# Europeiska unionens C 319/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 319 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången13 december 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 319

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången13 december 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| | RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 319/01 | Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 20 november 2008, om ungdomars hälsa och välbefinnande | 1 |
| 2008/C 319/02 | Resolution från rådet och företrädare för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 21 november 2008 om Bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande | 4 |
| | REKOMMENDATIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 319/03 | Rådets rekommendation av den 20 november 2008 om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen | 8 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 319/01

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 20 november 2008, om ungdomars hälsa och välbefinnande

1

2008/C 319/02

Resolution från rådet och företrädare för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 21 november 2008 om Bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande

4

REKOMMENDATIONER

Rådet

2008/C 319/03

Rådets rekommendation av den 20 november 2008 om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen

8

| | IV   Upplysningar |
| --- | --- |
| | UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN |
| | Rådet |
| 2008/C 319/04 | Rådets slutsatser om Europeiska unionens införande av ett Europeiskt kulturarvsmärke | 11 |
| 2008/C 319/05 | Rådets slutsatser om arkitektur: kulturens bidrag till hållbar utveckling | 13 |
| 2008/C 319/06 | Rådets slutsatser av den 20 november 2008 om utveckling av ett lagligt utbud av kulturellt och kreativt innehåll på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering i den digitala miljön | 15 |
| 2008/C 319/07 | Rådets slutsatser av den 20 november 2008 om det europeiska digitala biblioteket EUROPEANA | 18 |
| 2008/C 319/08 | Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 21 november 2008 – Att förbereda unga inför 2000-talet: ett program för europeiskt samarbete på utbildningsområdet | 20 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 319/09 | Eurons växelkurs | 23 |

IV   Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

2008/C 319/04

Rådets slutsatser om Europeiska unionens införande av ett Europeiskt kulturarvsmärke

11

2008/C 319/05

Rådets slutsatser om arkitektur: kulturens bidrag till hållbar utveckling

13

2008/C 319/06

Rådets slutsatser av den 20 november 2008 om utveckling av ett lagligt utbud av kulturellt och kreativt innehåll på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering i den digitala miljön

15

2008/C 319/07

Rådets slutsatser av den 20 november 2008 om det europeiska digitala biblioteket EUROPEANA

18

2008/C 319/08

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 21 november 2008 – Att förbereda unga inför 2000-talet: ett program för europeiskt samarbete på utbildningsområdet

20

Kommissionen

2008/C 319/09

Eurons växelkurs

23

| | V   Yttranden |
| --- | --- |
| | FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 319/10 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 24 |
| 2008/C 319/11 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  ) | 25 |
| 2008/C 319/12 | Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  ) | 26 |

V   Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

2008/C 319/10

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

24

2008/C 319/11

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable) – Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande (
  1
  )

1

25

2008/C 319/12

Förhandsanmälan av en koncentration (Ärende COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva) (
  1
  )

1

26

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 319/13 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2008/C 319/13

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text av betydelse för EES |

---

(1)   Text av betydelse för EES

1

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Rådet

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/1 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/1

---

Resolution från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet den 20 november 2008, om ungdomars hälsa och välbefinnande

(2008/C 319/01)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

ERINRAR:

| — | om att kommissionens vitbok från den 21 november 2001 med titeln Nya insatser för Europas ungdom
   (1), som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 14 februari 2002, förklarar att hälsan måste betraktas som en faktor för ungdomars sociala integration och självständighet och ett nödvändigt komplement till deras aktiva samhällsengagemang, |
| --- | --- |

—

om att kommissionens vitbok från den 21 november 2001 med titeln Nya insatser för Europas ungdom
   (1), som godkändes av rådet i dess slutsatser av den 14 februari 2002, förklarar att hälsan måste betraktas som en faktor för ungdomars sociala integration och självständighet och ett nödvändigt komplement till deras aktiva samhällsengagemang,

| — | i sin resolution av den 27 juni 2002 (2) fastställde rådet ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet och en av de tre huvudaspekterna är integrationen av en ungdomsdimension i annan relevant europeisk politik, |
| --- | --- |

—

i sin resolution av den 27 juni 2002 (2) fastställde rådet ramar för det europeiska samarbetet på ungdomsområdet och en av de tre huvudaspekterna är integrationen av en ungdomsdimension i annan relevant europeisk politik,

| — | Europeiska ungdomspakten, som antogs vid Europeiska rådets möte den 22–23 mars 2005, är ett av de instrument som bidrar till att Lissabonmålen för tillväxt och sysselsättning uppnås, |
| --- | --- |

—

Europeiska ungdomspakten, som antogs vid Europeiska rådets möte den 22–23 mars 2005, är ett av de instrument som bidrar till att Lissabonmålen för tillväxt och sysselsättning uppnås,

| — | i sin resolution från november 2005, om ”att ta tillvara ungdomarnas intressen i Europa – genomförande av Europeiska ungdomspakten och främjande av ett aktivt medborgarskap” (3), var rådet enigt om att man vid utformningen av en ”ungdomsdimension” i annan relevant europisk politik ska prioritera bland annat en sund livsstil för ungdomar, |
| --- | --- |

—

i sin resolution från november 2005, om ”att ta tillvara ungdomarnas intressen i Europa – genomförande av Europeiska ungdomspakten och främjande av ett aktivt medborgarskap” (3), var rådet enigt om att man vid utformningen av en ”ungdomsdimension” i annan relevant europisk politik ska prioritera bland annat en sund livsstil för ungdomar,

| — | i sin resolution från maj 2007 om att skapa lika möjligheter för alla ungdomar – fullständigt deltagande i samhällslivet (4) uppmanade rådet medlemsstaterna att prioritera de ungdomsnära frågorna i den politik som påverkar ungdomars livskvalitet, t.ex. i hälsopolitiken, |
| --- | --- |

—

i sin resolution från maj 2007 om att skapa lika möjligheter för alla ungdomar – fullständigt deltagande i samhällslivet (4) uppmanade rådet medlemsstaterna att prioritera de ungdomsnära frågorna i den politik som påverkar ungdomars livskvalitet, t.ex. i hälsopolitiken,

| — | i sitt meddelande från september 2007 om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (5) uppmanade kommissionen medlemsstaterna att ta initiativ om unga människors hälsa, |
| --- | --- |

—

i sitt meddelande från september 2007 om att främja unga människors fulla deltagande i utbildning, arbetsliv och samhälle (5) uppmanade kommissionen medlemsstaterna att ta initiativ om unga människors hälsa,

| — | i sina slutsatser av den 16 november 2007 om en övergripande strategi för ungdomspolitiken (6) noterade rådet att kommissionen från och med 2009 vart tredje år kommer att utarbeta en EU-rapport om ungdomsfrågor, |
| --- | --- |

—

i sina slutsatser av den 16 november 2007 om en övergripande strategi för ungdomspolitiken (6) noterade rådet att kommissionen från och med 2009 vart tredje år kommer att utarbeta en EU-rapport om ungdomsfrågor,

| — | i sina slutsatser av den 6 december 2007 om kommissionens vitbok Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013
   (7) underströk rådet behovet av att angripa centrala hälsofaktorer som kost, fysisk aktivitet, alkoholkonsumtion, narkotika- och tobaksbruk och miljörisker och att ta hänsyn till jämställdhetens roll och betonade behovet av att främja hälsa i vardagslivet, dvs. i familjen, skolan, på arbetsplatsen och under fritiden, |
| --- | --- |

—

i sina slutsatser av den 6 december 2007 om kommissionens vitbok Tillsammans för hälsa: Strategi för EU: 2008–2013
   (7) underströk rådet behovet av att angripa centrala hälsofaktorer som kost, fysisk aktivitet, alkoholkonsumtion, narkotika- och tobaksbruk och miljörisker och att ta hänsyn till jämställdhetens roll och betonade behovet av att främja hälsa i vardagslivet, dvs. i familjen, skolan, på arbetsplatsen och under fritiden,

| — | i sin resolution av den 22 maj 2008 om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter (8) underströk rådet att dålig hälsa utgör ett hinder för ungdomarnas aktiva delaktighet och uppmanade medlemsstaterna och kommissionen att genom sina hälsostrategier främja en sund livsstil för ungdomar, |
| --- | --- |

—

i sin resolution av den 22 maj 2008 om delaktighet för ungdomar med färre möjligheter (8) underströk rådet att dålig hälsa utgör ett hinder för ungdomarnas aktiva delaktighet och uppmanade medlemsstaterna och kommissionen att genom sina hälsostrategier främja en sund livsstil för ungdomar,

NOTERAR ATT:

| 1. | även om ungdomars hälsa i Europa på det hela taget är tillfredsställande, finns det anledning till oro särskilt i fråga om kostvanor, fysisk aktivitet, alkoholmissbruk samt sexuell och psykisk hälsa, |
| --- | --- |

1.

även om ungdomars hälsa i Europa på det hela taget är tillfredsställande, finns det anledning till oro särskilt i fråga om kostvanor, fysisk aktivitet, alkoholmissbruk samt sexuell och psykisk hälsa,

| 2. | särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att främja en sund livsstil samt åt förebyggande åtgärder särskilt inom ramen för områdena sexuell aktivitet, alkoholmissbruk och narkotikabruk, rökning, ätstörningar, fetma, våld, hasardspel samt missbruk av informations- och kommunikationsteknik, |
| --- | --- |

2.

särskild uppmärksamhet bör ägnas åt att främja en sund livsstil samt åt förebyggande åtgärder särskilt inom ramen för områdena sexuell aktivitet, alkoholmissbruk och narkotikabruk, rökning, ätstörningar, fetma, våld, hasardspel samt missbruk av informations- och kommunikationsteknik,

| 3. | ett antal faktorer i samband med levnadsvillkor, såsom fattigdom, arbetslöshet, anställningsotrygghet, bostadsproblem, avbruten skolgång och diskriminering kan innebära risker för ungdomars välbefinnande samt kan utgöra ett hinder för ungdomar att vända sig till eller ha full tillgång till förebyggande mekanismer och gratis, högkvalitativa hälsovårdssystem, vilket i sin tur kan påverka deras hälsa och livskvalitet, |
| --- | --- |

3.

ett antal faktorer i samband med levnadsvillkor, såsom fattigdom, arbetslöshet, anställningsotrygghet, bostadsproblem, avbruten skolgång och diskriminering kan innebära risker för ungdomars välbefinnande samt kan utgöra ett hinder för ungdomar att vända sig till eller ha full tillgång till förebyggande mekanismer och gratis, högkvalitativa hälsovårdssystem, vilket i sin tur kan påverka deras hälsa och livskvalitet,

| 4. | unga män och kvinnor ställs inför olika problem när det gäller hälsa och välbefinnande, och man bör därför anlägga ett könsperspektiv på ungdomars hälsa, |
| --- | --- |

4.

unga män och kvinnor ställs inför olika problem när det gäller hälsa och välbefinnande, och man bör därför anlägga ett könsperspektiv på ungdomars hälsa,

| 5. | en fysiskt och socialt sund miljö är av central betydelse för en sund utveckling, och man bör därför söka förbättra kvaliteten på de omgivningar där ungdomar lever, arbetar och studerar, |
| --- | --- |

5.

en fysiskt och socialt sund miljö är av central betydelse för en sund utveckling, och man bör därför söka förbättra kvaliteten på de omgivningar där ungdomar lever, arbetar och studerar,

| 6. | föräldrar spelar en avgörande roll för ungdomars välbefinnande och sunda miljö, och man bör därför vidta ytterligare åtgärder för att stödja dem, |
| --- | --- |

6.

föräldrar spelar en avgörande roll för ungdomars välbefinnande och sunda miljö, och man bör därför vidta ytterligare åtgärder för att stödja dem,

BETONAR ATT:

| 1. | det finns ett starkt samband mellan ungdomars hälsa och välbefinnande och deras sociala delaktighet och utbildningsnivå, |
| --- | --- |

1.

det finns ett starkt samband mellan ungdomars hälsa och välbefinnande och deras sociala delaktighet och utbildningsnivå,

| 2. | det är nödvändigt att hjälpa ungdomar att ta ett större ansvar för sin egen hälsa och att öka sin självkänsla och öka sin autonomi, särskilt genom att öka deras medvetenhet om de positiva effekterna av en sund livsstil och om hälsorisker, |
| --- | --- |

2.

det är nödvändigt att hjälpa ungdomar att ta ett större ansvar för sin egen hälsa och att öka sin självkänsla och öka sin autonomi, särskilt genom att öka deras medvetenhet om de positiva effekterna av en sund livsstil och om hälsorisker,

ÄR ENIGA OM ATT:

| 1. | exakta kunskaper om unga mäns och kvinnors hälsotillstånd och om deras behov och förväntningar på hälsoområdet samt om befintlig praxis, erfarenheter och lärdomar på området, utvärderade på lämpligt sätt, är nödvändiga både för att bidra till att garantera en effektiv och verkningsfull hälsopolitik för ungdomar och för att sträva efter att, i särskilt anpassade strategier, bättre beakta gruppens särdrag genom att ägna uppmärksamhet åt eventuella skillnader inom den nämnda gruppen med anledning av bland annat ålder, kön, bosättningsort, socioekonomisk situation, samt genom att prioritera ungdomar med färre möjligheter, |
| --- | --- |

1.

exakta kunskaper om unga mäns och kvinnors hälsotillstånd och om deras behov och förväntningar på hälsoområdet samt om befintlig praxis, erfarenheter och lärdomar på området, utvärderade på lämpligt sätt, är nödvändiga både för att bidra till att garantera en effektiv och verkningsfull hälsopolitik för ungdomar och för att sträva efter att, i särskilt anpassade strategier, bättre beakta gruppens särdrag genom att ägna uppmärksamhet åt eventuella skillnader inom den nämnda gruppen med anledning av bland annat ålder, kön, bosättningsort, socioekonomisk situation, samt genom att prioritera ungdomar med färre möjligheter,

| 2. | ungdomars hälsa och välbefinnande bör hanteras genom ett heltäckande och tvärsektoriellt angreppssätt som omfattar alla lämpliga verksamhetsområden, särskilt det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet, formellt och icke-formellt lärande, sysselsättning och social delaktighet, barndom och familj, idrott, kulturell verksamhet, forskning, miljö, medier och konsumentskydd, |
| --- | --- |

2.

ungdomars hälsa och välbefinnande bör hanteras genom ett heltäckande och tvärsektoriellt angreppssätt som omfattar alla lämpliga verksamhetsområden, särskilt det offentliga hälso- och sjukvårdssystemet, formellt och icke-formellt lärande, sysselsättning och social delaktighet, barndom och familj, idrott, kulturell verksamhet, forskning, miljö, medier och konsumentskydd,

| 3. | fysisk aktivitet och en allsidig kost är nödvändiga när det gäller att främja en sund livsstil, |
| --- | --- |

3.

fysisk aktivitet och en allsidig kost är nödvändiga när det gäller att främja en sund livsstil,

| 4. | särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomars psykiska hälsa, särskilt främjande av god psykisk hälsa i synnerhet genom skolor och ungdomsarbete, samt åt förebyggande av självskador och självmord, |
| --- | --- |

4.

särskild uppmärksamhet bör ägnas åt ungdomars psykiska hälsa, särskilt främjande av god psykisk hälsa i synnerhet genom skolor och ungdomsarbete, samt åt förebyggande av självskador och självmord,

| 5. | hälsopolitiken i sin ungdomsdimension bör struktureras kring de lokala, regionala, nationella och europeiska nivåerna av offentlig verksamhet och baseras på ett brett partnerskap mellan aktörer inom formellt, icke-formellt och informellt lärande, sjukvårdspersonal, arbetsmarknadens parter, särskilt ungdomsorganisationer, och medier, |
| --- | --- |

5.

hälsopolitiken i sin ungdomsdimension bör struktureras kring de lokala, regionala, nationella och europeiska nivåerna av offentlig verksamhet och baseras på ett brett partnerskap mellan aktörer inom formellt, icke-formellt och informellt lärande, sjukvårdspersonal, arbetsmarknadens parter, särskilt ungdomsorganisationer, och medier,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT:

| 1. | främja ungdomsdimensionen i hälsorelaterade initiativ och genomförandet av lämpliga åtgärder för ungas hälsa som är tvärsektoriella, lämpligt samordnade och systematiskt utvärderade, |
| --- | --- |

1.

främja ungdomsdimensionen i hälsorelaterade initiativ och genomförandet av lämpliga åtgärder för ungas hälsa som är tvärsektoriella, lämpligt samordnade och systematiskt utvärderade,

| 2. | låta ungdomar och alla aktörer som berörs av politiken på ungdomsområdet medverka i utarbetandet av hälsorelaterade initiativ och genomförandet av dessa, särskilt genom ömsesidigt lärande, |
| --- | --- |

2.

låta ungdomar och alla aktörer som berörs av politiken på ungdomsområdet medverka i utarbetandet av hälsorelaterade initiativ och genomförandet av dessa, särskilt genom ömsesidigt lärande,

| 3. | främja tillgången till fritidsaktiviteter, kulturella aktiviteter och fysiska aktiviteter för alla ungdomar, |
| --- | --- |

3.

främja tillgången till fritidsaktiviteter, kulturella aktiviteter och fysiska aktiviteter för alla ungdomar,

| 4. | ta hänsyn till ungdomars hälsa och välbefinnande i program och strategier rörande information och medier, |
| --- | --- |

4.

ta hänsyn till ungdomars hälsa och välbefinnande i program och strategier rörande information och medier,

| 5. | stödja utbildningen av ungdomsarbetare och icke-statliga organisationer på området för förebyggande och hälsa och välbefinnande bland ungdomar när det gäller grundläggande rådgivning, tidigt ingripande, identifiering av ungdomars svårigheter och vägledning till andra tjänster, |
| --- | --- |

5.

stödja utbildningen av ungdomsarbetare och icke-statliga organisationer på området för förebyggande och hälsa och välbefinnande bland ungdomar när det gäller grundläggande rådgivning, tidigt ingripande, identifiering av ungdomars svårigheter och vägledning till andra tjänster,

UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT:

| 1. | se till att ungdomsdimensionen beaktas i dess hälsorelaterade initiativ, |
| --- | --- |

1.

se till att ungdomsdimensionen beaktas i dess hälsorelaterade initiativ,

| 2. | låta ungdomarna och de aktörer som berörs av politiken på ungdomsområdet medverka på alla nivåer i verksamheten på detta område, |
| --- | --- |

2.

låta ungdomarna och de aktörer som berörs av politiken på ungdomsområdet medverka på alla nivåer i verksamheten på detta område,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT:

| 1. | förbättra kunskaperna och forskningen om denna fråga och göra regelbundna uppdateringar, och att därvid ta hänsyn till skillnader mellan ungdomars hälsa och välbefinnande beroende på bland annat kön, ålder, geografiska och socioekonomiska faktorer, sexuell läggning eller funktionshinder, |
| --- | --- |

1.

förbättra kunskaperna och forskningen om denna fråga och göra regelbundna uppdateringar, och att därvid ta hänsyn till skillnader mellan ungdomars hälsa och välbefinnande beroende på bland annat kön, ålder, geografiska och socioekonomiska faktorer, sexuell läggning eller funktionshinder,

| 2. | successivt integrera uppgifter om ungdomars hälsa och välbefinnande genom att använda de källor som finns tillgängliga i den rapport som kommissionen utarbetar vart tredje år om ungdomars situation i Europa, |
| --- | --- |

2.

successivt integrera uppgifter om ungdomars hälsa och välbefinnande genom att använda de källor som finns tillgängliga i den rapport som kommissionen utarbetar vart tredje år om ungdomars situation i Europa,

| 3. | utveckla åtgärder för att öka medvetandet om de faktorer som påverkar ungdomars hälsa, |
| --- | --- |

3.

utveckla åtgärder för att öka medvetandet om de faktorer som påverkar ungdomars hälsa,

| 4. | främja utbytet av god praxis rörande ungdomars hälsa och välbefinnande, på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, särskilt genom att stödja sig på befintliga strukturer, |
| --- | --- |

4.

främja utbytet av god praxis rörande ungdomars hälsa och välbefinnande, på lokal, regional, nationell och europeisk nivå, särskilt genom att stödja sig på befintliga strukturer,

| 5. | på bästa sätt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom Europeiska unionens befintliga politik, program och övriga instrument, särskilt de europeiska strukturfonderna och programmet Aktiv ungdom, för att utarbeta projekt som rör ungdomars hälsa och välbefinnande, |
| --- | --- |

5.

på bästa sätt utnyttja de möjligheter som erbjuds genom Europeiska unionens befintliga politik, program och övriga instrument, särskilt de europeiska strukturfonderna och programmet Aktiv ungdom, för att utarbeta projekt som rör ungdomars hälsa och välbefinnande,

| 6. | förstärka partnerskapet med ungdomar och deras organisationer, aktörerna på ungdomsområdet och det civila samhället när det gäller ungdomars hälsa. |
| --- | --- |

6.

förstärka partnerskapet med ungdomar och deras organisationer, aktörerna på ungdomsområdet och det civila samhället när det gäller ungdomars hälsa.

---

(1)  14441/01 – KOM(2001) 681 slutlig.

(2)  EGT C 168, 13.7.2002, s. 2.

(3)  EUT C 292, 24.11.2005, s. 5.

(4)  EUT C 314, 22.12.2007, s. 1.

(5)  KOM(2007) 498 slutlig.

(6)  EUT C 282, 24.11.2007, s. 16.

(7)  15611/07.

(8)  EGT C 141, 7.6.2008, s. 1.

