aprēķināti saskaņā ar c) apakšpunktu, ja vien minētās kompensācijas rezultātā nerodas neatbilstība II pielikumā izklāstītajām valstu emisiju samazināšanas saistībām 2020. gadam. |
| --- | --- |

(d)

tās nav kompensējušas vairāk par 20 % no NOx, SO2 un PM2,5 emisiju samazinājumiem, kas aprēķināti saskaņā ar c) apakšpunktu, ja vien minētās kompensācijas rezultātā nerodas neatbilstība II pielikumā izklāstītajām valstu emisiju samazināšanas saistībām 2020. gadam.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 2. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis var kopīgi īstenot II pielikumā norādītās metāna emisiju samazināšanas saistības
  un panākt starpposma emisiju līmeņus
  , ja vien tās izpilda šādus nosacījumus: | 2.   Dalībvalstis var kopīgi īstenot II pielikumā norādītās metāna emisiju samazināšanas saistības, ja vien tās izpilda šādus nosacījumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalstis var kopīgi īstenot II pielikumā norādītās metāna emisiju samazināšanas saistības
  un panākt starpposma emisiju līmeņus
  , ja vien tās izpilda šādus nosacījumus:

2.   Dalībvalstis var kopīgi īstenot II pielikumā norādītās metāna emisiju samazināšanas saistības, ja vien tās izpilda šādus nosacījumus:

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.   Dalībvalstis var sagatavot koriģētus valsts SO2, NOx, NH3, NMGOS un PM2,5 emisiju gada pārskatus saskaņā ar IV pielikumu, ja, piemērojot uzlabotas emisiju inventarizācijas metodes, kas
  atjauninātas
  saskaņā ar zinātnes atziņām, būtu konstatējama valsts emisiju samazināšanas saistību neizpilde
  vai neatbilstība starpposma emisiju līmeņiem
  . | 3.   Dalībvalstis var sagatavot koriģētus valsts SO2, NOx, NH3, NMGOS un PM2,5 emisiju gada pārskatus saskaņā ar IV pielikumu, ja, piemērojot uzlabotas emisiju inventarizācijas metodes, kas
  pilnveidotas
  saskaņā ar zinātnes atziņām, būtu konstatējama valsts emisiju samazināšanas saistību neizpilde. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.   Dalībvalstis var sagatavot koriģētus valsts SO2, NOx, NH3, NMGOS un PM2,5 emisiju gada pārskatus saskaņā ar IV pielikumu, ja, piemērojot uzlabotas emisiju inventarizācijas metodes, kas
  atjauninātas
  saskaņā ar zinātnes atziņām, būtu konstatējama valsts emisiju samazināšanas saistību neizpilde
  vai neatbilstība starpposma emisiju līmeņiem
  .

3.   Dalībvalstis var sagatavot koriģētus valsts SO2, NOx, NH3, NMGOS un PM2,5 emisiju gada pārskatus saskaņā ar IV pielikumu, ja, piemērojot uzlabotas emisiju inventarizācijas metodes, kas
  pilnveidotas
  saskaņā ar zinātnes atziņām, būtu konstatējama valsts emisiju samazināšanas saistību neizpilde.

Grozījums Nr. 40

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Dalībvalstis, kuras plāno piemērot
  1.
  ,
  2. un 3. punktu,
  par to informē Komisiju līdz
  30. septembrim
  gadā pirms attiecīgā pārskata gada. Minētajā informācijā iekļauj attiecīgās piesārņojošās vielas un nozares, un, ja iespējams, apmēru, kādā tas ietekmēs valstu emisiju pārskatus. | 4.   Dalībvalstis, kuras plāno piemērot
  šajā direktīvā paredzētās elastības iespējas
  , par to informē Komisiju līdz
  31. decembrim
  gadā pirms attiecīgā pārskata gada. Minētajā informācijā iekļauj attiecīgās piesārņojošās vielas un nozares, un, ja iespējams, apmēru, kādā tas ietekmēs valstu emisiju pārskatus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Dalībvalstis, kuras plāno piemērot
  1.
  ,
  2. un 3. punktu,
  par to informē Komisiju līdz
  30. septembrim
  gadā pirms attiecīgā pārskata gada. Minētajā informācijā iekļauj attiecīgās piesārņojošās vielas un nozares, un, ja iespējams, apmēru, kādā tas ietekmēs valstu emisiju pārskatus.

4.   Dalībvalstis, kuras plāno piemērot
  šajā direktīvā paredzētās elastības iespējas
  , par to informē Komisiju līdz
  31. decembrim
  gadā pirms attiecīgā pārskata gada. Minētajā informācijā iekļauj attiecīgās piesārņojošās vielas un nozares, un, ja iespējams, apmēru, kādā tas ietekmēs valstu emisiju pārskatus.

Grozījums Nr. 41

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 5. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību pārskata un novērtē, vai jebkādu elastīguma iespēju izmantošana konkrētajā gadā atbilst attiecīgajām prasībām un kritērijiem. | 5.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību pārskata un novērtē, vai elastīguma
  vai pielāgojuma
  iespēju izmantošana konkrētajā gadā atbilst attiecīgajām prasībām un kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību pārskata un novērtē, vai jebkādu elastīguma iespēju izmantošana konkrētajā gadā atbilst attiecīgajām prasībām un kritērijiem.

5.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību pārskata un novērtē, vai elastīguma
  vai pielāgojuma
  iespēju izmantošana konkrētajā gadā atbilst attiecīgajām prasībām un kritērijiem.

Grozījums Nr. 42

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 5. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja Komisija
  deviņu
  mēnešu laikā no 7. panta 4., 5. un 6. punktā norādītā attiecīgā ziņojuma saņemšanas dienas nav paudusi nekādus iebildumus, attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka piemērotās elastīguma iespējas izmantošana attiecīgajā gadā ir akceptēta un ir spēkā. Ja Komisija uzskata, ka elastīguma iespējas izmantošana neatbilst piemērojamajām prasībām un kritērijiem, tā pieņem lēmumu un informē dalībvalsti par tās noraidīšanu. | Ja Komisija
  sešu
  mēnešu laikā no 7. panta 4., 5. un 6. punktā norādītā attiecīgā ziņojuma saņemšanas dienas nav paudusi nekādus iebildumus, attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka piemērotās elastīguma iespējas izmantošana attiecīgajā gadā ir akceptēta un ir spēkā. Ja Komisija uzskata, ka elastīguma iespējas izmantošana neatbilst piemērojamajām prasībām un kritērijiem, tā
  deviņu mēnešu laikā no attiecīgā ziņojuma saņemšanas dienas
  pieņem lēmumu un informē dalībvalsti par tās noraidīšanu.
  Šim lēmumam pievieno pamatojumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja Komisija
  deviņu
  mēnešu laikā no 7. panta 4., 5. un 6. punktā norādītā attiecīgā ziņojuma saņemšanas dienas nav paudusi nekādus iebildumus, attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka piemērotās elastīguma iespējas izmantošana attiecīgajā gadā ir akceptēta un ir spēkā. Ja Komisija uzskata, ka elastīguma iespējas izmantošana neatbilst piemērojamajām prasībām un kritērijiem, tā pieņem lēmumu un informē dalībvalsti par tās noraidīšanu.

Ja Komisija
  sešu
  mēnešu laikā no 7. panta 4., 5. un 6. punktā norādītā attiecīgā ziņojuma saņemšanas dienas nav paudusi nekādus iebildumus, attiecīgā dalībvalsts uzskata, ka piemērotās elastīguma iespējas izmantošana attiecīgajā gadā ir akceptēta un ir spēkā. Ja Komisija uzskata, ka elastīguma iespējas izmantošana neatbilst piemērojamajām prasībām un kritērijiem, tā
  deviņu mēnešu laikā no attiecīgā ziņojuma saņemšanas dienas
  pieņem lēmumu un informē dalībvalsti par tās noraidīšanu.
  Šim lēmumam pievieno pamatojumu.

Grozījums Nr. 43

Direktīvas priekšlikums

5. pants – 6. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 6.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, precizējot noteikumus
  1.,
  2. un 3. punktā norādīto elastīguma iespēju izmantošanai, saskaņā ar 14. pantā norādīto pārbaudes procedūru. | 6.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, precizējot noteikumus 2. un 3. punktā norādīto elastīguma iespēju izmantošanai, saskaņā ar 14. pantā norādīto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, precizējot noteikumus
  1.,
  2. un 3. punktā norādīto elastīguma iespēju izmantošanai, saskaņā ar 14. pantā norādīto pārbaudes procedūru.

6.   Komisija var pieņemt īstenošanas aktus, precizējot noteikumus 2. un 3. punktā norādīto elastīguma iespēju izmantošanai, saskaņā ar 14. pantā norādīto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 44

Direktīvas priekšlikums

6. pants –1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis izstrādā un pieņem nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu saskaņā ar III pielikuma 2. daļu, lai atbilstīgi 4. pantam ierobežotu savas ikgadējās
  antropogēnās
  emisijas. | 1.   Dalībvalstis izstrādā un pieņem nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu saskaņā ar III pielikuma 2. daļu, lai atbilstīgi 4. pantam ierobežotu savas ikgadējās emisijas
  un sasniegtu šīs direktīvas mērķus saskaņā ar 1
  .
  pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis izstrādā un pieņem nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu saskaņā ar III pielikuma 2. daļu, lai atbilstīgi 4. pantam ierobežotu savas ikgadējās
  antropogēnās
  emisijas.

1.   Dalībvalstis izstrādā un pieņem nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu saskaņā ar III pielikuma 2. daļu, lai atbilstīgi 4. pantam ierobežotu savas ikgadējās emisijas
  un sasniegtu šīs direktīvas mērķus saskaņā ar 1
  .
  pantu.

Grozījums Nr. 45

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – aa apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (aa) | izskata emisiju samazināšanas pasākumu izmaksu efektivitāti un ņem vērā emisiju samazinājumus, kas panākti vai, ja dalībvalsts piešķir prioritāti saviem emisiju samazināšanas pasākumiem, samazinājumus, kurus var panākt, piemērojot spēkā esošos Savienības tiesību aktus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(aa)

izskata emisiju samazināšanas pasākumu izmaksu efektivitāti un ņem vērā emisiju samazinājumus, kas panākti vai, ja dalībvalsts piešķir prioritāti saviem emisiju samazināšanas pasākumiem, samazinājumus, kurus var panākt, piemērojot spēkā esošos Savienības tiesību aktus;

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – ab apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ab) | par prioritāti noteikt konkrētus politikas pasākumus, kuru mērķis ir samazināt veselības riskus neaizsargātām iedzīvotāju grupām un nodrošināt atbilstību ekspozīcijas samazināšanas mērķa vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar XIV pielikuma B iedaļu Direktīvā 2008/50/EK; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ab)

par prioritāti noteikt konkrētus politikas pasākumus, kuru mērķis ir samazināt veselības riskus neaizsargātām iedzīvotāju grupām un nodrošināt atbilstību ekspozīcijas samazināšanas mērķa vērtībām, kas noteiktas saskaņā ar XIV pielikuma B iedaļu Direktīvā 2008/50/EK;

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ņem vērā nepieciešamību
  samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, lai panāktu atbilstību gaisa kvalitātes mērķiem tās teritorijā un — attiecīgā gadījumā — kaimiņos esošajās dalībvalstīs; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

ņem vērā nepieciešamību
  samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, lai panāktu atbilstību gaisa kvalitātes mērķiem tās teritorijā un — attiecīgā gadījumā — kaimiņos esošajās dalībvalstīs;

| (b) | samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, lai panāktu atbilstību gaisa kvalitātes mērķiem tās teritorijā
  , jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK noteiktajām robežvērtībām
  un — attiecīgā gadījumā — kaimiņos esošajās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

(b)

samazināt gaisu piesārņojošo vielu emisijas, lai panāktu atbilstību gaisa kvalitātes mērķiem tās teritorijā
  , jo īpaši saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK noteiktajām robežvērtībām
  un — attiecīgā gadījumā — kaimiņos esošajās dalībvalstīs;

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | kvantificēt papildu emisiju samazinājumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2030. gadam sasniegtu āra gaisa kvalitātes līmeņus, kas ir vienādi vai zemāki par līmeņiem, ko ieteikusi Pasaules veselības organizācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

kvantificēt papildu emisiju samazinājumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2030. gadam sasniegtu āra gaisa kvalitātes līmeņus, kas ir vienādi vai zemāki par līmeņiem, ko ieteikusi Pasaules veselības organizācija;

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | kvantificēt emisiju papildu samazinājumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2030. gadam sasniegtu vides aizsardzībai kritiskās slodzes un līmeņus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bb)

kvantificēt emisiju papildu samazinājumus, kas vajadzīgi, lai līdz 2030. gadam sasniegtu vides aizsardzībai kritiskās slodzes un līmeņus;

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – bc punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bc) | identificēt pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu ba) un bb) apakšpunktā minētos mērķus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bc)

identificēt pasākumus, kas nepieciešami, lai sasniegtu ba) un bb) apakšpunktā minētos mērķus;

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | ar fiskāliem stimuliem atbalstīt investīciju novirzīšanu tīrām un efektīvām tehnoloģijām un ilgtspējīgai ražošanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

ar fiskāliem stimuliem atbalstīt investīciju novirzīšanu tīrām un efektīvām tehnoloģijām un ilgtspējīgai ražošanai;

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – cb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (cb) | novērtēt apjomu, kādā dažādiem valstu ģeogrāfiskajiem reģioniem ir konkrētas vajadzības un grūtības gaisa piesārņojuma novēršanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(cb)

novērtēt apjomu, kādā dažādiem valstu ģeogrāfiskajiem reģioniem ir konkrētas vajadzības un grūtības gaisa piesārņojuma novēršanai;

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2. punkts – 1. daļa – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | nodrošina, ka attiecīgās kompetentās iestādes uzrauga dalībvalstu noteikto pasākumu efektivitāti, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, un, ja nepieciešams, ir pilnvarotas rīkoties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(da)

nodrošina, ka attiecīgās kompetentās iestādes uzrauga dalībvalstu noteikto pasākumu efektivitāti, lai izpildītu šīs direktīvas prasības, un, ja nepieciešams, ir pilnvarotas rīkoties.

