# Europeiska unionens C 399/24 n

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 399 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 60 årgången24 november 2017 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 399

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

60 årgången24 november 2017

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdet den 2 december 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 458, 8.12.2016 .ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 14–17 december 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 469, 15.12.2016 .
  Den text som antogs den 17 december 2015 om en undersökningskommitté beträffande utsläppsmätningar i bilindustrin har offentliggjorts i
  EUT L 10, 15.1.2016 .ANTAGNA TEXTER | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET
  SESSIONEN 2015–2016Sammanträdet den 2 december 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 458, 8.12.2016 .ANTAGNA TEXTERSammanträdena den 14–17 december 2015
  Protokollen för denna session har publicerats i
  EUT C 469, 15.12.2016 .
  Den text som antogs den 17 december 2015 om en undersökningskommitté beträffande utsläppsmätningar i bilindustrin har offentliggjorts i
  EUT L 10, 15.1.2016 .ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 458, 8.12.2016

Protokollen för denna session har publicerats i

EUT C 469, 15.12.2016

Den text som antogs den 17 december 2015 om en undersökningskommitté beträffande utsläppsmätningar i bilindustrin har offentliggjorts i

EUT L 10, 15.1.2016

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 2 december 2015 |
| 2017/C 399/01 | Europaparlamentets resolution av den 2 december 2015 om Europeiska ombudsmannens särskilda rapport om undersökningen på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ angående Frontex (2014/2215(INI)) | 2 |
| 2017/C 399/02 | Europaparlamentets resolution av den 2 december 2015 om hållbar rörlighet i städer (2014/2242(INI)) | 10 |
| | Tisdagen den 15 december 2015 |
| 2017/C 399/03 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om På väg mot en europeisk energiunion (2015/2113(INI)) | 21 |
| 2017/C 399/04 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om att nå elsammanlänkningsmålet på 10 %: Att rusta Europas elnät för 2020 (2015/2108(INI)) | 48 |
| 2017/C 399/05 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om genomförande av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (2015/2042(INI)) | 54 |
| 2017/C 399/06 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om en ny gemensam fiskeripolitik: strukturen för de tekniska åtgärderna och de fleråriga planerna (2015/2092(INI)) | 61 |
| | Onsdagen den 16 december 2015 |
| 2017/C 399/07 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om antagandet av en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (D041932/01 – 2015/3010(RSP)) | 68 |
| 2017/C 399/08 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) enligt Europaparlamentets och rådets föro rdning (EG) nr 1829/2003 (2015/3006(RSP)) | 71 |
| 2017/C 399/09 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (2015/2010(INL)) | 74 |
| 2017/C 399/10 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (2015/2003(INI)) | 92 |
| 2017/C 399/11 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (2015/2051(INI)) | 106 |
| 2017/C 399/12 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om att utveckla en hållbar europeisk industri för basmetaller (2014/2211(INI)) | 118 |
| 2017/C 399/13 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om situationen i Ungern (2015/2935(RSP)) | 127 |
| | Torsdagen den 17 december 2015 |
| 2017/C 399/14 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om Ibrahim Halawa, som eventuellt riskerar dödsstraff (2015/3016(RSP)) | 130 |
| 2017/C 399/15 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om situationen i Maldiverna (2015/3017(RSP)) | 134 |
| 2017/C 399/16 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om Malaysia (2015/3018(RSP)) | 137 |
| 2017/C 399/17 | Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 17 december 2015 med ett förslag till resolution som inte avser lagstiftning om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI)) | 141 |
| 2017/C 399/18 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (2015/2936(RSP)) | 149 |
| 2017/C 399/19 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området (2015/2229(INI)) | 151 |
| 2017/C 399/20 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om 20-årsdagen för Daytonavtalet (2015/2979(RSP)) | 176 |
| 2017/C 399/21 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (2015/2114(INI)) | 178 |
| 2017/C 399/22 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om patent och växtförädlares rättigheter (2015/2981(RSP)) | 188 |
| 2017/C 399/23 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om situationen i Burundi (2015/2973(RSP)) | 190 |
| 2017/C 399/24 | Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om skydd av Virunga nationalpark i Demokratiska republiken Kongo (2015/2728(RSP) | 196 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 2 december 2015

2017/C 399/01

Europaparlamentets resolution av den 2 december 2015 om Europeiska ombudsmannens särskilda rapport om undersökningen på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ angående Frontex (2014/2215(INI))

2

2017/C 399/02

Europaparlamentets resolution av den 2 december 2015 om hållbar rörlighet i städer (2014/2242(INI))

10

Tisdagen den 15 december 2015

2017/C 399/03

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om På väg mot en europeisk energiunion (2015/2113(INI))

21

2017/C 399/04

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om att nå elsammanlänkningsmålet på 10 %: Att rusta Europas elnät för 2020 (2015/2108(INI))

48

2017/C 399/05

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om genomförande av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (2015/2042(INI))

54

2017/C 399/06

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om en ny gemensam fiskeripolitik: strukturen för de tekniska åtgärderna och de fleråriga planerna (2015/2092(INI))

61

Onsdagen den 16 december 2015

2017/C 399/07

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om antagandet av en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

68

2017/C 399/08

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) enligt Europaparlamentets och rådets föro rdning (EG) nr 1829/2003 (2015/3006(RSP))

71

2017/C 399/09

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (2015/2010(INL))

74

2017/C 399/10

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (2015/2003(INI))

92

2017/C 399/11

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (2015/2051(INI))

106

2017/C 399/12

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om att utveckla en hållbar europeisk industri för basmetaller (2014/2211(INI))

118

2017/C 399/13

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om situationen i Ungern (2015/2935(RSP))

127

Torsdagen den 17 december 2015

2017/C 399/14

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om Ibrahim Halawa, som eventuellt riskerar dödsstraff (2015/3016(RSP))

130

2017/C 399/15

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om situationen i Maldiverna (2015/3017(RSP))

134

2017/C 399/16

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om Malaysia (2015/3018(RSP))

137

2017/C 399/17

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 17 december 2015 med ett förslag till resolution som inte avser lagstiftning om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

141

2017/C 399/18

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (2015/2936(RSP))

149

2017/C 399/19

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området (2015/2229(INI))

151

2017/C 399/20

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om 20-årsdagen för Daytonavtalet (2015/2979(RSP))

176

2017/C 399/21

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (2015/2114(INI))

178

2017/C 399/22

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om patent och växtförädlares rättigheter (2015/2981(RSP))

188

2017/C 399/23

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om situationen i Burundi (2015/2973(RSP))

190

2017/C 399/24

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om skydd av Virunga nationalpark i Demokratiska republiken Kongo (2015/2728(RSP)

196

---

| | II   Meddelanden |
| --- | --- |
| | MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN |
| | Europaparlamentet |
| | Onsdagen den 2 december 2015 |
| 2017/C 399/25 | Europaparlamentets beslut av den 2 december 2015 om tillsättning av ett särskilt utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE 2) och om fastställande av dess ansvarsområden, antal ledamöter och mandatperiod (2015/3005(RSO)) | 201 |
| | Tisdagen den 15 december 2015 |
| 2017/C 399/26 | Europaparlamentets beslut av den 15 december 2015 om begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet (2015/2238(IMM)) | 204 |
| 2017/C 399/27 | Europaparlamentets beslut av den 15 december 2015 om begäran om upphävande av Stelios Kouloglous immunitet (2015/2239(IMM)) | 206 |

II   Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 2 december 2015

2017/C 399/25

Europaparlamentets beslut av den 2 december 2015 om tillsättning av ett särskilt utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE 2) och om fastställande av dess ansvarsområden, antal ledamöter och mandatperiod (2015/3005(RSO))

201

Tisdagen den 15 december 2015

2017/C 399/26

Europaparlamentets beslut av den 15 december 2015 om begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet (2015/2238(IMM))

204

2017/C 399/27

Europaparlamentets beslut av den 15 december 2015 om begäran om upphävande av Stelios Kouloglous immunitet (2015/2239(IMM))

206

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| | Onsdagen den 2 december 2015 |
| 2017/C 399/28 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 december 2015 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Liechtenstein om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE)) | 208 |
| | Tisdagen den 15 december 2015 |
| 2017/C 399/29 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE)) | 209 |
| 2017/C 399/30 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Samväldet Dominica om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE)) | 210 |
| 2017/C 399/31 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Vanuatu om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE)) | 211 |
| 2017/C 399/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Trinidad och Tobago om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE)) | 212 |
| 2017/C 399/33 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Självständiga staten Samoa om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE)) | 213 |
| 2017/C 399/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Grenada om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE)) | 214 |
| 2017/C 399/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska republiken Östtimor om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE)) | 215 |
| 2017/C 399/36 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Saint Lucia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE)) | 216 |
| 2017/C 399/37 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Saint Vincent och Grenadinerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE)) | 217 |
| 2017/C 399/38 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE)) | 218 |
| 2017/C 399/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av samförståndsavtalet mellan Kontoret för harmonisering i den inre marknaden och Eurojust (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS)) | 219 |
| 2017/C 399/40 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade egna medel och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE)) | 220 |
| 2017/C 399/41 | Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/005 FI/Computer programming från Finland) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD)) | 223 |
| 2017/C 399/42 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken och av kommissionens förordning (EG) nr 2868/95 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 40/94 om gemenskapsvarumärke samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 2869/95 om de avgifter som skall betalas till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD)) | 227 |
| 2017/C 399/43 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (omarbetning) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD)) | 228 |
| 2017/C 399/44 | P8_TA(2015)0441Kontroll- och tillsynsplan för fisket i Nordostatlanten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1236/2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EU) nr 1236/2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten | 229 |
| 2017/C 399/45 | P8_TA(2015)0442Uppskjutande av särskilda handelsåtgärder med hänsyn till Bosnien och Hercegovina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess och uppskjutande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess, och om tillfälligt upphävande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina | 230 |
| 2017/C 399/46 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av ett avtal om strategiskt samarbete i kampen mot grov brottslighet och terrorism mellan Förenade Arabemiraten och Europol (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS)) | 232 |
| | Onsdagen den 16 december 2015 |
| 2017/C 399/47 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 30 oktober 2015 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1268/2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA)) | 233 |
| 2017/C 399/48 | Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 30 oktober 2015 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 110/2014 om den modellbudgetförordning för offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 209 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA)) | 235 |
| 2017/C 399/49 | Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska bankmyndigheten (EBA) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE)) | 237 |
| 2017/C 399/50 | Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE)) | 238 |
| 2017/C 399/51 | Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE)) | 239 |
| 2017/C 399/52 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av ett avtal om operativt och strategiskt samarbete mellan Bosnien och Hercegovina och Europol (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS)) | 240 |
| 2017/C 399/53 | Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Irland – EGF/2015/006 IE/PWA International) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD)) | 241 |
| | Torsdagen den 17 december 2015 |
| 2017/C 399/54 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE)) | 246 |
| 2017/C 399/55 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ett ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE)) | 247 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Onsdagen den 2 december 2015

2017/C 399/28

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 december 2015 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Liechtenstein om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

208

Tisdagen den 15 december 2015

2017/C 399/29

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

209

2017/C 399/30

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Samväldet Dominica om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

210

2017/C 399/31

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Vanuatu om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

211

2017/C 399/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Trinidad och Tobago om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

212

2017/C 399/33

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Självständiga staten Samoa om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

213

2017/C 399/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Grenada om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

214

2017/C 399/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska republiken Östtimor om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

215

2017/C 399/36

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Saint Lucia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

216

2017/C 399/37

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Saint Vincent och Grenadinerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

217

2017/C 399/38

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

218

2017/C 399/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av samförståndsavtalet mellan Kontoret för harmonisering i den inre marknaden och Eurojust (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

219

2017/C 399/40

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade egna medel och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

220

2017/C 399/41

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/005 FI/Computer programming från Finland) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

223

2017/C 399/42

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken och av kommissionens förordning (EG) nr 2868/95 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 40/94 om gemenskapsvarumärke samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 2869/95 om de avgifter som skall betalas till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

227

2017/C 399/43

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (omarbetning) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