---

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/4 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/4

---

Resolution från rådet och företrädare för medlemsstaternas regeringar församlade i rådet den 21 november 2008 om ”Bättre integrering av livslång vägledning i strategierna för livslångt lärande”

(2008/C 319/02)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET,

SOM BEAKTAR ATT:

| 1. | den tilltagande globaliseringen av utbyten och en förlängd yrkeskarriär mer än någonsin leder till att människor ständigt måste anpassa sin kompetens, så att förutsebara eller nödvändiga förändringar bättre kan föregripas och arbetslivet tryggas, |
| --- | --- |

1.

den tilltagande globaliseringen av utbyten och en förlängd yrkeskarriär mer än någonsin leder till att människor ständigt måste anpassa sin kompetens, så att förutsebara eller nödvändiga förändringar bättre kan föregripas och arbetslivet tryggas,

| 2. | Europeiska unionens utvidgning har gett en ökad potential för rörlighet såväl på utbildningsområdet som på arbetsmarknaden och därigenom skapat ett behov av att unionens medborgare förbereds för att utveckla sina inlärnings- och karriärvägar inom ett större geografisk område, |
| --- | --- |

2.

Europeiska unionens utvidgning har gett en ökad potential för rörlighet såväl på utbildningsområdet som på arbetsmarknaden och därigenom skapat ett behov av att unionens medborgare förbereds för att utveckla sina inlärnings- och karriärvägar inom ett större geografisk område,

| 3. | medborgarnas liv alltmer präglas av ett stort antal övergångar, främst från skola till yrkesutbildning, högre utbildning eller anställning, eller från sysselsättning till arbetslöshet, vidareutbildning eller avgång från arbetsmarknaden. Vägledning är av avgörande betydelse när viktiga beslut måste fattas under hela livscykeln. Den kan bidra till att individerna känner ett eget ansvar för hanteringen av sina karriärvägar på ett säkrare sätt i anslutning till dagens arbetsmarknad och når en bättre balans mellan privat- och yrkesliv, |
| --- | --- |

3.

medborgarnas liv alltmer präglas av ett stort antal övergångar, främst från skola till yrkesutbildning, högre utbildning eller anställning, eller från sysselsättning till arbetslöshet, vidareutbildning eller avgång från arbetsmarknaden. Vägledning är av avgörande betydelse när viktiga beslut måste fattas under hela livscykeln. Den kan bidra till att individerna känner ett eget ansvar för hanteringen av sina karriärvägar på ett säkrare sätt i anslutning till dagens arbetsmarknad och når en bättre balans mellan privat- och yrkesliv,

| 4. | arbetsmarknaden också karaktäriseras av en obalans mellan ihållande arbetslöshet och rekryteringssvårigheter inom vissa sektorer, och vägledning är ett sätt att bättre tillmötesgå arbetsmarknadens behov, |
| --- | --- |

4.

arbetsmarknaden också karaktäriseras av en obalans mellan ihållande arbetslöshet och rekryteringssvårigheter inom vissa sektorer, och vägledning är ett sätt att bättre tillmötesgå arbetsmarknadens behov,

| 5. | social delaktighet och lika möjligheter fortfarande är stora utmaningar för utbildnings- och sysselsättningspolitiken, |
| --- | --- |

5.

social delaktighet och lika möjligheter fortfarande är stora utmaningar för utbildnings- och sysselsättningspolitiken,

BEKRÄFTAR ATT:

vägledning är en kontinuerlig process som låter medborgarna, oavsett ålder och under hela livscykeln, bestämma sina färdigheter, sin kompetens och sina intressen, besluta om utbildning och sysselsättning och själva planera sitt liv genom inlärning, på arbetsplatsen och i andra sammanhang där man kan tillägna sig och/eller använda färdigheterna och kompetensen. Vägledning omfattar – gruppvis eller individuellt – information, rådgivning, kompetensgenomgångar, stöd, samt undervisning i beslutsfattande och yrkesplanering,

ERINRAR OM ATT:

| 1. | rådet i sin resolution av den 28 maj 2004 (1) om förstärkning av politik, system och praxis på området livslång vägledning anger de viktigaste målen för politiken för livslång vägledning för alla EU-medborgare, |
| --- | --- |

1.

rådet i sin resolution av den 28 maj 2004 (1) om förstärkning av politik, system och praxis på området livslång vägledning anger de viktigaste målen för politiken för livslång vägledning för alla EU-medborgare,

| 2. | Europaparlamentet och rådet i sin rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2) betonar, med hänvisning till ett flertal nyckelkompetenser, att förmågan att söka de utbildningsmöjligheter och den vägledning och/eller det stöd som finns att tillgå är väsentlig för människors sociala integrering, |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet och rådet i sin rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (2) betonar, med hänvisning till ett flertal nyckelkompetenser, att förmågan att söka de utbildningsmöjligheter och den vägledning och/eller det stöd som finns att tillgå är väsentlig för människors sociala integrering,

| 3. | medlemsstaterna och kommissionen i rådets resolution av den 15 november 2007 om ny kompetens för nya arbetstillfällen (3), uppmanas att förbereda arbetstagarna på de nya jobben i kunskapssamhället genom att tillhandahålla yrkesrådgivning som gör det möjligt för de arbetssökande att identifiera vilka kompetenssteg som krävs för tillträde till nya arbeten i sektorer med kompetensbrist, |
| --- | --- |

3.

medlemsstaterna och kommissionen i rådets resolution av den 15 november 2007 om ny kompetens för nya arbetstillfällen (3), uppmanas att förbereda arbetstagarna på de nya jobben i kunskapssamhället genom att tillhandahålla yrkesrådgivning som gör det möjligt för de arbetssökande att identifiera vilka kompetenssteg som krävs för tillträde till nya arbeten i sektorer med kompetensbrist,

| 4. | rådet och kommissionen i sin gemensamma lägesrapport 2008 om genomförandet av arbetsprogrammet ”Livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation” (4), erinrar om att ”särskild uppmärksamhet [...] (måste) ägnas åt livslång vägledning”, |
| --- | --- |

4.

rådet och kommissionen i sin gemensamma lägesrapport 2008 om genomförandet av arbetsprogrammet ”Livslångt lärande som grundval för kunskap, kreativitet och innovation” (4), erinrar om att ”särskild uppmärksamhet [...] (måste) ägnas åt livslång vägledning”,

| 5. | rådets slutsatser av den 25 maj 2007 om en enhetlig ram för indikatorer och referensvärden för att mäta de framsteg som gjorts avseende Lissabonmålen för utbildning (5), är ett viktigt verktyg som gör det möjligt att utvärdera genomförandet av målen i Lissabonstrategin och som därmed gör det möjligt att mäta medlemsstaternas framsteg med vägledningen i strategierna för livslångt lärande, |
| --- | --- |

5.

rådets slutsatser av den 25 maj 2007 om en enhetlig ram för indikatorer och referensvärden för att mäta de framsteg som gjorts avseende Lissabonmålen för utbildning (5), är ett viktigt verktyg som gör det möjligt att utvärdera genomförandet av målen i Lissabonstrategin och som därmed gör det möjligt att mäta medlemsstaternas framsteg med vägledningen i strategierna för livslångt lärande,

| 6. | Europaparlamentet och rådet i sin rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (6), inrättar en gemensam referensram som ska fungera som ett översättningsverktyg mellan olika kvalifikationssystem och certifieringsnivåer; denna ram bör kunna underlätta de yrkesverksammas rörlighet och integrera vägledning i medlemsstaterna politik och praxis på utbildnings- och sysselsättningsområdet, |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet och rådet i sin rekommendation av den 23 april 2008 om en europeisk referensram för kvalifikationer för livslångt lärande (6), inrättar en gemensam referensram som ska fungera som ett översättningsverktyg mellan olika kvalifikationssystem och certifieringsnivåer; denna ram bör kunna underlätta de yrkesverksammas rörlighet och integrera vägledning i medlemsstaterna politik och praxis på utbildnings- och sysselsättningsområdet,

| 7. | rådet i sina slutsatser av den 22 maj 2008 om vuxenutbildning (7) erinrar om de ekonomiska, sociala och personliga fördelar som en förstärkning av vuxenutbildningen innebär, och betonar att det är de offentliga myndigheternas sak att inrätta högkvalitativa informations- och vägledningssystem som bygger på en mer individcentrerad strategi, så att människor på rättvisa villkor kan bli mer aktiva och självständiga på utbildningsområdet, |
| --- | --- |

7.

rådet i sina slutsatser av den 22 maj 2008 om vuxenutbildning (7) erinrar om de ekonomiska, sociala och personliga fördelar som en förstärkning av vuxenutbildningen innebär, och betonar att det är de offentliga myndigheternas sak att inrätta högkvalitativa informations- och vägledningssystem som bygger på en mer individcentrerad strategi, så att människor på rättvisa villkor kan bli mer aktiva och självständiga på utbildningsområdet,

NOTERAR ATT:

| 1. | den senaste tidens utvärderingsrapporter, bl.a. den från Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) 2008 om genomförandet av 2004 års resolution, betonar att det, trots gjorda framsteg, måste till ytterligare ansträngningar för att det ska gå att lämna en mer högkvalitativ vägledning på en mer rättvis basis utifrån medborgarnas önskemål och behov, samt att samordna och bygga upp partnerskap mellan befintliga tjänster, |
| --- | --- |

1.

den senaste tidens utvärderingsrapporter, bl.a. den från Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop) 2008 om genomförandet av 2004 års resolution, betonar att det, trots gjorda framsteg, måste till ytterligare ansträngningar för att det ska gå att lämna en mer högkvalitativ vägledning på en mer rättvis basis utifrån medborgarnas önskemål och behov, samt att samordna och bygga upp partnerskap mellan befintliga tjänster,

| 2. | medlemsstaterna år 2007 inrättade ett europeiskt nätverk för utveckling av en politik för livslång vägledning, där det ingår företrädare för alla medlemsstater som beslutar att delta, och som därigenom ökar möjligheterna till ömsesidigt lärande och till samarbete om utvecklingen av medlemsstaternas politik, system och praxis inom området för livslång vägledning, |
| --- | --- |

2.

medlemsstaterna år 2007 inrättade ett europeiskt nätverk för utveckling av en politik för livslång vägledning, där det ingår företrädare för alla medlemsstater som beslutar att delta, och som därigenom ökar möjligheterna till ömsesidigt lärande och till samarbete om utvecklingen av medlemsstaternas politik, system och praxis inom området för livslång vägledning,

| 3. | det är nödvändigt att stärka de prioriteringar som syftar till ett genomförande av en aktivt vägledande politik inom ramen för nationella strategier för livslångt lärande; dessa prioriteringar måste komma till uttryck i åtgärder och europeiska instrument och verktyg bör här tas i anspråk, |
| --- | --- |

3.

det är nödvändigt att stärka de prioriteringar som syftar till ett genomförande av en aktivt vägledande politik inom ramen för nationella strategier för livslångt lärande; dessa prioriteringar måste komma till uttryck i åtgärder och europeiska instrument och verktyg bör här tas i anspråk,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT:

| — | stärka den livslånga vägledningens roll i de nationella strategierna för livslångt lärande i enlighet med Lissabonstrategin, och den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet, |
| --- | --- |

—

stärka den livslånga vägledningens roll i de nationella strategierna för livslångt lärande i enlighet med Lissabonstrategin, och den strategiska ramen för europeiskt samarbete på utbildningsområdet,

| — | vid behov genomföra en översyn av vägledningspolitik och vägledningspraxis på nationell nivå, |
| --- | --- |

—

vid behov genomföra en översyn av vägledningspolitik och vägledningspraxis på nationell nivå,

| — | använda följande vägledande principer (se ”Prioriterade områden” i bilagan) med beaktande av nationella förhållanden och nationell lagstiftning för att stödja övergångarna inom arbetslivet under medborgarnas hela liv, nämligen






  1. | förbättra medborgarnas färdigheter när det gäller att inhämta information under hela livscykeln, |
| --- | --- | --- |

—

använda följande vägledande principer (se ”Prioriterade områden” i bilagan) med beaktande av nationella förhållanden och nationell lagstiftning för att stödja övergångarna inom arbetslivet under medborgarnas hela liv, nämligen

1.

förbättra medborgarnas färdigheter när det gäller att inhämta information under hela livscykeln,

| 2. | förbättra samtliga medborgares tillgång till vägledning, |
| --- | --- |

2.

förbättra samtliga medborgares tillgång till vägledning,

| 3. | utveckla kvalitetssäkringen av vägledningen, |
| --- | --- |

3.

utveckla kvalitetssäkringen av vägledningen,

| 4. | uppmuntra till samordning och samarbete mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå, |
| --- | --- |

4.

uppmuntra till samordning och samarbete mellan olika aktörer på nationell, regional och lokal nivå,

| — | utnyttja de möjligheter som ges i programmet för livslångt lärande och de europeiska strukturfonderna, i enlighet med medlemsstaternas prioriteringar, |
| --- | --- |

—

utnyttja de möjligheter som ges i programmet för livslångt lärande och de europeiska strukturfonderna, i enlighet med medlemsstaternas prioriteringar,

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN GÖRA FÖLJANDE:

| 1. | förstärka det europeiska samarbetet kring livslång vägledning, särskilt genom det europeiska nätverket för utveckling av en politik för livslång vägledning, med stöd av programmet för livslångt lärande tillsammans med Cedefop.
  Särskilt gäller följande:






  — | utbyte medlemsstaterna emellan av politik, praxis och utvärderingar ska underlättas, så att de ska kunna hämta inspiration från lyckade erfarenheter, |
| --- | --- | --- |

1.

förstärka det europeiska samarbetet kring livslång vägledning, särskilt genom det europeiska nätverket för utveckling av en politik för livslång vägledning, med stöd av programmet för livslångt lärande tillsammans med Cedefop.

Särskilt gäller följande:

—

utbyte medlemsstaterna emellan av politik, praxis och utvärderingar ska underlättas, så att de ska kunna hämta inspiration från lyckade erfarenheter,

| — | övervakning av det nationella och europeiska genomförandet av de fyra prioriteringarna i denna resolution, genom undersökningar, studier, rapporter, verksamhet för ömsesidigt lärande, inklusive fallstudier och konferenser på europeisk nivå ska säkerställas, |
| --- | --- |

—

övervakning av det nationella och europeiska genomförandet av de fyra prioriteringarna i denna resolution, genom undersökningar, studier, rapporter, verksamhet för ömsesidigt lärande, inklusive fallstudier och konferenser på europeisk nivå ska säkerställas,

| — | strävan efter att garantera att den livslånga vägledningen är samstämmigare och sambandet närmare mellan livslång vägledning och olika delar av den europeiska politiken, särskilt den för sysselsättning och social sammanhållning, |
| --- | --- |

—

strävan efter att garantera att den livslånga vägledningen är samstämmigare och sambandet närmare mellan livslång vägledning och olika delar av den europeiska politiken, särskilt den för sysselsättning och social sammanhållning,

| — | övervägande av huruvida en mer faktabaserad politik för vägledning ska utvecklas på europeisk nivå, |
| --- | --- |

—

övervägande av huruvida en mer faktabaserad politik för vägledning ska utvecklas på europeisk nivå,

| 2. | ge medborgarna och aktörerna på vägledningsområdet tillförlitlig information om samtliga utbildningssystem och vägledningstjänster i medlemsstaterna, särskilt via Euroguidance, |
| --- | --- |

2.

ge medborgarna och aktörerna på vägledningsområdet tillförlitlig information om samtliga utbildningssystem och vägledningstjänster i medlemsstaterna, särskilt via Euroguidance,

| 3. | främja utvecklingen av livslång vägledning i tredjeländer, särskilt genom verksamheten inom Turinstiftelsen (Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen), varvid resolutionens fyra prioriteringar ska respekteras. |
| --- | --- |

3.

främja utvecklingen av livslång vägledning i tredjeländer, särskilt genom verksamheten inom Turinstiftelsen (Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen), varvid resolutionens fyra prioriteringar ska respekteras.

---

(1)  Dok. 9286/04.

(2)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 10.

(3)  EUT C 290, 4.12.2007, s. 1.

(4)  Dok. 5723/08.

(5)  EUT C 311, 21.12.2007, s. 13.

(6)  EUT C 111, 6.5.2008, s. 1.

(7)  EUT C 140, 6.6.2008, s. 10.

---

BILAGA

PRIORITERADE OMRÅDEN

PRIORITERING 1: FÖRBÄTTRA MEDBORGARNAS FÄRDIGHETER NÄR DET GÄLLER ATT INHÄMTA INFORMATION UNDER HELA LIVSCYKELN

Färdigheten att inhämta information är avgörande för medborgarnas möjligheter att själva kunna besluta om sitt lärande och sin utbildning och integrering, liksom om sitt arbetsliv. Denna färdighet, som bör underhållas under hela livet, vilar på nyckelkompetenser, särskilt kompetensen att ”lära sig att lära”, social och samhällelig kompetens – liksom även interkulturell kompetens – samt initiativförmåga och företagaranda. Färdigheten att inhämta information omfattar följande aspekter, särskilt i övergångsfaserna:

| — | bekanta sig med den ekonomiska miljön samt med företag och yrken, |
| --- | --- |

—

bekanta sig med den ekonomiska miljön samt med företag och yrken,

| — | kunna göra en självutvärdering, ha självkännedom och kunna beskriva den kompetens som inhämtats inom formellt, informellt och icke-formellt lärande, |
| --- | --- |

—

kunna göra en självutvärdering, ha självkännedom och kunna beskriva den kompetens som inhämtats inom formellt, informellt och icke-formellt lärande,

| — | skaffa sig kunskap om utbildnings- och certifieringssystemen. |
| --- | --- |

—

skaffa sig kunskap om utbildnings- och certifieringssystemen.

För att gå vidare inom denna prioritering bör medlemsstaterna utifrån den egna situationen överväga att

| — | i sina program för skolundervisning, yrkesutbildning och högre studier inkludera undervisnings- och inlärningsverksamhet som bidrar till att utveckla färdigheter att själv inhämta information, |
| --- | --- |

—

i sina program för skolundervisning, yrkesutbildning och högre studier inkludera undervisnings- och inlärningsverksamhet som bidrar till att utveckla färdigheter att själv inhämta information,

| — | förbereda lärare och utbildare för sådan verksamhet och stödja dem i deras uppgift, |
| --- | --- |

—

förbereda lärare och utbildare för sådan verksamhet och stödja dem i deras uppgift,

| — | uppmuntra föräldrar att låta sig involveras i vägledningsfrågor, |
| --- | --- |

—

uppmuntra föräldrar att låta sig involveras i vägledningsfrågor,

| — | i högre grad involvera det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter, |
| --- | --- |

—

i högre grad involvera det civila samhällets organisationer och arbetsmarknadens parter,

| — | underlätta tillgången till information om utbildningsmöjligheter och deras koppling till yrkena samt om förutsedda kompetensbehov på en viss plats, |
| --- | --- |

—

underlätta tillgången till information om utbildningsmöjligheter och deras koppling till yrkena samt om förutsedda kompetensbehov på en viss plats,

| — | utveckla färdigheten att själv inhämta information i program för vuxenutbildning, |
| --- | --- |

—

utveckla färdigheten att själv inhämta information i program för vuxenutbildning,

| — | införa vägledning som ett mål inom skola, yrkesutbildning och högre studier. Yrkesintegration och arbetsmarknadens funktion på lokal, nationell och europeisk nivå bör särskilt beaktas. |
| --- | --- |

—

införa vägledning som ett mål inom skola, yrkesutbildning och högre studier. Yrkesintegration och arbetsmarknadens funktion på lokal, nationell och europeisk nivå bör särskilt beaktas.

PRIORITERING 2: FÖRBÄTTRA SAMTLIGA MEDBORGARES TILLGÅNG TILL VÄGLEDNING

Eftersom det är en tjänst av allmänt intresse bör vägledning vara tillgänglig för samtliga medborgare, oavsett informationsnivå och tidigare kunskaper, och den bör vara tydlig och relevant. Särskilda ansträngningar bör göras för att underlätta tillgång till dessa tjänster för mindre gynnade grupper och personer med speciella behov.

För att kunna gå vidare inom denna prioritering bör medlemsstaterna utifrån den egna situationen överväga att

| — | aktivt främja vägledningen för medborgarna och lyfta fram den med hjälp av alla informations- och kommunikationsmedel, |
| --- | --- |

—

aktivt främja vägledningen för medborgarna och lyfta fram den med hjälp av alla informations- och kommunikationsmedel,

| — | erbjuda en tydlig, lättillgänglig vägledning som utgår från en bedömning av medborgarnas önskemål och behov och tar hänsyn till deras livsmiljö och arbetssituation, |
| --- | --- |

—

erbjuda en tydlig, lättillgänglig vägledning som utgår från en bedömning av medborgarnas önskemål och behov och tar hänsyn till deras livsmiljö och arbetssituation,

| — | ge medborgarna stöd så att de på arbetsmarknaden kan få de kunskaper som förvärvats inom formell, icke-formell och informell utbildning validerade och erkända, så att arbetslivet kan tryggas och de kan bibehålla sin anställbarhet, särskilt under andra delen av karriären, |
| --- | --- |

—

ge medborgarna stöd så att de på arbetsmarknaden kan få de kunskaper som förvärvats inom formell, icke-formell och informell utbildning validerade och erkända, så att arbetslivet kan tryggas och de kan bibehålla sin anställbarhet, särskilt under andra delen av karriären,

| — | främja fritt tillträde till dokumentationsresurser, stöd vid sökningar, individuell rådgivning och institutionellt ansvar. |
| --- | --- |

—

främja fritt tillträde till dokumentationsresurser, stöd vid sökningar, individuell rådgivning och institutionellt ansvar.

PRIORITERING 3: UTVECKLA KVALITETSSÄKRINGEN AV VÄGLEDNINGEN

Utvecklingen av högkvalitativ vägledning är ett för medlemsstaterna gemensamt mål.