Grozījums Nr. 124

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2.a punkts (jauns

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Komisija nodrošina, ka visa ar emisijas avotiem saistītā ES politika gaisa piesārņojuma jomā atbilst uzdevumam un sekmē ES gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanu.




  Šim nolūkam Komisija un dalībvalstis nekavējoties vienojas par jaunu priekšlikumu regulai par emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), kuru patlaban izskata.




  Jauno tipa apstiprināšanas testa metodi piemēro ne vēlāk kā 2017. gadā un nodrošina, ka tādu piesārņotāju kā NOx un cieto daļiņu (PM2,5 un PM10) emisijas tiek efektīvi ierobežotas saskaņā ar atbilstības faktoriem, kas reprezentē reālus braukšanas apstākļus. Jaunie testi ir neatkarīgi un pārredzami.




  Šie atbilstības faktori ir stingri noteikti un kvantificēti tā, lai reprezentētu tikai RDE testa procedūras nenoteiktību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Komisija nodrošina, ka visa ar emisijas avotiem saistītā ES politika gaisa piesārņojuma jomā atbilst uzdevumam un sekmē ES gaisa kvalitātes mērķu sasniegšanu.

Šim nolūkam Komisija un dalībvalstis nekavējoties vienojas par jaunu priekšlikumu regulai par emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), kuru patlaban izskata.

Jauno tipa apstiprināšanas testa metodi piemēro ne vēlāk kā 2017. gadā un nodrošina, ka tādu piesārņotāju kā NOx un cieto daļiņu (PM2,5 un PM10) emisijas tiek efektīvi ierobežotas saskaņā ar atbilstības faktoriem, kas reprezentē reālus braukšanas apstākļus. Jaunie testi ir neatkarīgi un pārredzami.

Šie atbilstības faktori ir stingri noteikti un kvantificēti tā, lai reprezentētu tikai RDE testa procedūras nenoteiktību.

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Dalībvalstis izveido regulāru un ārkārtas vides inspekciju, tirgus uzraudzības un publiskas ziņošanas sistēmu par mobilajiem un stacionārajiem piesārņojuma avotiem, lai nodrošinātu, ka politika un pasākumi reālos apstākļos efektīvi samazina emisijas. |
| | Līdz ...

   (*1)

  Komisija iesniedz tiesību akta priekšlikumu par ekspluatācijas uzraudzības testēšanas un publiskas ziņošanas Savienības mēroga sistēmu par emisiju standartu ievērošanu vieglajiem kravas automobiļiem, ko administrē attiecīgā kompetentā iestāde, lai verificētu transportlīdzekļu un to dzinēju atbilstību Euro 6 prasībām visā to aprites cikla lietderīgās ekspluatācijas laikā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.b
     
  Dalībvalstis izveido regulāru un ārkārtas vides inspekciju, tirgus uzraudzības un publiskas ziņošanas sistēmu par mobilajiem un stacionārajiem piesārņojuma avotiem, lai nodrošinātu, ka politika un pasākumi reālos apstākļos efektīvi samazina emisijas.

Līdz ...

   (*1)

  Komisija iesniedz tiesību akta priekšlikumu par ekspluatācijas uzraudzības testēšanas un publiskas ziņošanas Savienības mēroga sistēmu par emisiju standartu ievērošanu vieglajiem kravas automobiļiem, ko administrē attiecīgā kompetentā iestāde, lai verificētu transportlīdzekļu un to dzinēju atbilstību Euro 6 prasībām visā to aprites cikla lietderīgās ekspluatācijas laikā.

Grozījums Nr. 56

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 3.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 3.a
     
  Dalībvalstis var atbalstīt mazemisiju avotu pakāpenisku izskaušanu transporta un degvielas apgādes nozarē, veicinot šļūteņu neblīvu savienojuma aizstāšanu ar bezemisiju tehniku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.a
     
  Dalībvalstis var atbalstīt mazemisiju avotu pakāpenisku izskaušanu transporta un degvielas apgādes nozarē, veicinot šļūteņu neblīvu savienojuma aizstāšanu ar bezemisiju tehniku.

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 4. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | ja dalībvalstis lemj par 5. pantā izklāstīto elastīguma iespēju izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(b)

ja dalībvalstis lemj par 5. pantā izklāstīto elastīguma iespēju izmantošanu.

| (b) | ja dalībvalstis
  izlemj izmantot vienu no
  5. pantā
  minētajām elastīguma iespējām. |
| --- | --- |

(b)

ja dalībvalstis
  izlemj izmantot vienu no
  5. pantā
  minētajām elastīguma iespējām.

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Valstu nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās norāda, vai dalībvalstis plāno izmantot elastīguma iespēju saskaņā ar 5. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Valstu nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās norāda, vai dalībvalstis plāno izmantot elastīguma iespēju saskaņā ar 5. pantu.

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 5. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 5.   Dalībvalstis saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem apspriežas ar
  publiskajām un
  kompetentajām iestādēm, uz kurām — jo tām ir specifiski ar vidi saistīti pienākumi gaisa piesārņojuma, kvalitātes un pārvaldības jomā — visticamāk, attiecas gaisa piesārņojuma kontroles valstu programmu īstenošana, par nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas projektu un
  jebkādiem nozīmīgiem
  atjauninājumiem pirms tās pabeigšanas.
  Attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem nodrošina pārrobežu apspriedes
  . | 5.   Dalībvalstis saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem apspriežas ar kompetentajām iestādēm, uz kurām — jo tām ir specifiski ar vidi saistīti pienākumi gaisa piesārņojuma, kvalitātes un pārvaldības jomā — visticamāk, attiecas gaisa piesārņojuma kontroles valstu programmu īstenošana, par nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas projektu un
  visiem
  atjauninājumiem pirms tās pabeigšanas.
  Šajās apspriešanās iesaista attiecīgās vietējās vai reģionālās iestādes, kas atbild par emisiju samazināšanas politikas īstenošanu īpašās zonās un/vai aglomerācijās, un neizslēdzot zonas un/vai aglomerācijas, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.   Dalībvalstis saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem apspriežas ar
  publiskajām un
  kompetentajām iestādēm, uz kurām — jo tām ir specifiski ar vidi saistīti pienākumi gaisa piesārņojuma, kvalitātes un pārvaldības jomā — visticamāk, attiecas gaisa piesārņojuma kontroles valstu programmu īstenošana, par nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas projektu un
  jebkādiem nozīmīgiem
  atjauninājumiem pirms tās pabeigšanas.
  Attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem nodrošina pārrobežu apspriedes
  .

5.   Dalībvalstis saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem apspriežas ar kompetentajām iestādēm, uz kurām — jo tām ir specifiski ar vidi saistīti pienākumi gaisa piesārņojuma, kvalitātes un pārvaldības jomā — visticamāk, attiecas gaisa piesārņojuma kontroles valstu programmu īstenošana, par nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas projektu un
  visiem
  atjauninājumiem pirms tās pabeigšanas.
  Šajās apspriešanās iesaista attiecīgās vietējās vai reģionālās iestādes, kas atbild par emisiju samazināšanas politikas īstenošanu īpašās zonās un/vai aglomerācijās, un neizslēdzot zonas un/vai aglomerācijas, kas atrodas vismaz divās dalībvalstīs
  .

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 5. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem dalībvalstis nodrošina, ka ar attiecīgās ieinteresētās sabiedrības daļas locekļiem apspriešanās notiek nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas projektu izstrādāšanas un pārskatīšanas sākuma posmā un pirms šādu programmu atjauninājumu pabeigšanas. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tostarp Direktīvas 2008/50/EK 25. pantu, nodrošina pārrobežu apspriedes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem dalībvalstis nodrošina, ka ar attiecīgās ieinteresētās sabiedrības daļas locekļiem apspriešanās notiek nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas projektu izstrādāšanas un pārskatīšanas sākuma posmā un pirms šādu programmu atjauninājumu pabeigšanas. Attiecīgā gadījumā saskaņā ar attiecīgajiem Savienības tiesību aktiem, tostarp Direktīvas 2008/50/EK 25. pantu, nodrošina pārrobežu apspriedes.

Grozījums Nr. 61

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 5.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 5.a
     
  Valstu nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu projektu pārskatīšanai dalībvalstis izraugās savas neatkarīgas ekspertu struktūras, lai novērtētu informācijas precizitāti un atbilstību, politiku un pasākumus, kas izklāstīti šajās programmās. Šā pārskata rezultātus dara publiski pieejamus pirms nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas projekta publicēšanas, lai veicinātu sabiedrības konstruktīvu līdzdalību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

5.a
     
  Valstu nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu projektu pārskatīšanai dalībvalstis izraugās savas neatkarīgas ekspertu struktūras, lai novērtētu informācijas precizitāti un atbilstību, politiku un pasākumus, kas izklāstīti šajās programmās. Šā pārskata rezultātus dara publiski pieejamus pirms nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas projekta publicēšanas, lai veicinātu sabiedrības konstruktīvu līdzdalību.

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 6. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisija sniedz norādījumus par tiem emisiju samazināšanas pasākumiem, kas nav iekļauti III pielikuma 1. daļā, tostarp mājokļu apkuri un autotransportu, ko dalībvalstis var iekļaut savās nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija sniedz norādījumus par tiem emisiju samazināšanas pasākumiem, kas nav iekļauti III pielikuma 1. daļā, tostarp mājokļu apkuri un autotransportu, ko dalībvalstis var iekļaut savās nacionālajās gaisa piesārņojuma kontroles programmās.

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 8. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 8.   Komisija
  var sagatavot vadlīnijas
  par nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu izstrādi un īstenošanu. | 8.   Komisija
  sagatavo pamatnostādnes
  par nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu izstrādi un īstenošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

8.   Komisija
  var sagatavot vadlīnijas
  par nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu izstrādi un īstenošanu.

8.   Komisija
  sagatavo pamatnostādnes
  par nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu izstrādi un īstenošanu.

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

6. pants – 9. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 9.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  var arī precizēt
  dalībvalstu gaisa piesārņojuma kontroles programmu formu un informāciju, kas tajā iekļaujama. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. pantā norādīto pārbaudes procedūru. | 9.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  precizē arī
  dalībvalstu nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu formu un informāciju, kas tajā iekļaujama. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. pantā norādīto pārbaudes procedūru. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

9.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  var arī precizēt
  dalībvalstu gaisa piesārņojuma kontroles programmu formu un informāciju, kas tajā iekļaujama. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. pantā norādīto pārbaudes procedūru.

9.   Komisija ar īstenošanas aktiem
  precizē arī
  dalībvalstu nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu formu un informāciju, kas tajā iekļaujama. Šos īstenošanas aktus pieņem saskaņā ar 14. pantā norādīto pārbaudes procedūru.