228

2017/C 399/44

P8_TA(2015)0441Kontroll- och tillsynsplan för fisket i Nordostatlanten ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1236/2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))P8_TC1-COD(2015)0063Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EU) nr 1236/2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten

229

2017/C 399/45

P8_TA(2015)0442Uppskjutande av särskilda handelsåtgärder med hänsyn till Bosnien och Hercegovina ***IEuropaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess och uppskjutande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))P8_TC1-COD(2014)0197Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess, och om tillfälligt upphävande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina

230

2017/C 399/46

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av ett avtal om strategiskt samarbete i kampen mot grov brottslighet och terrorism mellan Förenade Arabemiraten och Europol (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

232

Onsdagen den 16 december 2015

2017/C 399/47

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 30 oktober 2015 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1268/2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

233

2017/C 399/48

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 30 oktober 2015 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 110/2014 om den modellbudgetförordning för offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 209 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

235

2017/C 399/49

Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska bankmyndigheten (EBA) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

237

2017/C 399/50

Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

238

2017/C 399/51

Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

239

2017/C 399/52

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av ett avtal om operativt och strategiskt samarbete mellan Bosnien och Hercegovina och Europol (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

240

2017/C 399/53

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Irland – EGF/2015/006 IE/PWA International) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

241

Torsdagen den 17 december 2015

2017/C 399/54

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

246

2017/C 399/55

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ett ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

247

---

| Teckenförklaring






  - | Samrådsförfarande |
| --- | --- |
| *** | Godkännandeförfarande |
| ***I | Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen) |
| ***II | Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen) |
| ***III | Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen) |

Teckenförklaring

*

Samrådsförfarande

***

Godkännandeförfarande

***I

Ordinarie lagstiftningsförfarande (första behandlingen)

***II

Ordinarie lagstiftningsförfarande (andra behandlingen)

***III

Ordinarie lagstiftningsförfarande (tredje behandlingen)

(Det angivna förfarandet baseras på den rättsliga grund som angetts i förslaget till akt.)

Parlamentets ändringsförslag:

Ny text markeras med
  fetkursiv stil
  . Textdelar som utgår markeras med symbolen ▌eller med genomstrykning. Textdelar som ersätts anges genom att ny text markeras med
  fetkursiv stil
  och text som utgår stryks eller markeras med genomstrykning.

fetkursiv stil

fetkursiv stil

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

24.11.2017

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2015–2016

Sammanträdet den 2 december 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 458, 8.12.2016
  .

ANTAGNA TEXTER

Sammanträdena den 14–17 december 2015

Protokollen för denna session har publicerats i

  EUT C 469, 15.12.2016
  .

Den text som antogs den 17 december 2015 om en undersökningskommitté beträffande utsläppsmätningar i bilindustrin har offentliggjorts i

  EUT L 10, 15.1.2016
  .

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

Onsdagen den 2 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/2 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/2

---

P8_TA(2015)0422

Europeiska ombudsmannens särskilda rapport om undersökningen på eget initiativ angående Frontex

Europaparlamentets resolution av den 2 december 2015 om Europeiska ombudsmannens särskilda rapport om undersökningen på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ angående Frontex (2014/2215(INI))

(2017/C 399/01)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens särskilda rapport av den 7 november 2013 om undersökningen på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ angående Frontex, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens särskilda rapport av den 7 november 2013 om undersökningen på eget initiativ OI/5/2012/BEH-MHZ angående Frontex,

| — | med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av artiklarna 67.1, 72, 228.1 (andra stycket) och 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 67.1, 72, 228.1 (andra stycket) och 263 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 41 (Rätt till god förvaltning) och 47 (Rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artiklarna 41 (Rätt till god förvaltning) och 47 (Rätt till ett effektivt rättsmedel och till en opartisk domstol),

| — | med beaktande av sitt beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning, särskilt artikel 3.7, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut 94/262/EKSG, EG, Euratom av den 9 mars 1994 om föreskrifter och allmänna villkor för ombudsmannens ämbetsutövning, särskilt artikel 3.7,

| — | med beaktande av resolution 1932 (2013) från Europarådets parlamentariska församling Frontex: human rights responsibilities, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 1932 (2013) från Europarådets parlamentariska församling Frontex: human rights responsibilities,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 av den 26 oktober 2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (Frontex-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1168/2011 av den 25 oktober 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1168/2011 av den 25 oktober 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser,

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet EU:s handlingsplan för återvändande (COM(2015)0453), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen till Europaparlamentet och rådet EU:s handlingsplan för återvändande (COM(2015)0453),

| — | med beaktande av Frontex uppförandekod för gemensamma återvändandeinsatser samordnade av Frontex (Frontex code of conduct for joint return operations coordinated by Frontex), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Frontex uppförandekod för gemensamma återvändandeinsatser samordnade av Frontex (Frontex code of conduct for joint return operations coordinated by Frontex),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15 oktober 2015, särskilt punkt 2 n, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15 oktober 2015, särskilt punkt 2 n,

| — | med beaktande av 1951 års FN-konvention angående flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonventionen) och 1967 års protokoll angående flyktingars rättsliga ställning (New York-protokollet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1951 års FN-konvention angående flyktingars rättsliga ställning (Genèvekonventionen) och 1967 års protokoll angående flyktingars rättsliga ställning (New York-protokollet),

| — | med beaktande av artikel 220.2 första meningen i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 220.2 första meningen i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar (A8-0343/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och utskottet för framställningar (A8-0343/2015), och av följande skäl:

| A. | Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1168/2011 av den 25 oktober 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad Frontex-förordningen) kräver att byrån garanterar full respekt för grundläggande rättigheter och flyktingars och asylsökandes rättigheter. |
| --- | --- |

A.

Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1168/2011 av den 25 oktober 2011 om ändring av rådets förordning (EG) nr 2007/2004 om inrättande av en europeisk byrå för förvaltningen av det operativa samarbetet vid Europeiska unionens medlemsstaters yttre gränser (nedan kallad Frontex-förordningen) kräver att byrån garanterar full respekt för grundläggande rättigheter och flyktingars och asylsökandes rättigheter.

| B. | Frontex måste på samma sätt som EU:s andra institutioner, organ och byråer i sin verksamhet handla i överensstämmelse med stadgan om de grundläggande rättigheterna, och denna skyldighet återspeglas i artikel 263 i EUF-fördraget, där följande fastställs: ”I de akter genom vilka unionens organ och byråer inrättas kan särskilda villkor och former föreskrivas för talan som väcks av fysiska eller juridiska personer mot akter som antas av dessa organ eller byråer och som ska ha rättsverkan i förhållande till dem.” |
| --- | --- |

B.

Frontex måste på samma sätt som EU:s andra institutioner, organ och byråer i sin verksamhet handla i överensstämmelse med stadgan om de grundläggande rättigheterna, och denna skyldighet återspeglas i artikel 263 i EUF-fördraget, där följande fastställs: ”I de akter genom vilka unionens organ och byråer inrättas kan särskilda villkor och former föreskrivas för talan som väcks av fysiska eller juridiska personer mot akter som antas av dessa organ eller byråer och som ska ha rättsverkan i förhållande till dem.”

| C. | Även i dag kan Frontex samordningsverksamhet i praktiken inte separeras från den medlemsstatsverksamhet som bedrivs under dess samordning, vilket innebär att Frontex (och därmed EU genom byrån) skulle kunna ha en direkt eller indirekt inverkan på enskildas rättigheter och åtminstone föranleda en aktivering av EU:s utomobligatoriska ansvar (se tribunalens dom i mål T-341/07, Sison III). Ett sådant ansvar kan inte undvikas bara på grund av administrativa överenskommelser med de medlemsstater som är involverade i en av Frontex samordnad insats om nämnda överenskommelser har en inverkan på grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

C.

Även i dag kan Frontex samordningsverksamhet i praktiken inte separeras från den medlemsstatsverksamhet som bedrivs under dess samordning, vilket innebär att Frontex (och därmed EU genom byrån) skulle kunna ha en direkt eller indirekt inverkan på enskildas rättigheter och åtminstone föranleda en aktivering av EU:s utomobligatoriska ansvar (se tribunalens dom i mål T-341/07, Sison III). Ett sådant ansvar kan inte undvikas bara på grund av administrativa överenskommelser med de medlemsstater som är involverade i en av Frontex samordnad insats om nämnda överenskommelser har en inverkan på grundläggande rättigheter.

| D. | Europeiska unionen ska ansluta sig Europarådets europeiska konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

D.

Europeiska unionen ska ansluta sig Europarådets europeiska konvention om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| E. | Artikel 26a i Frontex-förordningen föreskriver en strategi för grundläggande rättigheter och ålägger byrån att utarbeta, vidareutveckla och genomföra en sådan strategi, upprätta ett rådgivande forum och utse ett ombud för grundläggande fri- och rättigheter. |
| --- | --- |

E.

Artikel 26a i Frontex-förordningen föreskriver en strategi för grundläggande rättigheter och ålägger byrån att utarbeta, vidareutveckla och genomföra en sådan strategi, upprätta ett rådgivande forum och utse ett ombud för grundläggande fri- och rättigheter.

| F. | I artikel 5 a i uppförandekoden för alla personer som deltar i Frontex verksamhet (Code of Conduct for All Persons Participating in Frontex Activities) betonas det att personer som deltar i Frontex verksamhet bl.a. ska främja tillhandahållande av information om rättigheter och förfaranden till personer som söker internationellt skydd. |
| --- | --- |

F.

I artikel 5 a i uppförandekoden för alla personer som deltar i Frontex verksamhet (Code of Conduct for All Persons Participating in Frontex Activities) betonas det att personer som deltar i Frontex verksamhet bl.a. ska främja tillhandahållande av information om rättigheter och förfaranden till personer som söker internationellt skydd.

| G. | Artikel 9 i förordning (EG) nr 863/2007 föreskriver att medlemmar i enheterna som ansvarar för kontroller och övervakning vid de yttre gränserna ska följa gemenskapslagstiftningen och värdmedlemsstatens nationella lagstiftning. |
| --- | --- |

G.

Artikel 9 i förordning (EG) nr 863/2007 föreskriver att medlemmar i enheterna som ansvarar för kontroller och övervakning vid de yttre gränserna ska följa gemenskapslagstiftningen och värdmedlemsstatens nationella lagstiftning.

| H. | Europeiska ombudsmannen inledde 2012 en undersökning på eget initiativ om Frontex fullgörande av sina skyldigheter avseende grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

H.

Europeiska ombudsmannen inledde 2012 en undersökning på eget initiativ om Frontex fullgörande av sina skyldigheter avseende grundläggande rättigheter.

| I. | Europeiska ombudsmannens förslag till rekommendationer innehåller införande av en mekanism för enskilda klagomål. |
| --- | --- |

I.

Europeiska ombudsmannens förslag till rekommendationer innehåller införande av en mekanism för enskilda klagomål.

| J. | Europeiska ombudsmannen offentliggjorde dessutom en särskild rapport där det insisterades på införandet av en mekanism för enskilda klagomål. |
| --- | --- |

J.

Europeiska ombudsmannen offentliggjorde dessutom en särskild rapport där det insisterades på införandet av en mekanism för enskilda klagomål.

| K. | Enligt artikel 220.2 i parlamentets arbetsordning är Europeiska ombudsmannen skyldig att underrätta parlamentet om fel och försummelser som upptäckts, och det ansvariga utskottet kan utarbeta ett betänkande om dessa. |
| --- | --- |

K.

Enligt artikel 220.2 i parlamentets arbetsordning är Europeiska ombudsmannen skyldig att underrätta parlamentet om fel och försummelser som upptäckts, och det ansvariga utskottet kan utarbeta ett betänkande om dessa.

| L. | Frontex har till uppgift att säkerställa ett effektivt genomförande av de gemensamma bestämmelser för standarder och förfaranden som avser kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna när det gäller de grundläggande rättigheterna, genom närmare samordning av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna. Denna verksamhet får helt uppenbart konsekvenser för de mänskliga rättigheterna som inte hanterats på ett adekvat sätt av vare sig Frontex eller EU. |
| --- | --- |

L.