För att gå vidare inom denna prioritering bör medlemsstaterna utifrån den egna situationen överväga att

| — | förbättra kvaliteten och garantera objektiv information och dito rådgivning om arbetslivet, varvid man ska beakta användarnas förväntningar och verkligheten på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

—

förbättra kvaliteten och garantera objektiv information och dito rådgivning om arbetslivet, varvid man ska beakta användarnas förväntningar och verkligheten på arbetsmarknaden,

| — | försäkra sig om att presentationen av denna information liksom den rådgivning och det stöd som ges har anpassats till de olika grupper som man vänder sig till, |
| --- | --- |

—

försäkra sig om att presentationen av denna information liksom den rådgivning och det stöd som ges har anpassats till de olika grupper som man vänder sig till,

| — | utveckla planeringen av sysselsättning och kompetens med stöd av nationella resurser, samt Europeiska unionens gemensamma resurser, särskilt Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop), |
| --- | --- |

—

utveckla planeringen av sysselsättning och kompetens med stöd av nationella resurser, samt Europeiska unionens gemensamma resurser, särskilt Europeiska centrumet för utveckling av yrkesutbildning (Cedefop),

| — | anpassa informationen om utbildningsutbudet och arbetsmarknadens funktion till de lokala förhållandena, |
| --- | --- |

—

anpassa informationen om utbildningsutbudet och arbetsmarknadens funktion till de lokala förhållandena,

| — | främja yrkeskunskaperna, även genom grundläggande utbildning och vidareutbildning, hos dem som ger vägledningen, och främja deras kompetens, särskilt i fråga om information, rådgivning och stöd, för att bättre motsvara medborgarnas och de politiska beslutsfattarnas behov och förväntningar, |
| --- | --- |

—

främja yrkeskunskaperna, även genom grundläggande utbildning och vidareutbildning, hos dem som ger vägledningen, och främja deras kompetens, särskilt i fråga om information, rådgivning och stöd, för att bättre motsvara medborgarnas och de politiska beslutsfattarnas behov och förväntningar,

| — | mäta vägledningens effektivitet, när så är lämpligt med hjälp av en insamlingsmetod för tillförlitliga uppgifter som både avser användarnas uppfattning av tjänsterna och den nytta de har av dem på medellång sikt, |
| --- | --- |

—

mäta vägledningens effektivitet, när så är lämpligt med hjälp av en insamlingsmetod för tillförlitliga uppgifter som både avser användarnas uppfattning av tjänsterna och den nytta de har av dem på medellång sikt,

| — | skapa kvalitetsnormer för vägledningen, där det slås fast vad som erbjuds och som avser såväl mål och resultat för användarna som enbart metoder och processer. |
| --- | --- |

—

skapa kvalitetsnormer för vägledningen, där det slås fast vad som erbjuds och som avser såväl mål och resultat för användarna som enbart metoder och processer.

PRIORITERING 4: UPPMUNTRA TILL SAMORDNING OCH SAMARBETE MELLAN OLIKA AKTÖRER PÅ NATIONELL, REGIONAL OCH LOKAL NIVÅ

Vägledningen delas upp på olika målgrupper: vägledning på skol- och universitetsnivå samt för dem som följer en yrkesutbildning, för arbetssökande och anställda, något som ger upphov till olika system. Större komplementaritet och samordning bör säkerställas mellan dessa områden genom samarbete mellan de nationella och lokala myndigheterna, företagen, berörda byråer, arbetsmarknadens parter och förvaltningsområden för att effektivisera de mottagningsnät som allmänheten har tillgång till.

För att gå vidare inom denna prioritering bör medlemsstaterna utifrån den egna situationen överväga att

| — | utveckla varaktiga effektiva nationella och regionala mekanismer för samordning och samarbete mellan viktigare aktörer på området för livslång vägledning, |
| --- | --- |

—

utveckla varaktiga effektiva nationella och regionala mekanismer för samordning och samarbete mellan viktigare aktörer på området för livslång vägledning,

| — | underlätta samordningen och samarbetet genom att vägledning förs in i de nationella utbildningsstrategierna för livslångt lärande och arbetsmarknadsstrategierna på ett sätt som varje medlemsstat själv har beslutat, |
| --- | --- |

—

underlätta samordningen och samarbetet genom att vägledning förs in i de nationella utbildningsstrategierna för livslångt lärande och arbetsmarknadsstrategierna på ett sätt som varje medlemsstat själv har beslutat,

| — | stödja en partnerskapspolitik och lokala nät för livslång vägledning, bl.a. gemensamt utnyttjande av tjänsterna, där detta visar sig vara effektivt, så att de blir mer lättillgängliga för användarna, |
| --- | --- |

—

stödja en partnerskapspolitik och lokala nät för livslång vägledning, bl.a. gemensamt utnyttjande av tjänsterna, där detta visar sig vara effektivt, så att de blir mer lättillgängliga för användarna,

| — | utveckla en gemensam kultur, också genom kvalitetssäkring, inom olika behöriga tjänster på lokal, regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

—

utveckla en gemensam kultur, också genom kvalitetssäkring, inom olika behöriga tjänster på lokal, regional och nationell nivå.

---

REKOMMENDATIONER

Rådet

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/8 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/8

---

RÅDETS REKOMMENDATION

av den 20 november 2008

om unga volontärers rörlighet i Europeiska unionen

(2008/C 319/03)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD UTFÄRDAR DENNA REKOMMENDATION

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 149.4,

med beaktande av kommissionens förslag, och

AV FÖLJANDE SKÄL:

| 1. | rörlighet för unga volontärer utgör en integrerad del av den fria rörligheten för personer, som skyddas genom artikel 18 i fördraget, |
| --- | --- |

1.

rörlighet för unga volontärer utgör en integrerad del av den fria rörligheten för personer, som skyddas genom artikel 18 i fördraget,

| 2. | gemenskapen får vidta åtgärder för att främja rörlighet för unga volontärer genom att förbättra samarbetet mellan organisatörerna av volontärverksamhet, i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna rekommendation inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål, |
| --- | --- |

2.

gemenskapen får vidta åtgärder för att främja rörlighet för unga volontärer genom att förbättra samarbetet mellan organisatörerna av volontärverksamhet, i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna rekommendation inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål,

| 3. | rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (1) och relaterade bestämmelser omfattar endast de volontärer som är försäkrade enligt nationell lagstiftning om social trygghet, vilket medför att frågor som handlar om socialt skydd ibland kan fungera avskräckande när det gäller att engagera sig i volontärverksamhet i en annan medlemsstat, |
| --- | --- |

3.

rådets förordning (EEG) nr 1408/71 av den 14 juni 1971 om tillämpningen av systemen för social trygghet när anställda, egenföretagare eller deras familjer flyttar inom gemenskapen (1) och relaterade bestämmelser omfattar endast de volontärer som är försäkrade enligt nationell lagstiftning om social trygghet, vilket medför att frågor som handlar om socialt skydd ibland kan fungera avskräckande när det gäller att engagera sig i volontärverksamhet i en annan medlemsstat,

| 4. | i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare (2) uppmanas medlemsstaterna att vidta de åtgärder som de anser vara lämpliga, enligt gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen, för att se till att varken volontärer eller deras familjer diskrimineras när det gäller det relevanta sociala skyddet, t.ex. hälso- och sjukvårdsskydd samt välfärdspolitiken på familjeområdet, så att deras rörlighet hindras, |
| --- | --- |

4.

i Europaparlamentets och rådets rekommendation 2001/613/EG av den 10 juli 2001 om rörlighet inom gemenskapen för studerande, personer som genomgår yrkesinriktad utbildning, volontärer, lärare och utbildare (2) uppmanas medlemsstaterna att vidta de åtgärder som de anser vara lämpliga, enligt gemenskapslagstiftningen och den nationella lagstiftningen, för att se till att varken volontärer eller deras familjer diskrimineras när det gäller det relevanta sociala skyddet, t.ex. hälso- och sjukvårdsskydd samt välfärdspolitiken på familjeområdet, så att deras rörlighet hindras,

| 5. | rekommendation 2001/613/EG och Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/961/EG av den 18 december 2006 om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (3) hänvisar uttryckligen till volontärer, |
| --- | --- |

5.

rekommendation 2001/613/EG och Europaparlamentets och rådets rekommendation 2006/961/EG av den 18 december 2006 om gränsöverskridande rörlighet inom gemenskapen i utbildningssyfte: Europeiska kvalitetsstadgan för rörlighet (3) hänvisar uttryckligen till volontärer,

| 6. | Enligt rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete (4) finns det möjlighet att bevilja särskilda uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som ansöker om att få utföra volontärarbete på en medlemsstats territorium, |
| --- | --- |

6.

Enligt rådets direktiv 2004/114/EG av den 13 december 2004 om villkoren för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för studier, elevutbyte, oavlönad yrkesutbildning eller volontärarbete (4) finns det möjlighet att bevilja särskilda uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som ansöker om att få utföra volontärarbete på en medlemsstats territorium,

| 7. | både i resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 15 november 2004 om gemensamma mål för volontärarbete för ungdomar och i resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 16 november 2007 om genomförande av de gemensamma målen för volontärarbete för ungdomar (5) fastställdes gemensamma mål för volontärarbete för ungdomar och man föreslog utbyte av god praxis och ”peer learning” för att förstärka deras genomförande och uppmanade medlemsstaterna att överväga praktiska möjligheter att mäta framsteg. I den senare resolutionen uppmanas också kommissionen att lägga fram ytterligare förslag för att främja volontärarbete bland ungdomar och ge det ökat erkännande, |
| --- | --- |

7.

både i resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 15 november 2004 om gemensamma mål för volontärarbete för ungdomar och i resolutionen från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 16 november 2007 om genomförande av de gemensamma målen för volontärarbete för ungdomar (5) fastställdes gemensamma mål för volontärarbete för ungdomar och man föreslog utbyte av god praxis och ”peer learning” för att förstärka deras genomförande och uppmanade medlemsstaterna att överväga praktiska möjligheter att mäta framsteg. I den senare resolutionen uppmanas också kommissionen att lägga fram ytterligare förslag för att främja volontärarbete bland ungdomar och ge det ökat erkännande,

| 8. | Europaparlamentet antog i april 2008 ett betänkande om volontärarbetets roll för ekonomisk och social sammanhållning, vari medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter uppmanas att erkänna volontärarbetets värde för främjande av social och ekonomisk sammanhållning och rekommenderar främjande av gränsöverskridande volontärprojekt, |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet antog i april 2008 ett betänkande om volontärarbetets roll för ekonomisk och social sammanhållning, vari medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter uppmanas att erkänna volontärarbetets värde för främjande av social och ekonomisk sammanhållning och rekommenderar främjande av gränsöverskridande volontärprojekt,

OCH ÄR MEDVETET OM FÖLJANDE:

| 1. | inom ramen för denna rekommendation definieras gränsöverskridande volontärverksamhet enligt följande: öppen för alla ungdomar, frivillig och av allmänt intresse, pågår under längre tid inom en tydlig ram och äger rum i ett annat land än bosättningslandet, obetald eller med symbolisk ersättning och/eller med ersättning för utgifter. Volontärverksamhet bör inte ha en negativ effekt på potentiell eller befintlig betald anställning och bör inte heller ses som en ersättning för denna, |
| --- | --- |

1.

inom ramen för denna rekommendation definieras gränsöverskridande volontärverksamhet enligt följande: öppen för alla ungdomar, frivillig och av allmänt intresse, pågår under längre tid inom en tydlig ram och äger rum i ett annat land än bosättningslandet, obetald eller med symbolisk ersättning och/eller med ersättning för utgifter. Volontärverksamhet bör inte ha en negativ effekt på potentiell eller befintlig betald anställning och bör inte heller ses som en ersättning för denna,

| 2. | volontärverksamhet är en värdefull erfarenhet inom ramen för icke-formell utbildning och informellt lärande som stärker ungdomars yrkesmässiga kunskaper och färdigheter, bidrar till deras anställbarhet och solidaritetskänsla, utvecklar deras sociala kompetens och gör det lättare för dem att integreras i samhället och främjar aktivt medborgarskap, |
| --- | --- |

2.

volontärverksamhet är en värdefull erfarenhet inom ramen för icke-formell utbildning och informellt lärande som stärker ungdomars yrkesmässiga kunskaper och färdigheter, bidrar till deras anställbarhet och solidaritetskänsla, utvecklar deras sociala kompetens och gör det lättare för dem att integreras i samhället och främjar aktivt medborgarskap,

| 3. | det finns många olika former av volontärverksamhet i Europa som organiseras av det civila samhället och av offentliga myndigheter. Denna verksamhet bör bevaras och vidareutvecklas, samtidigt som samarbetet mellan organisatörerna av volontärverksamheten bör underlättas, |
| --- | --- |

3.

det finns många olika former av volontärverksamhet i Europa som organiseras av det civila samhället och av offentliga myndigheter. Denna verksamhet bör bevaras och vidareutvecklas, samtidigt som samarbetet mellan organisatörerna av volontärverksamheten bör underlättas,

| 4. | gränsöverskridande rörlighet i Europa kan vara ett viktigt verktyg för att främja utbildning, sysselsättning och regional och social sammanhållning och bidra till att öka ömsesidig förståelse och aktivt deltagande i samhället. Detta gäller särskilt ungdomar på en arbetsmarknad där anpassningsförmåga och flexibilitet värdesätts i allt högre grad, |
| --- | --- |

4.

gränsöverskridande rörlighet i Europa kan vara ett viktigt verktyg för att främja utbildning, sysselsättning och regional och social sammanhållning och bidra till att öka ömsesidig förståelse och aktivt deltagande i samhället. Detta gäller särskilt ungdomar på en arbetsmarknad där anpassningsförmåga och flexibilitet värdesätts i allt högre grad,

| 5. | lokalsamhällen som tar emot unga volontärer drar stor nytta av deras insatser, som kan ske inom en rad olika områden, t.ex. främjande av social delaktighet, bevarande av kulturarvet, främjande av solidaritet mellan generationerna och miljöskydd. Sådan verksamhet berikar samtidigt värdsamhällenas kulturella mångfald, |
| --- | --- |

5.

lokalsamhällen som tar emot unga volontärer drar stor nytta av deras insatser, som kan ske inom en rad olika områden, t.ex. främjande av social delaktighet, bevarande av kulturarvet, främjande av solidaritet mellan generationerna och miljöskydd. Sådan verksamhet berikar samtidigt värdsamhällenas kulturella mångfald,

| 6. | volontärverksamhet har varit ett prioriterat område inom den öppna samordningsmetoden för ungdomsfrågor och flera exempel på god praxis har redan rapporterats. Europeisk volontärtjänst (EVT), som ingår i EU-programmet Ungdom sedan 1996, har gjort det möjligt för ungdomar att delta i volontärtjänst inom en rad olika områden. Det nuvarande programmet Aktiv ungdom förstärker dessa insatser, |
| --- | --- |

6.

volontärverksamhet har varit ett prioriterat område inom den öppna samordningsmetoden för ungdomsfrågor och flera exempel på god praxis har redan rapporterats. Europeisk volontärtjänst (EVT), som ingår i EU-programmet Ungdom sedan 1996, har gjort det möjligt för ungdomar att delta i volontärtjänst inom en rad olika områden. Det nuvarande programmet Aktiv ungdom förstärker dessa insatser,

| 7. | trots dessa insatser kan det fortfarande finnas hinder för gränsöverskridande rörlighet för unga volontärer i Europa och denna rekommendation syftar därför främst till att tillhandahålla en ram, så att medlemsstaterna kan intensifiera sitt samarbete utan att detta påverkar deras skilda nationella situationer, |
| --- | --- |

7.

trots dessa insatser kan det fortfarande finnas hinder för gränsöverskridande rörlighet för unga volontärer i Europa och denna rekommendation syftar därför främst till att tillhandahålla en ram, så att medlemsstaterna kan intensifiera sitt samarbete utan att detta påverkar deras skilda nationella situationer,

| 8. | bättre samarbete mellan organisatörerna av volontärverksamheten i olika länder och ökat informationsutbyte kan stimulera alla unga européer oavsett nationalitet att i större utsträckning delta i volontärverksamhet i tredjeländer, |
| --- | --- |

8.

bättre samarbete mellan organisatörerna av volontärverksamheten i olika länder och ökat informationsutbyte kan stimulera alla unga européer oavsett nationalitet att i större utsträckning delta i volontärverksamhet i tredjeländer,

| 9. | särskild hänsyn bör tas till ungdomar med begränsade möjligheter, eftersom volontärverksamhet utgör en särskilt värdefull möjlighet till rörlighet för dessa ungdomar, som annars i mindre utsträckning eller inte alls skulle dra nytta av rörlighetsprogrammen, |
| --- | --- |

9.

särskild hänsyn bör tas till ungdomar med begränsade möjligheter, eftersom volontärverksamhet utgör en särskilt värdefull möjlighet till rörlighet för dessa ungdomar, som annars i mindre utsträckning eller inte alls skulle dra nytta av rörlighetsprogrammen,

OCH REKOMMENDERAR MEDLEMSSTATERNA FÖLJANDE:

| A. | att främja rörligheten för unga volontärer över hela Europa genom att förbättra villkoren för samarbete mellan organisatörerna av volontärverksamhet i olika länder, oavsett om det rör sig om det civila samhället eller offentliga myndigheter, så att alla ungdomar som vill ska få möjlighet att arbeta som volontärer i Europa, |
| --- | --- |

A.

att främja rörligheten för unga volontärer över hela Europa genom att förbättra villkoren för samarbete mellan organisatörerna av volontärverksamhet i olika länder, oavsett om det rör sig om det civila samhället eller offentliga myndigheter, så att alla ungdomar som vill ska få möjlighet att arbeta som volontärer i Europa,

| B. | att för detta ändamål underlätta utarbetandet av följande åtgärder, samtidigt som de nationella ramarna och lagstiftningen för volontärverksamhet samt de egna övergripande nationella prioriteringarna och de nuvarande lokala möjligheterna beaktas och systemen för offentliga utgifter respekteras:






  1. | öka kunskaperna om volontärverksamhet på sitt nationella territorium och överföra denna information till Europeiska kommissionen för vidare spridning, |
| --- | --- | --- |

B.

att för detta ändamål underlätta utarbetandet av följande åtgärder, samtidigt som de nationella ramarna och lagstiftningen för volontärverksamhet samt de egna övergripande nationella prioriteringarna och de nuvarande lokala möjligheterna beaktas och systemen för offentliga utgifter respekteras:

1.

öka kunskaperna om volontärverksamhet på sitt nationella territorium och överföra denna information till Europeiska kommissionen för vidare spridning,

| 2. | göra information om möjligheterna till volontärverksamhet utomlands lättillgänglig för unga människor och för dem som aktiva i ungdomsarbete och ungdomsorganisationer, |
| --- | --- |

2.

göra information om möjligheterna till volontärverksamhet utomlands lättillgänglig för unga människor och för dem som aktiva i ungdomsarbete och ungdomsorganisationer,

| 3. | göra information om rättigheter och möjligheter enligt de gällande bestämmelserna på europeisk och nationell nivå om gränsöverskridande volontärverksamhet tillgänglig för alla relevanta aktörer, |
| --- | --- |

3.

göra information om rättigheter och möjligheter enligt de gällande bestämmelserna på europeisk och nationell nivå om gränsöverskridande volontärverksamhet tillgänglig för alla relevanta aktörer,

| 4. | främja utbyte av information om möjligheterna till volontärverksamhet i andra medlemsstater och sträva efter att i så stor utsträckning som möjligt förenkla de förfaranden som ska följas för att unga volontärer i en medlemsstat ska kunna delta i volontärverksamhet i andra medlemsstater, |
| --- | --- |

4.

främja utbyte av information om möjligheterna till volontärverksamhet i andra medlemsstater och sträva efter att i så stor utsträckning som möjligt förenkla de förfaranden som ska följas för att unga volontärer i en medlemsstat ska kunna delta i volontärverksamhet i andra medlemsstater,

| 5. | vid behov anta en flexibel strategi när det gäller att utveckla möjligheterna till gränsöverskridande volontärverksamhet i Europa, bland annat genom att






  — | främja ökad kapacitet att ta emot gränsöverskridande volontärer, |
| --- | --- | --- |

5.

vid behov anta en flexibel strategi när det gäller att utveckla möjligheterna till gränsöverskridande volontärverksamhet i Europa, bland annat genom att

—

främja ökad kapacitet att ta emot gränsöverskridande volontärer,

| — | stödja inrättandet av kontaktpunkter för unga europeiska volontärer, om möjligt i samverkan med de nationella kontoren för programmet Aktiv ungdom, |
| --- | --- |

—

stödja inrättandet av kontaktpunkter för unga europeiska volontärer, om möjligt i samverkan med de nationella kontoren för programmet Aktiv ungdom,

| — | främja användningen av befintliga europeiska mekanismer som kan bidra till ungdomsrörlighet, t.ex. kort för att underlätta rörlighet, |
| --- | --- |

—

främja användningen av befintliga europeiska mekanismer som kan bidra till ungdomsrörlighet, t.ex. kort för att underlätta rörlighet,

| — | främja gränsöverskridande rörlighet för dem som är aktiva i ungdomsarbete och ungdomsorganisationer, |
| --- | --- |

—

främja gränsöverskridande rörlighet för dem som är aktiva i ungdomsarbete och ungdomsorganisationer,

| — | stödja utvecklandet av bättre information och utbildning om ungdomars gränsöverskridande volontärverksamhet för dem som är aktiva inom ungdomsarbete och ungdomsorganisationer, lokala myndigheter och allmännyttiga tjänster, |
| --- | --- |

—

stödja utvecklandet av bättre information och utbildning om ungdomars gränsöverskridande volontärverksamhet för dem som är aktiva inom ungdomsarbete och ungdomsorganisationer, lokala myndigheter och allmännyttiga tjänster,

| 6. | öka medvetenheten om vikten av interkulturell kompetens och språkkunskaper bland ungdomar för att minska hindren för deras gränsöverskridande rörlighet, |
| --- | --- |

6.