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

6.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 6.a pants




  Tīra gaisa fonds




  Komisija atvieglo piekļuvi finanšu atbalstam, lai palīdzētu nodrošināt iespējas veikt attiecīgus pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu šajā direktīvā noteiktos mērķus.




  Tas inter alia ietver pieejamo finansējumu saskaņā ar:










  a) | lauksaimniecības finansējumu, tostarp finansējumu, kas pieejams saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku 2020. — 2014. gadam ar grozījumiem 2017. gada starpposma pārskatīšanā, lai iekļautu gaisa kvalitāti kā “sabiedrisku labumu”, jo īpaši attiecībā uz amonjaku un metānu vai tiem abiem, lai dalībvalstīm un to attiecīgajām reģionālajām un vietējām iestādēm dotu iespējas sekmēt emisiju samazināšanu ar īpašiem pasākumiem un ar to saistītajai palīdzībai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

6.a pants

Tīra gaisa fonds

Komisija atvieglo piekļuvi finanšu atbalstam, lai palīdzētu nodrošināt iespējas veikt attiecīgus pasākumus, kas nepieciešami, lai īstenotu šajā direktīvā noteiktos mērķus.

Tas inter alia ietver pieejamo finansējumu saskaņā ar:

a)

lauksaimniecības finansējumu, tostarp finansējumu, kas pieejams saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku 2020. — 2014. gadam ar grozījumiem 2017. gada starpposma pārskatīšanā, lai iekļautu gaisa kvalitāti kā “sabiedrisku labumu”, jo īpaši attiecībā uz amonjaku un metānu vai tiem abiem, lai dalībvalstīm un to attiecīgajām reģionālajām un vietējām iestādēm dotu iespējas sekmēt emisiju samazināšanu ar īpašiem pasākumiem un ar to saistītajai palīdzībai;

| b) | pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” turpmākām darba programmām; |
| --- | --- |

b)

pētniecības un inovācijas pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” turpmākām darba programmām;

| c) | Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem; |
| --- | --- |

c)

Eiropas struktūrfondiem un investīciju fondiem;

| d) | vides un klimata pasākumu finansēšanas instrumentiem kā LIFE; |
| --- | --- |

d)

vides un klimata pasākumu finansēšanas instrumentiem kā LIFE;

| e) | visām iepriekš minētā kombinācijām. |
| --- | --- |

e)

visām iepriekš minētā kombinācijām.

Komisija nodrošina, ka finansēšanas procedūras ir vienkāršas, pārredzamas un pieejamas dažādos valdības līmeņos.

Komisija izvērtē iespēju izveidot vienas pieturas aģentūras, kur var vienkārši noskaidrot pieejamos līdzekļus un procedūras, lai piekļūtu projektiem, kas risina gaisa piesārņojuma problēmas.

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.
     
  Dalībvalstis, kuras saskaņā ar 5. panta 1. punktu izmanto kādu no elastīguma iespējām, attiecīgā gada informatīvajā pārskata ziņojumā ietver šādu informāciju: | svītrots |
| (a) | NOx, SO2 un PM2,5 emisiju daudzumu, kas būtu radies, ja nebūtu izveidotas emisiju kontroles zonas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.
     
  Dalībvalstis, kuras saskaņā ar 5. panta 1. punktu izmanto kādu no elastīguma iespējām, attiecīgā gada informatīvajā pārskata ziņojumā ietver šādu informāciju:

svītrots

(a)

NOx, SO2 un PM2,5 emisiju daudzumu, kas būtu radies, ja nebūtu izveidotas emisiju kontroles zonas;

| (b) | emisiju samazinājumu līmeni, kas panākts dalībvalsts emisiju kontroles zonas daļā saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu; |
| --- | --- |

(b)

emisiju samazinājumu līmeni, kas panākts dalībvalsts emisiju kontroles zonas daļā saskaņā ar 5. panta 1. punkta c) apakšpunktu;

| (c) | minētās elastīguma iespējas piemērošanas apmēru; |
| --- | --- |

(c)

minētās elastīguma iespējas piemērošanas apmēru;

| (d) | jebkādu papildu informāciju, kas, pēc dalībvalstu domām, ļautu Komisijai ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību pilnībā novērtēt tos nosacījumus, ar kuriem saskaņā ir īstenots elastīgums. |
| --- | --- |

(d)

jebkādu papildu informāciju, kas, pēc dalībvalstu domām, ļautu Komisijai ar Eiropas Vides aģentūras palīdzību pilnībā novērtēt tos nosacījumus, ar kuriem saskaņā ir īstenots elastīgums.

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

7. pants – 7. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 7.   Dalībvalstis sagatavo emisiju pārskatus, tostarp pielāgotus emisiju pārskatus, emisiju prognozes un informatīvu pārskata ziņojumu saskaņā ar IV pielikumu. | 7.   Dalībvalstis sagatavo emisiju pārskatus, tostarp
  attiecīgā gadījumā
  pielāgotus emisiju pārskatus, emisiju prognozes un informatīvu pārskata ziņojumu saskaņā ar IV pielikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

7.   Dalībvalstis sagatavo emisiju pārskatus, tostarp pielāgotus emisiju pārskatus, emisiju prognozes un informatīvu pārskata ziņojumu saskaņā ar IV pielikumu.

7.   Dalībvalstis sagatavo emisiju pārskatus, tostarp
  attiecīgā gadījumā
  pielāgotus emisiju pārskatus, emisiju prognozes un informatīvu pārskata ziņojumu saskaņā ar IV pielikumu.

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis
  , ja iespējams,
  nodrošina gaisa piesārņojuma negatīvās ietekmes uz ekosistēmām monitoringu saskaņā ar V pielikumā noteiktajām prasībām. | 1.   Dalībvalstis nodrošina gaisa piesārņojuma negatīvās ietekmes uz ekosistēmām monitoringu saskaņā ar V pielikumā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis
  , ja iespējams,
  nodrošina gaisa piesārņojuma negatīvās ietekmes uz ekosistēmām monitoringu saskaņā ar V pielikumā noteiktajām prasībām.

1.   Dalībvalstis nodrošina gaisa piesārņojuma negatīvās ietekmes uz ekosistēmām monitoringu saskaņā ar V pielikumā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

8. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Dalībvalstis vajadzības gadījumā koordinē gaisa piesārņojuma ietekmes monitoringu ar citām monitoringa programmām, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/50/EK un Direktīvu 2000/60/EK (30). | 2.   Dalībvalstis koordinē gaisa piesārņojuma ietekmes monitoringu ar citām monitoringa programmām, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp Direktīvu 2008/50/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (30). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Dalībvalstis vajadzības gadījumā koordinē gaisa piesārņojuma ietekmes monitoringu ar citām monitoringa programmām, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2008/50/EK un Direktīvu 2000/60/EK (30).

2.   Dalībvalstis koordinē gaisa piesārņojuma ietekmes monitoringu ar citām monitoringa programmām, kas izveidotas saskaņā ar Savienības tiesību aktiem, tostarp Direktīvu 2008/50/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/60/EK (30).

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai savas nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas
  [trīs mēnešu laikā no 17. pantā norādītā datuma; datumu ieraksta Publikāciju birojs]
  un pēc tam to atjauninājumus — reizi divos gados. | 1.   Dalībvalstis nodrošina savas nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas Komisijai
  līdz...

   (*2) un pēc tam to atjauninājumus — reizi divos gados. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Dalībvalstis iesniedz Komisijai savas nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas
  [trīs mēnešu laikā no 17. pantā norādītā datuma; datumu ieraksta Publikāciju birojs]
  un pēc tam to atjauninājumus — reizi divos gados.

1.   Dalībvalstis nodrošina savas nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas Komisijai
  līdz...

   (*2) un pēc tam to atjauninājumus — reizi divos gados.

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Ja nacionālā gaisa piesārņojuma kontroles programma tiek atjaunināta saskaņā ar 6. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts divu mēnešu laikā
  par to informē Komisiju
  . | Ja nacionālā gaisa piesārņojuma kontroles programma tiek atjaunināta saskaņā ar 6. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts divu mēnešu laikā
  atjaunināto programmu paziņo Komisijai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja nacionālā gaisa piesārņojuma kontroles programma tiek atjaunināta saskaņā ar 6. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts divu mēnešu laikā
  par to informē Komisiju
  .

Ja nacionālā gaisa piesārņojuma kontroles programma tiek atjaunināta saskaņā ar 6. panta 4. punktu, attiecīgā dalībvalsts divu mēnešu laikā
  atjaunināto programmu paziņo Komisijai
  .

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 2. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   No 2017. gada dalībvalstis paziņo savus valsts emisiju pārskatus, emisijas prognozes, teritoriāli dezagregētus emisiju pārskatus, lielo punktveida avotu pārskatus un 7. panta 1., 2. un 3. punktā un — attiecīgā gadījumā — 7. panta
  4.,
  5. un 6. punktā norādītos ziņojumus Komisijai un Eiropas Vides aģentūrai, ievērojot I pielikumā izklāstītos ziņojumu iesniegšanas termiņus. | 2.   No 2017. gada dalībvalstis paziņo savus valsts emisiju pārskatus, emisijas prognozes, teritoriāli dezagregētus emisiju pārskatus, lielo punktveida avotu pārskatus un 7. panta 1., 2. un 3. punktā un — attiecīgā gadījumā — 7. panta 5. un 6. punktā norādītos ziņojumus Komisijai un Eiropas Vides aģentūrai, ievērojot I pielikumā izklāstītos ziņojumu iesniegšanas termiņus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   No 2017. gada dalībvalstis paziņo savus valsts emisiju pārskatus, emisijas prognozes, teritoriāli dezagregētus emisiju pārskatus, lielo punktveida avotu pārskatus un 7. panta 1., 2. un 3. punktā un — attiecīgā gadījumā — 7. panta
  4.,
  5. un 6. punktā norādītos ziņojumus Komisijai un Eiropas Vides aģentūrai, ievērojot I pielikumā izklāstītos ziņojumu iesniegšanas termiņus.

2.   No 2017. gada dalībvalstis paziņo savus valsts emisiju pārskatus, emisijas prognozes, teritoriāli dezagregētus emisiju pārskatus, lielo punktveida avotu pārskatus un 7. panta 1., 2. un 3. punktā un — attiecīgā gadījumā — 7. panta 5. un 6. punktā norādītos ziņojumus Komisijai un Eiropas Vides aģentūrai, ievērojot I pielikumā izklāstītos ziņojumu iesniegšanas termiņus.

Grozījums Nr. 134

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 3.
     
  Dalībvalstis sniedz savus valstu emisiju ziņojumus un prognozes par CH4 emisijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013

   (31)

  . | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

3.
     
  Dalībvalstis sniedz savus valstu emisiju ziņojumus un prognozes par CH4 emisijām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 525/2013

   (31)

  .

svītrots

Grozījums Nr. 74

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 4. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 4.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras un dalībvalstu palīdzību regulāri pārskata valstu emisiju pārskatu datus. Minētās pārskatīšanas ietvaros veic: | 4.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras un dalībvalstu palīdzību regulāri pārskata valstu emisiju pārskatu datus
  un nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas
  . Minētās pārskatīšanas ietvaros veic: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

4.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras un dalībvalstu palīdzību regulāri pārskata valstu emisiju pārskatu datus. Minētās pārskatīšanas ietvaros veic:

4.   Komisija ar Eiropas Vides aģentūras un dalībvalstu palīdzību regulāri pārskata valstu emisiju pārskatu datus
  un nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas
  . Minētās pārskatīšanas ietvaros veic:

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 4. punkts – ca apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ca) | pārbaudes, lai verificētu nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu atbilstību šīs direktīvas 6. pantā noteiktajām prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ca)

pārbaudes, lai verificētu nacionālo gaisa piesārņojuma kontroles programmu atbilstību šīs direktīvas 6. pantā noteiktajām prasībām.

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 4. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Komisijas pārskatīšanas rezultātus dara publiski pieejamus saskaņā ar 11. pantu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisijas pārskatīšanas rezultātus dara publiski pieejamus saskaņā ar 11. pantu.

Grozījums Nr. 77

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 1.   Komisija vismaz reizi
  piecos gados ziņo
  Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas
  īstenošanas gaitu, ieskaitot novērtējumu par tās ieguldījumu šīs direktīvas mērķu sasniegšanā
  . | 1.   Komisija vismaz reizi
  30 mēnešos sākot no ...