Frontex har till uppgift att säkerställa ett effektivt genomförande av de gemensamma bestämmelser för standarder och förfaranden som avser kontrollen och övervakningen av de yttre gränserna när det gäller de grundläggande rättigheterna, genom närmare samordning av det operativa samarbetet mellan medlemsstaterna. Denna verksamhet får helt uppenbart konsekvenser för de mänskliga rättigheterna som inte hanterats på ett adekvat sätt av vare sig Frontex eller EU.

| M. | Frontex samarbetar även operativt med länder utanför EU som en integrerad del av byråns uppdrag, på centrala områden som informationsutbyte, riskanalys, fortbildning, forskning och utveckling, gemensamma insatser (gemensamma återvändandeinsatser) och pilotprojekt. |
| --- | --- |

M.

Frontex samarbetar även operativt med länder utanför EU som en integrerad del av byråns uppdrag, på centrala områden som informationsutbyte, riskanalys, fortbildning, forskning och utveckling, gemensamma insatser (gemensamma återvändandeinsatser) och pilotprojekt.

| N. | Enligt artikel 14.1 i Frontex-förordningen ska byrån och medlemsstaterna iaktta normer och standarder som minst motsvarar dem som fastställs i unionslagstiftningen även när samarbetet med tredjeländer äger rum på dessa länders territorier. |
| --- | --- |

N.

Enligt artikel 14.1 i Frontex-förordningen ska byrån och medlemsstaterna iaktta normer och standarder som minst motsvarar dem som fastställs i unionslagstiftningen även när samarbetet med tredjeländer äger rum på dessa länders territorier.

| O. | Frontex operativa samarbete med partnerländernas behöriga myndigheter bedrivs inom ramen för samarbetsarrangemang som inte är rättsligt bindande och som inte omfattas av internationell rätt, och det praktiska genomförandet av dessa samarbetsarrangemang är inte att betrakta som att Frontex och EU därigenom fullgör internationella skyldigheter. Denna situation bidrar till ett oklart rättsläge och kan stå i strid med Frontex människorättsliga skyldigheter. |
| --- | --- |

O.

Frontex operativa samarbete med partnerländernas behöriga myndigheter bedrivs inom ramen för samarbetsarrangemang som inte är rättsligt bindande och som inte omfattas av internationell rätt, och det praktiska genomförandet av dessa samarbetsarrangemang är inte att betrakta som att Frontex och EU därigenom fullgör internationella skyldigheter. Denna situation bidrar till ett oklart rättsläge och kan stå i strid med Frontex människorättsliga skyldigheter.

| P. | Frontex och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar, men skilda ansvarsområden när det gäller de utsända tjänstemännens arbete under Frontex insatser och pilotprojekt. |
| --- | --- |

P.

Frontex och medlemsstaterna har ett gemensamt ansvar, men skilda ansvarsområden när det gäller de utsända tjänstemännens arbete under Frontex insatser och pilotprojekt.

| Q. | I ljuset av Frontex utvidgade behörighetsområde sedan dess inrättande bör byrån hållas ansvarig som främsta berörd part i gränsförvaltningsprocessen, även när det gäller påstådda kränkningar av de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

Q.

I ljuset av Frontex utvidgade behörighetsområde sedan dess inrättande bör byrån hållas ansvarig som främsta berörd part i gränsförvaltningsprocessen, även när det gäller påstådda kränkningar av de grundläggande rättigheterna.

| R. | De flesta som deltar i Frontex insatser är gästande tjänstemän som skickats ut av de medlemsstater som inte står värd för Frontex insatser, för att stödja insatsen. |
| --- | --- |

R.

De flesta som deltar i Frontex insatser är gästande tjänstemän som skickats ut av de medlemsstater som inte står värd för Frontex insatser, för att stödja insatsen.

| S. | Enligt artikel 2a i Frontex-förordningen ska uppförandekoden gälla för alla personer som deltar i byråns verksamhet. |
| --- | --- |

S.

Enligt artikel 2a i Frontex-förordningen ska uppförandekoden gälla för alla personer som deltar i byråns verksamhet.

| T. | Enligt artikel 10.3 i Frontex-förordningen får de gästande tjänstemän som deltar i Frontex uppdrag endast utföra uppgifter och utöva befogenheter enligt instruktioner från och, i allmänhet, i närvaro av gränsbevakningstjänstemän från värdmedlemsstaten. |
| --- | --- |

T.

Enligt artikel 10.3 i Frontex-förordningen får de gästande tjänstemän som deltar i Frontex uppdrag endast utföra uppgifter och utöva befogenheter enligt instruktioner från och, i allmänhet, i närvaro av gränsbevakningstjänstemän från värdmedlemsstaten.

| U. | Att använda olika uniformer tillsammans med Frontex emblem under Frontex insatser gör att det blir svårt för enskilda att förstå under vilken myndighet en tjänsteman lyder, och i slutändan, var ett klagomål ska lämnas in – till Frontex eller direkt till den berörda medlemsstaten. |
| --- | --- |

U.

Att använda olika uniformer tillsammans med Frontex emblem under Frontex insatser gör att det blir svårt för enskilda att förstå under vilken myndighet en tjänsteman lyder, och i slutändan, var ett klagomål ska lämnas in – till Frontex eller direkt till den berörda medlemsstaten.

| V. | Enligt artikel 3.1a i Frontex-förordningen har byrån inte verkställande befogenheter i medlemsstaterna och ingen rätt att införa sanktioner mot medlemsstater eller deras tjänstemän. |
| --- | --- |

V.

Enligt artikel 3.1a i Frontex-förordningen har byrån inte verkställande befogenheter i medlemsstaterna och ingen rätt att införa sanktioner mot medlemsstater eller deras tjänstemän.

| W. | Frontex operativa planer för gemensamma insatser är rättsligt bindande, och enligt artikel 3a.1 i Frontex-förordningen ska Frontex verkställande direktör och värdmedlemsstaten, i samråd med de medlemsstater som deltar, komma överens om dessa planer. |
| --- | --- |

W.

Frontex operativa planer för gemensamma insatser är rättsligt bindande, och enligt artikel 3a.1 i Frontex-förordningen ska Frontex verkställande direktör och värdmedlemsstaten, i samråd med de medlemsstater som deltar, komma överens om dessa planer.

| X. | Frontex har redan inrättat ett incidentrapporteringssystem som inbegriper Frontex operativa avdelning, Frontex rättsliga enhet och Frontex ombud för grundläggande fri- och rättigheter, varvid det slutliga beslutet fattas av Frontex verkställande direktör. Detta system gäller interna klagomål från Frontex personal och gästande tjänstemän, och är således inte avsett för direkta klagomål från enskilda som hävdar att deras grundläggande rättigheter har kränkts. |
| --- | --- |

X.

Frontex har redan inrättat ett incidentrapporteringssystem som inbegriper Frontex operativa avdelning, Frontex rättsliga enhet och Frontex ombud för grundläggande fri- och rättigheter, varvid det slutliga beslutet fattas av Frontex verkställande direktör. Detta system gäller interna klagomål från Frontex personal och gästande tjänstemän, och är således inte avsett för direkta klagomål från enskilda som hävdar att deras grundläggande rättigheter har kränkts.

| Y. | Det finns redan mekanismer för enskilda klagomål på europeisk nivå inom Europeiska investeringsbanken, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Europeiska ombudsmannanätverket. Det är värt att lägga märke till att Frontex är en operativ byrå som är av avvikande karaktär jämfört med ovannämnda organisationer. |
| --- | --- |

Y.

Det finns redan mekanismer för enskilda klagomål på europeisk nivå inom Europeiska investeringsbanken, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter och Europeiska ombudsmannanätverket. Det är värt att lägga märke till att Frontex är en operativ byrå som är av avvikande karaktär jämfört med ovannämnda organisationer.

| Z. | Kommissionen har åtagit sig att göra en översyn av Frontex inom en snar framtid. |
| --- | --- |

Z.

Kommissionen har åtagit sig att göra en översyn av Frontex inom en snar framtid.

Varför Frontex bör inrätta en mekanism för enskilda klagomål

| 1. | Europaparlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens särskilda rapport inom ramen för undersökningen på eget initiativ angående Frontex, och stöder Frontex ansträngningar att ta sig an 12 av ombudsmannens 13 rekommendationer. Parlamentet noterar Frontex pågående insatser för att stärka respekten för grundläggande rättigheter i form av, men inte begränsat till, inrättandet av ett incidentrapporteringssystem, utarbetandet av uppförandekoder och inrättandet av ett rådgivande forum för grundläggande rättigheter samt en enhet för grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar Europeiska ombudsmannens särskilda rapport inom ramen för undersökningen på eget initiativ angående Frontex, och stöder Frontex ansträngningar att ta sig an 12 av ombudsmannens 13 rekommendationer. Parlamentet noterar Frontex pågående insatser för att stärka respekten för grundläggande rättigheter i form av, men inte begränsat till, inrättandet av ett incidentrapporteringssystem, utarbetandet av uppförandekoder och inrättandet av ett rådgivande forum för grundläggande rättigheter samt en enhet för grundläggande rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet stöder rekommendationen från Europeiska ombudsmannen att Frontex bör hantera enskilda klagomål om kränkningar av grundläggande rättigheter i samband med sina insatser och bör ge tillräckligt administrativt stöd för detta ändamål. Frontex uppmanas att inrätta en ändamålsenlig mekanism för klagomål, även inom ramen för de avtal om samarbetsarrangemang som byrån ingått med tredjeländernas behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder rekommendationen från Europeiska ombudsmannen att Frontex bör hantera enskilda klagomål om kränkningar av grundläggande rättigheter i samband med sina insatser och bör ge tillräckligt administrativt stöd för detta ändamål. Frontex uppmanas att inrätta en ändamålsenlig mekanism för klagomål, även inom ramen för de avtal om samarbetsarrangemang som byrån ingått med tredjeländernas behöriga myndigheter.

| 3. | Europaparlamentet är mycket oroat över det rättsliga vakuum som råder med avseende på utstationering av tjänstemän från tredjeländer under gemensamma återvändandeinsatser, vilket framhålls i ombudsmannens rapport, samt den brist på ansvarsskyldighet som således skulle råda i händelse av människorättskränkningar som involverar tjänstemän från tredjeländer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är mycket oroat över det rättsliga vakuum som råder med avseende på utstationering av tjänstemän från tredjeländer under gemensamma återvändandeinsatser, vilket framhålls i ombudsmannens rapport, samt den brist på ansvarsskyldighet som således skulle råda i händelse av människorättskränkningar som involverar tjänstemän från tredjeländer.

| 4. | Europaparlamentet anser – med tanke på de ständigt ökande humanitära och rättsliga utmaningarna vid EU:s yttre gränser och Frontex utökade insatser – att det behövs en mekanism som kan behandla enskilda klagomål om påstådda kränkningar av de grundläggande rättigheterna som sker under byråns insatser eller i samband med samarbete med tredjeländer, så att Frontex blir en första instans för klagomål. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser – med tanke på de ständigt ökande humanitära och rättsliga utmaningarna vid EU:s yttre gränser och Frontex utökade insatser – att det behövs en mekanism som kan behandla enskilda klagomål om påstådda kränkningar av de grundläggande rättigheterna som sker under byråns insatser eller i samband med samarbete med tredjeländer, så att Frontex blir en första instans för klagomål.