öka medvetenheten om vikten av interkulturell kompetens och språkkunskaper bland ungdomar för att minska hindren för deras gränsöverskridande rörlighet,

| 7. | uppmana organisatörerna av volontärverksamhet att utveckla verktyg för självbedömning, med beaktande av erfarenheterna av EVT, för att garantera kvaliteten på den gränsöverskridande volontärverksamhet de deltar i, |
| --- | --- |

7.

uppmana organisatörerna av volontärverksamhet att utveckla verktyg för självbedömning, med beaktande av erfarenheterna av EVT, för att garantera kvaliteten på den gränsöverskridande volontärverksamhet de deltar i,

| 8. | uppmana organisatörerna i både avsändande och mottagande medlemsstater att samarbeta när det gäller att garantera skyddet av unga volontärer och mottagare av tjänster. Detta bör inbegripa tillräcklig information om både volontärverksamheten, dess organisatörer och volontären för att ge båda parter möjlighet att fatta ett välgrundat beslut om verksamhetens lämplighet och uppfylla alla rättsliga krav, |
| --- | --- |

8.

uppmana organisatörerna i både avsändande och mottagande medlemsstater att samarbeta när det gäller att garantera skyddet av unga volontärer och mottagare av tjänster. Detta bör inbegripa tillräcklig information om både volontärverksamheten, dess organisatörer och volontären för att ge båda parter möjlighet att fatta ett välgrundat beslut om verksamhetens lämplighet och uppfylla alla rättsliga krav,

| 9. | närmare undersöka relevanta bestämmelser om socialt skydd via relevanta befintliga EU-forum i syfte att fullt ut utnyttja de möjligheter som finns i EU:s och medlemsstaternas lagstiftning, |
| --- | --- |

9.

närmare undersöka relevanta bestämmelser om socialt skydd via relevanta befintliga EU-forum i syfte att fullt ut utnyttja de möjligheter som finns i EU:s och medlemsstaternas lagstiftning,

| 10. | främja lämpligt erkännande av det lärande som sker genom volontärverksamheten i linje med gemenskapsbestämmelserna och inom respektive nationella system eller ramar för kvalifikationer, om sådana finns, |
| --- | --- |

10.

främja lämpligt erkännande av det lärande som sker genom volontärverksamheten i linje med gemenskapsbestämmelserna och inom respektive nationella system eller ramar för kvalifikationer, om sådana finns,

| 11. | främja användningen av de instrument på EU-nivå som kan underlätta gränsöverskridande volontärverksamhet genom att garantera att kvalifikationerna blir klara och tydliga, bl.a. Europasset, ungdomspasset och den europeiska ramen för kvalifikationer, |
| --- | --- |

11.

främja användningen av de instrument på EU-nivå som kan underlätta gränsöverskridande volontärverksamhet genom att garantera att kvalifikationerna blir klara och tydliga, bl.a. Europasset, ungdomspasset och den europeiska ramen för kvalifikationer,

| 12. | särskilt uppmärksamma ungdomar med begränsade möjligheter för att öka deras tillgång till volontärverksamhet och särskilt gränsöverskridande volontärverksamhet, |
| --- | --- |

12.

särskilt uppmärksamma ungdomar med begränsade möjligheter för att öka deras tillgång till volontärverksamhet och särskilt gränsöverskridande volontärverksamhet,

OCH TILLSTYRKER KOMMISSIONENS AVSIKT ATT

| 1. | stödja medlemsstaterna i de ovannämnda uppgifterna genom att använda ramarna för EU-samarbetet på ungdomsområdet och särskilt den öppna samordningsmetoden och programmet Aktiv ungdom, |
| --- | --- |

1.

stödja medlemsstaterna i de ovannämnda uppgifterna genom att använda ramarna för EU-samarbetet på ungdomsområdet och särskilt den öppna samordningsmetoden och programmet Aktiv ungdom,

| 2. | i samarbete med medlemsstaterna uppmuntra och organisera ett utbyte av information om och erfarenheter av samarbetet mellan organisatörerna av volontärverksamhet i olika länder, oavsett om dessa företräder det civila samhället eller offentliga myndigheter, |
| --- | --- |

2.

i samarbete med medlemsstaterna uppmuntra och organisera ett utbyte av information om och erfarenheter av samarbetet mellan organisatörerna av volontärverksamhet i olika länder, oavsett om dessa företräder det civila samhället eller offentliga myndigheter,

| 3. | utveckla en EU-portal för unga volontärer om volontärverksamhet, baserad på nationella volontärportaler, databaser eller särskilda webbplatser för ungdomar, om sådana finns, |
| --- | --- |

3.

utveckla en EU-portal för unga volontärer om volontärverksamhet, baserad på nationella volontärportaler, databaser eller särskilda webbplatser för ungdomar, om sådana finns,

| 4. | rapportera till rådet fyra år efter antagandet av denna rekommendation, så att det kan fastställas om de föreslagna åtgärderna är fungerar effektivt och bedömas om det finns behov av ytterligare åtgärder. |
| --- | --- |

4.

rapportera till rådet fyra år efter antagandet av denna rekommendation, så att det kan fastställas om de föreslagna åtgärderna är fungerar effektivt och bedömas om det finns behov av ytterligare åtgärder.

Utfärdat i Bryssel den 20 november 2008.

---

(1)  EGT L 149, 5.7.1971, s. 2.

(2)  EGT L 215, 9.8.2001, s. 30.

(3)  EUT L 394, 30.12.2006, s. 5.

(4)  EUT L 375, 23.12.2004, s. 12.

(5)  EUT C 241, 20.9.2008, s. 1.

---

IV Upplysningar

UPPLYSNINGAR FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER OCH ORGAN

Rådet

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/11 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/11

---

Rådets slutsatser om Europeiska unionens införande av ett ”Europeiskt kulturarvsmärke”

(2008/C 319/04)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

SOM BEAKTAR

| — | fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | rådets resolution av den 16 november 2007 (1) om en europeisk kulturagenda och slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 21 maj 2008 om arbetsplanen för kultur (2), där ett av målen är att främja kulturarvet, |
| --- | --- |

—

rådets resolution av den 16 november 2007 (1) om en europeisk kulturagenda och slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 21 maj 2008 om arbetsplanen för kultur (2), där ett av målen är att främja kulturarvet,

SOM MOTTAR MED INTRESSE

| — | kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (3), |
| --- | --- |

—

kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (3),

| — | och Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (4), enligt vilken Europaparlamentet stöder införandet av ett europeiskt kulturarvsmärke som syftar till att lyfta fram den europeiska dimensionen i kulturgods, kulturminnesmärken och minnesplatser som alla vittnar om den europeiska historien och det europeiska kulturarvet, |
| --- | --- |

—

och Europaparlamentets resolution av den 10 april 2008 om en europeisk agenda för en kultur i en alltmer globaliserad värld (4), enligt vilken Europaparlamentet stöder införandet av ett europeiskt kulturarvsmärke som syftar till att lyfta fram den europeiska dimensionen i kulturgods, kulturminnesmärken och minnesplatser som alla vittnar om den europeiska historien och det europeiska kulturarvet,

SOM BEAKTAR

| — | det mellanstatliga projektet ”Europeiskt kulturarvsmärke” som inleddes i Granada i april 2006 av flera medlemsstater, |
| --- | --- |

—

det mellanstatliga projektet ”Europeiskt kulturarvsmärke” som inleddes i Granada i april 2006 av flera medlemsstater,

FRAMHÅLLER SÄRSKILT ATT

| — | betydelsen av att göra ungdomar medvetna om det gemensamma kulturarvet och därmed nödvändigheten av att främja deras tillgång till det europeiska kulturarvet, |
| --- | --- |

—

betydelsen av att göra ungdomar medvetna om det gemensamma kulturarvet och därmed nödvändigheten av att främja deras tillgång till det europeiska kulturarvet,

1.   SOM ANSER ATT INFÖRANDET AV ETT ”EUROPEISKT KULTURARVSMÄRKE”

| a) | med syfte att konkret lyfta fram Europas gemensamma historia genom att ge ett mervärde åt kulturarv av europeisk betydelse, |
| --- | --- |

a)

med syfte att konkret lyfta fram Europas gemensamma historia genom att ge ett mervärde åt kulturarv av europeisk betydelse,

| b) | skulle kunna bidra till






  — | att ge medlemsstaternas kulturarv och det gemensamma kulturarvet ett större värde och mer attraktionskraft, |
| --- | --- | --- |

b)

skulle kunna bidra till

—

att ge medlemsstaternas kulturarv och det gemensamma kulturarvet ett större värde och mer attraktionskraft,

| — | att förbättra de medborgarnas kännedom om och uppskattning av sin historia och av sitt gemensamma kulturarv i dess mångfald, |
| --- | --- |

—

att förbättra de medborgarnas kännedom om och uppskattning av sin historia och av sitt gemensamma kulturarv i dess mångfald,

| — | stärkt ekonomisk attraktionskraft för och hållbar utveckling i regionerna, särskilt genom kulturturism, |
| --- | --- |

—

stärkt ekonomisk attraktionskraft för och hållbar utveckling i regionerna, särskilt genom kulturturism,

| — | konstnärlig, kulturell och historisk utbildning och därigenom till fördjupad interkulturell dialog, särskilt bland ungdomar, |
| --- | --- |

—

konstnärlig, kulturell och historisk utbildning och därigenom till fördjupad interkulturell dialog, särskilt bland ungdomar,

| — | utbyte av erfarenheter och bästa praxis runt om i Europa när det gäller att ge kulturarvet ett mervärde, |
| --- | --- |

—

utbyte av erfarenheter och bästa praxis runt om i Europa när det gäller att ge kulturarvet ett mervärde,

| — | att mer allmänt främja värdena som demokrati och mänskliga rättigheter på vilka vilar den europeiska uppbyggnaden och det europeiska medborgarskapet, |
| --- | --- |

—

att mer allmänt främja värdena som demokrati och mänskliga rättigheter på vilka vilar den europeiska uppbyggnaden och det europeiska medborgarskapet,

2.   SOM ANSER ATT EUROPEISKA UNIONENS ”EUROPEISKA KULTURARVSMÄRKE” BÖR BEVILJAS PÅ GRUNDVAL AV FÖLJANDE GEMENSAMMA, TYDLIGA OCH ÖPPNA KRITERIER

| a) | detta märke skulle kunna beviljas






  — | kulturminnesmärken, natur- eller stadsområden, kulturlandskap och minnesplatser, kulturgods och immateriellt kulturarv som är kopplat till en plats, inbegripet samtida kulturarv, nedan kallat ”plats” (5), |
| --- | --- | --- |

a)

detta märke skulle kunna beviljas

—

kulturminnesmärken, natur- eller stadsområden, kulturlandskap och minnesplatser, kulturgods och immateriellt kulturarv som är kopplat till en plats, inbegripet samtida kulturarv, nedan kallat ”plats” (5),

| — | om de genom sin gränsöverskridande eller alleuropeiska karaktär vittnar om Europas historia, värden och kulturarv, särskilt om Europas uppbyggnad, |
| --- | --- |

—

om de genom sin gränsöverskridande eller alleuropeiska karaktär vittnar om Europas historia, värden och kulturarv, särskilt om Europas uppbyggnad,

| b) | de som ansöker om märke bör lägga fram långsiktiga projekt som ålägger dem att






  — | främja platsens europeiska och dimension, dess plats och roll i den europeiska historien, de konstnärliga strömningar, personer och händelser som är kopplade till platsen och som har spelat en viktig roll för Europas historia och uppbyggnad, |
| --- | --- | --- |

b)

de som ansöker om märke bör lägga fram långsiktiga projekt som ålägger dem att

—

främja platsens europeiska och dimension, dess plats och roll i den europeiska historien, de konstnärliga strömningar, personer och händelser som är kopplade till platsen och som har spelat en viktig roll för Europas historia och uppbyggnad,

| — | stärka platsens värde exempelvis genom anordnandet av pedagogisk, konstnärlig, kulturell och vetenskaplig verksamhet i olika former (evenemang, festivaler, konstnärshem osv.), |
| --- | --- |

—

stärka platsens värde exempelvis genom anordnandet av pedagogisk, konstnärlig, kulturell och vetenskaplig verksamhet i olika former (evenemang, festivaler, konstnärshem osv.),

| — | säkerställa en god förvaltning av platsen, |
| --- | --- |

—

säkerställa en god förvaltning av platsen,

| — | säkerställa mottagandets kvalitet, göra platsen tillgänglig för allmänheten och främja flerspråkighet, |
| --- | --- |

—

säkerställa mottagandets kvalitet, göra platsen tillgänglig för allmänheten och främja flerspråkighet,

| — | ägna särskild uppmärksamhet åt den unga publiken och bland annat ge den företräde till platsen, |
| --- | --- |

—

ägna särskild uppmärksamhet åt den unga publiken och bland annat ge den företräde till platsen,

| — | främja platsens synlighet och attraktionskraft på europeisk nivå, lämplig skyltning och användning av ny teknik osv., |
| --- | --- |

—

främja platsens synlighet och attraktionskraft på europeisk nivå, lämplig skyltning och användning av ny teknik osv.,

| — | delta i verksamhet som anordnas av nätverket av märkta platser, eventuellt inom ramen för grupper som ägnar sig åt ett särskilt europeiskt kulturarvstema eller som avspeglar en gemensam aspekt av Europas historia, |
| --- | --- |

—

delta i verksamhet som anordnas av nätverket av märkta platser, eventuellt inom ramen för grupper som ägnar sig åt ett särskilt europeiskt kulturarvstema eller som avspeglar en gemensam aspekt av Europas historia,

3.   SOM ANSER ATT

| a) | medlemsstaterna skulle delta i detta initiativ på frivillig basis, |
| --- | --- |

a)

medlemsstaterna skulle delta i detta initiativ på frivillig basis,

| b) | projektet bör grunda sig på följande principer:






  — | ett regelbundet urvalsförfarande, grundat på gemensamma, tydliga och öppna kriterier, som först utförs på nationell nivå och i en andra omgång på europeisk nivå, på grundval av en expertbedömning av sökandena och som varje gång omfattar ett rimligt och representativt antal platser, |
| --- | --- | --- |

b)

projektet bör grunda sig på följande principer:

—

ett regelbundet urvalsförfarande, grundat på gemensamma, tydliga och öppna kriterier, som först utförs på nationell nivå och i en andra omgång på europeisk nivå, på grundval av en expertbedömning av sökandena och som varje gång omfattar ett rimligt och representativt antal platser,

| — | smidiga och lätta administrativa arrangemang som respekterar subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

smidiga och lätta administrativa arrangemang som respekterar subsidiaritetsprincipen,

| — | ett genomförande som eftersträvar respekt för de kriterier som nämna i punkt 2 i dessa slutsatser, synergier och samarbete med vissa befintliga projekt, t.ex. UNESCO:s världsarvlista och Europarådets ”Europeiska kulturvägar”, liksom en gemensam strategi när det gäller anmälan av de platser som fått märket, |
| --- | --- |

—

ett genomförande som eftersträvar respekt för de kriterier som nämna i punkt 2 i dessa slutsatser, synergier och samarbete med vissa befintliga projekt, t.ex. UNESCO:s världsarvlista och Europarådets ”Europeiska kulturvägar”, liksom en gemensam strategi när det gäller anmälan av de platser som fått märket,

| c) | projektet skulle kunna finansieras med befintliga gemenskapsmedel, utan att det påverkar de enskilda medlemsstaternas stödpolitik, |
| --- | --- |

c)

projektet skulle kunna finansieras med befintliga gemenskapsmedel, utan att det påverkar de enskilda medlemsstaternas stödpolitik,

| d) | initiativet skulle även kunna vara öppet för tredjeland som deltar i programmet Kultur för Europeiska unionen, |
| --- | --- |

d)

initiativet skulle även kunna vara öppet för tredjeland som deltar i programmet Kultur för Europeiska unionen,

| e) | beteckningen ”europeiskt kulturarv” skulle vara avhängig av att de platser som fått märket uppfyller sina åtaganden och skulle kunna bli föremål för regelbunden översyn, |
| --- | --- |

e)

beteckningen ”europeiskt kulturarv” skulle vara avhängig av att de platser som fått märket uppfyller sina åtaganden och skulle kunna bli föremål för regelbunden översyn,

| f) | de platser som redan fått märket inom ramen för det mellanstatliga projektet ”Europeiskt kulturarvsmärke” bör beaktas och deras status fastställas, |
| --- | --- |

f)

de platser som redan fått märket inom ramen för det mellanstatliga projektet ”Europeiskt kulturarvsmärke” bör beaktas och deras status fastställas,

4.   UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT

| — | för rådet inom rimlig tid och med beaktande av dessa slutsatser lägga fram ett lämpligt förslag om Europeiska unionens införande av ett ”Europeiskt kulturarvsmärke” och därvid ange de praktiska villkoren för detta projekts genomförande. |
| --- | --- |

—

för rådet inom rimlig tid och med beaktande av dessa slutsatser lägga fram ett lämpligt förslag om Europeiska unionens införande av ett ”Europeiskt kulturarvsmärke” och därvid ange de praktiska villkoren för detta projekts genomförande.

---

(1)  EUT C 287, 29.11.2007, s. 1.

(2)  EUT C 143, 10.6.2008, s. 9.

(3)  KOM(2007) 242 slutlig – dok. 9496/07.

(4)  2007/2211 (INI).

(5)  Rådet hänför sig till de definitioner som gemensamt godtagits i internationell eller europeisk rätt (UNESCO:s konvention om förbud mot och förhindrade av olovlig import, export och överföring av äganderätt avseende kulturegendom av den 14 november 1970), UNESCO:s konvention om skydd för världens kultur- och naturarv av den 16 november 1972, UNESCO:s konvention om immateriellt kulturarv av den 17 oktober 2003, den europeiska landskapskonventionen av den 20 oktober 2000).

---

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/13 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/13

---

Rådets slutsatser om arkitektur: kulturens bidrag till hållbar utveckling

(2008/C 319/05)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

1.   SOM BEAKTAR:

| — | fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, |
| --- | --- |

—

fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen,

| — | rådets resolution av den 12 februari 2001 (1) om arkitektonisk kvalitet i stads- och landsbygdsmiljön, som bekräftar att arkitekturen är ett grundläggande inslag i kultur och livsmiljö i vart och ett av våra länder, |
| --- | --- |

—

rådets resolution av den 12 februari 2001 (1) om arkitektonisk kvalitet i stads- och landsbygdsmiljön, som bekräftar att arkitekturen är ett grundläggande inslag i kultur och livsmiljö i vart och ett av våra länder,

| — | rådets slutsatser av den 24 maj 2007 om den kulturella och den kreativa sektorns bidrag till uppnåendet av Lissabonmålen (2), där det framhålls att kulturverksamheten och den kreativa industrin spelar en viktig roll när det gäller att stimulera innovation och teknik samt har en nyckelfunktion för en hållbar tillväxt i framtiden, |
| --- | --- |

—

rådets slutsatser av den 24 maj 2007 om den kulturella och den kreativa sektorns bidrag till uppnåendet av Lissabonmålen (2), där det framhålls att kulturverksamheten och den kreativa industrin spelar en viktig roll när det gäller att stimulera innovation och teknik samt har en nyckelfunktion för en hållbar tillväxt i framtiden,

| — | samt rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (3) som, i förlängningen av kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 (4), framhåller kulturens övergripande roll, |
| --- | --- |

—

samt rådets resolution av den 16 november 2007 om en europeisk kulturagenda (3) som, i förlängningen av kommissionens meddelande av den 10 maj 2007 (4), framhåller kulturens övergripande roll,

2.   NOTERAR:

| — | Europeiska unionens förnyade strategi för hållbar utveckling (5), som antogs av Europeiska rådet den 15–16 juni 2006 och som har som övergripande mål att fastställa och utveckla åtgärder, så att EU kan få till stånd en ständig förbättring av livskvaliteten både för nuvarande och kommande generationer genom att man inrättar hållbara samhällen som kan förvalta och använda resurserna på ett effektivt sätt samt utnyttja ekonomins ekologiska och sociala innovationspotential samtidigt som välfärd, miljöskydd och social sammanhållning säkerställs, |
| --- | --- |

—

Europeiska unionens förnyade strategi för hållbar utveckling (5), som antogs av Europeiska rådet den 15–16 juni 2006 och som har som övergripande mål att fastställa och utveckla åtgärder, så att EU kan få till stånd en ständig förbättring av livskvaliteten både för nuvarande och kommande generationer genom att man inrättar hållbara samhällen som kan förvalta och använda resurserna på ett effektivt sätt samt utnyttja ekonomins ekologiska och sociala innovationspotential samtidigt som välfärd, miljöskydd och social sammanhållning säkerställs,

| — | Leipzigstadgan av den 24 maj 2007 (6) om den hållbara europeiska staden, i vilken ministrarna med ansvar för stadsutvecklingen framhöll arkitekturens betydelse och uppmanade till antagandet av en integrerad strategi för stadsutveckling där städernas ekonomiska, sociala, miljömässiga och kulturella dimensioner ingår och som baseras på ett samarbete mellan de olika ansvarsnivåerna på det administrativa och politiska planet samt mellan politiska och privata aktörer, |
| --- | --- |