   (*3)

  sniedz ziņojumu
  Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas
  īstenošanu
  .
  Tajā Komisija novērtē: |
| | a) | savu ieguldījumu un dalībvalstu veikumu šīs direktīvas mērķu sasniegšanai; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Komisija vismaz reizi
  piecos gados ziņo
  Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas
  īstenošanas gaitu, ieskaitot novērtējumu par tās ieguldījumu šīs direktīvas mērķu sasniegšanā
  .

1.   Komisija vismaz reizi
  30 mēnešos sākot no ...

   (*3)

  sniedz ziņojumu
  Eiropas Parlamentam un Padomei par šīs direktīvas
  īstenošanu
  .
  Tajā Komisija novērtē:

a)

savu ieguldījumu un dalībvalstu veikumu šīs direktīvas mērķu sasniegšanai;

| b) | virzību uz gaisa piesārņotāju emisiju samazināšanu līdz 2025. un 2030. gadam; |
| --- | --- |

b)

virzību uz gaisa piesārņotāju emisiju samazināšanu līdz 2025. un 2030. gadam;

| c) | virzību uz 7. Vides rīcības programmā noteikto gaisa kvalitātes ilgtermiņa mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

c)

virzību uz 7. Vides rīcības programmā noteikto gaisa kvalitātes ilgtermiņa mērķu sasniegšanu;

| d) | to, vai tiek pārsniegtas Pasaules veselības organizācijas noteiktās kritisko slodžu un līmeņu orientējošās vērtības; un |
| --- | --- |

d)

to, vai tiek pārsniegtas Pasaules veselības organizācijas noteiktās kritisko slodžu un līmeņu orientējošās vērtības; un

| e) | dalībvalstīm pieejamā ES finansējuma izlietojumu, ja šādi līdzekļi ir izlietoti gaisa piesārņojuma samazināšanai. |
| --- | --- |

e)

dalībvalstīm pieejamā ES finansējuma izlietojumu, ja šādi līdzekļi ir izlietoti gaisa piesārņojuma samazināšanai.

Grozījums Nr. 78

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ziņojumā par dalībvalstu emisiju samazinājumiem 2020., 2025. un 2030. gadam Komisija, ja vajadzīgs, iekļauj iemeslus, kāpēc tie netiek sasniegti
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ziņojumā par dalībvalstu emisiju samazinājumiem 2020., 2025. un 2030. gadam Komisija, ja vajadzīgs, iekļauj iemeslus, kāpēc tie netiek sasniegti
  .

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 1.b daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ja ziņojumā norādīts, ka dalībvalstis nespēj nodrošināt atbilstību Savienības tiesību aktiem un gaisa kvalitātes robežvērtībām, kuras noteiktas Direktīva 2008/50/EK, Komisija: |
| | a) | novērtē, vai tās netiek sasniegtas tāpēc, ka ES ar avotiem saistītā politika gaisa piesārņojuma jomā, tostarp tās īstenošana dalībvalstu līmenī, ir neefektīva, |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja ziņojumā norādīts, ka dalībvalstis nespēj nodrošināt atbilstību Savienības tiesību aktiem un gaisa kvalitātes robežvērtībām, kuras noteiktas Direktīva 2008/50/EK, Komisija:

a)

novērtē, vai tās netiek sasniegtas tāpēc, ka ES ar avotiem saistītā politika gaisa piesārņojuma jomā, tostarp tās īstenošana dalībvalstu līmenī, ir neefektīva,

| b) | apspriežas ar 14. pantā minēto komiteju un identificē jomas, kurās ir nepieciešami jauni tiesību akti ar emisijas avotiem saistītās politikas gaisa piesārņojuma jomā, un ja vajadzīgs, iesniedz tiesību aktu priekšlikumus, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas mērķiem. Katram šādam priekšlikumam jāpievieno robusts ietekmes novērtējums un jāatspoguļo jaunākie zinātniskie dati. |
| --- | --- |

b)

apspriežas ar 14. pantā minēto komiteju un identificē jomas, kurās ir nepieciešami jauni tiesību akti ar emisijas avotiem saistītās politikas gaisa piesārņojuma jomā, un ja vajadzīgs, iesniedz tiesību aktu priekšlikumus, lai nodrošinātu atbilstību šīs direktīvas mērķiem. Katram šādam priekšlikumam jāpievieno robusts ietekmes novērtējums un jāatspoguļo jaunākie zinātniskie dati.

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Komisija
  jebkurā gadījumā iepriekš minētajā veidā ziņo par 2025. gadu un ziņojumā iekļauj arī informāciju par 4. panta 2. punktā minēto starpposma emisiju līmeņu sasniegšanu un par iemesliem
  ,
  ja tie nav sasniegti. Tā nosaka turpmākas rīcības nepieciešamību,
  ņemot vērā arī īstenošanas ietekmi nozaru līmenī. | Pamatojoties uz šiem ziņojumiem,
  Komisija
  kopā ar dalībvalstīm identificē turpmāku pasākumu vajadzību
  ,
  tostarp valstu līmenī,
  ņemot vērā arī īstenošanas ietekmi nozaru līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Komisija
  jebkurā gadījumā iepriekš minētajā veidā ziņo par 2025. gadu un ziņojumā iekļauj arī informāciju par 4. panta 2. punktā minēto starpposma emisiju līmeņu sasniegšanu un par iemesliem
  ,
  ja tie nav sasniegti. Tā nosaka turpmākas rīcības nepieciešamību,
  ņemot vērā arī īstenošanas ietekmi nozaru līmenī.

Pamatojoties uz šiem ziņojumiem,
  Komisija
  kopā ar dalībvalstīm identificē turpmāku pasākumu vajadzību
  ,
  tostarp valstu līmenī,
  ņemot vērā arī īstenošanas ietekmi nozaru līmenī.

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Šā panta 1. punktā norādītajos ziņojumos
  var ietvert
  novērtējumu par šīs direktīvas ietekmi uz vidi un sociālekonomikas jomu. | 2.   Šā panta 1. punktā norādītajos ziņojumos
  ietver
  novērtējumu par šīs direktīvas ietekmi uz
  veselību,
  vidi un sociālekonomikas jomu
  , tostarp ietekmi uz dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmām un tās neīstenošanas izmaksām
  .
  Komisija šos ziņojumus dara publiski pieejamus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Šā panta 1. punktā norādītajos ziņojumos
  var ietvert
  novērtējumu par šīs direktīvas ietekmi uz vidi un sociālekonomikas jomu.

2.   Šā panta 1. punktā norādītajos ziņojumos
  ietver
  novērtējumu par šīs direktīvas ietekmi uz
  veselību,
  vidi un sociālekonomikas jomu
  , tostarp ietekmi uz dalībvalstu veselības aizsardzības sistēmām un tās neīstenošanas izmaksām
  .
  Komisija šos ziņojumus dara publiski pieejamus.

Grozījums Nr. 152

Direktīvas priekšlikums

10. pants – 3. punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija pirms valstu emisiju saistību noteikšanas veic arī ietekmes novērtējumu par dzīvsudrabu (Hg), un, ja vajadzīgs, iesniedz jauna tiesību akta priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2a.
     
  Komisija pirms valstu emisiju saistību noteikšanas veic arī ietekmes novērtējumu par dzīvsudrabu (Hg), un, ja vajadzīgs, iesniedz jauna tiesību akta priekšlikumu.

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 10.a pants




  Eiropas tīra gaisa forums




  Komisija izveido Eiropas Tīra gaisa forumu, lai sekmētu Tīra gaisa programmas koordinētu īstenošanu un reizi divos gados pulcinātu visus attiecīgos dalībniekus, tostarp dalībvalstu visu attiecīgo līmeņu kompetentās iestādes visos attiecīgajos līmeņos, Komisiju, nozaru, pilsoniskās sabiedrības un zinātnisko aprindu pārstāvjus. Tīra gaisa forums pārrauga pamatnostādnes, izstrādājot un īstenojot nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas, emisijas samazināšanas metožu izmaiņas, tostarp ziņošanas prasību novērtēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

10.a pants

Eiropas tīra gaisa forums

Komisija izveido Eiropas Tīra gaisa forumu, lai sekmētu Tīra gaisa programmas koordinētu īstenošanu un reizi divos gados pulcinātu visus attiecīgos dalībniekus, tostarp dalībvalstu visu attiecīgo līmeņu kompetentās iestādes visos attiecīgajos līmeņos, Komisiju, nozaru, pilsoniskās sabiedrības un zinātnisko aprindu pārstāvjus. Tīra gaisa forums pārrauga pamatnostādnes, izstrādājot un īstenojot nacionālās gaisa piesārņojuma kontroles programmas, emisijas samazināšanas metožu izmaiņas, tostarp ziņošanas prasību novērtēšanu.

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | dalībvalstu panākumi, lai sasniegtu 2025. un 2030. gada konkrētām valstīm saistošus mērķus attiecībā uz katru piesārņojuma veidu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(ba)

dalībvalstu panākumi, lai sasniegtu 2025. un 2030. gada konkrētām valstīm saistošus mērķus attiecībā uz katru piesārņojuma veidu.

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 1. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | 9. panta 4. punktā minētās pārskatīšanas rezultātus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(bb)

9. panta 4. punktā minētās pārskatīšanas rezultātus.

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ieinteresētajai sabiedrības daļai ir pieejamas administratīvas vai juridiskas procedūras, lai apstrīdētu kompetento iestāžu vai privātpersonu tādu rīcību vai bezdarbību, kas neatbilst šai direktīvai.




  Šīs procedūras nodrošina piemērotus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp vajadzības gadījumā pagaidu noregulējumu, un tie ir taisnīgi, objektīvi un savlaicīgi, un nav pārmērīgi dārgi.




  Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par piekļuvi šīm procedūrām ir publiski pieejama, kā arī lemj par atbilstošu atbalsta mehānismu ieviešanu, lai novērstu vai mazinātu finansiālus un citus šķēršļus saistībā ar piekļuvi tiesu iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka ieinteresētajai sabiedrības daļai ir pieejamas administratīvas vai juridiskas procedūras, lai apstrīdētu kompetento iestāžu vai privātpersonu tādu rīcību vai bezdarbību, kas neatbilst šai direktīvai.

Šīs procedūras nodrošina piemērotus un efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus, tostarp vajadzības gadījumā pagaidu noregulējumu, un tie ir taisnīgi, objektīvi un savlaicīgi, un nav pārmērīgi dārgi.

Dalībvalstis nodrošina, ka informācija par piekļuvi šīm procedūrām ir publiski pieejama, kā arī lemj par atbilstošu atbalsta mehānismu ieviešanu, lai novērstu vai mazinātu finansiālus un citus šķēršļus saistībā ar piekļuvi tiesu iestādēm.

Grozījums Nr. 127

Direktīvas priekšlikums

11. pants – 2.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 2.b
     
  Pamatojoties uz 10. panta 1. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija attiecībā uz NH3, novērtē esošās juridiski saistošās valstu emisiju samazināšanas saistības, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām un ņemot vērā dalībvalstu sasniegto saskaņā ar Direktīvu 2001/81/EK un protokolu 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, lai mazinātu vides paskābināšanos, eitrofikāciju un piezemes ozona veidošanos.




  Komisija līdz 2022. gadam izvērtē sasniegto saistību izpildē saskaņā ar šo direktīvu, ņemot vērā inter alia:










  (a) | ANO EEK Pamatnostādņu dokumentu par amonjaka emisiju novēršanu un mazināšanu, ANO EEK Pamatkodeksu par labu lauksaimniecības praksi amonjaka emisiju samazināšanas jomā 2014. gada redakcijā, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES minētos labākos pieejamos tehniskos paņēmienus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.b
     
  Pamatojoties uz 10. panta 1. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija attiecībā uz NH3, novērtē esošās juridiski saistošās valstu emisiju samazināšanas saistības, pamatojoties uz jaunākajām zinātnes atziņām un ņemot vērā dalībvalstu sasniegto saskaņā ar Direktīvu 2001/81/EK un protokolu 1979. gada Konvencijai par gaisa pārrobežu piesārņojumu lielos attālumos, lai mazinātu vides paskābināšanos, eitrofikāciju un piezemes ozona veidošanos.