| 5. | Europaparlamentet anser att inrättandet av en mekanism för enskilda klagomål skulle ge enskilda en möjlighet att utöva sin rätt till ett effektivt rättsmedel i fall där deras grundläggande rättigheter kränkts. En sådan mekanism för klagomål skulle öka transparensen och respekten för de grundläggande rättigheterna även inom ramen för Frontex samarbetsarrangemang, eftersom Frontex och EU:s institutioner skulle bli mer medvetna om eventuella kränkningar av de grundläggande rättigheterna som annars inte skulle upptäckas, rapporteras eller klaras upp. Parlamentet betonar att denna brist på transparens gäller i synnerhet Frontex samarbetsarrangemang, som inte kan bli föremål för parlamentets demokratiska kontroll eftersom det inte finns någon skyldighet att höra parlamentet innan nämnda samarbetsarrangemang fastställs och parlamentet inte ens informeras om hur de genomförs i praktiken. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att inrättandet av en mekanism för enskilda klagomål skulle ge enskilda en möjlighet att utöva sin rätt till ett effektivt rättsmedel i fall där deras grundläggande rättigheter kränkts. En sådan mekanism för klagomål skulle öka transparensen och respekten för de grundläggande rättigheterna även inom ramen för Frontex samarbetsarrangemang, eftersom Frontex och EU:s institutioner skulle bli mer medvetna om eventuella kränkningar av de grundläggande rättigheterna som annars inte skulle upptäckas, rapporteras eller klaras upp. Parlamentet betonar att denna brist på transparens gäller i synnerhet Frontex samarbetsarrangemang, som inte kan bli föremål för parlamentets demokratiska kontroll eftersom det inte finns någon skyldighet att höra parlamentet innan nämnda samarbetsarrangemang fastställs och parlamentet inte ens informeras om hur de genomförs i praktiken.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att det enligt Frontex-förordningen inte tycks finnas några rättsliga hinder för ett införande av en mekanism för enskilda klagomål och att en sådan mekanism till och med skulle omfattas av artikel 26a.3 i Frontex-förordningen, enligt vilken ombudet för grundläggande fri- och rättigheter ska bidra till mekanismen för övervakning av de grundläggande fri- och rättigheterna. En sådan mekanism skulle vara förenlig med unionsrätten och principen om god förvaltning, och den skulle underlätta ett effektivt genomförande av byråns strategi för grundläggande rättigheter. Parlamentet anser att Frontex förmåga att hantera eventuella kränkningar av grundläggande rättigheter bör stärkas i samband med att byråns roll utökas enligt EU-rätten, särskilt dess deltagande i de stödgrupper för migrationshantering som arbetar i krisområden samt dess operativa samarbete med partnerländernas behöriga myndigheter genom avtal om samarbetsarrangemang. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet konstaterar att det enligt Frontex-förordningen inte tycks finnas några rättsliga hinder för ett införande av en mekanism för enskilda klagomål och att en sådan mekanism till och med skulle omfattas av artikel 26a.3 i Frontex-förordningen, enligt vilken ombudet för grundläggande fri- och rättigheter ska bidra till mekanismen för övervakning av de grundläggande fri- och rättigheterna. En sådan mekanism skulle vara förenlig med unionsrätten och principen om god förvaltning, och den skulle underlätta ett effektivt genomförande av byråns strategi för grundläggande rättigheter. Parlamentet anser att Frontex förmåga att hantera eventuella kränkningar av grundläggande rättigheter bör stärkas i samband med att byråns roll utökas enligt EU-rätten, särskilt dess deltagande i de stödgrupper för migrationshantering som arbetar i krisområden samt dess operativa samarbete med partnerländernas behöriga myndigheter genom avtal om samarbetsarrangemang.

| 7. | Europaparlamentet anser att Frontex samordnande roll inte bör begränsa byråns ansvar enligt internationell rätt och EU-rätten, särskilt med avseende på att säkerställa att de grundläggande rättigheterna för migranter och asylsökande respekteras och skyddas. Parlamentet påminner om att unionens samtliga byråer och medlemsstaterna är bundna av bestämmelserna i stadgan om de grundläggande rättigheterna när de genomför EU-rätten. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att Frontex samordnande roll inte bör begränsa byråns ansvar enligt internationell rätt och EU-rätten, särskilt med avseende på att säkerställa att de grundläggande rättigheterna för migranter och asylsökande respekteras och skyddas. Parlamentet påminner om att unionens samtliga byråer och medlemsstaterna är bundna av bestämmelserna i stadgan om de grundläggande rättigheterna när de genomför EU-rätten.

Hur mekanismen för enskilda klagomål är uppbyggd

| 8. | Europaparlamentet anser att man har rätt att förvänta sig att de åtgärder som vidtas av dem som deltar i Frontex insatser kan hänföras till Frontex och mer allmänt till EU. Parlamentet betonar att de rättsliga förbindelser och det gemensamma ansvar – i skilda ansvarsområden – som Frontex och medlemsstaterna har, inte får undergräva garantin för de grundläggande rättigheterna och respekten för dessa rättigheter inom ramen för gemensamma insatser. Parlamentet påminner om att Frontex inte har någon rätt att införa sanktioner mot medlemsstater eller deras tjänstemän. Hänsyn bör därför tas till både Frontex befogenheter och medlemsstaternas befogenheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att man har rätt att förvänta sig att de åtgärder som vidtas av dem som deltar i Frontex insatser kan hänföras till Frontex och mer allmänt till EU. Parlamentet betonar att de rättsliga förbindelser och det gemensamma ansvar – i skilda ansvarsområden – som Frontex och medlemsstaterna har, inte får undergräva garantin för de grundläggande rättigheterna och respekten för dessa rättigheter inom ramen för gemensamma insatser. Parlamentet påminner om att Frontex inte har någon rätt att införa sanktioner mot medlemsstater eller deras tjänstemän. Hänsyn bör därför tas till både Frontex befogenheter och medlemsstaternas befogenheter.

| 9. | Europaparlamentet betonar behovet av en officiell central struktur inom Frontex för behandling av enskilda klagomål. Parlamentet rekommenderar att enheten för Frontex ombud för grundläggande fri- och rättigheter spelar en avgörande roll i behandlingen av klagomål. Parlamentet anser att enheten framför allt bör kontrollera klagomålens tillåtlighet objektivt, sortera dem och vidarebefordra dem till de behöriga myndigheterna samt göra en ingående uppföljning av dem. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betonar behovet av en officiell central struktur inom Frontex för behandling av enskilda klagomål. Parlamentet rekommenderar att enheten för Frontex ombud för grundläggande fri- och rättigheter spelar en avgörande roll i behandlingen av klagomål. Parlamentet anser att enheten framför allt bör kontrollera klagomålens tillåtlighet objektivt, sortera dem och vidarebefordra dem till de behöriga myndigheterna samt göra en ingående uppföljning av dem.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att Frontex redan har ett grundligt förfarande för behandling av interna rapporter från Frontex personal och gästande tjänstemän om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar att detta förfarande redan används för att behandla klagomål från tredje parter som inte är direkt delaktiga i en Frontex-insats, och rekommenderar att man bygger vidare på detta förfarande med målet att inrätta en fullständig och tillgänglig mekanism för enskilda klagomål. Parlamentet understryker att Frontex bör se till att mekanismen respekterar kriterierna för tillgänglighet, oberoende, ändamålsenlighet och transparens. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att Frontex redan har ett grundligt förfarande för behandling av interna rapporter från Frontex personal och gästande tjänstemän om allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter. Parlamentet påpekar att detta förfarande redan används för att behandla klagomål från tredje parter som inte är direkt delaktiga i en Frontex-insats, och rekommenderar att man bygger vidare på detta förfarande med målet att inrätta en fullständig och tillgänglig mekanism för enskilda klagomål. Parlamentet understryker att Frontex bör se till att mekanismen respekterar kriterierna för tillgänglighet, oberoende, ändamålsenlighet och transparens.

Inlämnande av och tillåtlighet för klagomål

| 11. | Europaparlamentet anser att personer som känner sig kränkta av gränsbevakningstjänstemän som bär Frontex emblem bör ha rätt att lämna in klagomål. Frontex uppmanas eftertryckligen att garantera full konfidentialitet och att inte avslöja den klagandes identitet för tredje parter utan hans eller hennes samtycke såvida detta inte är nödvändigt av rättsliga skäl, på grundval av ett rättsligt beslut. Parlamentet anser dessutom att Frontex bör se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att intressekonflikter ska kunna undvikas under behandlingen av klagomål. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet anser att personer som känner sig kränkta av gränsbevakningstjänstemän som bär Frontex emblem bör ha rätt att lämna in klagomål. Frontex uppmanas eftertryckligen att garantera full konfidentialitet och att inte avslöja den klagandes identitet för tredje parter utan hans eller hennes samtycke såvida detta inte är nödvändigt av rättsliga skäl, på grundval av ett rättsligt beslut. Parlamentet anser dessutom att Frontex bör se till att alla nödvändiga åtgärder vidtas för att intressekonflikter ska kunna undvikas under behandlingen av klagomål.

| 12. | Europaparlamentet erkänner att garantier behövs för att förhindra att mekanismen för klagomål missbrukas. Parlamentet rekommenderar därför att anonyma klagomål inte godtas. Det är emellertid viktigt att detta inte utesluter klagomål inlämnade av tredje parter som handlar i god tro för en klagande som kan vilja hålla sin identitet dold. Parlamentet menar dessutom att endast klagomål om kränkningar av sådana grundläggande rättigheter som skyddas av EU-rätten bör tillåtas. Parlamentet anser att detta inte bör hindra att Frontex beaktar andra källor för information om påstådda kränkningar av grundläggande rättigheter, däribland allmänna rapporter från icke-statliga organisationer, internationella organisationer och andra berörda parter utanför klagomålsförfarandet. Parlamentet betonar behovet av klara och tydliga kriterier för klagomålens tillåtlighet och rekommenderar att det införs ett standardiserat klagomålsformulär där detaljerade uppgifter måste anges, såsom datum och plats för incidenten, eftersom detta skulle underlätta beslut om tillåtlighet. Parlamentet rekommenderar att kriterierna och det standardiserade formuläret fastställs i samarbete med det rådgivande forumet. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet erkänner att garantier behövs för att förhindra att mekanismen för klagomål missbrukas. Parlamentet rekommenderar därför att anonyma klagomål inte godtas. Det är emellertid viktigt att detta inte utesluter klagomål inlämnade av tredje parter som handlar i god tro för en klagande som kan vilja hålla sin identitet dold. Parlamentet menar dessutom att endast klagomål om kränkningar av sådana grundläggande rättigheter som skyddas av EU-rätten bör tillåtas. Parlamentet anser att detta inte bör hindra att Frontex beaktar andra källor för information om påstådda kränkningar av grundläggande rättigheter, däribland allmänna rapporter från icke-statliga organisationer, internationella organisationer och andra berörda parter utanför klagomålsförfarandet. Parlamentet betonar behovet av klara och tydliga kriterier för klagomålens tillåtlighet och rekommenderar att det införs ett standardiserat klagomålsformulär där detaljerade uppgifter måste anges, såsom datum och plats för incidenten, eftersom detta skulle underlätta beslut om tillåtlighet. Parlamentet rekommenderar att kriterierna och det standardiserade formuläret fastställs i samarbete med det rådgivande forumet.

| 13. | Europaparlamentet betonar att ovannämnda formulär bör finnas tillgängligt på de språk som migranter och asylsökande förstår eller rimligen kan förutsättas förstå, och att det bör innehålla all nödvändig information om hur ett klagomål lämnas in, inklusive konkreta och lättbegripliga riktlinjer. Parlamentet påminner om att förordning (EU) nr 656/2014 redan föreskriver tillgång till landbaserade tolkar, rättsliga rådgivare och andra relevanta experter. Parlamentet anser att det bör finnas möjlighet att muntligen framföra klagomål till en person som bär Frontex emblem. Den berörda tjänstemannen bör i vederbörlig ordning registrera klagomålet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Frontex att göra klagomålsformuläret tillgängligt både i smarttelefonkompatibelt elektroniskt format på sin webbplats och i pappersformat på medlemsstaternas sorteringsinstanser, och se till att det även går att erhålla från Frontex personal och gästande tjänstemän som deltar i Frontex insatser. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att ovannämnda formulär bör finnas tillgängligt på de språk som migranter och asylsökande förstår eller rimligen kan förutsättas förstå, och att det bör innehålla all nödvändig information om hur ett klagomål lämnas in, inklusive konkreta och lättbegripliga riktlinjer. Parlamentet påminner om att förordning (EU) nr 656/2014 redan föreskriver tillgång till landbaserade tolkar, rättsliga rådgivare och andra relevanta experter. Parlamentet anser att det bör finnas möjlighet att muntligen framföra klagomål till en person som bär Frontex emblem. Den berörda tjänstemannen bör i vederbörlig ordning registrera klagomålet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Frontex att göra klagomålsformuläret tillgängligt både i smarttelefonkompatibelt elektroniskt format på sin webbplats och i pappersformat på medlemsstaternas sorteringsinstanser, och se till att det även går att erhålla från Frontex personal och gästande tjänstemän som deltar i Frontex insatser.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar Frontex att fastställa en rimlig tidsfrist för inlämnande av klagomål och se till att det är möjligt att lämna in klagomål efter det att en Frontex-insats har avslutats. Detta är särskilt relevant i samband med insatser för återsändande. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att handlägga klagomålen inom rimlig tid i överensstämmelse med nationella förfaranderegler. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet rekommenderar Frontex att fastställa en rimlig tidsfrist för inlämnande av klagomål och se till att det är möjligt att lämna in klagomål efter det att en Frontex-insats har avslutats. Detta är särskilt relevant i samband med insatser för återsändande. Parlamentet rekommenderar medlemsstaterna att handlägga klagomålen inom rimlig tid i överensstämmelse med nationella förfaranderegler.