—

Leipzigstadgan av den 24 maj 2007 (6) om den hållbara europeiska staden, i vilken ministrarna med ansvar för stadsutvecklingen framhöll arkitekturens betydelse och uppmanade till antagandet av en integrerad strategi för stadsutveckling där städernas ekonomiska, sociala, miljömässiga och kulturella dimensioner ingår och som baseras på ett samarbete mellan de olika ansvarsnivåerna på det administrativa och politiska planet samt mellan politiska och privata aktörer,

3.   VÄLKOMNAR:

| — | det arbete som utförs av det europeiska forumet för arkitekturpolitik när det gäller utmaningarna i fråga om arkitekturens kvalitet och hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

det arbete som utförs av det europeiska forumet för arkitekturpolitik när det gäller utmaningarna i fråga om arkitekturens kvalitet och hållbar utveckling,

4.   BETONAR ATT:

| — | arkitekturen, är en disciplin för kulturellt skapande och innovation, inklusive dess tekniska aspekter, som tydligt visar vad kulturen kan bidra med till hållbar utveckling med hänsyn till dess återverkningar på städernas kulturella dimension, men även på ekonomin, den sociala sammanhållningen och miljön, |
| --- | --- |

—

arkitekturen, är en disciplin för kulturellt skapande och innovation, inklusive dess tekniska aspekter, som tydligt visar vad kulturen kan bidra med till hållbar utveckling med hänsyn till dess återverkningar på städernas kulturella dimension, men även på ekonomin, den sociala sammanhållningen och miljön,

| — | arkitekturen dessutom är ett exempel på kulturens övergripande karaktär, eftersom den berör många olika politikområden och inte endast kulturpolitiken, |
| --- | --- |

—

arkitekturen dessutom är ett exempel på kulturens övergripande karaktär, eftersom den berör många olika politikområden och inte endast kulturpolitiken,

5.   ANSER ATT:

| — | de europeiska städerna i dag står inför mycket stora utmaningar på grund av den demografiska utvecklingen och dess konsekvenser när det gäller stadsutbredning, miljöfrågor och kampen mot klimatförändring samt bevarandet av social sammanhållning, särskilt i samband med ekonomiska och kulturella förändringar, skydd och värdeökning av det kulturella och arkitektoniska arvet, |
| --- | --- |

—

de europeiska städerna i dag står inför mycket stora utmaningar på grund av den demografiska utvecklingen och dess konsekvenser när det gäller stadsutbredning, miljöfrågor och kampen mot klimatförändring samt bevarandet av social sammanhållning, särskilt i samband med ekonomiska och kulturella förändringar, skydd och värdeökning av det kulturella och arkitektoniska arvet,

| — | svaret på dessa utmaningar bör inriktas på hållbar stadsutveckling samt en kreativ och integrerad strategi där kulturen, ekonomin, de sociala förhållandena och miljön bör vara av lika stor betydelse, |
| --- | --- |

—

svaret på dessa utmaningar bör inriktas på hållbar stadsutveckling samt en kreativ och integrerad strategi där kulturen, ekonomin, de sociala förhållandena och miljön bör vara av lika stor betydelse,

| — | hållbar stadsutveckling innebär






  — | att ägna särskild uppmärksamhet åt arkitekturens kvalitet och mångfald, som utgör en del av den kulturella mångfalden, åt värdesättandet och uppmärksammandet av kulturarvet och åt natur- och stadslandskaps särskilda karaktär, |
| --- | --- | --- |

—

hållbar stadsutveckling innebär

—

att ägna särskild uppmärksamhet åt arkitekturens kvalitet och mångfald, som utgör en del av den kulturella mångfalden, åt värdesättandet och uppmärksammandet av kulturarvet och åt natur- och stadslandskaps särskilda karaktär,

| — | att bidra till en projektstyrning som gynnar användning och omvandling av byggnader och tomtmark, särskilt gammal industrimark och att bemästra energiresurserna i samband med kampen mot klimatförändringen samt minska föroreningarna, |
| --- | --- |

—

att bidra till en projektstyrning som gynnar användning och omvandling av byggnader och tomtmark, särskilt gammal industrimark och att bemästra energiresurserna i samband med kampen mot klimatförändringen samt minska föroreningarna,

| — | att genom ett nytänkande på arkitekturens och urbanismens område ta hänsyn till utvecklingen av invånarnas livsstil, särskilt de utmaningar som rörlighet och demografiska förändringar utgör, samt till målen för social sammanhållning och social mångfald, interkulturell dialog och medborgarnas medverkan, |
| --- | --- |

—

att genom ett nytänkande på arkitekturens och urbanismens område ta hänsyn till utvecklingen av invånarnas livsstil, särskilt de utmaningar som rörlighet och demografiska förändringar utgör, samt till målen för social sammanhållning och social mångfald, interkulturell dialog och medborgarnas medverkan,

| — | att gynna skapandet av en kvalitativ arkitektur, som ger städerna en dynamisk ekonomi och en turistmässig dragningskraft, |
| --- | --- |

—

att gynna skapandet av en kvalitativ arkitektur, som ger städerna en dynamisk ekonomi och en turistmässig dragningskraft,

| — | arkitekturen spelar en sammanlänkande och innovativ roll i genomförandet av en hållbar stadsutveckling och bland annat gör det möjligt att






  — | förena de ibland olika krav som bevarandet av byggnader och landskap samt det moderna skapandet innebär, liksom invånarnas legitima förväntningar och kontrollen av städernas utbredning, |
| --- | --- | --- |

—

arkitekturen spelar en sammanlänkande och innovativ roll i genomförandet av en hållbar stadsutveckling och bland annat gör det möjligt att

—

förena de ibland olika krav som bevarandet av byggnader och landskap samt det moderna skapandet innebär, liksom invånarnas legitima förväntningar och kontrollen av städernas utbredning,

| — | genom dess mångfald, kvalitet och kreativitet, bidra till stadsbornas kulturella berikande och livskvalitet samt till städernas ekonomiska, kommersiella och turistmässiga dynamik, bland annat genom deras ansamling av små och medelstora företag, |
| --- | --- |

—

genom dess mångfald, kvalitet och kreativitet, bidra till stadsbornas kulturella berikande och livskvalitet samt till städernas ekonomiska, kommersiella och turistmässiga dynamik, bland annat genom deras ansamling av små och medelstora företag,

| — | hållbar stadsutveckling slutligen möjliggör skapande, innovation och förnyelse av det arkitektoniska formspråket och att på nytt ta tillvara och omtolka de traditionella metoderna, |
| --- | --- |

—

hållbar stadsutveckling slutligen möjliggör skapande, innovation och förnyelse av det arkitektoniska formspråket och att på nytt ta tillvara och omtolka de traditionella metoderna,

6.   NOTERAR MED INTRESSE:

| — | de initiativ som många europeiska städer tagit, särskilt inom ramen för ”europeiska kulturhuvudstäder”, i syfte att göra kulturen och särskilt arkitekturen till ett viktigt instrument för städernas förnyelse, |
| --- | --- |

—

de initiativ som många europeiska städer tagit, särskilt inom ramen för ”europeiska kulturhuvudstäder”, i syfte att göra kulturen och särskilt arkitekturen till ett viktigt instrument för städernas förnyelse,

| — | uppkomsten av ”kreativa städer”, där den hållbara stadsutvecklingen grundar sig på nya konkurrensfaktorer, bland annat kvaliteten på städernas infrastruktur och samverkan mellan kultur och industri, |
| --- | --- |

—

uppkomsten av ”kreativa städer”, där den hållbara stadsutvecklingen grundar sig på nya konkurrensfaktorer, bland annat kvaliteten på städernas infrastruktur och samverkan mellan kultur och industri,

7.   UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN ATT INOM SINA RESPEKTIVE BEHÖRIGHETSOMRÅDEN OCH MED IAKTTAGANDE AV SUBSIDIARITETSPRINCIPEN ATT:

| — | på alla berörda politikområden beakta arkitekturen och dess särdrag, bland annat dess kulturella dimension, särskilt när det gäller politiken på områdena forskning, ekonomisk och social sammanhållning, hållbar utveckling och utbildning, |
| --- | --- |

—

på alla berörda politikområden beakta arkitekturen och dess särdrag, bland annat dess kulturella dimension, särskilt när det gäller politiken på områdena forskning, ekonomisk och social sammanhållning, hållbar utveckling och utbildning,

| — | i fråga om arkitektur utveckla en strategi som går utöver tekniska normer och avser övergripande mål samt ekonomiska, sociala, kulturella och miljömässiga mål, |
| --- | --- |

—

i fråga om arkitektur utveckla en strategi som går utöver tekniska normer och avser övergripande mål samt ekonomiska, sociala, kulturella och miljömässiga mål,

| — | gynna innovation och experiment när det gäller hållbar utveckling i fråga om arkitektur, urbanism och landskapsplanering, särskilt inom ramen för europeiska politikområden och europeiska program eller vid offentliga upphandlingar, |
| --- | --- |

—

gynna innovation och experiment när det gäller hållbar utveckling i fråga om arkitektur, urbanism och landskapsplanering, särskilt inom ramen för europeiska politikområden och europeiska program eller vid offentliga upphandlingar,

| — | förbättra kunskapen, särskilt när det gäller statistik, på arkitekturområdet och dess bidrag till hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

förbättra kunskapen, särskilt när det gäller statistik, på arkitekturområdet och dess bidrag till hållbar utveckling,

| — | öka medvetenheten om den roll som arkitekturen och urbanismen spelar för att skapa livskvalitet och främja dess påverkan på en hållbar stadsutveckling, |
| --- | --- |

—

öka medvetenheten om den roll som arkitekturen och urbanismen spelar för att skapa livskvalitet och främja dess påverkan på en hållbar stadsutveckling,

| — | undersöka genomförbarheten, i samarbete med yrkesverksamma och med beaktande av de erfarenheter som ett visst antal medlemsstater har, vid ett årlig europeisk möte på hög nivå om arkitektur, |
| --- | --- |

—

undersöka genomförbarheten, i samarbete med yrkesverksamma och med beaktande av de erfarenheter som ett visst antal medlemsstater har, vid ett årlig europeisk möte på hög nivå om arkitektur,

| — | tillsammans säkerställa uppföljningen av dessa slutsatser och lägga fram en lägesrapport om genomförandet fram till 2012, |
| --- | --- |

—

tillsammans säkerställa uppföljningen av dessa slutsatser och lägga fram en lägesrapport om genomförandet fram till 2012,

8.   UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA ATT:

| — | se till att arkitekturen spelar en sammanlänkande och innovativ roll i processen för hållbar utveckling och detta redan på utformningsstadiet av ett arkitektoniskt projekt, ett stads- eller landskapsprojekt eller vid områdesrehabilitering, |
| --- | --- |

—

se till att arkitekturen spelar en sammanlänkande och innovativ roll i processen för hållbar utveckling och detta redan på utformningsstadiet av ett arkitektoniskt projekt, ett stads- eller landskapsprojekt eller vid områdesrehabilitering,

| — | bidra till utvecklingen av arkitekturens samt den kulturella och kreativa industrins potential för ekonomisk tillväxt och sysselsättning, |
| --- | --- |

—

bidra till utvecklingen av arkitekturens samt den kulturella och kreativa industrins potential för ekonomisk tillväxt och sysselsättning,

| — | främja utbildningen på arkitekturområdet, inklusive på området för kulturarvet, och livsmiljön, särskilt genom artistisk och kulturell utbildning, |
| --- | --- |

—

främja utbildningen på arkitekturområdet, inklusive på området för kulturarvet, och livsmiljön, särskilt genom artistisk och kulturell utbildning,

| — | främja grund- och fortsättningsutbildningen för arkitekter och stads- och landskapsplanerare på området hållbar utveckling, |
| --- | --- |

—

främja grund- och fortsättningsutbildningen för arkitekter och stads- och landskapsplanerare på området hållbar utveckling,

| — | uppmärksamma arkitekturen inom ramen för genomförandet av det ”europeiska året för kreativitet och innovation (2009)”, |
| --- | --- |

—

uppmärksamma arkitekturen inom ramen för genomförandet av det ”europeiska året för kreativitet och innovation (2009)”,

| — | vid behov använda den öppna samordningsmetoden för kultur, |
| --- | --- |

—

vid behov använda den öppna samordningsmetoden för kultur,

9.   UPPMANAR KOMMISSIONEN ATT:

| — | beakta arkitekturen vid utarbetandet av grönboken om den kulturella och kreativa industrin, |
| --- | --- |

—

beakta arkitekturen vid utarbetandet av grönboken om den kulturella och kreativa industrin,

| — | associera nätverken för experter och yrkesverksamma på arkitekturens område från den offentliga och den privata sektorn, som t.ex. ”europeiska forumet för arkitekturpolitik”, till arbetet och samråden när det gäller de utmaningar och/eller frågor som är kopplade till arkitektur, |
| --- | --- |

—

associera nätverken för experter och yrkesverksamma på arkitekturens område från den offentliga och den privata sektorn, som t.ex. ”europeiska forumet för arkitekturpolitik”, till arbetet och samråden när det gäller de utmaningar och/eller frågor som är kopplade till arkitektur,

| — | i samarbete med dessa nätverk och med det europeiska nätverket för arkitekturskolor främja






  — | information och utbyte om bästa praxis och forskning mellan arkitekter, byggherrar och användare, |
| --- | --- | --- |

—

i samarbete med dessa nätverk och med det europeiska nätverket för arkitekturskolor främja

—

information och utbyte om bästa praxis och forskning mellan arkitekter, byggherrar och användare,

| — | utbildning av unga arkitekter, stads- och landskapsplanerare på området hållbar utveckling, en uppvärdering av deras arbete samt deras tillgång till offentlig eller privat upphandling. |
| --- | --- |

—

utbildning av unga arkitekter, stads- och landskapsplanerare på området hållbar utveckling, en uppvärdering av deras arbete samt deras tillgång till offentlig eller privat upphandling.

---

(1)  EGT C 73, 6.3.2001, s. 6.

(2)  EUT C 311, 21.12.2007, s. 7.

(3)  EUT C 143, 10.6.2008, s. 9.

(4)  9496/07 och ADD 1.

(5)  10117/06.

(6)  http://www.eu2007.de/en/News/download_docs/Mai/0524-AN/075DokumentLeipzigCharta.pdf

---

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/15

---

Rådets slutsatser av den 20 november 2008 om utveckling av ett lagligt utbud av kulturellt och kreativt innehåll på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering i den digitala miljön

(2008/C 319/06)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

| 1. | som särskilt HÄNVISAR till:






  — | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000, som garanterar skydd för personuppgifter, yttrande- och informationsfrihet och skydd av den intellektuella äganderätten, |
| --- | --- | --- |

1.

som särskilt HÄNVISAR till:

—

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000, som garanterar skydd för personuppgifter, yttrande- och informationsfrihet och skydd av den intellektuella äganderätten,

| — | UNESCO:s konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005 (1), |
| --- | --- |

—

UNESCO:s konvention om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar av den 20 oktober 2005 (1),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om audiovisuella medietjänster (2), i vilket det ställs ett antal krav i fråga om kulturell mångfald och främjande av europeiska produktioner genom linjära och icke-linjära audiovisuella medietjänster, |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om audiovisuella medietjänster (2), i vilket det ställs ett antal krav i fråga om kulturell mångfald och främjande av europeiska produktioner genom linjära och icke-linjära audiovisuella medietjänster,

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (3), |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället och Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/48/EG av den 29 april 2004 om säkerställande av skyddet för immateriella rättigheter (3),

| — | Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 95/45/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (6), och |
| --- | --- |

—

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 95/45/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (5) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2002/58/EG av den 12 juli 2002 om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation (6), och

| 2. | BEAKTAR med intresse:






  — | kommissionens meddelande av den 3 januari 2008 om kreativt innehåll på Internet inom den inre marknaden, samrådet med berörda parter och det inrättande av en europeisk plattform för kreativt innehåll på Internet som detta ledde fram till, liksom kommissionens avsikt att i samarbete med medlemsstaterna bidra till att möta de utmaningar man härvid kunnat fastställa, |
| --- | --- | --- |

2.

BEAKTAR med intresse:

—

kommissionens meddelande av den 3 januari 2008 om kreativt innehåll på Internet inom den inre marknaden, samrådet med berörda parter och det inrättande av en europeisk plattform för kreativt innehåll på Internet som detta ledde fram till, liksom kommissionens avsikt att i samarbete med medlemsstaterna bidra till att möta de utmaningar man härvid kunnat fastställa,

| — | den europeiska stadgan om utveckling och användning av film på Internet av den 23 maj 2006, |
| --- | --- |

—

den europeiska stadgan om utveckling och användning av film på Internet av den 23 maj 2006,

| — | överenskommelsen om riktlinjer för snabb sökning för anonyma verk, undertecknad under kommissionens överinseende den 4 juni 2008 av företrädare för bibliotek, arkiv, audiovisuella arkiv och rättighetsinnehavare, |
| --- | --- |

—

överenskommelsen om riktlinjer för snabb sökning för anonyma verk, undertecknad under kommissionens överinseende den 4 juni 2008 av företrädare för bibliotek, arkiv, audiovisuella arkiv och rättighetsinnehavare,

| — | de initiativ, såsom informationskampanjer, samråd mellan olika yrkesgrupper, avtal om självreglering eller samreglering, inrättande av utomrättsliga, pedagogiska och föränderliga mekanismer m.m., vilka lagts fram av offentliga myndigheter eller yrkesverksamma i vissa medlemsstater, samt av vissa utomeuropeiska partner, för att finna konkreta och samordnade lösningar i syfte att främja utvecklingen av ett lagligt utbud av kulturellt och kreativt innehåll på Internet samt förhindrandet av och kampen mot piratkopiering i den digitala miljön, |
| --- | --- |

—

de initiativ, såsom informationskampanjer, samråd mellan olika yrkesgrupper, avtal om självreglering eller samreglering, inrättande av utomrättsliga, pedagogiska och föränderliga mekanismer m.m., vilka lagts fram av offentliga myndigheter eller yrkesverksamma i vissa medlemsstater, samt av vissa utomeuropeiska partner, för att finna konkreta och samordnade lösningar i syfte att främja utvecklingen av ett lagligt utbud av kulturellt och kreativt innehåll på Internet samt förhindrandet av och kampen mot piratkopiering i den digitala miljön,

| 3. | SLÅR FAST att:






  — | elektronisk spridning av kulturell och kreativ egendom, särkilt via Internet, utgör en fantastisk möjlighet till tillgång för alla till kultur, ekonomisk utveckling, sysselsättning och kulturell mångfald, |
| --- | --- | --- |

3.

SLÅR FAST att:

—

elektronisk spridning av kulturell och kreativ egendom, särkilt via Internet, utgör en fantastisk möjlighet till tillgång för alla till kultur, ekonomisk utveckling, sysselsättning och kulturell mångfald,

| — | det lagliga utbudet av kulturellt och kreativt innehåll på Internet alltjämt har en avsevärd utvecklingspotential i Europa, |
| --- | --- |

—

det lagliga utbudet av kulturellt och kreativt innehåll på Internet alltjämt har en avsevärd utvecklingspotential i Europa,

| — | piratkopiering på Internet, som inom vissa kulturella och kreativa sektorer når en kritisk tröskel, varaktigt kan drabba den vederbörliga ersättningen till innehavarna av upphovsrätt och närstående rättigheter, och att piratkopiering utöver konsekvenserna i fråga om avsättningen för traditionella fysiska medier (CD, DVD, ...) utgör en betydande bromskloss för utvecklingen av det lagliga utbudet av kulturellt och kreativt innehåll på Internet, på vilken i stor utsträckning dynamiken i den europeiska industrin för kulturellt och kreativt innehåll beror, och hotar det kulturella skapandet och den kulturella mångfalden, |
| --- | --- |

—

piratkopiering på Internet, som inom vissa kulturella och kreativa sektorer når en kritisk tröskel, varaktigt kan drabba den vederbörliga ersättningen till innehavarna av upphovsrätt och närstående rättigheter, och att piratkopiering utöver konsekvenserna i fråga om avsättningen för traditionella fysiska medier (CD, DVD, ...) utgör en betydande bromskloss för utvecklingen av det lagliga utbudet av kulturellt och kreativt innehåll på Internet, på vilken i stor utsträckning dynamiken i den europeiska industrin för kulturellt och kreativt innehåll beror, och hotar det kulturella skapandet och den kulturella mångfalden,

| — | avsaknaden av kompatibilitet eller insyn i de tekniska skyddssystemen (”tekniska skyddsåtgärder”) eller i informationssystemen för förvaltning av rättigheter (”förvaltning av digitala rättigheter”) innebär för användarna en osäkerhetsfaktor och en begränsning i användningen av det innehåll som erbjuds via olika plattformar, även om systemen i vissa fall och med beaktande av principen för skydd av personuppgifter kan bidra till skyddet och förvaltningen av rättigheter på det digitala området, |
| --- | --- |

—

avsaknaden av kompatibilitet eller insyn i de tekniska skyddssystemen (”tekniska skyddsåtgärder”) eller i informationssystemen för förvaltning av rättigheter (”förvaltning av digitala rättigheter”) innebär för användarna en osäkerhetsfaktor och en begränsning i användningen av det innehåll som erbjuds via olika plattformar, även om systemen i vissa fall och med beaktande av principen för skydd av personuppgifter kan bidra till skyddet och förvaltningen av rättigheter på det digitala området,

| 4. | FINNER härvid att:






  — | både utvecklingen av ett diversifierat lagligt kvalitetsutbud på Internet, vilket är tillgängligt, attraktiv och lätt för konsumenterna att använda, och förhindrandet av och kampen mot piratkopiering är nödvändiga inslag för att utveckla informations- och kommunikationssamhället och främja den kulturella mångfalden på det digitala området, |
| --- | --- | --- |

4.