Komisija līdz 2022. gadam izvērtē sasniegto saistību izpildē saskaņā ar šo direktīvu, ņemot vērā inter alia:

(a)

ANO EEK Pamatnostādņu dokumentu par amonjaka emisiju novēršanu un mazināšanu, ANO EEK Pamatkodeksu par labu lauksaimniecības praksi amonjaka emisiju samazināšanas jomā 2014. gada redakcijā, un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 2010/75/ES minētos labākos pieejamos tehniskos paņēmienus;

| (b) | agrovides pasākumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

(b)

agrovides pasākumus saskaņā ar kopējo lauksaimniecības politiku;

| (c) | visus attiecīgo tiesību aktu grozījumus gaisa kvalitātes jomā, tostarp šīs direktīvas 3. panta 12.a punktā minētos. |
| --- | --- |

(c)

visus attiecīgo tiesību aktu grozījumus gaisa kvalitātes jomā, tostarp šīs direktīvas 3. panta 12.a punktā minētos.

Vajadzības gadījumā Komisija iesniedz likumdošanas priekšlikumus par mērķiem laikposmam pēc 2030. gada, lai uzlabotu gaisa kvalitātes standartus.

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

11.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | 11.a pants




  Pamatojoties uz 10. panta 1. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija pārskata šo direktīvu ne vēlāk kā 2025. gadā, lai nodrošinātu progresu virzībā uz Pasaules veselības organizācijas ieteikto gaisa kvalitātes līmeni un ilgtermiņa redzējumu, kā izklāstīts Septītajā vides rīcības programmā. Jo īpaši Komisija, ja nepieciešams un ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, ierosina izmaiņas valstu emisijas samazināšanas saistībām, kas noteiktas II pielikumā.




  Pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, kas minēti 10. panta 1. punktā, Komisija apsver pasākumus, lai samazinātu starptautiskās jūras satiksmes radītās emisijas, īpaši dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos un ekskluzīvajās ekonomikas zonās, un, ja vajadzīgs, iesniedz tiesību akta priekšlikumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

11.a pants

Pamatojoties uz 10. panta 1. punktā minētajiem ziņojumiem, Komisija pārskata šo direktīvu ne vēlāk kā 2025. gadā, lai nodrošinātu progresu virzībā uz Pasaules veselības organizācijas ieteikto gaisa kvalitātes līmeni un ilgtermiņa redzējumu, kā izklāstīts Septītajā vides rīcības programmā. Jo īpaši Komisija, ja nepieciešams un ņemot vērā zinātnes un tehnikas attīstību, ierosina izmaiņas valstu emisijas samazināšanas saistībām, kas noteiktas II pielikumā.

Pamatojoties uz regulāriem ziņojumiem, kas minēti 10. panta 1. punktā, Komisija apsver pasākumus, lai samazinātu starptautiskās jūras satiksmes radītās emisijas, īpaši dalībvalstu teritoriālajos ūdeņos un ekskluzīvajās ekonomikas zonās, un, ja vajadzīgs, iesniedz tiesību akta priekšlikumu.

Grozījums Nr. 87

Direktīvas priekšlikums

12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Savienība un dalībvalstis pēc vajadzības iesaistās divpusējā un daudzpusējā sadarbībā ar trešām valstīm un veic koordināciju ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP), Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisiju (ANO/EEK), Starptautisko jūrniecības organizāciju (IMO), Starptautisko civilās aviācijas organizāciju (ICAO), ietverot arī informācijas apmaiņu par tehniskās vai zinātniskās pētniecības un izstrādes rezultātiem, lai uzlabotu emisiju samazināšanas pamatu. | Savienība un dalībvalstis pēc vajadzības iesaistās divpusējā un daudzpusējā sadarbībā ar trešām valstīm un veic koordināciju ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP), Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisiju (ANO/EEK),
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO),
  Starptautisko jūrniecības organizāciju (IMO), Starptautisko civilās aviācijas organizāciju (ICAO), ietverot arī informācijas apmaiņu par tehniskās vai zinātniskās pētniecības un izstrādes rezultātiem, lai uzlabotu emisiju samazināšanas pamatu.
  Dalībvalstis veic pārrobežu apspriedes par kopīgu apdraudējumu no tuvumā esošo rūpniecisko reģionu radītajām emisijām šajās valstīs un attiecīgās dalībvalstis izstrādā kopīgu plānu šo emisiju likvidēšanai vai samazināšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Savienība un dalībvalstis pēc vajadzības iesaistās divpusējā un daudzpusējā sadarbībā ar trešām valstīm un veic koordināciju ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP), Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisiju (ANO/EEK), Starptautisko jūrniecības organizāciju (IMO), Starptautisko civilās aviācijas organizāciju (ICAO), ietverot arī informācijas apmaiņu par tehniskās vai zinātniskās pētniecības un izstrādes rezultātiem, lai uzlabotu emisiju samazināšanas pamatu.

Savienība un dalībvalstis pēc vajadzības iesaistās divpusējā un daudzpusējā sadarbībā ar trešām valstīm un veic koordināciju ar attiecīgām starptautiskajām organizācijām, piemēram, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programmu (UNEP), Apvienoto Nāciju Organizācijas Eiropas Ekonomikas komisiju (ANO/EEK),
  Apvienoto Nāciju Organizācijas Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (FAO),
  Starptautisko jūrniecības organizāciju (IMO), Starptautisko civilās aviācijas organizāciju (ICAO), ietverot arī informācijas apmaiņu par tehniskās vai zinātniskās pētniecības un izstrādes rezultātiem, lai uzlabotu emisiju samazināšanas pamatu.
  Dalībvalstis veic pārrobežu apspriedes par kopīgu apdraudējumu no tuvumā esošo rūpniecisko reģionu radītajām emisijām šajās valstīs un attiecīgās dalībvalstis izstrādā kopīgu plānu šo emisiju likvidēšanai vai samazināšanai.

Grozījums Nr. 88

Direktīvas priekšlikums

13. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| 2.   Pilnvaras pieņemt
  šīs direktīvas
  6. panta 7. punktā, 7. panta 9. punktā un 8. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas
  . | 2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 7. punktā, 7. panta 9. punktā un 8. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ...

   (*4).
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

2.   Pilnvaras pieņemt
  šīs direktīvas
  6. panta 7. punktā, 7. panta 9. punktā un 8. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir uz nenoteiktu laiku no šīs direktīvas spēkā stāšanās dienas
  .

2.   Pilnvaras pieņemt 6. panta 7. punktā, 7. panta 9. punktā un 8. panta 3. punktā minētos deleģētos aktus
  Komisijai piešķir uz piecu gadu laikposmu no ...

   (*4).
  Komisija sagatavo ziņojumu par pilnvaru deleģēšanu vēlākais deviņus mēnešus pirms piecu gadu laikposma beigām. Pilnvaru deleģēšana tiek automātiski pagarināta uz tāda paša ilguma laikposmiem, ja vien Eiropas Parlaments vai Padome neiebilst pret šādu pagarinājumu vēlākais trīs mēnešus pirms katra laikposma beigām.

Grozījums Nr. 89

Direktīvas priekšlikums

15. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par saskaņā ar šo direktīvu pieņemto valsts noteikumu pārkāpšanu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sankciju piemērošanu.
  Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām
  . | Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par saskaņā ar šo direktīvu pieņemto valsts noteikumu pārkāpšanu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sankciju piemērošanu.
  Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas
  .
  Dalībvalstis šos noteikumus dara zināmus Komisijai ne vēlāk par ...

   (*5)

  un nekavējoties dara tai zināmus jebkādus turpmākus grozījumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par saskaņā ar šo direktīvu pieņemto valsts noteikumu pārkāpšanu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sankciju piemērošanu.
  Paredzētajām sankcijām jābūt iedarbīgām, samērīgām un atturošām
  .

Dalībvalstis paredz noteikumus par sankcijām, kas piemērojamas par saskaņā ar šo direktīvu pieņemto valsts noteikumu pārkāpšanu, un veic visus vajadzīgos pasākumus, lai nodrošinātu sankciju piemērošanu.
  Paredzētās sankcijas ir iedarbīgas, samērīgas un atturošas
  .
  Dalībvalstis šos noteikumus dara zināmus Komisijai ne vēlāk par ...

   (*5)

  un nekavējoties dara tai zināmus jebkādus turpmākus grozījumus.

Grozījums Nr. 90

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 1.a daļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Neskarot 1. punktu, dalībvalstis nedrīkst novirzīt atbilstības slogu tām iestādēm, kurām nav stratēģisku pilnvaru nodrošināt atbilstību šīs direktīvas prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Neskarot 1. punktu, dalībvalstis nedrīkst novirzīt atbilstības slogu tām iestādēm, kurām nav stratēģisku pilnvaru nodrošināt atbilstību šīs direktīvas prasībām.

Grozījums Nr. 125

Direktīvas priekšlikums

16. pants – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| Direktīvas 2003/35/EK I pielikumam pievieno šādu g) apakšpunktu: | Direktīvas 2003/35/EK I pielikumam pievieno šādu g)
  un h)
   apakšpunktu: |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Direktīvas 2003/35/EK I pielikumam pievieno šādu g) apakšpunktu:

Direktīvas 2003/35/EK I pielikumam pievieno šādu g)
  un h)
   apakšpunktu:

Grozījums Nr. 126

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 1.a punkts (jauns

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | “h) | Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvas 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai 23. pants.” |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

“h)

Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīvas 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai 23. pants.”

Grozījums Nr. 135

Grozījums Nr. 135

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – A tabula – 4. aile

I pielikums – A tabula – 4. aile

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Kopā valstu emisijas pēc avota kategorijas | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Kopā valstu emisijas pēc avota kategorijas

Kopā valstu emisijas pēc avota kategorijas

—

CH4

CH4

Reizi gadā, no 2005. gada līdz ziņošanas gadam mīnus 2 gadi (X-2)

Reizi gadā, no 2005. gada līdz ziņošanas gadam mīnus 2 gadi (X-2)

15/02****

15/02****

Grozījums

Grozījums

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 91

Grozījums Nr. 91

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – A. tabula– 5. rinda

I pielikums – A. tabula– 5. rinda

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Provizoriskās valstu emisijas, agregētas pēc NFR(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Provizoriskās valstu emisijas, agregētas pēc NFR(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5

2

X

3

2,5

Reizi gadā
  , par ziņošanas gadu mīnus 1 gads (X-1)

Reizi gadā

30/09

30/09

Grozījums

Grozījums

| Provizoriskās valstu emisijas, agregētas pēc NFR(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Provizoriskās valstu emisijas, agregētas pēc NFR(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5

2

X

3

2,5

Reizi divos gados
  , par ziņošanas gadu mīnus 1 gads (X-1)

Reizi divos gados

31/12

31/12

Grozījums Nr. 136

Grozījums Nr. 136

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

I pielikums – C tabula – 5. aile

I pielikums – C tabula – 5. aile

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

| Prognozētās emisijas, agregētas pēc avota kategorijas | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Prognozētās emisijas, agregētas pēc avota kategorijas

Prognozētās emisijas, agregētas pēc avota kategorijas

—

CH4

CH4

Reizi divos gados, par katru gadu, sākot no gada X līdz 2030. gadam; ja iespējams, līdz 2040. un 2050. gadam

Reizi divos gados, par katru gadu, sākot no gada X līdz 2030. gadam; ja iespējams, līdz 2040. un 2050. gadam

15/03

15/03

Grozījums

Grozījums

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 95

Grozījums Nr. 95

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – a apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | slāpekļa
  apsaimniekošana
  , ņemot vērā visu slāpekļa aprites ciklu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

slāpekļa
  apsaimniekošana
  , ņemot vērā visu slāpekļa aprites ciklu;

apsaimniekošana

| (a) | slāpekļa
  aprite
  , ņemot vērā visu slāpekļa aprites ciklu
  un augsnes un barības vielu aprites plānu izstrādāšanas nepieciešamību
  ; |
| --- | --- |

(a)

slāpekļa
  aprite
  , ņemot vērā visu slāpekļa aprites ciklu
  un augsnes un barības vielu aprites plānu izstrādāšanas nepieciešamību
  ;

aprite

un augsnes un barības vielu aprites plānu izstrādāšanas nepieciešamību

Grozījums Nr. 96

Grozījums Nr. 96

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – c apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (c) | kūtsmēslu izkliedēšanas paņēmieni, kas rada mazas emisijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

kūtsmēslu izkliedēšanas paņēmieni, kas rada mazas emisijas;

| (c) | kūtsmēslu izkliedēšanas paņēmieni
  un metodes
  , kas rada mazas emisijas
  , tostarp sadalīšana šķidrajā un cietajā frakcijā
  ; |
| --- | --- |