Klagomål mot gästande tjänstemän

| 15. | Europaparlamentet är medvetet om att klagomål kan handla om beteendet hos gästande tjänstemän som lyder under en viss myndighet i en medlemsstat men bär Frontex emblem. Dessa tjänstemän bär, under det att de utför uppgifter, sin nationella uniform, som inte nödvändigtvis inbegriper synliga namn- eller id-nummeruppgifter. Även om gästande tjänstemän är skyldiga att ha med sig sin ackrediteringshandling skulle steget att begära identifikation kunna utgöra hinder för inlämnande av klagomål mot en tjänsteman. Parlamentet rekommenderar att alla personer som bär Frontex emblem under utförande av uppgifter även bär synliga namn- eller id-nummeruppgifter på sin uniform. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet är medvetet om att klagomål kan handla om beteendet hos gästande tjänstemän som lyder under en viss myndighet i en medlemsstat men bär Frontex emblem. Dessa tjänstemän bär, under det att de utför uppgifter, sin nationella uniform, som inte nödvändigtvis inbegriper synliga namn- eller id-nummeruppgifter. Även om gästande tjänstemän är skyldiga att ha med sig sin ackrediteringshandling skulle steget att begära identifikation kunna utgöra hinder för inlämnande av klagomål mot en tjänsteman. Parlamentet rekommenderar att alla personer som bär Frontex emblem under utförande av uppgifter även bär synliga namn- eller id-nummeruppgifter på sin uniform.

| 16. | Europaparlamentet påminner om att Frontex inte har befogenhet att vidta disciplinära åtgärder mot personer som inte är Frontex egen personal, och att disciplinära åtgärder, enligt artikel 3.1a i Frontex-förordningen, är ett område där hemmedlemsstaten har exklusiv behörighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet påminner om att Frontex inte har befogenhet att vidta disciplinära åtgärder mot personer som inte är Frontex egen personal, och att disciplinära åtgärder, enligt artikel 3.1a i Frontex-förordningen, är ett område där hemmedlemsstaten har exklusiv behörighet.

| 17. | Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna behandlar klagomål mot gästande tjänstemän på mycket olika sätt. Parlamentet är oroat över att vissa medlemsstater kanske inte följer upp påstådda kränkningar av grundläggande rättigheter på ett effektivt sätt. Frontex och medlemsstaterna uppmanas att samarbeta nära och utbyta bästa praxis för att se till att klagomål mot gästande tjänstemän följs upp ordentligt. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet noterar att medlemsstaterna behandlar klagomål mot gästande tjänstemän på mycket olika sätt. Parlamentet är oroat över att vissa medlemsstater kanske inte följer upp påstådda kränkningar av grundläggande rättigheter på ett effektivt sätt. Frontex och medlemsstaterna uppmanas att samarbeta nära och utbyta bästa praxis för att se till att klagomål mot gästande tjänstemän följs upp ordentligt.

| 18. | Europaparlamentet rekommenderar att enheten för ombudet för grundläggande fri- och rättigheter vidarebefordrar klagomål mot gästande tjänstemän via ett väldefinierat referenssystem till behörig nationell myndighet. Detta system bör inbegripa en överklagandemekanism för fall där klagomål förklarats otillåtliga eller avslagits. Det är mycket viktigt att involvera nationella ombudsmän eller andra relevanta organ med ansvar för grundläggande rättigheter som har till uppgift att granska nationella myndigheter och tjänstemän, eftersom ombudet för grundläggande fri- och rättigheter inte har rätt att göra det. Parlamentet betonar behovet av samarbete mellan Frontex och både nationella människorättsorgan och nationella gränsmyndigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet rekommenderar att enheten för ombudet för grundläggande fri- och rättigheter vidarebefordrar klagomål mot gästande tjänstemän via ett väldefinierat referenssystem till behörig nationell myndighet. Detta system bör inbegripa en överklagandemekanism för fall där klagomål förklarats otillåtliga eller avslagits. Det är mycket viktigt att involvera nationella ombudsmän eller andra relevanta organ med ansvar för grundläggande rättigheter som har till uppgift att granska nationella myndigheter och tjänstemän, eftersom ombudet för grundläggande fri- och rättigheter inte har rätt att göra det. Parlamentet betonar behovet av samarbete mellan Frontex och både nationella människorättsorgan och nationella gränsmyndigheter.

| 19. | Europaparlamentet anser att genusinriktad fortbildning bör vara obligatorisk för både Frontex personal och gästande tjänstemän innan dessa ansluter sig till en Frontex-insats, inte minst när det gäller att öka medvetenheten om könsrelaterat våld och sårbarheten hos migrerande kvinnor. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att genusinriktad fortbildning bör vara obligatorisk för både Frontex personal och gästande tjänstemän innan dessa ansluter sig till en Frontex-insats, inte minst när det gäller att öka medvetenheten om könsrelaterat våld och sårbarheten hos migrerande kvinnor.

| 20. | Europaparlamentet anser att ombudet för grundläggande fri- och rättigheter, i nära samarbete med Frontex relevanta operativa avdelningar, vid behov bör bidra till de nationella myndigheternas utredningar genom att tillhandahålla ytterligare information om incidenterna i fråga. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att ombudet för grundläggande fri- och rättigheter, i nära samarbete med Frontex relevanta operativa avdelningar, vid behov bör bidra till de nationella myndigheternas utredningar genom att tillhandahålla ytterligare information om incidenterna i fråga.

| 21. | Europaparlamentet betonar att Frontex bör följa upp klagomål på nära håll genom att formellt begära återkoppling från respektive medlemsstat, och genom att vid behov skicka en varningsskrivelse med en påminnelse om eventuella åtgärder som Frontex kan vidta om skrivelsen i fråga inte följs upp. Parlamentet påminner om att Frontex har rätt att ta emot uppgifter om gästande tjänstemäns kränkningar av grundläggande rättigheter på grundval av sin skyldighet att övervaka respekten för grundläggande rättigheter i all sin verksamhet. Frontex bör samarbeta nära inte bara med nationella gränsmyndigheter utan även med nationella människorättsorgan. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att Frontex bör följa upp klagomål på nära håll genom att formellt begära återkoppling från respektive medlemsstat, och genom att vid behov skicka en varningsskrivelse med en påminnelse om eventuella åtgärder som Frontex kan vidta om skrivelsen i fråga inte följs upp. Parlamentet påminner om att Frontex har rätt att ta emot uppgifter om gästande tjänstemäns kränkningar av grundläggande rättigheter på grundval av sin skyldighet att övervaka respekten för grundläggande rättigheter i all sin verksamhet. Frontex bör samarbeta nära inte bara med nationella gränsmyndigheter utan även med nationella människorättsorgan.

| 22. | Europaparlamentet anser att ombudet för grundläggande fri- och rättigheter bör ge den klagande en motivering, inklusive kontaktuppgifter till den ansvariga nationella myndigheten, i de fall Frontex inte inleder någon uppföljning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att ombudet för grundläggande fri- och rättigheter bör ge den klagande en motivering, inklusive kontaktuppgifter till den ansvariga nationella myndigheten, i de fall Frontex inte inleder någon uppföljning.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att Frontex disciplinära förfarande också får tillämpas på utstationerade gästande tjänstemän och utsända nationella experter om den berörda medlemsstaten samtycker till detta. Parlamentet påminner om att Frontex får begära att medlemsstaten omedelbart avlägsnar den gästande tjänstemannen eller den utsända nationella experten från Frontex verksamhet om medlemsstaten inte tillåter att det disciplinära förfarandet genomförs, och vid behov stryker personen från listan över gästande tjänstemän. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet påminner om att Frontex disciplinära förfarande också får tillämpas på utstationerade gästande tjänstemän och utsända nationella experter om den berörda medlemsstaten samtycker till detta. Parlamentet påminner om att Frontex får begära att medlemsstaten omedelbart avlägsnar den gästande tjänstemannen eller den utsända nationella experten från Frontex verksamhet om medlemsstaten inte tillåter att det disciplinära förfarandet genomförs, och vid behov stryker personen från listan över gästande tjänstemän.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar Frontex verkställande direktör att överväga att utesluta tjänstemän som har brutit mot de grundläggande rättigheterna från alla Frontex insatser och pilotprojekt. Detta bör även vara tillämpligt på nationella tjänstemän från partnerländer som deltar i Frontex insatser som en del av ett samarbetsarrangemang. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar Frontex verkställande direktör att överväga att utesluta tjänstemän som har brutit mot de grundläggande rättigheterna från alla Frontex insatser och pilotprojekt. Detta bör även vara tillämpligt på nationella tjänstemän från partnerländer som deltar i Frontex insatser som en del av ett samarbetsarrangemang.

| 25. | Europaparlamentet anser att man bör undersöka möjligheten att dra tillbaka ekonomiskt stöd från medlemsstaterna eller stänga av en medlemsstat från gemensamma insatser i händelse av allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter. Man bör även fatta beslut om tillfälligt avbrytande och, som sista åtgärd, avslutande av en insats i händelse av allvarliga och återkommande kränkningar av grundläggande rättigheter, utan att det påverkar möjligheterna att rädda liv. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att man bör undersöka möjligheten att dra tillbaka ekonomiskt stöd från medlemsstaterna eller stänga av en medlemsstat från gemensamma insatser i händelse av allvarliga kränkningar av grundläggande rättigheter. Man bör även fatta beslut om tillfälligt avbrytande och, som sista åtgärd, avslutande av en insats i händelse av allvarliga och återkommande kränkningar av grundläggande rättigheter, utan att det påverkar möjligheterna att rädda liv.

| 26. | Europaparlamentet anser att det – på grundval av rekommendationer från det rådgivande forumet, ombudet för grundläggande fri- och rättigheter och andra relevanta aktörer och icke-statliga organisationer, såsom Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, FN:s flyktingkommissariat eller Internationella organisationen för migration – bör fastställas klara och tydliga kriterier för när Frontex insatser bör avslutas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att det – på grundval av rekommendationer från det rådgivande forumet, ombudet för grundläggande fri- och rättigheter och andra relevanta aktörer och icke-statliga organisationer, såsom Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, FN:s flyktingkommissariat eller Internationella organisationen för migration – bör fastställas klara och tydliga kriterier för när Frontex insatser bör avslutas.

| 27. | Europaparlamentet betonar att en mekanism för enskilda klagomål inte bör anses medföra ytterligare rättigheter avseende tillgången till straffrättslig prövning för dem som lämnar in ett klagomål. Parlamentet påminner om att brottsutredningar måste ledas av den medlemsstat där insatserna äger rum. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar att en mekanism för enskilda klagomål inte bör anses medföra ytterligare rättigheter avseende tillgången till straffrättslig prövning för dem som lämnar in ett klagomål. Parlamentet påminner om att brottsutredningar måste ledas av den medlemsstat där insatserna äger rum.