FINNER härvid att:

—

både utvecklingen av ett diversifierat lagligt kvalitetsutbud på Internet, vilket är tillgängligt, attraktiv och lätt för konsumenterna att använda, och förhindrandet av och kampen mot piratkopiering är nödvändiga inslag för att utveckla informations- och kommunikationssamhället och främja den kulturella mångfalden på det digitala området,

| — | garantin för vederbörlig ersättning till upphovsrättsinnehavarna är absolut nödvändig för att utveckla skapandet och den kulturella mångfalden, |
| --- | --- |

—

garantin för vederbörlig ersättning till upphovsrättsinnehavarna är absolut nödvändig för att utveckla skapandet och den kulturella mångfalden,

| 5. | ANSER att man bör arbeta mot dessa mål med beaktande av:






  — | behovet av att säkerställa rätt jämvikt mellan de olika grundläggande rättigheterna, särskilt skydd för personuppgifter, yttrande- och informationsfrihet och skydd av den intellektuella äganderätten, och av att inom ramen för genomförandet av gemenskapsrätten finna lösningar som är förenliga med de allmänna principerna inom gemenskapsrätten, särskilt proportionalitetsprincipen (7), |
| --- | --- | --- |

5.

ANSER att man bör arbeta mot dessa mål med beaktande av:

—

behovet av att säkerställa rätt jämvikt mellan de olika grundläggande rättigheterna, särskilt skydd för personuppgifter, yttrande- och informationsfrihet och skydd av den intellektuella äganderätten, och av att inom ramen för genomförandet av gemenskapsrätten finna lösningar som är förenliga med de allmänna principerna inom gemenskapsrätten, särskilt proportionalitetsprincipen (7),

| — | konsumenternas förväntningar med avseende på tillgång till lätthanterliga tjänster samt mångfald och kvalitet inom utbudet av innehåll på Internet, |
| --- | --- |

—

konsumenternas förväntningar med avseende på tillgång till lätthanterliga tjänster samt mångfald och kvalitet inom utbudet av innehåll på Internet,

| — | mångfalden i fråga om affärspraxis (”business models”) och förändringar av denna praxis, bland företagen inom sektorn, framför allt bland små och medelstora företag, samt teknikens konstanta och snabba utveckling, |
| --- | --- |

—

mångfalden i fråga om affärspraxis (”business models”) och förändringar av denna praxis, bland företagen inom sektorn, framför allt bland små och medelstora företag, samt teknikens konstanta och snabba utveckling,

| — | variationerna mellan medlemsstaterna i fråga om utvecklingen av digital ekonomi, situationen för lagligt utbud på Internet och vidden av problemet med piratkopiering samt medlemsstaternas olika rättstraditioner, |
| --- | --- |

—

variationerna mellan medlemsstaterna i fråga om utvecklingen av digital ekonomi, situationen för lagligt utbud på Internet och vidden av problemet med piratkopiering samt medlemsstaternas olika rättstraditioner,

| — | behovet av att främja den kulturella mångfalden i Europa, framför allt genom att stimulera tjänsterna på Internet till att bidra till utvecklingen av europeiskt kulturellt och kreativt innehåll, |
| --- | --- |

—

behovet av att främja den kulturella mångfalden i Europa, framför allt genom att stimulera tjänsterna på Internet till att bidra till utvecklingen av europeiskt kulturellt och kreativt innehåll,

| 6. | UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA att:






  — | så snart som möjligt initiera eller uppmuntra till samordnade lösningar mellan de berörda parterna i syfte att få till stånd konkreta, effektiva, rimliga och proportionella lösningar som gynnar utvecklingen av ett lagligt utbud av kulturellt och kreativt innehåll på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering, |
| --- | --- | --- |

6.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA att:

—

så snart som möjligt initiera eller uppmuntra till samordnade lösningar mellan de berörda parterna i syfte att få till stånd konkreta, effektiva, rimliga och proportionella lösningar som gynnar utvecklingen av ett lagligt utbud av kulturellt och kreativt innehåll på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering,

| — | där så anses nödvändigt och i enlighet med sina rättstraditioner uppmuntra berörda parter att se över de tidsgränser inom vilka biograffilmer kan göras tillgängliga (den tidsföljd för nyttjande i olika medier som avses i artikel 3d i direktiv 2007/65/EG) i syfte att främja mångfalden och attraktionskraften inom det lagliga utbudet på Internet av biograffilmer, |
| --- | --- |

—

där så anses nödvändigt och i enlighet med sina rättstraditioner uppmuntra berörda parter att se över de tidsgränser inom vilka biograffilmer kan göras tillgängliga (den tidsföljd för nyttjande i olika medier som avses i artikel 3d i direktiv 2007/65/EG) i syfte att främja mångfalden och attraktionskraften inom det lagliga utbudet på Internet av biograffilmer,

| — | aktivt bidra till att främja utbudet av europeiska audiovisuella verk och europeisk biograffilm genom linjära och icke-linjära tjänster inom ramen för införlivandet av direktivet om audiovisuella medietjänster, särskilt genom utbyte av god praxis, |
| --- | --- |

—

aktivt bidra till att främja utbudet av europeiska audiovisuella verk och europeisk biograffilm genom linjära och icke-linjära tjänster inom ramen för införlivandet av direktivet om audiovisuella medietjänster, särskilt genom utbyte av god praxis,

| 7. | UPPMANAR KOMMISSIONEN att:






  — | i nära samarbete med medlemsstaterna och berört yrkesfolk bidra till bättre kunskap, bland annat genom framtagning och ömsesidigt tillgängliggörande av statistiska uppgifter, om den digitala kulturella ekonomin i all dess mångfald, särskilt om lagligt utbud på Internet och om piratkopiering och dess omfattning, orsaker och inverkan på ekonomin för skapandet och den kulturella mångfalden, |
| --- | --- | --- |

7.

UPPMANAR KOMMISSIONEN att:

—

i nära samarbete med medlemsstaterna och berört yrkesfolk bidra till bättre kunskap, bland annat genom framtagning och ömsesidigt tillgängliggörande av statistiska uppgifter, om den digitala kulturella ekonomin i all dess mångfald, särskilt om lagligt utbud på Internet och om piratkopiering och dess omfattning, orsaker och inverkan på ekonomin för skapandet och den kulturella mångfalden,

| — | sprida information, särskilt via plattformen, om bästa praxis och om hur man på ett nydanande sätt mött de utmaningar som konstaterats under samråden den 3 januari 2008, |
| --- | --- |

—

sprida information, särskilt via plattformen, om bästa praxis och om hur man på ett nydanande sätt mött de utmaningar som konstaterats under samråden den 3 januari 2008,

| — | inom 18 månader med stöd av bidrag från medlemsstaterna lägga fram en rapport om de olika initiativ som tagits för att bidra till utvecklingen av ett lagligt utbud på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering, |
| --- | --- |

—

inom 18 månader med stöd av bidrag från medlemsstaterna lägga fram en rapport om de olika initiativ som tagits för att bidra till utvecklingen av ett lagligt utbud på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering,

| — | undersöka hur man kan förstärka digitalisering och spridning på Internet av biograffilm och audiovisuella verk inom ramen för genomförandet av gemenskapsprogram, särskilt av programmet MEDIA, |
| --- | --- |

—

undersöka hur man kan förstärka digitalisering och spridning på Internet av biograffilm och audiovisuella verk inom ramen för genomförandet av gemenskapsprogram, särskilt av programmet MEDIA,

| — | på ett mer allmänt sätt genom alla relevanta åtgärder bidra till utvecklingen av ett lagligt utbud på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering, |
| --- | --- |

—

på ett mer allmänt sätt genom alla relevanta åtgärder bidra till utvecklingen av ett lagligt utbud på Internet samt förhindrande av och kamp mot piratkopiering,

| 8. | UPPMANAR MEDLEMSSATTERNA OCH KOMMISSIONEN att inom ramen för sina respektive befogenheter:






  — | förbättra informationen till konsumenterna, särskilt genom objektiva informationskampanjer, om upphovsrätt och närstående rättigheter och om konsekvenserna av överträdelser och att på ett mer allmänt sätt medvetandegöra samtliga aktörer, inbegripet yrkesfolket, om följderna av piratkopiering för skapandet och den kulturella mångfalden, |
| --- | --- | --- |

8.

UPPMANAR MEDLEMSSATTERNA OCH KOMMISSIONEN att inom ramen för sina respektive befogenheter:

—

förbättra informationen till konsumenterna, särskilt genom objektiva informationskampanjer, om upphovsrätt och närstående rättigheter och om konsekvenserna av överträdelser och att på ett mer allmänt sätt medvetandegöra samtliga aktörer, inbegripet yrkesfolket, om följderna av piratkopiering för skapandet och den kulturella mångfalden,

| — | bidra till att informera konsumenterna om villkoren för användande av innehåll via olika slag av utrustning och olika plattformar samt om begränsningarna för användning genom tekniska skyddsåtgärder och förvaltningen av rättigheter, |
| --- | --- |

—

bidra till att informera konsumenterna om villkoren för användande av innehåll via olika slag av utrustning och olika plattformar samt om begränsningarna för användning genom tekniska skyddsåtgärder och förvaltningen av rättigheter,

| — | initiera eller uppmuntra till samordnat arbete mellan industrin, rättighetshavarna och konsumenterna i syfte att gynna kompatibiliteten och sörja för insyn i de tekniska skyddsåtgärderna och förvaltningen av rättigheter, exempelvis med ett system av skyltning och märkning, |
| --- | --- |

—

initiera eller uppmuntra till samordnat arbete mellan industrin, rättighetshavarna och konsumenterna i syfte att gynna kompatibiliteten och sörja för insyn i de tekniska skyddsåtgärderna och förvaltningen av rättigheter, exempelvis med ett system av skyltning och märkning,

| — | arbeta för målet kulturell mångfald, särskilt genom sina åtgärder i fråga om upphovsrätt och närstående rättigheter för kulturellt och kreativt innehåll på Internet, |
| --- | --- |

—

arbeta för målet kulturell mångfald, särskilt genom sina åtgärder i fråga om upphovsrätt och närstående rättigheter för kulturellt och kreativt innehåll på Internet,

| — | aktivt bidra till att, inom ramen för relevanta bilaterala och multilaterala avtal samt politisk dialog och samarbete med tredjeländer, stärka säkerställande av och skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter på det internationella planet, |
| --- | --- |

—

aktivt bidra till att, inom ramen för relevanta bilaterala och multilaterala avtal samt politisk dialog och samarbete med tredjeländer, stärka säkerställande av och skyddet för upphovsrätt och närstående rättigheter på det internationella planet,

| 9. | UPPMANAR DE BERÖRDA PARTERNA att i konstruktiv anda inleda eller ansluta sig till ett samrådsförfarande för att:






  — | finna konkreta, effektiva och rimliga lösningar som gynnar utvecklingen av det lagliga utbudet på Internet och förhindrandet av och kampen mot piratkopiering, |
| --- | --- | --- |

9.

UPPMANAR DE BERÖRDA PARTERNA att i konstruktiv anda inleda eller ansluta sig till ett samrådsförfarande för att:

—

finna konkreta, effektiva och rimliga lösningar som gynnar utvecklingen av det lagliga utbudet på Internet och förhindrandet av och kampen mot piratkopiering,

| — | främja kompatibilitet och sörja för insynen i de tekniska åtgärderna för förvaltning och skydd av rättigheter. |
| --- | --- |

—

främja kompatibilitet och sörja för insynen i de tekniska åtgärderna för förvaltning och skydd av rättigheter.

---

(1)  Rådets beslut nr 2006/515/EG av den 18 maj 2006 om ingående av konventionen om skydd för och främjande av mångfalden av kulturyttringar (EUT L 201, 25.7.2006, s. 15).

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2007/65/EG av den 11 december 2007 om ändring av rådets direktiv 89/552/EEG om samordning av vissa bestämmelser som fastställts i medlemsstaternas lagar och andra författningar om utförandet av sändningsverksamhet för television (EUT L 332, 18.12.2007, s. 27).

(3)  EGT L 167, 22.6.2001, s. 10.

EUT L 157, 30.4.2004, s. 45.

(4)  EGT L 178, 17.7.2000, s. 1.

(5)  EGT L 281, 23.11.1995, s. 31.

(6)  EGT L 201, 31.7.2002, s. 37.

(7)  Domstolens avgörande den 29 januari 2008 i mål C-275/06, Productores de Música de España (Promusicae) mot Telefónica de España SAU.

---

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/18

---

Rådets slutsatser av den 20 november 2008 om det europeiska digitala biblioteket EUROPEANA

(2008/C 319/07)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD

ANSER:

| — | att inrättandet av det europeiska digitala biblioteket EUROPEANA, en gemensam flerspråkig elektronisk portal för digitaliserat kulturellt material från hela Europa (böcker, tidningar, fotografier, film, audiovisuella verk, arkivhandlingar, museiföremål, monument och arkeologiskt kulturarv etc.) utgör en enastående möjlighet att lyfta fram medlemsstaternas kulturarv och ge alla sorters publik tillgång till detta, |
| --- | --- |

—

att inrättandet av det europeiska digitala biblioteket EUROPEANA, en gemensam flerspråkig elektronisk portal för digitaliserat kulturellt material från hela Europa (böcker, tidningar, fotografier, film, audiovisuella verk, arkivhandlingar, museiföremål, monument och arkeologiskt kulturarv etc.) utgör en enastående möjlighet att lyfta fram medlemsstaternas kulturarv och ge alla sorters publik tillgång till detta,

| — | mer allmänt att digitalisering och elektronisk tillgång till medlemsstaternas kulturella material samt digitalt bevarande är väsentliga för främjande av kulturarvet, för dynamik i innehållsskapandet och för uppkomsten av nya elektroniska tjänster, samtidigt som de bidrar till att demokratisera tillgången till kultur och kunskap samt till att utveckla informationssamhället och kunskapsekonomin, |
| --- | --- |

—

mer allmänt att digitalisering och elektronisk tillgång till medlemsstaternas kulturella material samt digitalt bevarande är väsentliga för främjande av kulturarvet, för dynamik i innehållsskapandet och för uppkomsten av nya elektroniska tjänster, samtidigt som de bidrar till att demokratisera tillgången till kultur och kunskap samt till att utveckla informationssamhället och kunskapsekonomin,

| 1. | UNDERSTRYKER:






  — | sitt engagemang för de mål, åtgärder och tidplaner som på grundval av kommissionens rekommendation av den 24 augusti 2006 (1) fastställs i rådets slutsatser av den 13 november 2006 om digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande (2), |
| --- | --- | --- |

1.

UNDERSTRYKER:

—

sitt engagemang för de mål, åtgärder och tidplaner som på grundval av kommissionens rekommendation av den 24 augusti 2006 (1) fastställs i rådets slutsatser av den 13 november 2006 om digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande (2),

| — | vikten av att arbetet med digitalisering, bevarande och tillgängliggörande av innehållet bedrivs med full respekt för gemenskapslagstiftningen och den internationella lagstiftningen på det immaterialrättsliga området, |
| --- | --- |

—

vikten av att arbetet med digitalisering, bevarande och tillgängliggörande av innehållet bedrivs med full respekt för gemenskapslagstiftningen och den internationella lagstiftningen på det immaterialrättsliga området,

| 2. | MOTTAR med intresse:






  — | Europaparlamentets resolution av den 27 september 2007i2010: mot ett europeiskt digitalt bibliotek
   (3), |
| --- | --- | --- |

2.

MOTTAR med intresse:

—

Europaparlamentets resolution av den 27 september 2007i2010: mot ett europeiskt digitalt bibliotek
   (3),

| — | kommissionens meddelande av den 3 januari 2008kreativt innehåll på Internet inom den inre marknaden, |
| --- | --- |

—

kommissionens meddelande av den 3 januari 2008kreativt innehåll på Internet inom den inre marknaden,

| — | kommissionens meddelande av den 11 augusti 2008 med titeln Europas kulturarv på ett musklicks avstånd: Kulturellt innehåll – digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande inom hela EU
   (4), en lägesrapport som understryker framstegen med genomförandet av kommissionens rekommendation och rådets slutsatser från 2006, samtidigt som den lyfter fram viktiga skillnader med avseende på hur långt processen kommit i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

—

kommissionens meddelande av den 11 augusti 2008 med titeln Europas kulturarv på ett musklicks avstånd: Kulturellt innehåll – digitalisering, elektronisk tillgång och digitalt bevarande inom hela EU
   (4), en lägesrapport som understryker framstegen med genomförandet av kommissionens rekommendation och rådets slutsatser från 2006, samtidigt som den lyfter fram viktiga skillnader med avseende på hur långt processen kommit i medlemsstaterna,

| 3. | KONSTATERAR med tillfredsställelse:






  — | det stegvisa införandet av det europeiska digitala biblioteket EUROPEANA, som tar sig uttryck i inrättandet enligt nederländsk rätt av stiftelsen ”Europeiskt digitalt bibliotek” den 8 november 2007 och lanseringen av prototypen den 20 november 2008, |
| --- | --- | --- |

3.

KONSTATERAR med tillfredsställelse:

—

det stegvisa införandet av det europeiska digitala biblioteket EUROPEANA, som tar sig uttryck i inrättandet enligt nederländsk rätt av stiftelsen ”Europeiskt digitalt bibliotek” den 8 november 2007 och lanseringen av prototypen den 20 november 2008,

| — | engagemanget hos medlemsstater, kulturinstitutioner och i vidare mening yrkesverksamma i processerna för digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material och digitalt bevarande, |
| --- | --- |

—

engagemanget hos medlemsstater, kulturinstitutioner och i vidare mening yrkesverksamma i processerna för digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material och digitalt bevarande,

| — | kommissionens stöd för detta projekt och mer allmänt för digitaliseringsprocesserna, genom bland annat programmet eContent+ och det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, inrättandet under 2007 av medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande (5) och under 2006 av en högnivåexpertgrupp för digitala bibliotek (6) samt de ingångsatta studierna (7), |
| --- | --- |

—

kommissionens stöd för detta projekt och mer allmänt för digitaliseringsprocesserna, genom bland annat programmet eContent+ och det sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, inrättandet under 2007 av medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande (5) och under 2006 av en högnivåexpertgrupp för digitala bibliotek (6) samt de ingångsatta studierna (7),

| — | ingåendet den 4 juni 2008 av en överenskommelse mellan företrädare för bibliotek, arkiv, audiovisuella arkiv och rättighetsinnehavare, under kommissionens överinseende om riktlinjer för snabb sökning av verk utan kända upphovsmän, |
| --- | --- |

—

ingåendet den 4 juni 2008 av en överenskommelse mellan företrädare för bibliotek, arkiv, audiovisuella arkiv och rättighetsinnehavare, under kommissionens överinseende om riktlinjer för snabb sökning av verk utan kända upphovsmän,

| 4. | ANSER att framgång och beständighet för EUROPEANA och mer allmänt för de processer för digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material samt för digitalt bevarande som inletts i medlemsstaterna förutsätter:






  — | aktivt och varaktigt stöd för digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material och digitalt bevarande, för att garantera ett diversifierat utbud av god kvalitet som är representativt för unionens kulturella och språkliga mångfald och rika immateriella kulturarv, |
| --- | --- | --- |

4.