(c)

kūtsmēslu izkliedēšanas paņēmieni
  un metodes
  , kas rada mazas emisijas
  , tostarp sadalīšana šķidrajā un cietajā frakcijā
  ;

un metodes

, tostarp sadalīšana šķidrajā un cietajā frakcijā

Grozījums Nr. 97

Grozījums Nr. 97

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – e apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | kūtsmēslu pārstrādes un kompostēšanas sistēmas, kas rada mazas emisijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

kūtsmēslu pārstrādes un kompostēšanas sistēmas, kas rada mazas emisijas;

| (e) | kūtsmēslu pārstrādes un kompostēšanas sistēmas, kas rada mazas emisijas
  , tostarp sadalīšana šķidrajā un cietajā frakcijā
  ; |
| --- | --- |

(e)

kūtsmēslu pārstrādes un kompostēšanas sistēmas, kas rada mazas emisijas
  , tostarp sadalīšana šķidrajā un cietajā frakcijā
  ;

, tostarp sadalīšana šķidrajā un cietajā frakcijā

Grozījums Nr. 98

Grozījums Nr. 98

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – ga apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ga) | ganību un ekstensīvas lauksaimniecības paplašināšana, kā arī ganību bioloģiskās daudzveidības veicināšana, audzējot augus, kuriem ir augsts aminoskābju saturs, piemēram, āboliņu, lucernu, graudaugus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ga)

(ga)

ganību un ekstensīvas lauksaimniecības paplašināšana, kā arī ganību bioloģiskās daudzveidības veicināšana, audzējot augus, kuriem ir augsts aminoskābju saturs, piemēram, āboliņu, lucernu, graudaugus;

ganību un ekstensīvas lauksaimniecības paplašināšana, kā arī ganību bioloģiskās daudzveidības veicināšana, audzējot augus, kuriem ir augsts aminoskābju saturs, piemēram, āboliņu, lucernu, graudaugus;

Grozījums Nr. 99

Grozījums Nr. 99

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – gb apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – gb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (gb) | tādu augseku popularizācija, kurās audzē kultūraugus, kas saista slāpekli; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(gb)

(gb)

tādu augseku popularizācija, kurās audzē kultūraugus, kas saista slāpekli;

tādu augseku popularizācija, kurās audzē kultūraugus, kas saista slāpekli;

Grozījums Nr. 100

Grozījums Nr. 100

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – gc apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 1. punkts – gc apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (gc) | tādu agroekoloģisko pasākumu popularizācija, kas nodrošina virzību uz lauksaimniecības sistēmām ar lielu bioloģisko daudzveidību, kuras nodrošina resursefektivitāti un samazina vai novērš nepieciešamību lietot ķīmiskus līdzekļus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(gc)

(gc)

tādu agroekoloģisko pasākumu popularizācija, kas nodrošina virzību uz lauksaimniecības sistēmām ar lielu bioloģisko daudzveidību, kuras nodrošina resursefektivitāti un samazina vai novērš nepieciešamību lietot ķīmiskus līdzekļus;

tādu agroekoloģisko pasākumu popularizācija, kas nodrošina virzību uz lauksaimniecības sistēmām ar lielu bioloģisko daudzveidību, kuras nodrošina resursefektivitāti un samazina vai novērš nepieciešamību lietot ķīmiskus līdzekļus;

Grozījums Nr. 101

Grozījums Nr. 101

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – d apakšpunkts

III pielikums – 1. daļa – A iedaļa – 3. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | neorganiskos mēslošanas līdzekļus izkliedē
  saskaņā ar paredzamajām prasībām kultūraugiem vai ganībām attiecībā uz slāpekli un fosforu
  , ņemot vērā arī esošo barības vielu saturu
  augsnē
  un barības vielas no citiem mēslošanas līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

neorganiskos mēslošanas līdzekļus izkliedē
  saskaņā ar paredzamajām prasībām kultūraugiem vai ganībām attiecībā uz slāpekli un fosforu
  , ņemot vērā arī esošo barības vielu saturu
  augsnē
  un barības vielas no citiem mēslošanas līdzekļiem.

saskaņā ar paredzamajām prasībām kultūraugiem vai ganībām attiecībā uz slāpekli un fosforu

augsnē

| (d) | neorganiskos mēslošanas līdzekļus
  , ciktāl iespējams, aizstāj ar organiskajiem mēslošanas līdzekļiem. Ja neorganiskos mēslošanas līdzekļus izmanto pastāvīgi, tos
  izkliedē
  atbilstoši kultūraugu vai zālāju paredzamajai slāpekļa un fosfora vajadzībai
  , ņemot vērā arī
  augsnē
  esošo barības vielu saturu un barības vielas no citiem mēslošanas līdzekļiem. |
| --- | --- |

(d)

neorganiskos mēslošanas līdzekļus
  , ciktāl iespējams, aizstāj ar organiskajiem mēslošanas līdzekļiem. Ja neorganiskos mēslošanas līdzekļus izmanto pastāvīgi, tos
  izkliedē
  atbilstoši kultūraugu vai zālāju paredzamajai slāpekļa un fosfora vajadzībai
  , ņemot vērā arī
  augsnē
  esošo barības vielu saturu un barības vielas no citiem mēslošanas līdzekļiem.

, ciktāl iespējams, aizstāj ar organiskajiem mēslošanas līdzekļiem. Ja neorganiskos mēslošanas līdzekļus izmanto pastāvīgi, tos

atbilstoši kultūraugu vai zālāju paredzamajai slāpekļa un fosfora vajadzībai

augsnē

Grozījums Nr. 108

Grozījums Nr. 108

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – Aa iedaļa (jauna)

III pielikums – 1. daļa – Aa iedaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Aa. | Pasākumi slāpekļa oksīdu un cieto daļiņu emisiju samazināšanai pilsētu teritorijās |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Aa.

Aa.

Pasākumi slāpekļa oksīdu un cieto daļiņu emisiju samazināšanai pilsētu teritorijās

Sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām dalībvalstis apsver šādus pasākumus:

Sadarbībā ar vietējām un reģionālajām pašvaldībām dalībvalstis apsver šādus pasākumus:

| — | ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni, kuros ietverti pasākumi, piemēram, zema emisiju līmeņa zonas, maksa par iebraukšanu pilsētu centros, autostāvvietu pārvaldība, ātruma ierobežojumi, automobiļu koplietošana un alternatīvas uzlādes infrastruktūras izvēršana; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni, kuros ietverti pasākumi, piemēram, zema emisiju līmeņa zonas, maksa par iebraukšanu pilsētu centros, autostāvvietu pārvaldība, ātruma ierobežojumi, automobiļu koplietošana un alternatīvas uzlādes infrastruktūras izvēršana;

ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plāni, kuros ietverti pasākumi, piemēram, zema emisiju līmeņa zonas, maksa par iebraukšanu pilsētu centros, autostāvvietu pārvaldība, ātruma ierobežojumi, automobiļu koplietošana un alternatīvas uzlādes infrastruktūras izvēršana;

| — | pārvietošanās veidu maiņas veicināšana, lai palielinātu velosipēdu un sabiedriskais transporta izmantošanu un iešanu kājām; |
| --- | --- |

—

pārvietošanās veidu maiņas veicināšana, lai palielinātu velosipēdu un sabiedriskais transporta izmantošanu un iešanu kājām;

pārvietošanās veidu maiņas veicināšana, lai palielinātu velosipēdu un sabiedriskais transporta izmantošanu un iešanu kājām;

| — | ilgtspējīgi pilsētu kravu transporta plāni, piemēram, konsolidācijas centri, kā arī pasākumi, kas veicina reģionālo kravu pārvadājumu pārvirzi no autotransporta uz pārvadājumiem pa elektrificētu dzelzceļu un ūdensceļiem; |
| --- | --- |

—

ilgtspējīgi pilsētu kravu transporta plāni, piemēram, konsolidācijas centri, kā arī pasākumi, kas veicina reģionālo kravu pārvadājumu pārvirzi no autotransporta uz pārvadājumiem pa elektrificētu dzelzceļu un ūdensceļiem;

ilgtspējīgi pilsētu kravu transporta plāni, piemēram, konsolidācijas centri, kā arī pasākumi, kas veicina reģionālo kravu pārvadājumu pārvirzi no autotransporta uz pārvadājumiem pa elektrificētu dzelzceļu un ūdensceļiem;

| — | plānošanas sistēmas izmantošana, lai samazinātu emisijas no jaunas apbūves un katlu sistēmām; energoefektivitātes pasākumi esošo ēku modernizācijai; |
| --- | --- |

—

plānošanas sistēmas izmantošana, lai samazinātu emisijas no jaunas apbūves un katlu sistēmām; energoefektivitātes pasākumi esošo ēku modernizācijai;

plānošanas sistēmas izmantošana, lai samazinātu emisijas no jaunas apbūves un katlu sistēmām; energoefektivitātes pasākumi esošo ēku modernizācijai;

| — | modernizācijas programmas, lai novecojušo vietējās apkures iekārtu vietā veicinātu ēku labākas siltumizolācijas, siltumsūkņu, vieglo degvieleļļu un koksnes granulu apkures iekārtu, centralizētās siltumapgādes vai gāzes apkures izmantošanu; |
| --- | --- |

—

modernizācijas programmas, lai novecojušo vietējās apkures iekārtu vietā veicinātu ēku labākas siltumizolācijas, siltumsūkņu, vieglo degvieleļļu un koksnes granulu apkures iekārtu, centralizētās siltumapgādes vai gāzes apkures izmantošanu;

modernizācijas programmas, lai novecojušo vietējās apkures iekārtu vietā veicinātu ēku labākas siltumizolācijas, siltumsūkņu, vieglo degvieleļļu un koksnes granulu apkures iekārtu, centralizētās siltumapgādes vai gāzes apkures izmantošanu;

| — | ekonomiski un fiskāli stimuli, ar kuriem veicināt pāreju uz mazemisiju apkures ierīcēm; |
| --- | --- |

—

ekonomiski un fiskāli stimuli, ar kuriem veicināt pāreju uz mazemisiju apkures ierīcēm;

ekonomiski un fiskāli stimuli, ar kuriem veicināt pāreju uz mazemisiju apkures ierīcēm;

| — | aizliegums kurināt ar cieto kurināmo dzīvojamos rajonos un citās jutīgās teritorijās, lai saudzētu mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu, tostarp bērnu, veselību; |
| --- | --- |

—

aizliegums kurināt ar cieto kurināmo dzīvojamos rajonos un citās jutīgās teritorijās, lai saudzētu mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu, tostarp bērnu, veselību;

aizliegums kurināt ar cieto kurināmo dzīvojamos rajonos un citās jutīgās teritorijās, lai saudzētu mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupu, tostarp bērnu, veselību;

| — | nodrošināšana, ka tiek iespējami samazinātas emisijas no būvdarbiem, izstrādājot un īstenojot politikas virzienus, ar kuriem veic būvniecības putekļu samazināšanu un monitoringu, un mobilajām mašīnām un iekārtām (NRMM) nosakot pieļaujamo emisiju robežvērtības; |
| --- | --- |

—

nodrošināšana, ka tiek iespējami samazinātas emisijas no būvdarbiem, izstrādājot un īstenojot politikas virzienus, ar kuriem veic būvniecības putekļu samazināšanu un monitoringu, un mobilajām mašīnām un iekārtām (NRMM) nosakot pieļaujamo emisiju robežvērtības;

nodrošināšana, ka tiek iespējami samazinātas emisijas no būvdarbiem, izstrādājot un īstenojot politikas virzienus, ar kuriem veic būvniecības putekļu samazināšanu un monitoringu, un mobilajām mašīnām un iekārtām (NRMM) nosakot pieļaujamo emisiju robežvērtības;

| — | transportlīdzekļu nodokļu likmju pārskatīšana, ņemot vērā augstākās reālās emisijas no automobiļiem ar dīzeļdzinēju un benzīna dzinējiem ar degvielas tiešo iesmidzināšanu, lai veicinātu mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu tirdzniecību; |
| --- | --- |

—

transportlīdzekļu nodokļu likmju pārskatīšana, ņemot vērā augstākās reālās emisijas no automobiļiem ar dīzeļdzinēju un benzīna dzinējiem ar degvielas tiešo iesmidzināšanu, lai veicinātu mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu tirdzniecību;

transportlīdzekļu nodokļu likmju pārskatīšana, ņemot vērā augstākās reālās emisijas no automobiļiem ar dīzeļdzinēju un benzīna dzinējiem ar degvielas tiešo iesmidzināšanu, lai veicinātu mazāk piesārņojošu transportlīdzekļu tirdzniecību;

| — | publiskais iepirkums un fiskāli stimuli, ar ko veicināt pāreju uz transporta līdzekļiem ar ļoti zemām emisijām; |
| --- | --- |