Allmänna överväganden

| 28. | Europaparlamentet anser att en mekanism för enskilda klagomål kan bli effektiv endast om potentiella klagande liksom de tjänstemän som deltar i Frontex insatser görs medvetna om de enskildas rättigheter att lämna in klagomål genom en effektiv informationskampanj som inbegriper medvetenhet om genusperspektivet, på de officiella EU-språken och på språk som de asylsökande och migranterna förstår eller rimligen kan förutsättas förstå. Parlamentet anser att det borde gå att avsevärt minska antalet otillåtliga klagomål genom en sådan informationskampanj samt en välstrukturerad tillåtlighetsprövning av klagomålen. Återvändande personer bör innan återsändandeinsatserna inleds informeras om sina rättigheter, inklusive rätten att lämna in klagomål. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att en mekanism för enskilda klagomål kan bli effektiv endast om potentiella klagande liksom de tjänstemän som deltar i Frontex insatser görs medvetna om de enskildas rättigheter att lämna in klagomål genom en effektiv informationskampanj som inbegriper medvetenhet om genusperspektivet, på de officiella EU-språken och på språk som de asylsökande och migranterna förstår eller rimligen kan förutsättas förstå. Parlamentet anser att det borde gå att avsevärt minska antalet otillåtliga klagomål genom en sådan informationskampanj samt en välstrukturerad tillåtlighetsprövning av klagomålen. Återvändande personer bör innan återsändandeinsatserna inleds informeras om sina rättigheter, inklusive rätten att lämna in klagomål.

| 29. | Europaparlamentet anser att mekanismen för enskilda klagomål bör vara både effektiv och insynsvänlig. Ombudet för grundläggande fri- och rättigheter måste ha både den utrustning och den personal som krävs för att kunna behandla de klagomål som mottas. Parlamentet efterlyser därför de nödvändiga ytterligare resurserna för detta ändamål. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att mekanismen för enskilda klagomål bör vara både effektiv och insynsvänlig. Ombudet för grundläggande fri- och rättigheter måste ha både den utrustning och den personal som krävs för att kunna behandla de klagomål som mottas. Parlamentet efterlyser därför de nödvändiga ytterligare resurserna för detta ändamål.

| 30. | Europaparlamentet anser att uppgiftsbeskrivningen för ombudet för grundläggande fri- och rättigheter i sin nuvarande lydelse är för begränsad och oprecis. Ombudets uppgifter beskrivs i nuläget enbart i tjänsteutlysningen. Parlamentet rekommenderar att bestämmelser om uppgifterna för ombudet för grundläggande fri- och rättigheter inkluderas i den kommande översynen av Frontex-förordningen. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att uppgiftsbeskrivningen för ombudet för grundläggande fri- och rättigheter i sin nuvarande lydelse är för begränsad och oprecis. Ombudets uppgifter beskrivs i nuläget enbart i tjänsteutlysningen. Parlamentet rekommenderar att bestämmelser om uppgifterna för ombudet för grundläggande fri- och rättigheter inkluderas i den kommande översynen av Frontex-förordningen.

| 31. | För att förbättra Frontex transparens, ansvarsskyldighet och effektivitet och för att möjliggöra noggranna utredningar av enskilda klagomål anser Europaparlamentet att Frontex användning av ekonomiska medel regelbundet bör rapporteras till parlamentet samt offentliggöras på Frontex webbplats. |
| --- | --- |

31.

För att förbättra Frontex transparens, ansvarsskyldighet och effektivitet och för att möjliggöra noggranna utredningar av enskilda klagomål anser Europaparlamentet att Frontex användning av ekonomiska medel regelbundet bör rapporteras till parlamentet samt offentliggöras på Frontex webbplats.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att Europeiska ombudsmannen, medlemmarna i Europeiska ombudsmannanätverket med behörighet på området grundläggande rättigheter samt Frontex rådgivande forum förklarat sig villiga att stödja Frontex inrättande och genomförande av en mekanism för enskilda klagomål. Parlamentet uppmanar Frontex att i nära samarbete med Europeiska ombudsmannen följa den goda praxis som finns vid andra europeiska organ, t.ex. Europeiska investeringsbanken. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att Europeiska ombudsmannen, medlemmarna i Europeiska ombudsmannanätverket med behörighet på området grundläggande rättigheter samt Frontex rådgivande forum förklarat sig villiga att stödja Frontex inrättande och genomförande av en mekanism för enskilda klagomål. Parlamentet uppmanar Frontex att i nära samarbete med Europeiska ombudsmannen följa den goda praxis som finns vid andra europeiska organ, t.ex. Europeiska investeringsbanken.

| 33. | Europaparlamentet rekommenderar att Frontex och Europeiska ombudsmannen etablerar ett nära samarbete för att bättre skydda enskilda mot eventuella administrativa missförhållanden i Frontex verksamhet. Detta gäller även fall där byrån bedriver verksamhet utanför EU:s yttre gränser genom samarbetsarrangemang. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet rekommenderar att Frontex och Europeiska ombudsmannen etablerar ett nära samarbete för att bättre skydda enskilda mot eventuella administrativa missförhållanden i Frontex verksamhet. Detta gäller även fall där byrån bedriver verksamhet utanför EU:s yttre gränser genom samarbetsarrangemang.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de partnerländer som ingått avtal om samarbetsarrangemang med Frontex att samarbeta med Frontex på ett effektivt sätt för att mekanismen för klagomål ska fungera smidigt. Parlamentet uppmuntrar Frontex att ge tekniskt stöd till medlemsstaterna och relevanta tredjeländer för att mekanismen ska fungera effektivt. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och de partnerländer som ingått avtal om samarbetsarrangemang med Frontex att samarbeta med Frontex på ett effektivt sätt för att mekanismen för klagomål ska fungera smidigt. Parlamentet uppmuntrar Frontex att ge tekniskt stöd till medlemsstaterna och relevanta tredjeländer för att mekanismen ska fungera effektivt.

| 35. | Europaparlamentet understryker behovet av särskilt skydd för ensamkommande minderåriga, kvinnor som fallit offer för könsrelaterad förföljelse, hbti-personer och andra sårbara grupper. Frontex bör vid behov samråda med de relevanta EU-byråerna i detta avseende. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker behovet av särskilt skydd för ensamkommande minderåriga, kvinnor som fallit offer för könsrelaterad förföljelse, hbti-personer och andra sårbara grupper. Frontex bör vid behov samråda med de relevanta EU-byråerna i detta avseende.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar Frontex att tillhandahålla allmänt tillgänglig information om mekanismen för klagomål inom ramen för sin allmänna årsrapport. I detta sammanhang bör byrån ange antalet mottagna klagomål, typerna av kränkningar av grundläggande rättigheter, de berörda Frontex-insatserna och de uppföljande åtgärder som vidtagits av Frontex. Denna information skulle hjälpa Frontex att identifiera eventuella brister och förbättra sina arbetsmetoder. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar Frontex att tillhandahålla allmänt tillgänglig information om mekanismen för klagomål inom ramen för sin allmänna årsrapport. I detta sammanhang bör byrån ange antalet mottagna klagomål, typerna av kränkningar av grundläggande rättigheter, de berörda Frontex-insatserna och de uppföljande åtgärder som vidtagits av Frontex. Denna information skulle hjälpa Frontex att identifiera eventuella brister och förbättra sina arbetsmetoder.

| 37. | Europaparlamentet rekommenderar att bestämmelser om mekanismen för enskilda klagomål inkluderas i den kommande översynen av Frontex-förordningen. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet rekommenderar att bestämmelser om mekanismen för enskilda klagomål inkluderas i den kommande översynen av Frontex-förordningen.

o

o o

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Europeiska ombudsmannen, de nationella parlamenten och Frontex. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till Europeiska ombudsmannen, de nationella parlamenten och Frontex.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/10 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/10

---

P8_TA(2015)0423

Hållbar rörlighet i städer

Europaparlamentets resolution av den 2 december 2015 om hållbar rörlighet i städer (2014/2242(INI))

(2017/C 399/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2013Tillsammans för en konkurrenskraftig och resurseffektiv rörlighet i städer (COM(2013)0913), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 december 2013Tillsammans för en konkurrenskraftig och resurseffektiv rörlighet i städer (COM(2013)0913),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om färdplanen för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2011 om färdplanen för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 juni 2011 om programmet för städer i Europa och dess framtid i sammanhållningspolitiken (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2009Handlingsplan för rörlighet i städer (COM(2009)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 september 2009Handlingsplan för rörlighet i städer (COM(2009)0490),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2014De urbana aspekterna i EU:s politik – Huvudpunkterna i en EU-agenda för städer (COM(2014)0490), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 juli 2014De urbana aspekterna i EU:s politik – Huvudpunkterna i en EU-agenda för städer (COM(2014)0490),

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 25 september 2007Mot en ny kultur för rörlighet i städer (COM(2007)0551), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 25 september 2007Mot en ny kultur för rörlighet i städer (COM(2007)0551),

| — | med beaktande av kommissionens särskilda Eurobarometer nr 406 från december 2013 om européernas inställning till rörlighet i städer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens särskilda Eurobarometer nr 406 från december 2013 om européernas inställning till rörlighet i städer,

| — | med beaktande av kommissionens lansering av den europeiska plattformen för planering av hållbar rörlighet i städerna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens lansering av den europeiska plattformen för planering av hållbar rörlighet i städerna,

| — | med beaktande av kommissionens grönbok av den 29 november 1995Ett trafiknät för alla – att förverkliga kollektivtrafikens möjligheter i Europa (COM(1995)0601), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens grönbok av den 29 november 1995Ett trafiknät för alla – att förverkliga kollektivtrafikens möjligheter i Europa (COM(1995)0601),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 1998 om koldioxidutsläpp inom transportsektorn – utveckling av en gemenskapsstrategi (COM(1998)0204), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 31 mars 1998 om koldioxidutsläpp inom transportsektorn – utveckling av en gemenskapsstrategi (COM(1998)0204),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015 med titeln ”Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020” (COM(2015)0081), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015 med titeln ”Parisprotokollet – en plan för att möta de globala klimatförändringarna efter 2020” (COM(2015)0081),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/50/EG av den 21 maj 2008 om luftkvalitet och renare luft i Europa (3),

| — | med beaktande av förordningarna (EG) nr 715/2007 (4) och (EG) nr 595/2009 (5) vad gäller minskning av förorenande utsläpp från vägfordon |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordningarna (EG) nr 715/2007 (4) och (EG) nr 595/2009 (5) vad gäller minskning av förorenande utsläpp från vägfordon

| — | med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2015 om utsläppsmätningar i bilindustrin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 27 oktober 2015 om utsläppsmätningar i bilindustrin (6),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 december 2013Ett program för ren luft i Europa (COM(2013)0918), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 december 2013Ett program för ren luft i Europa (COM(2013)0918),

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) riktlinjer för luftkvalitet och verktyget för bedömning av de ekonomiska effekterna av hälsoåtgärder (Health Economic Assessment Tool), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) riktlinjer för luftkvalitet och verktyget för bedömning av de ekonomiska effekterna av hälsoåtgärder (Health Economic Assessment Tool),

| — | med beaktande av WHO:s rapport Burden of disease from environmental noise – Quantification of healthy life years lost in Europe, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s rapport Burden of disease from environmental noise – Quantification of healthy life years lost in Europe,

| — | med beaktande av Europeiska miljöbyråns TERM-rapport från december 2013 A closer look at urban transport, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska miljöbyråns TERM-rapport från december 2013 A closer look at urban transport,

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om trafiksäkerhet 2011–2020 – de första milstolparna i arbetet för en skadestrategi (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om trafiksäkerhet 2011–2020 – de första milstolparna i arbetet för en skadestrategi (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 oktober 1988 om skydd av fotgängare och den europeiska stadgan för fotgängares rättigheter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 oktober 1988 om skydd av fotgängare och den europeiska stadgan för fotgängares rättigheter (8),

| — | med beaktande av Wienkonventionen om vägtrafik, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wienkonventionen om vägtrafik,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Cars 2020: Åtgärdsplan för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i Europa (COM(2012)0636), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Cars 2020: Åtgärdsplan för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i Europa (COM(2012)0636),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013 om Cars 2020: för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i Europa (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013 om Cars 2020: för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i Europa (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2014Mot ett kretsloppssamhälle: Program för ett avfallsfritt Europa (COM(2014)0398),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/17/EG av den 31 mars 2004 om samordning av förfarandena vid upphandling på områdena vatten, energi, transporter och posttjänster (10),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/94/EU av den 22 oktober 2014 om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen (11),

| — | med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2014 om ändamålsenligheten i kollektivtrafikprojekt i städer som får EU-stöd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska revisionsrättens särskilda rapport nr 1/2014 om ändamålsenligheten i kollektivtrafikprojekt i städer som får EU-stöd,

| — | med beaktande av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Leipzigstadgan om hållbara städer i Europa,

| — | med beaktande av borgmästaravtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av borgmästaravtalet,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A8-0319/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism samt yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för regional utveckling (A8-0319/2015), och av följande skäl:

| A. | År 2050 uppskattar man att upp till 82 procent av EU:s invånare kommer att bo i stadsområden. |
| --- | --- |

A.