ANSER att framgång och beständighet för EUROPEANA och mer allmänt för de processer för digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material samt för digitalt bevarande som inletts i medlemsstaterna förutsätter:

—

aktivt och varaktigt stöd för digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material och digitalt bevarande, för att garantera ett diversifierat utbud av god kvalitet som är representativt för unionens kulturella och språkliga mångfald och rika immateriella kulturarv,

| — | vidareutveckling av praktiska samordnade lösningar i överensstämmelse med upphovsrätten och närstående rättigheter för att bidra till den elektroniska tillgången till ett så omfattande kulturellt material som möjligt, |
| --- | --- |

—

vidareutveckling av praktiska samordnade lösningar i överensstämmelse med upphovsrätten och närstående rättigheter för att bidra till den elektroniska tillgången till ett så omfattande kulturellt material som möjligt,

| — | utveckling av teknik som säkerställer ett långsiktigt digitalt bevarande, interoperabilitet mellan systemen för tillgång till innehållet, en flerspråkig navigering i och tillgänglighet till innehållet och diversifierade tjänster av kvalitet till medborgarna, |
| --- | --- |

—

utveckling av teknik som säkerställer ett långsiktigt digitalt bevarande, interoperabilitet mellan systemen för tillgång till innehållet, en flerspråkig navigering i och tillgänglighet till innehållet och diversifierade tjänster av kvalitet till medborgarna,

| — | fastställande av en beständig ekonomisk modell för EUROPEANA och ett hållbart stöd från samtliga deltagande parter – kulturinstitutioner, yrkesverksamma, medlemsstater och kommissionen, |
| --- | --- |

—

fastställande av en beständig ekonomisk modell för EUROPEANA och ett hållbart stöd från samtliga deltagande parter – kulturinstitutioner, yrkesverksamma, medlemsstater och kommissionen,

| 5. | UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA att:






  — | aktivt och konsekvent fullfölja genomförandet av sina nationella strategier och mål som utformats i enlighet med rådets slutsatser av den 13 november 2006 om digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande, bland annat genom att inom denna ram fastställa kvantitativa och kvalitativa mål och frigöra resurser för detta, |
| --- | --- | --- |

5.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA att:

—

aktivt och konsekvent fullfölja genomförandet av sina nationella strategier och mål som utformats i enlighet med rådets slutsatser av den 13 november 2006 om digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande, bland annat genom att inom denna ram fastställa kvantitativa och kvalitativa mål och frigöra resurser för detta,

| — | främja synergier mellan sig och mellan de olika institutioner som är engagerade i processerna för digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande för att berika utbudet av digitaliserat kulturellt material, |
| --- | --- |

—

främja synergier mellan sig och mellan de olika institutioner som är engagerade i processerna för digitalisering och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande för att berika utbudet av digitaliserat kulturellt material,

| — | inom ramen för sina nationella strategier fortsätta sitt stöd till integreringen av digitaliserat kulturellt material i EUROPEANA, bland annat genom att främja standarder för interoperabilitet, inrätta eller förbättra portaler som sammanställer de nationella innehållen eller vid behov fastställa europeiska teman för urvalet av sådant material, samtidigt som prioriteringarna inom de kulturinstitutioner som deltar i projektet respekteras, |
| --- | --- |

—

inom ramen för sina nationella strategier fortsätta sitt stöd till integreringen av digitaliserat kulturellt material i EUROPEANA, bland annat genom att främja standarder för interoperabilitet, inrätta eller förbättra portaler som sammanställer de nationella innehållen eller vid behov fastställa europeiska teman för urvalet av sådant material, samtidigt som prioriteringarna inom de kulturinstitutioner som deltar i projektet respekteras,

| — | beakta målet att i EUROPEANA integrera skyddade verk och i överensstämmelse med gällande nationella system och gemenskapssystem för upphovsrätten och närstående rättigheter för detta ändamål främja ingåendet av avtal mellan deltagande parter som fungerar i ett gränsöverskridande sammanhang och som syftar till att bidra till digitaliseringen av och den elektroniska tillgången till dessa verk, |
| --- | --- |

—

beakta målet att i EUROPEANA integrera skyddade verk och i överensstämmelse med gällande nationella system och gemenskapssystem för upphovsrätten och närstående rättigheter för detta ändamål främja ingåendet av avtal mellan deltagande parter som fungerar i ett gränsöverskridande sammanhang och som syftar till att bidra till digitaliseringen av och den elektroniska tillgången till dessa verk,

| — | inrätta mekanismer för att underlätta digitalisering och elektroniskt tillgång till verk utan kända upphovsmän och verk som är utgångna på förlaget, samtidigt som rättighetshavarnas intressen och rättigheter beaktas fullt ut, |
| --- | --- |

—

inrätta mekanismer för att underlätta digitalisering och elektroniskt tillgång till verk utan kända upphovsmän och verk som är utgångna på förlaget, samtidigt som rättighetshavarnas intressen och rättigheter beaktas fullt ut,

| 6. | UPPMANAR KOMMISSIONEN att:






  — | uppmuntra och samordna arbetet med att förbättra det långsiktiga digitala bevarandet och interoperabiliteten mellan systemen för tillgång till innehållet, bland annat genom att utbyta god praxis och sprida standarder, samt stödja forskning om och utveckling av innovativ teknik i syfte att särskilt få till stånd ett långsiktigt bevarande av digitaliserat kulturellt material, en flerspråkig navigering i och tillgänglighet till innehållet och en utveckling av nya användningar, |
| --- | --- | --- |

6.

UPPMANAR KOMMISSIONEN att:

—

uppmuntra och samordna arbetet med att förbättra det långsiktiga digitala bevarandet och interoperabiliteten mellan systemen för tillgång till innehållet, bland annat genom att utbyta god praxis och sprida standarder, samt stödja forskning om och utveckling av innovativ teknik i syfte att särskilt få till stånd ett långsiktigt bevarande av digitaliserat kulturellt material, en flerspråkig navigering i och tillgänglighet till innehållet och en utveckling av nya användningar,

| — | undersöka möjligheterna att inom ramen för befintliga gemenskapsprogram och nuvarande budgetramar öka det ekonomiska stödet till digitalisering av sådant kulturellt material från medlemsstaterna som har ett europeiskt mervärde och bidrar till EUROPEANA, samtidigt som nationella strategier och mål beaktas på lämpligt sätt, |
| --- | --- |

—

undersöka möjligheterna att inom ramen för befintliga gemenskapsprogram och nuvarande budgetramar öka det ekonomiska stödet till digitalisering av sådant kulturellt material från medlemsstaterna som har ett europeiskt mervärde och bidrar till EUROPEANA, samtidigt som nationella strategier och mål beaktas på lämpligt sätt,

| — | särskilt på grundval av rapporter från medlemsstaterna, utvärdera EUROPEANA:s framsteg och utvecklingsmöjligheter, inklusive de ekonomiska och finansiella aspekterna, samt medlemsstaternas framsteg med digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande och att 2010 rapportera om detta till Europaparlamentet och rådet, |
| --- | --- |

—

särskilt på grundval av rapporter från medlemsstaterna, utvärdera EUROPEANA:s framsteg och utvecklingsmöjligheter, inklusive de ekonomiska och finansiella aspekterna, samt medlemsstaternas framsteg med digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material samt digitalt bevarande och att 2010 rapportera om detta till Europaparlamentet och rådet,

| 7. | UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN att inom sina respektive behörighetsområden:






  — | främja utvecklingen av EUROPEANA och engagera sig i arbetet tillsammans med deltagande parter, särskilt genom medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande, för att fastställa en modell för ekonomi och förvaltning som garanterar framgång och beständighet, |
| --- | --- | --- |

7.

UPPMANAR MEDLEMSSTATERNA OCH KOMMISSIONEN att inom sina respektive behörighetsområden:

—

främja utvecklingen av EUROPEANA och engagera sig i arbetet tillsammans med deltagande parter, särskilt genom medlemsstaternas expertgrupp för digitalisering och digitalt bevarande, för att fastställa en modell för ekonomi och förvaltning som garanterar framgång och beständighet,

| — | aktivt verka för EUROPEANA i Europa och resten av världen och stimulera inrättandet av offentlig-privata partnerskap som främjar dess utveckling, särskilt i fråga om digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material och digitalt bevarande, |
| --- | --- |

—

aktivt verka för EUROPEANA i Europa och resten av världen och stimulera inrättandet av offentlig-privata partnerskap som främjar dess utveckling, särskilt i fråga om digitalisering av och elektronisk tillgång till kulturellt material och digitalt bevarande,

| 8. | UPPMANAR STIFTELSEN ”EUROPEISKT DIGITALT BIBLIOTEK” att:






  — | nära samarbeta med medlemsstaterna, kommissionen och kulturinstitutionerna, med respekt för deras respektive ansvarsområden, för att fastställa en modell för ekonomi och förvaltning som garanterar framgång och beständighet för EUROPEANA. |
| --- | --- | --- |

8.

UPPMANAR STIFTELSEN ”EUROPEISKT DIGITALT BIBLIOTEK” att:

—

nära samarbeta med medlemsstaterna, kommissionen och kulturinstitutionerna, med respekt för deras respektive ansvarsområden, för att fastställa en modell för ekonomi och förvaltning som garanterar framgång och beständighet för EUROPEANA.

---

(1)  EUT L 236, 31.8.2006, s. 28.

(2)  EUT C 297, 7.12.2006, s. 1.

(3)  2006/2040 (INI).

(4)  Dok. 12580/08.

(5)  Kommissionens beslut av den 22 mars 2007 (EUT L 119, 9.5.2007, s. 45).

(6)  Kommissionens beslut av den 27 februari 2006 (EUT L 46, 16.2.2006, s. 32).

(7)  Studier om framstegen i digitaliseringen av kulturen inom Europeiska unionen, om de socioekonomiska effekterna av ett långsiktigt bevarande av digitala resurser och om de socioekonomiska effekterna av resurser som blir allmän egendom.

---

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/20 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/20

---

Slutsatser från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet av den 21 november 2008 – Att förbereda unga inför 2000-talet: ett program för europeiskt samarbete på utbildningsområdet

(2008/C 319/08)

EUROPEISKA UNIONENS RÅD OCH FÖRETRÄDARNA FÖR MEDLEMSSTATERNAS REGERINGAR, FÖRSAMLADE I RÅDET

BEAKTAR FÖLJANDE:

| 1. | i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 (1) betonades det att investeringar i utbildning av människor har en avgörande plats i den europeiska kunskapsekonomin, |
| --- | --- |

1.

i slutsatserna från Europeiska rådets möte i Lissabon den 23 och 24 mars 2000 (1) betonades det att investeringar i utbildning av människor har en avgörande plats i den europeiska kunskapsekonomin,

| 2. | i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 12 februari 2001 om europeiskt samarbete om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen (2) uppmanades medlemsstaterna att främja en förbättring av kvalitetsbedömningen av skolutbildningen, |
| --- | --- |

2.

i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 12 februari 2001 om europeiskt samarbete om kvalitetsbedömning inom skolutbildningen (2) uppmanades medlemsstaterna att främja en förbättring av kvalitetsbedömningen av skolutbildningen,

| 3. | i slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 november 2006 om effektiv och rättvis utbildning (3), uppmanades medlemsstaterna att säkerställa effektivt inriktade utbildningsreformer och investeringar genom förbättrad kvalitet och rättvisa, särskilt genom inriktning på förskoleutbildning, program för tidiga insatser samt rättvisa utbildningssystem, |
| --- | --- |

3.

i slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 14 november 2006 om effektiv och rättvis utbildning (3), uppmanades medlemsstaterna att säkerställa effektivt inriktade utbildningsreformer och investeringar genom förbättrad kvalitet och rättvisa, särskilt genom inriktning på förskoleutbildning, program för tidiga insatser samt rättvisa utbildningssystem,

| 4. | i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 (4) inrättades ett handlingsprogram för livslångt lärande, |
| --- | --- |

4.

i Europaparlamentets och rådets beslut nr 1720/2006/EG av den 15 november 2006 (4) inrättades ett handlingsprogram för livslångt lärande,

| 5. | i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (5) fastställs den kunskapsbas, de färdigheter och de attityder som alla elever ska ha förvärvat vid den grundläggande utbildningens slut för att kunna delta i kunskapssamhället, vilka på grund av sin övergripande karaktär kräver en inställning till undervisning som går utöver den traditionella ämnesindelningen, |
| --- | --- |

5.

i Europaparlamentets och rådets rekommendation av den 18 december 2006 om nyckelkompetenser för livslångt lärande (5) fastställs den kunskapsbas, de färdigheter och de attityder som alla elever ska ha förvärvat vid den grundläggande utbildningens slut för att kunna delta i kunskapssamhället, vilka på grund av sin övergripande karaktär kräver en inställning till undervisning som går utöver den traditionella ämnesindelningen,

| 6. | i rådets resolution av den 15 november 2007 (6) betonas behovet av att människor ges nya färdigheter för nya arbetstillfällen och att kompetensen generellt ökas genom att de erbjuds grundutbildning och fortbildning samt kompetensutveckling av högsta kvalitet, så att deras innovationsförmåga upprätthålls och förbättras, vilket är nödvändigt för att öka konkurrenskraften, tillväxten och sysselsättningen, |
| --- | --- |

6.

i rådets resolution av den 15 november 2007 (6) betonas behovet av att människor ges nya färdigheter för nya arbetstillfällen och att kompetensen generellt ökas genom att de erbjuds grundutbildning och fortbildning samt kompetensutveckling av högsta kvalitet, så att deras innovationsförmåga upprätthålls och förbättras, vilket är nödvändigt för att öka konkurrenskraften, tillväxten och sysselsättningen,

| 7. | i slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 15 november 2007 om bättre utbildning för lärare (7) understryks behovet av att se till att lärarnas grundutbildning, stöd i början av karriären och fortsatta yrkesutveckling är samordnade, konsekventa och har tilldelats tillräckliga resurser samt säkerställts kvalitetsmässigt, |
| --- | --- |

7.

i slutsatserna från rådet och företrädarna för medlemsstaternas regeringar, församlade i rådet, av den 15 november 2007 om bättre utbildning för lärare (7) understryks behovet av att se till att lärarnas grundutbildning, stöd i början av karriären och fortsatta yrkesutveckling är samordnade, konsekventa och har tilldelats tillräckliga resurser samt säkerställts kvalitetsmässigt,

| 8. | i Europeiska rådets slutsatser från mars 2008 (8) betonas det att en nyckelfaktor för framtida tillväxt är att potentialen för de europeiska medborgarnas innovationsförmåga och kreativitet utvecklas fullt ut med utgångspunkt i europeisk kultur och vetenskaplig excellens, samtidigt som medlemsstaterna uppmanas att i betydande omfattning minska antalet ungdomar som inte är helt läskunniga och det antal som lämnar skolan i förtid samt att förbättra kunskapsnivåerna hos elever med invandrarbakgrund eller från mindre gynnade miljöer, |
| --- | --- |

8.

i Europeiska rådets slutsatser från mars 2008 (8) betonas det att en nyckelfaktor för framtida tillväxt är att potentialen för de europeiska medborgarnas innovationsförmåga och kreativitet utvecklas fullt ut med utgångspunkt i europeisk kultur och vetenskaplig excellens, samtidigt som medlemsstaterna uppmanas att i betydande omfattning minska antalet ungdomar som inte är helt läskunniga och det antal som lämnar skolan i förtid samt att förbättra kunskapsnivåerna hos elever med invandrarbakgrund eller från mindre gynnade miljöer,

| 9. | i rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om främjande av kreativitet och innovation genom utbildning (9) betonas det växande behovet av åtgärder på nationell nivå och samarbete på gemenskapsnivå i syfte att åstadkomma den förändring som krävs för att skolorna ska kunna förbereda eleverna inför utmaningarna och frågorna i en föränderlig värld, |
| --- | --- |

9.

i rådets slutsatser av den 22 maj 2008 om främjande av kreativitet och innovation genom utbildning (9) betonas det växande behovet av åtgärder på nationell nivå och samarbete på gemenskapsnivå i syfte att åstadkomma den förändring som krävs för att skolorna ska kunna förbereda eleverna inför utmaningarna och frågorna i en föränderlig värld,

VÄLKOMNAR kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 3 juli 2008, Förbättrad kompetens för framtiden: en agenda för europeiskt samarbete om skolor, där det föreslås en agenda för samarbete mellan medlemsstaterna för att påskynda och förstärka utvecklingen av skolsystemen,

BEKRÄFTAR FÖLJANDE:

| 1. | gratis och obligatorisk skolgång är en grundläggande rättighet för alla medborgare, och det åligger de offentliga myndigheterna att tillhandahålla den medan medlemsstaterna har ansvaret för hur den organiseras, |
| --- | --- |

1.

gratis och obligatorisk skolgång är en grundläggande rättighet för alla medborgare, och det åligger de offentliga myndigheterna att tillhandahålla den medan medlemsstaterna har ansvaret för hur den organiseras,

| 2. | skolutbildningen fram till slutet av sekundärskolan ger eleverna grundläggande möjligheter att förvärva de nyckelkompetenser som krävs för livslångt lärande och vägledning såväl när det gäller personliga utveckling som yrkesliv, |
| --- | --- |

2.

skolutbildningen fram till slutet av sekundärskolan ger eleverna grundläggande möjligheter att förvärva de nyckelkompetenser som krävs för livslångt lärande och vägledning såväl när det gäller personliga utveckling som yrkesliv,

| 3. | skolutbildningen utgör inte endast ett viktigt medel för social integrering och för överföring av de värderingar, färdigheter, kunskaper och attityder som krävs för demokrati, medborgarskap, interkulturell dialog och personlig utveckling utan spelar även en viktig roll för förvärv av de nyckelkompetenser som krävs för en framgångsrik integrering i det ekonomiska livet, |
| --- | --- |

3.

skolutbildningen utgör inte endast ett viktigt medel för social integrering och för överföring av de värderingar, färdigheter, kunskaper och attityder som krävs för demokrati, medborgarskap, interkulturell dialog och personlig utveckling utan spelar även en viktig roll för förvärv av de nyckelkompetenser som krävs för en framgångsrik integrering i det ekonomiska livet,

| 4. | skolan bör erbjuda eleverna en utbildning som ger dem möjlighet att integreras i en miljö som blir alltmer globaliserad, konkurrenspräglad, varierad och komplex, där kreativitet, innovationsförmåga, initiativkraft, företagaranda och ett engagemang för fortsatt inlärning är lika viktiga som specifikt tematiska kunskaper, |
| --- | --- |

4.

skolan bör erbjuda eleverna en utbildning som ger dem möjlighet att integreras i en miljö som blir alltmer globaliserad, konkurrenspräglad, varierad och komplex, där kreativitet, innovationsförmåga, initiativkraft, företagaranda och ett engagemang för fortsatt inlärning är lika viktiga som specifikt tematiska kunskaper,

| 5. | även om varje medlemsstat har ansvaret för organisationen av och innehållet i sina utbildningssystem och utbildningsanstalterna ibland kan ha en betydande grad av autonomi, har det europeiska samarbetet en viktig roll att spela. Det kan hjälpa medlemsstaterna att möta gemensamma utmaningar, särskilt genom den öppna samordningsmetoden, |
| --- | --- |

5.

även om varje medlemsstat har ansvaret för organisationen av och innehållet i sina utbildningssystem och utbildningsanstalterna ibland kan ha en betydande grad av autonomi, har det europeiska samarbetet en viktig roll att spela. Det kan hjälpa medlemsstaterna att möta gemensamma utmaningar, särskilt genom den öppna samordningsmetoden,

| 6. | medlemsstaterna har ett gemensamt intresse av att samarbeta för att dra nytta av den mångfald av innovativa lösningar av hög kvalitet som finns i skolsystemen i Europeiska unionen, |
| --- | --- |

6.

medlemsstaterna har ett gemensamt intresse av att samarbeta för att dra nytta av den mångfald av innovativa lösningar av hög kvalitet som finns i skolsystemen i Europeiska unionen,

FRAMHÅLLER FÖLJANDE:

| 1. | med tanke på den avgörande roll som utbildningen har för den framtida tillväxten, konkurrenskraften på lång sikt, den sociala sammanhållningen inom unionen samt för främjande av aktivt medborgarskap bör den förbli en central prioritering för nästa period i Lissabonprocessen, |
| --- | --- |

1.

med tanke på den avgörande roll som utbildningen har för den framtida tillväxten, konkurrenskraften på lång sikt, den sociala sammanhållningen inom unionen samt för främjande av aktivt medborgarskap bör den förbli en central prioritering för nästa period i Lissabonprocessen,

| 2. | ytterligare utveckling av skolsystemen behövs för att säkerställa att den sociala sammanhållningen bevaras och att alla ungdomar, tack vare en mer tillgänglig skola som erbjuder större möjligheter, har möjlighet att utveckla sin fulla potential och aktivt delta i det nya kunskapssamhället, |
| --- | --- |

2.

ytterligare utveckling av skolsystemen behövs för att säkerställa att den sociala sammanhållningen bevaras och att alla ungdomar, tack vare en mer tillgänglig skola som erbjuder större möjligheter, har möjlighet att utveckla sin fulla potential och aktivt delta i det nya kunskapssamhället,

| 3. | skolorna bör främja kreativitet, innovation och företagaranda hos eleverna genom att erbjuda stimulerande arbetsmiljöer. För att uppnå detta bör skolorna själva vara kreativa och dynamiska platser som är öppna för samarbete och partnerskap med omvärlden, där det utvecklas en kultur för intern och extern bedömning, i vilken även familjerna engageras, för identifiering av de eventuella områden som kan förändras och förbättras, |
| --- | --- |

3.

skolorna bör främja kreativitet, innovation och företagaranda hos eleverna genom att erbjuda stimulerande arbetsmiljöer. För att uppnå detta bör skolorna själva vara kreativa och dynamiska platser som är öppna för samarbete och partnerskap med omvärlden, där det utvecklas en kultur för intern och extern bedömning, i vilken även familjerna engageras, för identifiering av de eventuella områden som kan förändras och förbättras,

| 4. | framstegen är i allmänhet fortfarande otillräckliga när det gäller följande tre europeiska riktmärken som rådet antog för 2010, som direkt rör skolutbildningen: antalet elever som lämnar skolan i förtid, läsfärdigheter och avslutad gymnasial utbildning, |
| --- | --- |

4.

framstegen är i allmänhet fortfarande otillräckliga när det gäller följande tre europeiska riktmärken som rådet antog för 2010, som direkt rör skolutbildningen: antalet elever som lämnar skolan i förtid, läsfärdigheter och avslutad gymnasial utbildning,

| 5. | för en enhetlig kompetensutvecklingsstrategi, baserad på den europeiska ramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande (10), krävs det större insatser för att förbättra läsfärdigheten och andra grundläggande färdigheter samt en mer skräddarsydd inlärning som uppfyller enskilda elevers särskilda behov, innefattar lämpliga utvärderingsformer och leder till ökad motivering till lärande, |
| --- | --- |

5.

för en enhetlig kompetensutvecklingsstrategi, baserad på den europeiska ramen för nyckelkompetenser för livslångt lärande (10), krävs det större insatser för att förbättra läsfärdigheten och andra grundläggande färdigheter samt en mer skräddarsydd inlärning som uppfyller enskilda elevers särskilda behov, innefattar lämpliga utvärderingsformer och leder till ökad motivering till lärande,

| 6. | för att säkerställa högkvalitativa utbildningssystem som är både rättvisa och effektiva (11) krävs det en bättre och mer tillgänglig förskoleundervisning samt ambitiösa skolor som erbjuder lika möjligheter för alla elever, oavsett ursprung, och som säkerställer en god jämvikt mellan allmän och specialiserad utbildning för barn med särskilda behov, |
| --- | --- |

6.