—

publiskais iepirkums un fiskāli stimuli, ar ko veicināt pāreju uz transporta līdzekļiem ar ļoti zemām emisijām;

publiskais iepirkums un fiskāli stimuli, ar ko veicināt pāreju uz transporta līdzekļiem ar ļoti zemām emisijām;

| — | atbalsts UNECE REC IV klases cieto daļiņu filtru modernizācijai mehāniskajām iekārtām, kravas automobiļiem, autobusiem un taksometriem ar dīzeļdzinēju; |
| --- | --- |

—

atbalsts UNECE REC IV klases cieto daļiņu filtru modernizācijai mehāniskajām iekārtām, kravas automobiļiem, autobusiem un taksometriem ar dīzeļdzinēju;

atbalsts UNECE REC IV klases cieto daļiņu filtru modernizācijai mehāniskajām iekārtām, kravas automobiļiem, autobusiem un taksometriem ar dīzeļdzinēju;

| — | emisiju samazināšana no celtniecības tehnikas un citām mobilajām mašīnām un iekārtām, ko izmanto blīvi apdzīvotās teritorijās (tostarp, veicot to modernizāciju); |
| --- | --- |

—

emisiju samazināšana no celtniecības tehnikas un citām mobilajām mašīnām un iekārtām, ko izmanto blīvi apdzīvotās teritorijās (tostarp, veicot to modernizāciju);

emisiju samazināšana no celtniecības tehnikas un citām mobilajām mašīnām un iekārtām, ko izmanto blīvi apdzīvotās teritorijās (tostarp, veicot to modernizāciju);

| — | izpratnes veicināšanas un brīdināšanas kampaņas. |
| --- | --- |

—

izpratnes veicināšanas un brīdināšanas kampaņas.

izpratnes veicināšanas un brīdināšanas kampaņas.

Grozījums Nr. 109

Grozījums Nr. 109

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 1. daļa – Ca iedaļa (jauna)

III pielikums – 1. daļa – Ca iedaļa (jauna)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | Ca. | Ogļūdeņražu emisiju samazināšanas pasākumi |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Ca.

Ca.

Ogļūdeņražu emisiju samazināšanas pasākumi

Dalībvalstis samazina nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) emisijas, veicinot modernas bezemisiju cauruļu tehnikas izmantošanu dažādās nozarēs.

Dalībvalstis samazina nemetāna gaistošo organisko savienojumu (NMGOS) emisijas, veicinot modernas bezemisiju cauruļu tehnikas izmantošanu dažādās nozarēs.

Grozījums Nr. 110

Grozījums Nr. 110

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – i punkts

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – a apakšpunkts – i punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (i) | politikas prioritātes un to saistību ar citās attiecīgajās politikas jomās,
  arī
  attiecībā uz klimata pārmaiņām, noteiktajām prioritātēm; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(i)

politikas prioritātes un to saistību ar citās attiecīgajās politikas jomās,
  arī
  attiecībā uz klimata pārmaiņām, noteiktajām prioritātēm;

arī

| (i) | politikas prioritātes un to saistību ar citās attiecīgajās politikas jomās,
  tostarp
  attiecībā uz
  lauksaimniecību, lauku ekonomiku, rūpniecību, mobilitāti un transportu, dabas aizsardzību un
  klimata pārmaiņām noteiktajām prioritātēm; |
| --- | --- |

(i)

politikas prioritātes un to saistību ar citās attiecīgajās politikas jomās,
  tostarp
  attiecībā uz
  lauksaimniecību, lauku ekonomiku, rūpniecību, mobilitāti un transportu, dabas aizsardzību un
  klimata pārmaiņām noteiktajām prioritātēm;

tostarp

lauksaimniecību, lauku ekonomiku, rūpniecību, mobilitāti un transportu, dabas aizsardzību un

Grozījums Nr. 111

Grozījums Nr. 111

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | politikas risinājumi, kuri paredzēti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas 2020.
  gadam un laikposmam no
  2030.
  gada, un 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus un
  turpmāk uzlabotu gaisa kvalitāti, kā arī šo risinājumu analīzi (arī analīzes metodi); politikas un pasākumu individuālo vai kopējo ietekmi uz emisiju samazināšanu, gaisa kvalitāti un vides aizsardzību; ar iepriekšminēto saistītās
  neskaidrības
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

politikas risinājumi, kuri paredzēti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas 2020.
  gadam un laikposmam no
  2030.
  gada, un 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus un
  turpmāk uzlabotu gaisa kvalitāti, kā arī šo risinājumu analīzi (arī analīzes metodi); politikas un pasākumu individuālo vai kopējo ietekmi uz emisiju samazināšanu, gaisa kvalitāti un vides aizsardzību; ar iepriekšminēto saistītās
  neskaidrības
  ;

gadam un laikposmam no

gada, un 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus un

neskaidrības

| (b) | politikas risinājumi, kuri paredzēti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas 2020.
  , 2025. un
  2030. 
  gadam, lai
  turpmāk uzlabotu gaisa kvalitāti, kā arī šo risinājumu analīzi (arī analīzes metodi); politikas un pasākumu individuālo vai kopējo ietekmi uz emisiju samazināšanu, gaisa kvalitāti un vides aizsardzību; ar iepriekšminēto saistītās
  nenoteiktības
  ; |
| --- | --- |

(b)

politikas risinājumi, kuri paredzēti, lai izpildītu emisiju samazināšanas saistības, kas noteiktas 2020.
  , 2025. un
  2030. 
  gadam, lai
  turpmāk uzlabotu gaisa kvalitāti, kā arī šo risinājumu analīzi (arī analīzes metodi); politikas un pasākumu individuālo vai kopējo ietekmi uz emisiju samazināšanu, gaisa kvalitāti un vides aizsardzību; ar iepriekšminēto saistītās
  nenoteiktības
  ;

, 2025. un

gadam, lai

nenoteiktības

Grozījums Nr. 112

Grozījums Nr. 112

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (d) | attiecīgā gadījumā
  skaidrojums par
  to, kāpēc 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus nevar sasniegt bez
  pasākumiem,
  kuru izmaksas ir nesamērīgas
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

attiecīgā gadījumā
  skaidrojums par
  to, kāpēc 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus nevar sasniegt bez
  pasākumiem,
  kuru izmaksas ir nesamērīgas
  ;

attiecīgā gadījumā

to, kāpēc 2025. gadam noteiktos starpposma emisiju līmeņus nevar sasniegt bez

kuru izmaksas ir nesamērīgas

| (d) | skaidrojums par pasākumiem,
  kas veikti, lai izpildītu valsts emisiju samazināšanas saistības
  ; |
| --- | --- |

(d)

skaidrojums par pasākumiem,
  kas veikti, lai izpildītu valsts emisiju samazināšanas saistības
  ;

kas veikti, lai izpildītu valsts emisiju samazināšanas saistības

Grozījums Nr. 113

Grozījums Nr. 113

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – da apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (da) | skaidrojumu par metodoloģiju, kas izmantota, lai nodrošinātu, ka pasākumos, lai izpildītu PM2,5 emisiju samazināšanas valsts saistības, par prioritāti noteikta kvēpu emisiju samazināšana: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(da)

(da)

skaidrojumu par metodoloģiju, kas izmantota, lai nodrošinātu, ka pasākumos, lai izpildītu PM2,5 emisiju samazināšanas valsts saistības, par prioritāti noteikta kvēpu emisiju samazināšana:

skaidrojumu par metodoloģiju, kas izmantota, lai nodrošinātu, ka pasākumos, lai izpildītu PM2,5 emisiju samazināšanas valsts saistības, par prioritāti noteikta kvēpu emisiju samazināšana:

Grozījums Nr. 114

Grozījums Nr. 114

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – e apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – 1. punkts – e apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (e) | novērtējums par to, kā izvēlētā politika un pasākumi nodrošina saskaņotību ar citās attiecīgajās politikas jomās izveidotajiem plāniem un programmām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(e)

novērtējums par to, kā izvēlētā politika un pasākumi nodrošina saskaņotību ar citās attiecīgajās politikas jomās izveidotajiem plāniem un programmām.

| (e) | novērtējums par to, kā izvēlētā politika un pasākumi nodrošina saskaņotību ar citās attiecīgajās politikas jomās izveidotajiem plāniem un programmām
  , jo īpaši, bet ne tikai, gaisa kvalitātes plāniem saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK, valsts pārejas plāniem un inspekcijas plāniem saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES, valstu energoefektivitātes rīcības plāniem saskaņā ar Direktīvu 2012/27/ES, valsts rīcības plāniem atjaunojamo energoresursu jomā saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK, un attiecīgajiem plāniem vai programmām, uz ko attiecas Direktīvas 2001/42/EK prasības vai ekvivalenti noteikumi turpmākajā tiesiskajā regulējumā
  . |
| --- | --- |

(e)

novērtējums par to, kā izvēlētā politika un pasākumi nodrošina saskaņotību ar citās attiecīgajās politikas jomās izveidotajiem plāniem un programmām
  , jo īpaši, bet ne tikai, gaisa kvalitātes plāniem saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK, valsts pārejas plāniem un inspekcijas plāniem saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES, valstu energoefektivitātes rīcības plāniem saskaņā ar Direktīvu 2012/27/ES, valsts rīcības plāniem atjaunojamo energoresursu jomā saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK, un attiecīgajiem plāniem vai programmām, uz ko attiecas Direktīvas 2001/42/EK prasības vai ekvivalenti noteikumi turpmākajā tiesiskajā regulējumā
  .

, jo īpaši, bet ne tikai, gaisa kvalitātes plāniem saskaņā ar Direktīvu 2008/50/EK, valsts pārejas plāniem un inspekcijas plāniem saskaņā ar Direktīvu 2010/75/ES, valstu energoefektivitātes rīcības plāniem saskaņā ar Direktīvu 2012/27/ES, valsts rīcības plāniem atjaunojamo energoresursu jomā saskaņā ar Direktīvu 2009/28/EK, un attiecīgajiem plāniem vai programmām, uz ko attiecas Direktīvas 2001/42/EK prasības vai ekvivalenti noteikumi turpmākajā tiesiskajā regulējumā

Grozījums Nr. 115

Grozījums Nr. 115

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (a) | novērtējums par progresu programmas īstenošanā un emisiju un piesārņojuma
  koncentrācijas
  samazināšanā; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

novērtējums par progresu programmas īstenošanā un emisiju un piesārņojuma
  koncentrācijas
  samazināšanā;

koncentrācijas

| (a) | novērtējums par progresu programmas īstenošanā un emisiju un piesārņojuma
  koncentrāciju
  samazināšanā
  , un ar to saistītajiem vides, sabiedrības veselības un sociālekonomiskajiem ieguvumiem
  ; |
| --- | --- |

(a)

novērtējums par progresu programmas īstenošanā un emisiju un piesārņojuma
  koncentrāciju
  samazināšanā
  , un ar to saistītajiem vides, sabiedrības veselības un sociālekonomiskajiem ieguvumiem
  ;

koncentrāciju

, un ar to saistītajiem vides, sabiedrības veselības un sociālekonomiskajiem ieguvumiem

Grozījums Nr. 116

Grozījums Nr. 116

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

III pielikums – 2. daļa – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| (b) | jebkuras būtiskas izmaiņas attiecībā uz politiku, novērtējumiem, programmu un īstenošanas laika grafiku. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

jebkuras būtiskas izmaiņas attiecībā uz politiku, novērtējumiem, programmu un īstenošanas laika grafiku.

| (b) | jebkuras būtiskas izmaiņas attiecībā uz politiku, novērtējumiem
  (tostarp saskaņā ar 6. panta 2.b punktu veikto inspekciju un tirgus uzraudzības rezultātiem)
  , programmu un īstenošanas laika grafiku. |
| --- | --- |

(b)

jebkuras būtiskas izmaiņas attiecībā uz politiku, novērtējumiem
  (tostarp saskaņā ar 6. panta 2.b punktu veikto inspekciju un tirgus uzraudzības rezultātiem)
  , programmu un īstenošanas laika grafiku.