År 2050 uppskattar man att upp till 82 procent av EU:s invånare kommer att bo i stadsområden.

| B. | Det faktum att befolkningen i städer förväntas öka kraftigt innebär att innerstäderna kommer att ställas inför samhällsutmaningar och utmaningar i fråga om livskvalitet och hållbar utveckling som kommer att kräva övergripande planeringsåtgärder. |
| --- | --- |

B.

Det faktum att befolkningen i städer förväntas öka kraftigt innebär att innerstäderna kommer att ställas inför samhällsutmaningar och utmaningar i fråga om livskvalitet och hållbar utveckling som kommer att kräva övergripande planeringsåtgärder.

| C. | Rörligheten i städer bygger fortfarande till största delen på användningen av personbilar som drivs med konventionella drivmedel, och transporterna i EU är följaktligen till 96 procent beroende av olja eller oljeprodukter för sina energibehov, motsvarande cirka en tredjedel av den totala energiförbrukningen. |
| --- | --- |

C.

Rörligheten i städer bygger fortfarande till största delen på användningen av personbilar som drivs med konventionella drivmedel, och transporterna i EU är följaktligen till 96 procent beroende av olja eller oljeprodukter för sina energibehov, motsvarande cirka en tredjedel av den totala energiförbrukningen.

| D. | Transporter i städer står för upp till 25 procent av alla koldioxidutsläpp och cirka 70 procent av alla utsläpp i stadsområden som orsakar klimatförändringar, och i EU är transportsektorn den enda sektorn där växthusgasutsläppen fortsätter att öka. |
| --- | --- |

D.

Transporter i städer står för upp till 25 procent av alla koldioxidutsläpp och cirka 70 procent av alla utsläpp i stadsområden som orsakar klimatförändringar, och i EU är transportsektorn den enda sektorn där växthusgasutsläppen fortsätter att öka.

| E. | Enligt undersökningen Särskild Eurobarometer 406 från 2013 använder ca 50 procent av EU:s invånare den egna bilen dagligen, medan endast 16 procent åker med kollektivtrafik och endast 12 procent cyklar. |
| --- | --- |

E.

Enligt undersökningen Särskild Eurobarometer 406 från 2013 använder ca 50 procent av EU:s invånare den egna bilen dagligen, medan endast 16 procent åker med kollektivtrafik och endast 12 procent cyklar.

| F. | Enligt samma rapport anser EU:s invånare att en sänkning av biljettpriserna i kollektivtrafiken (59 procent), en förbättring av kollektivtrafiken (56 procent) och en förbättring av infrastrukturen för cykeltrafik (33 procent) är effektiva åtgärder för att förbättra rörligheten i städerna. |
| --- | --- |

F.

Enligt samma rapport anser EU:s invånare att en sänkning av biljettpriserna i kollektivtrafiken (59 procent), en förbättring av kollektivtrafiken (56 procent) och en förbättring av infrastrukturen för cykeltrafik (33 procent) är effektiva åtgärder för att förbättra rörligheten i städerna.

| G. | Omkring hälften av alla resor i stadsområden är kortare än 5 km och skulle därför i många städer kunna företas till fots eller med cykel, kollektivtrafik eller annat tillgängligt transportslag, som till exempel samåkning. |
| --- | --- |

G.

Omkring hälften av alla resor i stadsområden är kortare än 5 km och skulle därför i många städer kunna företas till fots eller med cykel, kollektivtrafik eller annat tillgängligt transportslag, som till exempel samåkning.

| H. | Den utbredda användningen av diesel vid transporter, särskilt i äldre fordon och fordon utan partikelfilter, är en av huvudorsakerna bakom de höga partikelkoncentrationerna i EU:s städer, och därför bör användningen av alternativa drivmedel för transportmedel i städerna och ett ändrat beteende när det gäller användningen av dessa transportmedel främjas utan att detta äventyrar rörligheten i städerna. |
| --- | --- |

H.

Den utbredda användningen av diesel vid transporter, särskilt i äldre fordon och fordon utan partikelfilter, är en av huvudorsakerna bakom de höga partikelkoncentrationerna i EU:s städer, och därför bör användningen av alternativa drivmedel för transportmedel i städerna och ett ändrat beteende när det gäller användningen av dessa transportmedel främjas utan att detta äventyrar rörligheten i städerna.

| I. | Enligt Europeiska miljöbyrån utsattes fler än 125 miljoner människor i Europa 2011 för bullernivåer över gränsvärdet på 55 dB, och vägtrafik var den främsta orsaken. |
| --- | --- |

I.

Enligt Europeiska miljöbyrån utsattes fler än 125 miljoner människor i Europa 2011 för bullernivåer över gränsvärdet på 55 dB, och vägtrafik var den främsta orsaken.

| J. | Transporttjänster av hög kvalitet är av grundläggande betydelse för människor som lever i städer, för att tillgodose de rörlighetsbehov som är förknippade med arbetsliv, utbildning, turism och fritidsaktiviteter. Hållbara transporter i städerna kan bidra till att minska energiförbrukningen, luftföroreningarna och bullret, antalet olyckor, trafikstockningarna, markanvändningen och hårdgörningen av marken. |
| --- | --- |

J.

Transporttjänster av hög kvalitet är av grundläggande betydelse för människor som lever i städer, för att tillgodose de rörlighetsbehov som är förknippade med arbetsliv, utbildning, turism och fritidsaktiviteter. Hållbara transporter i städerna kan bidra till att minska energiförbrukningen, luftföroreningarna och bullret, antalet olyckor, trafikstockningarna, markanvändningen och hårdgörningen av marken.

| K. | Det är möjligt och nödvändigt att vidta riktade åtgärder för en hållbar rörlighet i städer för att uppnå EU:s mål och genomdriva lagstiftning om transport och miljö. |
| --- | --- |

K.

Det är möjligt och nödvändigt att vidta riktade åtgärder för en hållbar rörlighet i städer för att uppnå EU:s mål och genomdriva lagstiftning om transport och miljö.

| L. | EU bör, med vederbörligt beaktande av subsidiaritetsprincipen, stödja lokala insatser för att utveckla en integrerad och långsiktig metod för rörlighet i städerna som ska minska luftföroreningar, trafikstockningar, buller och vägolyckor, ge städerna erforderligt stöd och garantera bättre information, samordning och samarbete mellan EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

L.

EU bör, med vederbörligt beaktande av subsidiaritetsprincipen, stödja lokala insatser för att utveckla en integrerad och långsiktig metod för rörlighet i städerna som ska minska luftföroreningar, trafikstockningar, buller och vägolyckor, ge städerna erforderligt stöd och garantera bättre information, samordning och samarbete mellan EU:s medlemsstater.

| M. | Det är viktigt att understryka att kollektivtrafiken har stor betydelse för ekonomin i städerna, inklusive i eftersatta områden, och stora sociala fördelar, genom att den till exempel bidrar till kampen mot fattigdom och social utestängning, och garanterar att alla kan ta sig till ett arbete. |
| --- | --- |

M.

Det är viktigt att understryka att kollektivtrafiken har stor betydelse för ekonomin i städerna, inklusive i eftersatta områden, och stora sociala fördelar, genom att den till exempel bidrar till kampen mot fattigdom och social utestängning, och garanterar att alla kan ta sig till ett arbete.

| N. | Det bästa sättet att förhindra privata transporter och ett av de bästa motmedlen mot trafikstockningar är en lättillgänglig kollektivtrafik av god kvalitet. |
| --- | --- |

N.

Det bästa sättet att förhindra privata transporter och ett av de bästa motmedlen mot trafikstockningar är en lättillgänglig kollektivtrafik av god kvalitet.

| O. | 73 procent av invånarna i Europa anser att trafiksäkerheten är ett allvarligt problem i städerna, och över 30 procent av alla dödsolyckor och allvarliga olyckor i trafiken sker i stadsområden och drabbar ofta oskyddade trafikanter och fotgängare. |
| --- | --- |

O.

73 procent av invånarna i Europa anser att trafiksäkerheten är ett allvarligt problem i städerna, och över 30 procent av alla dödsolyckor och allvarliga olyckor i trafiken sker i stadsområden och drabbar ofta oskyddade trafikanter och fotgängare.

| P. | 38 procent av alla dödsfall inträffar i stadsområden och 55 procent på vägar mellan städer, offren är oftast cyklister och andra oskyddade trafikanter, och olyckorna är kopplade till höga fordonskoncentrationer och höga hastigheter. |
| --- | --- |

P.

38 procent av alla dödsfall inträffar i stadsområden och 55 procent på vägar mellan städer, offren är oftast cyklister och andra oskyddade trafikanter, och olyckorna är kopplade till höga fordonskoncentrationer och höga hastigheter.

| Q. | Hållbara transporter i städer är en aspekt av mer övergripande strategier för territoriell planering, och grönområden i städerna kan delvis mildra effekterna av de föroreningar som vägtrafiken ger upphov till. |
| --- | --- |

Q.

Hållbara transporter i städer är en aspekt av mer övergripande strategier för territoriell planering, och grönområden i städerna kan delvis mildra effekterna av de föroreningar som vägtrafiken ger upphov till.

| R. | Användningen av alternativa drivmedel och transportmedel kräver att nödvändig infrastruktur utvecklas och att man satsar på att förändra människors beteende i fråga om rörlighet. |
| --- | --- |

R.

Användningen av alternativa drivmedel och transportmedel kräver att nödvändig infrastruktur utvecklas och att man satsar på att förändra människors beteende i fråga om rörlighet.

| S. | Städer och andra större stadsområden betraktas, i egenskap av viktiga centrum för ekonomisk verksamhet och innovation, med rätta som grundläggande nav i den nya strategin för de transeuropeiska transportnäten och utgör den viktigaste länken i transportkedjan för passagerare och varor. |
| --- | --- |

S.

Städer och andra större stadsområden betraktas, i egenskap av viktiga centrum för ekonomisk verksamhet och innovation, med rätta som grundläggande nav i den nya strategin för de transeuropeiska transportnäten och utgör den viktigaste länken i transportkedjan för passagerare och varor.

| T. | Multimodala nät och integrering av olika transportmedel och tjänster i och runt stadsområden kan potentiellt bidra till att göra person- och godstransporter mer effektiva och på så vis bidra till att minska utsläppen av koldioxid och andra skadliga ämnen. |
| --- | --- |

T.

Multimodala nät och integrering av olika transportmedel och tjänster i och runt stadsområden kan potentiellt bidra till att göra person- och godstransporter mer effektiva och på så vis bidra till att minska utsläppen av koldioxid och andra skadliga ämnen.

| U. | Vid FN:s konferens om hållbar utveckling (Rio+20) åtog sig stats- och regeringscheferna att stödja utvecklingen av hållbara transportnät (12). |
| --- | --- |

U.

Vid FN:s konferens om hållbar utveckling (Rio+20) åtog sig stats- och regeringscheferna att stödja utvecklingen av hållbara transportnät (12).

| V. | Det finns ingen lösning som passar alla städer, och städerna i EU har specifika förhållanden och behov, i synnerhet på grund av geografiska och klimatmässiga förhållanden, demografisk struktur, kulturella traditioner och andra faktorer. |
| --- | --- |

V.