för att säkerställa högkvalitativa utbildningssystem som är både rättvisa och effektiva (11) krävs det en bättre och mer tillgänglig förskoleundervisning samt ambitiösa skolor som erbjuder lika möjligheter för alla elever, oavsett ursprung, och som säkerställer en god jämvikt mellan allmän och specialiserad utbildning för barn med särskilda behov,

| 7. | det är även nödvändigt att göra större ansträngningar för att genomföra rådets slutsatser från november 2007 (12), där medlemsstaterna uppmanades att säkerställa hög kvalitet på lärarnas grundutbildning, stöd i början av karriären och fortsatt yrkesutveckling som är samordnad och konsekvent och har tilldelats tillräckliga resurser samt säkerställts kvalitetsmässigt. Detta bör göra det möjligt att dra till sig – och sträva efter att behålla – de personer som är bäst lämpade för läraryrket, tackla otillfredsställande resultat, stödja alla elever så att de utnyttjar hela sin potential och skapa en skolmiljö med erfarenhetsutbyte mellan lärare, där elevernas framsteg står i centrum, |
| --- | --- |

7.

det är även nödvändigt att göra större ansträngningar för att genomföra rådets slutsatser från november 2007 (12), där medlemsstaterna uppmanades att säkerställa hög kvalitet på lärarnas grundutbildning, stöd i början av karriären och fortsatt yrkesutveckling som är samordnad och konsekvent och har tilldelats tillräckliga resurser samt säkerställts kvalitetsmässigt. Detta bör göra det möjligt att dra till sig – och sträva efter att behålla – de personer som är bäst lämpade för läraryrket, tackla otillfredsställande resultat, stödja alla elever så att de utnyttjar hela sin potential och skapa en skolmiljö med erfarenhetsutbyte mellan lärare, där elevernas framsteg står i centrum,

HAR ENATS OM FÖLJANDE PRIORITERINGAR FÖR DET EUROPEISKA SAMARBETET PÅ SKOLOMRÅDET:

| 1. | att säkerställa och förbättra tillägnandet av nyckelkompetenser, särskilt läs- och skrivkunnighet och räkneförmåga, |
| --- | --- |

1.

att säkerställa och förbättra tillägnandet av nyckelkompetenser, särskilt läs- och skrivkunnighet och räkneförmåga,

| 2. | att förstärka skolans viktiga roll när det gäller att främja integrerade samhällen och stärka social sammanhållning genom att säkerställa lärande av hög kvalitet för alla elever i enlighet med principen om rättvisa, |
| --- | --- |

2.

att förstärka skolans viktiga roll när det gäller att främja integrerade samhällen och stärka social sammanhållning genom att säkerställa lärande av hög kvalitet för alla elever i enlighet med principen om rättvisa,

| 3. | att främja läraryrket och förbättra utbildningen för utbildningspersonal och skolledare, |
| --- | --- |

3.

att främja läraryrket och förbättra utbildningen för utbildningspersonal och skolledare,

ANMODAR MEDLEMSSTATERNA ATT MED KOMMISSIONENS STÖD:

| 1. | inom ramen för den öppna samordningsmetoden arbeta tillsammans för att förbättra det europeiska samarbetet i syfte att främja de politiska prioriteringarna i dessa slutsatser, |
| --- | --- |

1.

inom ramen för den öppna samordningsmetoden arbeta tillsammans för att förbättra det europeiska samarbetet i syfte att främja de politiska prioriteringarna i dessa slutsatser,

| 2. | vid uppföljningen av rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande, inrikta samarbetet på






  — | att förbättra läs- och skrivkunnigheten och räkneförmågan samt främja inlärning av minst två främmande språk utöver modersmålet, |
| --- | --- | --- |

2.

vid uppföljningen av rekommendationen om nyckelkompetenser för livslångt lärande, inrikta samarbetet på

—

att förbättra läs- och skrivkunnigheten och räkneförmågan samt främja inlärning av minst två främmande språk utöver modersmålet,

| — | att stimulera till större intresse för matematik, vetenskap och teknik för att redan från tidig ålder främja ett vetenskapligt sätt att tänka, |
| --- | --- |

—

att stimulera till större intresse för matematik, vetenskap och teknik för att redan från tidig ålder främja ett vetenskapligt sätt att tänka,

| — | att förstärka såväl ämnesspecifika som övergripande färdigheter, särskilt förmågan ”att lära sig att lära” samt social och medborgerlig kompetens, |
| --- | --- |

—

att förstärka såväl ämnesspecifika som övergripande färdigheter, särskilt förmågan ”att lära sig att lära” samt social och medborgerlig kompetens,

| — | att förbättra utvärderingstekniken inom ramen för individuellt lärande, |
| --- | --- |

—

att förbättra utvärderingstekniken inom ramen för individuellt lärande,

| 3. | vid uppföljningen av rådets slutsatser om effektivitet och lika möjligheter i utbildningen, inrikta samarbetet på






  — | att säkerställa lättillgänglig förskoleundervisning av hög kvalitet, |
| --- | --- | --- |

3.

vid uppföljningen av rådets slutsatser om effektivitet och lika möjligheter i utbildningen, inrikta samarbetet på

—

att säkerställa lättillgänglig förskoleundervisning av hög kvalitet,

| — | att minska antalet elever som slutar skolan i förtid, |
| --- | --- |

—

att minska antalet elever som slutar skolan i förtid,

| — | att bekämpa orättvisor och stärka social integration genom att sträva efter att minska otillfredsställande prestationer från elevernas sida och förbättra skolornas resultat, |
| --- | --- |

—

att bekämpa orättvisor och stärka social integration genom att sträva efter att minska otillfredsställande prestationer från elevernas sida och förbättra skolornas resultat,

| — | att säkerställa framgångsrika övergångar mellan olika typer av skolor och olika nivåer och till andra former av livslångt lärande, bland annat genom att förbättra tillgången till och kvaliteten på informations-, väglednings- och rådgivningstjänster, |
| --- | --- |

—

att säkerställa framgångsrika övergångar mellan olika typer av skolor och olika nivåer och till andra former av livslångt lärande, bland annat genom att förbättra tillgången till och kvaliteten på informations-, väglednings- och rådgivningstjänster,

| — | att garantera tillgång till utbildningsmöjligheter och tjänster av hög kvalitet, i synnerhet för barn och ungdomar som missgynnas på grund av personliga, sociala, kulturella och/eller ekonomiska omständigheter och därför behöver särskilt stöd för att kunna utnyttja sin fulla utbildningspotential, |
| --- | --- |

—

att garantera tillgång till utbildningsmöjligheter och tjänster av hög kvalitet, i synnerhet för barn och ungdomar som missgynnas på grund av personliga, sociala, kulturella och/eller ekonomiska omständigheter och därför behöver särskilt stöd för att kunna utnyttja sin fulla utbildningspotential,

| — | att upptäcka inlärningssvårigheter i ett tidigt skede och utarbeta lösningar baserade på mer individuellt anpassade pedagogiska metoder, som avpassas till varje elevs behov och förmåga, |
| --- | --- |

—

att upptäcka inlärningssvårigheter i ett tidigt skede och utarbeta lösningar baserade på mer individuellt anpassade pedagogiska metoder, som avpassas till varje elevs behov och förmåga,

| — | att i ett tidigt skede säkerställa ett lämpligt inlärningsstöd för alla elever med särskilda behov i såväl allmänna som särskilda skolor, |
| --- | --- |

—

att i ett tidigt skede säkerställa ett lämpligt inlärningsstöd för alla elever med särskilda behov i såväl allmänna som särskilda skolor,

| — | att förbättra hur skolor styrs och deras öppenhet gentemot omvärlden, |
| --- | --- |

—

att förbättra hur skolor styrs och deras öppenhet gentemot omvärlden,

| 4. | vid uppföljningen av rådets slutsatser om förbättring av kvaliteten i lärarutbildningen, inrikta samarbetet på






  — | att göra läraryrket mer attraktivt, |
| --- | --- | --- |

4.

vid uppföljningen av rådets slutsatser om förbättring av kvaliteten i lärarutbildningen, inrikta samarbetet på

—

att göra läraryrket mer attraktivt,

| — | att ge alla nya lärare möjlighet att dra nytta av strukturerade stödprogram i början av karriären, |
| --- | --- |

—

att ge alla nya lärare möjlighet att dra nytta av strukturerade stödprogram i början av karriären,

| — | att förbättra utbudet och kvaliteten på fortbildningsprogram för lärare och antalet deltagare i dessa program, |
| --- | --- |

—

att förbättra utbudet och kvaliteten på fortbildningsprogram för lärare och antalet deltagare i dessa program,

| — | att se över strategierna för att rekrytera, tillsätta, behålla och ge lärare möjlighet till rörlighet, så att de på ett maximalt sätt kan påverka skolutbildningens kvalitet, |
| --- | --- |

—

att se över strategierna för att rekrytera, tillsätta, behålla och ge lärare möjlighet till rörlighet, så att de på ett maximalt sätt kan påverka skolutbildningens kvalitet,

| — | att öka möjligheterna för lärare att under en period arbeta i en annan medlemsstat, så att de kan förbättra sin egen utbildning, förvärva nya arbetserfarenheter och utveckla sina färdigheter i främmande språk, |
| --- | --- |

—

att öka möjligheterna för lärare att under en period arbeta i en annan medlemsstat, så att de kan förbättra sin egen utbildning, förvärva nya arbetserfarenheter och utveckla sina färdigheter i främmande språk,

| — | att förbättra rekryteringen och utbildningen av chefer för utbildningsanstalter för att utveckla deras ledarkompetens och pedagogiska färdigheter, |
| --- | --- |

—

att förbättra rekryteringen och utbildningen av chefer för utbildningsanstalter för att utveckla deras ledarkompetens och pedagogiska färdigheter,

| 5. | använda alla relevanta instrument, t.ex. den öppna samordningsmetoden, programmet för livslångt lärande, sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och, i enlighet med nationella prioriteringar, Europeiska socialfonden, i syfte att främja ovanstående mål, |
| --- | --- |

5.

använda alla relevanta instrument, t.ex. den öppna samordningsmetoden, programmet för livslångt lärande, sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling och, i enlighet med nationella prioriteringar, Europeiska socialfonden, i syfte att främja ovanstående mål,

| 6. | föra en regelbunden dialog om skolfrågor – bland annat om hur kreativitet och innovationsförmåga ska kunna främjas under hela skolutbildningen – tillsammans med beslutsfattare i medlemsstaterna, |
| --- | --- |

6.

föra en regelbunden dialog om skolfrågor – bland annat om hur kreativitet och innovationsförmåga ska kunna främjas under hela skolutbildningen – tillsammans med beslutsfattare i medlemsstaterna,

UPPMANAR KOMMISSIONEN:

att föreslå lämpliga former för samarbete och utbyte av god praxis på de områden som anges i dessa slutsatser i samband med förberedelserna av en ny strategisk ram för europeiskt samarbete på utbildningsområdet även efter 2010.

---

(1)  SN 100/1/00 REV 1, punkt 25.

(2)  EGT L 60, 1.3.2001.

(3)  EUT C 298, 8.12.2006.

(4)  EUT L 327, 24.11.2006.

(5)  EUT L 394, 30.12.2006.

(6)  EUT C 290, 4.12.2007.

(7)  EUT C 300, 12.12.2007.

(8)  7652/08, punkt 15, s. 10.

(9)  EUT C 141, 7.6.2008, s. 17.

(10)  EUT L 394, 30.12.2006.

(11)  Europeiska rådets slutsatser, mars 2006 (dok. 7775/06, punkt 23, s. 6).

(12)  EUT C 300, 12.12.2007.

---

Kommissionen

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/23 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/23

---

Eurons växelkurs (1)

12 december 2008

(2008/C 319/09)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | US-dollar | 1,3340 |
| JPY | japansk yen | 120,21 |
| DKK | dansk krona | 7,4499 |
| GBP | pund sterling | 0,89235 |
| SEK | svensk krona | 10,6625 |
| CHF | schweizisk franc | 1,5746 |
| ISK | isländsk krona | |
| NOK | norsk krona | 9,2110 |
| BGN | bulgarisk lev | 1,9558 |
| CZK | tjeckisk koruna | 25,990 |
| EEK | estnisk krona | 15,6466 |
| HUF | ungersk forint | 264,50 |
| LTL | litauisk litas | 3,4528 |
| LVL | lettisk lats | 0,7095 |
| PLN | polsk zloty | 3,9592 |
| RON | rumänsk leu | 3,9290 |
| SKK | slovakisk koruna | 30,170 |
| TRY | turkisk lira | 2,0987 |
| AUD | australisk dollar | 2,0291 |
| CAD | kanadensisk dollar | 1,6598 |
| HKD | Hongkongdollar | 10,3384 |
| NZD | nyzeeländsk dollar | 2,4500 |
| SGD | singaporiansk dollar | 1,9876 |
| KRW | sydkoreansk won | 1 833,58 |
| ZAR | sydafrikansk rand | 13,5835 |
| CNY | kinesisk yuan renminbi | 9,1282 |
| HRK | kroatisk kuna | 7,1805 |
| IDR | indonesisk rupiah | 15 074,20 |
| MYR | malaysisk ringgit | 4,7791 |
| PHP | filippinsk peso | 64,230 |
| RUB | rysk rubel | 37,0077 |
| THB | thailändsk baht | 46,710 |
| BRL | brasiliansk real | 3,1993 |
| MXN | mexikansk peso | 17,8723 |

Valuta

Kurs

USD

US-dollar

1,3340

JPY

japansk yen

120,21

DKK

dansk krona

7,4499

GBP

pund sterling

0,89235

SEK

svensk krona

10,6625

CHF

schweizisk franc

1,5746

ISK

isländsk krona

NOK

norsk krona

9,2110

BGN

bulgarisk lev

1,9558

CZK

tjeckisk koruna

25,990

EEK

estnisk krona

15,6466

HUF

ungersk forint

264,50

LTL

litauisk litas

3,4528

LVL

lettisk lats

0,7095

PLN

polsk zloty

3,9592

RON

rumänsk leu

3,9290

SKK

slovakisk koruna

30,170

TRY

turkisk lira

2,0987

AUD

australisk dollar

2,0291

CAD

kanadensisk dollar

1,6598

HKD

Hongkongdollar

10,3384

NZD

nyzeeländsk dollar

2,4500

SGD

singaporiansk dollar

1,9876

KRW

sydkoreansk won

1 833,58

ZAR

sydafrikansk rand

13,5835

CNY

kinesisk yuan renminbi

9,1282

HRK

kroatisk kuna

7,1805

IDR

indonesisk rupiah

15 074,20

MYR

malaysisk ringgit

4,7791

PHP

filippinsk peso

64,230

RUB

rysk rubel

37,0077

THB

thailändsk baht

46,710

BRL

brasiliansk real

3,1993

MXN

mexikansk peso

17,8723

---

(1)

Källa: Referensväxelkurs offentliggjord av Europeiska centralbanken.

---

V Yttranden

FÖRFARANDEN FÖR GENOMFÖRANDE AV KONKURRENSPOLITIKEN

Kommissionen

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/24 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/24

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 319/10)

| 1. | Kommissionen mottog den 2 december 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Jysk Stålindustrie ApS (Jysk, Danmark), som tillhör Universal Cargo Logistics Holding B.V. (UCLH, Nederländerna), en koncern som är kontrollerad av Vladimir Lisin som också kontrollerar Novolipetsk Steel (NLMK, Ryssland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Volgo-Balt Transport Holding Limited (Volgo-Balt, Cypern) genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 2 december 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 och till följd av ett hänskjutande enligt artikel 4.5 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företaget Jysk Stålindustrie ApS (Jysk, Danmark), som tillhör Universal Cargo Logistics Holding B.V. (UCLH, Nederländerna), en koncern som är kontrollerad av Vladimir Lisin som också kontrollerar Novolipetsk Steel (NLMK, Ryssland), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Volgo-Balt Transport Holding Limited (Volgo-Balt, Cypern) genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | UCLH: Hamn- och stuveritjänster i Ryssland, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

UCLH: Hamn- och stuveritjänster i Ryssland,

| — | Jysk: Holdingbolag, |
| --- | --- |

—

Jysk: Holdingbolag,

| — | NLMK: Produktion av stål (platta produkter av kolstål och elektrostål), |
| --- | --- |

—

NLMK: Produktion av stål (platta produkter av kolstål och elektrostål),

| — | Volgo-Balt: Sjötransport av torrlast runt Europa och Nordafrika samt på inre vattenvägar i Ryssland, transport av oljeprodukter på inre vattenvägar i Ryssland, turist- och passagerartjänster i Ryssland. |
| --- | --- |

—

Volgo-Balt: Sjötransport av torrlast runt Europa och Nordafrika samt på inre vattenvägar i Ryssland, transport av oljeprodukter på inre vattenvägar i Ryssland, turist- och passagerartjänster i Ryssland.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5310 – Jysk Stålindustrie/Volgo-Balt, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/25

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable)

Ärendet kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 319/11)

| 1. | Kommissionen mottog den 4 december 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Sumitomo Electric Industries Ltd (SEI, Japan) och Nexans group (Nexans, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Opticable (Opticable, Belgien), för närvarande ensamt kontrollerat av Nexans, genom förvärv av aktier. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 4 december 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 (1), genom vilken företagen Sumitomo Electric Industries Ltd (SEI, Japan) och Nexans group (Nexans, Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar gemensam kontroll över företaget Opticable (Opticable, Belgien), för närvarande ensamt kontrollerat av Nexans, genom förvärv av aktier.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | SEI: Tillverkning och försäljning av elektriska ledningar samt optiska fibrer och optiska fiberkablar för telekommunikation för marktillämpningar, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

SEI: Tillverkning och försäljning av elektriska ledningar samt optiska fibrer och optiska fiberkablar för telekommunikation för marktillämpningar,

| — | Nexans: Verksamt inom kabelindustrin och erbjuder ett brett spektrum av kablar och kabelsystem på infrastruktur-, industri-, byggnads- och lokalnätsmarknaden. Företaget tillhandahåller också optiska fiberkablar, |
| --- | --- |

—

Nexans: Verksamt inom kabelindustrin och erbjuder ett brett spektrum av kablar och kabelsystem på infrastruktur-, industri-, byggnads- och lokalnätsmarknaden. Företaget tillhandahåller också optiska fiberkablar,

| — | Opicable: Tillverkning och försäljning av optiska fiberkablar för marktillämpningar i Europa. |
| --- | --- |

—

Opicable: Tillverkning och försäljning av optiska fiberkablar för marktillämpningar i Europa.

| 3. | Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Kommissionen har vid en preliminär granskning kommit fram till att den anmälda koncentrationen kan omfattas av förordning (EG) nr 139/2004, dock med det förbehållet att ett slutligt beslut i denna fråga fattas senare. Det bör noteras att detta ärende kan komma att handläggas enligt ett förenklat förfarande, i enlighet med kommissionens tillkännagivande om ett förenklat förfarande för handläggning av vissa koncentrationer enligt rådets förordning (EG) nr 139/2004 (2).

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5435 – Nexans/SEI/Opticable, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

(1)  EUT L 24, 29.1.2004, s. 1.

(2)  EUT C 56, 5.3.2005, s. 32.

---

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/26 |
| --- | --- | --- | --- |

13.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/26

---

Förhandsanmälan av en koncentration

(Ärende COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva)

(Text av betydelse för EES)

(2008/C 319/12)

| 1. | Kommissionen mottog den 5 september 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004, genom vilken företaget Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Frankrike), som tillhör Sanofi-Aventis group (Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Zentiva N.V. (Nederländerna) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 11 juli 2008. |
| --- | --- |

1.

Kommissionen mottog den 5 september 2008 en anmälan om en föreslagen koncentration enligt artikel 4 i rådets förordning (EG) nr 139/2004, genom vilken företaget Sanofi-Aventis Europe, société par actions simplifiée (Frankrike), som tillhör Sanofi-Aventis group (Frankrike), på det sätt som avses i artikel 3.1 b i rådets förordning, förvärvar fullständig kontroll över företaget Zentiva N.V. (Nederländerna) genom ett offentligt bud tillkännagivet den 11 juli 2008.

| 2. | De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:






  — | Sanofi-Aventis: Forskning, utveckling, tillverkning och försäljning av läkemedel och vaccin för människor, |
| --- | --- | --- |

2.

De berörda företagen bedriver följande affärsverksamhet:

—

Sanofi-Aventis: Forskning, utveckling, tillverkning och försäljning av läkemedel och vaccin för människor,

| — | Zentiva: Utveckling, tillverkning och försäljning av varumärkta generiska läkemedel. |
| --- | --- |

—

Zentiva: Utveckling, tillverkning och försäljning av varumärkta generiska läkemedel.

| 3. | Denna anmälan förklarades ofullständig den 2 oktober 2008. De berörda företagen har nu inkommit med den ytterligare information som fordrades. Anmälan blev fullständig enligt artikel 10.1 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 den 5 december 2008. |
| --- | --- |

3.

Denna anmälan förklarades ofullständig den 2 oktober 2008. De berörda företagen har nu inkommit med den ytterligare information som fordrades. Anmälan blev fullständig enligt artikel 10.1 i rådets förordning (EG) nr 139/2004 den 5 december 2008.

| 4. | Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.
  Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva, till





  Europeiska kommissionen |
| --- | --- |
| Generaldirektoratet för konkurrens |
| Registreringsenheten för företagskoncentrationer |
| J-70 |
| B-1049 Bryssel |

4.

Kommissionen uppmanar berörda tredje parter att till den lämna eventuella synpunkter på den föreslagna koncentrationen.

Synpunkterna ska ha kommit in till kommissionen senast tio dagar efter detta offentliggörande. Synpunkterna kan sändas till kommissionen per fax ((32-2) 296 43 01 eller 296 72 44) eller per post, med angivande av referens COMP/M.5253 – Sanofi-Aventis/Zentiva, till

Europeiska kommissionen

Generaldirektoratet för konkurrens

Registreringsenheten för företagskoncentrationer

J-70

B-1049 Bryssel

---

13.12.2008

| 13.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 319/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 319/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---