(tostarp saskaņā ar 6. panta 2.b punktu veikto inspekciju un tirgus uzraudzības rezultātiem)

Grozījums Nr. 117

Grozījums Nr. 117

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 2. daļa – 2. punkts – ba apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (ba) | novērtējumu par progresu, kas panākts, lai sasniegtu Savienības ilgtermiņa veselības un vides mērķus, ņemot vērā šo mērķu nepieciešamo aktualizāciju, tostarp jaunas gaisa kvalitātes pamatnostādnes, ko noteikusi Pasaules Veselības organizācija; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(ba)

(ba)

novērtējumu par progresu, kas panākts, lai sasniegtu Savienības ilgtermiņa veselības un vides mērķus, ņemot vērā šo mērķu nepieciešamo aktualizāciju, tostarp jaunas gaisa kvalitātes pamatnostādnes, ko noteikusi Pasaules Veselības organizācija;

novērtējumu par progresu, kas panākts, lai sasniegtu Savienības ilgtermiņa veselības un vides mērķus, ņemot vērā šo mērķu nepieciešamo aktualizāciju, tostarp jaunas gaisa kvalitātes pamatnostādnes, ko noteikusi Pasaules Veselības organizācija;

Grozījums Nr. 118

Grozījums Nr. 118

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III pielikums – 2. daļa – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

III pielikums – 2. daļa – 2. punkts – bb apakšpunkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | Grozījums |
| --- | --- |
| | (bb) | ja nacionālā gaisa piesārņojuma kontroles programma tiek aktualizēta saskaņā ar 6. panta 4. punktu, tajā ir jāiekļauj papildu informācija par visiem gaisa piesārņojuma mazināšanas pasākumiem, kuri tikuši apsvērti attiecīgi vietējā, reģionālā vai valsts līmenī saistībā ar stratēģijas īstenošanu, emisiju samazināšanas saistībām un gaisa kvalitātes mērķiem, tostarp tiem, kas iekļauti šīs direktīvas III pielikumā, un XV pielikuma B iedaļas 3. punktā Direktīvā 2008/50/EK. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(bb)

(bb)

ja nacionālā gaisa piesārņojuma kontroles programma tiek aktualizēta saskaņā ar 6. panta 4. punktu, tajā ir jāiekļauj papildu informācija par visiem gaisa piesārņojuma mazināšanas pasākumiem, kuri tikuši apsvērti attiecīgi vietējā, reģionālā vai valsts līmenī saistībā ar stratēģijas īstenošanu, emisiju samazināšanas saistībām un gaisa kvalitātes mērķiem, tostarp tiem, kas iekļauti šīs direktīvas III pielikumā, un XV pielikuma B iedaļas 3. punktā Direktīvā 2008/50/EK.

ja nacionālā gaisa piesārņojuma kontroles programma tiek aktualizēta saskaņā ar 6. panta 4. punktu, tajā ir jāiekļauj papildu informācija par visiem gaisa piesārņojuma mazināšanas pasākumiem, kuri tikuši apsvērti attiecīgi vietējā, reģionālā vai valsts līmenī saistībā ar stratēģijas īstenošanu, emisiju samazināšanas saistībām un gaisa kvalitātes mērķiem, tostarp tiem, kas iekļauti šīs direktīvas III pielikumā, un XV pielikuma B iedaļas 3. punktā Direktīvā 2008/50/EK.

---

(1)  Pēc tam jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 61. panta otrā punkta otro daļu (A8-0249/2015).

1

(18)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”, COM (2012)0710, 29.11.2012.

18

(18)  Priekšlikums Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumam par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem”, COM (2012)0710, 29.11.2012.

18

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/33/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā (OV L 327, 27.11.2012., 1. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 21. novembra Direktīva 2012/33/ES, ar ko groza Padomes Direktīvu 1999/32/EK attiecībā uz sēra saturu flotes degvielā (OV L 327, 27.11.2012., 1. lpp.).

(21)  
  Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.).

21

Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.).

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Lēmums Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.).

22

(22)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Lēmums Nr. 406/2009/EK par dalībvalstu pasākumiem siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanai, lai izpildītu Kopienas saistības siltumnīcas efektu izraisošu gāzu emisiju samazināšanas jomā līdz 2020. gadam (OV L 140, 5.6.2009., 136. lpp.).

22

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

23

(23)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 21. maija Direktīva 2008/50/EK par gaisa kvalitāti un tīrāku gaisu Eiropai (OV L 152, 11.6.2008., 1. lpp.).

23

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīva 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un Direktīvu 96/61/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.).

26

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīva 2003/35/EK, ar ko paredz sabiedrības līdzdalību dažu ar vidi saistītu plānu un programmu izstrādē un ar ko attiecībā uz sabiedrības līdzdalību un iespēju griezties tiesās groza Padomes Direktīvas 85/337/EEK un Direktīvu 96/61/EK (OV L 156, 25.6.2003., 17. lpp.).

26

(1a)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīva 94/63/EK par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.).

1a

Eiropas Parlamenta un Padomes 1994. gada 20. decembra Direktīva 94/63/EK par kontroli attiecībā uz gaistošu organisko savienojumu (GOS) emisiju, ko rada benzīna glabāšana un nosūtīšana no termināliem uz degvielas uzpildes stacijām (OV L 365, 31.12.1994., 24. lpp.).

(1b)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 16. decembra Direktīva 97/68/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai (OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp).

1b

Eiropas Parlamenta un Padomes 1997. gada 16. decembra Direktīva 97/68/EK par dalībvalstu tiesību aktu tuvināšanu attiecībā uz pasākumiem pret gāzveida un daļiņveida piesārņotāju emisiju no iekšdedzes motoriem, ko uzstāda visurgājējai tehnikai (OV L 59, 27.2.1998., 1. lpp).

(1c)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp).

1c

Eiropas Parlamenta un Padomes 1998. gada 13. oktobra Direktīva 98/70/EK, kas attiecas uz benzīna un dīzeļdegvielu kvalitāti un ar ko groza Padomes Direktīvu 93/12/EEK (OV L 350, 28.12.1998., 58. lpp).

(1d)  
  Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.).

1d

Padomes 1999. gada 26. aprīļa Direktīva 1999/32/EK, ar ko paredz sēra satura samazināšanu konkrētiem šķidrā kurināmā veidiem un ar ko groza Direktīvu 93/12/EEK (OV L 121, 11.5.1999., 13. lpp.).

(1e)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos (OV L 285, 31.10.2009., 36. lpp.).

1e

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīva 2009/126/EK par benzīna tvaiku uztveršanas otro pakāpi degvielas uzpildes stacijās, uzpildot degvielu mehāniskajos transportlīdzekļos (OV L 285, 31.10.2009., 36. lpp.).

(1f)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmatošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos, un ar ko groza Direktīvu 1999/13/EK (OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.).

1f

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/42/EK, ar ko ierobežo gaistošo organisko savienojumu emisijas, kuras rada organisko šķīdinātāju izmatošana noteiktās krāsās, lakās un transportlīdzekļu galīgās apdares materiālos, un ar ko groza Direktīvu 1999/13/EK (OV L 143, 30.4.2004., 87. lpp.).

(1 g)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

1 g

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 5. septembra Direktīva 2007/46/EK, ar ko izveido sistēmu mehānisko transportlīdzekļu un to piekabju, kā arī tādiem transportlīdzekļiem paredzētu sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisku vienību apstiprināšanai (pamatdirektīva) (OV L 263, 9.10.2007., 1. lpp.).

(1h)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.).

1h

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Regula (EK) Nr. 715/2007 par tipa apstiprinājumu mehāniskiem transportlīdzekļiem attiecībā uz emisijām no vieglajiem pasažieru un komerciālajiem transportlīdzekļiem (“Euro 5” un “Euro 6”) un par piekļuvi transportlīdzekļa remonta un tehniskās apkopes informācijai (OV L 171, 29.6.2007., 1. lpp.).

(1i)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Regula (EK) Nr. 79/2009, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu ar ūdeņradi darbināmiem mehāniskiem transportlīdzekļiem un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK, (OV L 35, 4.2.2009., 32. lpp.).

1i

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 14. janvāra Regula (EK) Nr. 79/2009, kas attiecas uz tipa apstiprinājumu ar ūdeņradi darbināmiem mehāniskiem transportlīdzekļiem un ar ko groza Direktīvu 2007/46/EK, (OV L 35, 4.2.2009., 32. lpp.).

(1j)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.).

1j

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 18. jūnija Regula (EK) Nr. 595/2009 par mehānisko transportlīdzekļu un motoru tipa apstiprinājumu attiecībā uz lielas celtspējas/kravnesības transportlīdzekļu radītām emisijām (Euro VI), par piekļuvi transportlīdzekļu remonta un tehniskās apkopes informācijai, par grozījumiem Regulā (EK) Nr. 715/2007 un Direktīvā 2007/46/EK un par Direktīvu 80/1269/EEK, 2005/55/EK un 2005/78/EK atcelšanu (OV L 188, 18.7.2009., 1. lpp.).

(1k)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.).

1k

Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 13. jūlija Regula (EK) Nr. 661/2009 par tipa apstiprināšanas prasībām attiecībā uz mehānisko transportlīdzekļu, to piekabju un tiem paredzēto sistēmu, sastāvdaļu un atsevišķu tehnisko vienību vispārējo drošību (OV L 200, 31.7.2009., 1. lpp.).

(1l)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

1l

Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

(1m)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 5. februāra Regula (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).

1m

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 5. februāra Regula (ES) Nr. 167/2013 par lauksaimniecības un mežsaimniecības transportlīdzekļu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 1. lpp.).

(1n)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 168/2013 par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.).

1n

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 15. janvāra Regula (ES) Nr. 168/2013 par divu riteņu vai trīs riteņu transportlīdzekļu un kvadriciklu apstiprināšanu un tirgus uzraudzību (OV L 60, 2.3.2013., 52. lpp.).

(1o)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

1o

Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Direktīva 2014/94/ES par alternatīvo degvielu infrastruktūras ieviešanu (OV L 307, 28.10.2014., 1. lpp.).

(*1)  
  Divi gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas.

*1

Divi gadi pēc šīs direktīvas transponēšanas.

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

30

(30)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 23. oktobra Direktīva 2000/60/EK, ar ko izveido sistēmu Kopienas rīcībai ūdens resursu politikas jomā (OV L 327, 22.12.2000., 1. lpp.).

30

(*2)  
  Seši mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

*2

Seši mēneši pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā.

(31)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

31

Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 21. maija Regula (ES) Nr. 525/2013 par mehānismu siltumnīcefekta gāzu emisiju pārraudzībai un ziņošanai un citas informācijas ziņošanai valstu un Savienības līmenī saistībā ar klimata pārmaiņām un par Lēmuma Nr. 280/2004/EK atcelšanu (OV L 165, 18.6.2013., 13. lpp.).

(*3)  
  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

*3

Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

(*4)  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datums.

*4

(*5)  
  Šīs direktīvas spēkā stāšanās datumu.

*5

Šīs direktīvas spēkā stāšanās datumu.

---

Ceturtdiena, 2015. gada 29. oktobris

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/209

---

P8_TA(2015)0386

ES tiesībaizsardzības apmācības aģentūra (Cepol) ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido Eiropas Savienības tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (Cepol) un atceļ un aizstāj Padomes Lēmumu 2005/681/TI (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 355/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2014)0465), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2014)0465),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0110/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 87. panta 2. punkta b) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0110/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0048/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas atzinumu (A8-0048/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | aicina Komisiju iesniegt vispārēju analīzi par Eiropas Savienības aģentūru administratīvo sadarbību un gadījumiem, kad šāda sadarbība turpmāk varētu radīt sinerģijas efektu; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju iesniegt vispārēju analīzi par Eiropas Savienības aģentūru administratīvo sadarbību un gadījumiem, kad šāda sadarbība turpmāk varētu radīt sinerģijas efektu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P8_TC1-COD(2014)0217

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par Eiropas Savienības Tiesībaizsardzības apmācības aģentūru (CEPOL) un ar ko aizstāj un atceļ Padomes Lēmumu 2005/681/TI

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/2219.)

---

| 20.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 355/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 355/210

---

P8_TA(2015)0387

Vērtspapīru finansēšanas darījumu pārredzamība***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 29. oktobra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par ziņošanu par vērtspapīru finansēšanas darījumiem un to pārredzamību (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 355/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2014)0040), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2014)0040),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7-0023/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 7. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Centrālās bankas 2014. gada 7. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. jūlija atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 10. jūlija atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 29. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0120/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 451, 16.12.2014., 56. lpp.

(2)  OV C 271, 19.8.2014., 87. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0017

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 29. oktobrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2015/... par vērtspapīru finansēšanas darījumu un atkalizmantošanas pārredzamību un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 648/2012

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2015/2365.)

---