Det finns ingen lösning som passar alla städer, och städerna i EU har specifika förhållanden och behov, i synnerhet på grund av geografiska och klimatmässiga förhållanden, demografisk struktur, kulturella traditioner och andra faktorer.

| W. | Rörligheten i städerna och förvaltningen av stadstransporter är de lokala och regionala myndigheternas ansvar, och de utarbetar och genomför dessa offentliga strategier på sina territorier, med iakttagande av den gällande nationella ramen och EU:s agenda för städerna. |
| --- | --- |

W.

Rörligheten i städerna och förvaltningen av stadstransporter är de lokala och regionala myndigheternas ansvar, och de utarbetar och genomför dessa offentliga strategier på sina territorier, med iakttagande av den gällande nationella ramen och EU:s agenda för städerna.

| X. | Det är oroväckande att kommissionen talar om att utveckla transportkoncept på europeisk nivå, som sedan ska anpassas till förhållandena i medlemsstaterna. Snarare än att inta ett uppifrån-och-ned-synsätt på detta sätt och utan att bortse från behovet av gemensamma regler och standarder borde man följa ett nedifrån-och-upp-synsätt där ett parallellt experimenterande på plats gynnas, vilket uppmuntrar till innovation. Parlamentet understöder därför uttryckligen inrättandet av plattformar för utbyte av erfarenheter mellan lokala aktörer, så att framgångsmodeller kan spridas. |
| --- | --- |

X.

Det är oroväckande att kommissionen talar om att utveckla transportkoncept på europeisk nivå, som sedan ska anpassas till förhållandena i medlemsstaterna. Snarare än att inta ett uppifrån-och-ned-synsätt på detta sätt och utan att bortse från behovet av gemensamma regler och standarder borde man följa ett nedifrån-och-upp-synsätt där ett parallellt experimenterande på plats gynnas, vilket uppmuntrar till innovation. Parlamentet understöder därför uttryckligen inrättandet av plattformar för utbyte av erfarenheter mellan lokala aktörer, så att framgångsmodeller kan spridas.

| 1. | Europaparlamentet understryker att det arbete som hittills har gjorts på europeisk nivå i många städer har varit positivt och bör fortsätta, och välkomnar därför kommissionens meddelande om rörlighet i städer. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet understryker att det arbete som hittills har gjorts på europeisk nivå i många städer har varit positivt och bör fortsätta, och välkomnar därför kommissionens meddelande om rörlighet i städer.

Att ge tillbaka utrymme och infrastruktur till allmänheten och förbättra tillgängligheten

| 2. | Europaparlamentet påpekar att planeringen av markanvändning är det viktigaste ledet i arbetet med att skapa smidiga och säkra varaktiga transportnät som verkligen påverkar trafikvolymerna och trafikfördelningen. Parlamentet betonar att säkerhet alltid måste ses som en huvudfaktor i all hållbar stadsplanering. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet påpekar att planeringen av markanvändning är det viktigaste ledet i arbetet med att skapa smidiga och säkra varaktiga transportnät som verkligen påverkar trafikvolymerna och trafikfördelningen. Parlamentet betonar att säkerhet alltid måste ses som en huvudfaktor i all hållbar stadsplanering.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att allmänheten, återförsäljare, godstransportföretag och andra intressenter på området för rörlighet i städer måste informeras och rådfrågas för att planeringen och utformningen av och beslutsfattandet för projekt för rörlighet i städer ska kunna ske på ett mer öppet och insynsvänligt sätt. Parlamentet betonar att denna information bör vara offentlig och lättillgänglig, och påpekar att det är önskvärt att främja ett samarbete mellan relevanta aktörer och mellan städer på EU-nivå i syfte att utbyta lösningar för en hållbar rörlighet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är övertygat om att allmänheten, återförsäljare, godstransportföretag och andra intressenter på området för rörlighet i städer måste informeras och rådfrågas för att planeringen och utformningen av och beslutsfattandet för projekt för rörlighet i städer ska kunna ske på ett mer öppet och insynsvänligt sätt. Parlamentet betonar att denna information bör vara offentlig och lättillgänglig, och påpekar att det är önskvärt att främja ett samarbete mellan relevanta aktörer och mellan städer på EU-nivå i syfte att utbyta lösningar för en hållbar rörlighet.

| 4. | Europaparlamentet är övertygat om att långsiktiga planer för hållbar rörlighet i städerna som stöds av IKT-teknik är viktiga verktyg för att tillhandahålla lämpliga och säkra lösningar för alla invånares rörlighet. Parlamentet uppmanar berörda myndigheter att i planeringen för hållbar rörlighet i städerna ta hänsyn till särskilda kommunikationsbehov hos personer med nedsatt rörlighet. Parlamentet betonar att infrastruktur utan hinder är avgörande för att personer med nedsatt rörlighet ska kunna ta sig runt, och att planerna måste omfatta specifika trafiksäkerhetsstrategier och säker infrastruktur som är anpassad även till de mest oskyddade trafikanterna. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet är övertygat om att långsiktiga planer för hållbar rörlighet i städerna som stöds av IKT-teknik är viktiga verktyg för att tillhandahålla lämpliga och säkra lösningar för alla invånares rörlighet. Parlamentet uppmanar berörda myndigheter att i planeringen för hållbar rörlighet i städerna ta hänsyn till särskilda kommunikationsbehov hos personer med nedsatt rörlighet. Parlamentet betonar att infrastruktur utan hinder är avgörande för att personer med nedsatt rörlighet ska kunna ta sig runt, och att planerna måste omfatta specifika trafiksäkerhetsstrategier och säker infrastruktur som är anpassad även till de mest oskyddade trafikanterna.

| 5. | Europaparlamentet framhåller vikten av dessa planer för att EU:s mål för koldioxidutsläpp, buller, luftföroreningar och färre trafikolyckor ska kunna uppnås. Parlamentet anser att det är viktigt att beakta utarbetandet av sådana planer vid finansieringen av EU-projekt på området för stadstransporter, och att EU-finansiering och informativt stöd skulle kunna fungera som incitament för utarbetande och genomförande av sådana planer. Parlamentet uppmanar kommissionen att med full respekt för subsidiaritetsprincipen tillhandahålla den rådgivning och det tekniska stöd som behöriga myndigheter behöver i samband med utarbetandet av planerna. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet framhåller vikten av dessa planer för att EU:s mål för koldioxidutsläpp, buller, luftföroreningar och färre trafikolyckor ska kunna uppnås. Parlamentet anser att det är viktigt att beakta utarbetandet av sådana planer vid finansieringen av EU-projekt på området för stadstransporter, och att EU-finansiering och informativt stöd skulle kunna fungera som incitament för utarbetande och genomförande av sådana planer. Parlamentet uppmanar kommissionen att med full respekt för subsidiaritetsprincipen tillhandahålla den rådgivning och det tekniska stöd som behöriga myndigheter behöver i samband med utarbetandet av planerna.

| 6. | Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna i medlemsstaterna att utarbeta sådana planer för hållbar rörlighet i städerna som prioriterar transportmedel med låga utsläpp – till exempel fordon som drivs med el eller alternativa drivmedel – och som omfattar intelligenta transportsystem. Parlamentet stöder inrättandet av trafikzoner och intermodala plattformar där användning av kollektivtrafik prioriteras. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmuntrar myndigheterna i medlemsstaterna att utarbeta sådana planer för hållbar rörlighet i städerna som prioriterar transportmedel med låga utsläpp – till exempel fordon som drivs med el eller alternativa drivmedel – och som omfattar intelligenta transportsystem. Parlamentet stöder inrättandet av trafikzoner och intermodala plattformar där användning av kollektivtrafik prioriteras.

| 7. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de europeiska städerna att utforma en parkeringspolitik (tillgång till parkeringsplatser, användning av smarta parkeringssystem och lämplig prissättning) som kan ingå i en integrerad stadspolitik, och att samtidigt satsa mer på utvecklingen av funktionella intermodala knutpunkter som erbjuder olika transporttjänster och möjliggör en smidig kombination av transportlösningar, till exempel kollektivtrafik, samåkning, cykling och uthyrningstjänster. Parlamentet vill se att parkeringsplatser utanför innerstäderna i högre grad förbinds med järnväg och kollektivtrafik genom exempelvis infartsparkeringar. Parlamentet påminner om att personer med funktionsnedsättning måste få bättre tillgång till rörlighetstjänster. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna och de europeiska städerna att utforma en parkeringspolitik (tillgång till parkeringsplatser, användning av smarta parkeringssystem och lämplig prissättning) som kan ingå i en integrerad stadspolitik, och att samtidigt satsa mer på utvecklingen av funktionella intermodala knutpunkter som erbjuder olika transporttjänster och möjliggör en smidig kombination av transportlösningar, till exempel kollektivtrafik, samåkning, cykling och uthyrningstjänster. Parlamentet vill se att parkeringsplatser utanför innerstäderna i högre grad förbinds med järnväg och kollektivtrafik genom exempelvis infartsparkeringar. Parlamentet påminner om att personer med funktionsnedsättning måste få bättre tillgång till rörlighetstjänster.

| 8. | Eftersom de negativa miljöeffekterna av oljeberoendet i EU:s transportsystem (som till stor del drivs med olja och oljeprodukter) behöver minskas understryker Europaparlamentet att medlen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna systematiskt bör användas för att utarbeta och genomföra heltäckande, integrerade planer för hållbar rörlighet i städer som kommer att komplettera och ömsesidigt stärka åtgärder för rörlighet i städer vid den övergripande fysiska planeringen, utan att detta skapar ytterligare transportbehov som leder till en överdriven användning av bilar, med tonvikt på ett integrerat transportsystem som bygger på samarbete mellan olika transporttyper. |
| --- | --- |

8.

Eftersom de negativa miljöeffekterna av oljeberoendet i EU:s transportsystem (som till stor del drivs med olja och oljeprodukter) behöver minskas understryker Europaparlamentet att medlen från de europeiska struktur- och investeringsfonderna systematiskt bör användas för att utarbeta och genomföra heltäckande, integrerade planer för hållbar rörlighet i städer som kommer att komplettera och ömsesidigt stärka åtgärder för rörlighet i städer vid den övergripande fysiska planeringen, utan att detta skapar ytterligare transportbehov som leder till en överdriven användning av bilar, med tonvikt på ett integrerat transportsystem som bygger på samarbete mellan olika transporttyper.

| 9. | Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att kommissionens plattform för planer för hållbar rörlighet i städer bör ge städer och regioner ett starkt stöd vid utformningen och genomförandet av planerna. Parlamentet betonar att man måste beakta alla städer, oavsett storlek, när man beslutar om investeringar i rörlighet, samt understryker den nyckelroll som Europas städer och regioner spelar när det gäller att stödja och främja hållbar rörlighet i städer. Parlamentet efterlyser deltagande från företrädare för lokala och regionala myndigheter av varierande storlek och från företrädare för olika intressenter(till exempel cyklistförbund) i den europeiska plattformen och medlemsstaternas expertgrupp om rörlighet och transport i städerna. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är av den bestämda åsikten att kommissionens plattform för planer för hållbar rörlighet i städer bör ge städer och regioner ett starkt stöd vid utformningen och genomförandet av planerna. Parlamentet betonar att man måste beakta alla städer, oavsett storlek, när man beslutar om investeringar i rörlighet, samt understryker den nyckelroll som Europas städer och regioner spelar när det gäller att stödja och främja hållbar rörlighet i städer. Parlamentet efterlyser deltagande från företrädare för lokala och regionala myndigheter av varierande storlek och från företrädare för olika intressenter(till exempel cyklistförbund) i den europeiska plattformen och medlemsstaternas expertgrupp om rörlighet och transport i städerna.

| 10. | Europaparlamentet framhåller att planerna för rörlighet i städerna bör stämma överens med EU:s nuvarande agenda och mål, särskilt målen för den trafikomställning från väg till järnväg som fastställs i vitboken från 2011. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet framhåller att planerna för rörlighet i städerna bör stämma överens med EU:s nuvarande agenda och mål, särskilt målen för den trafikomställning från väg till järnväg som fastställs i vitboken från 2011.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att utvärdera och granska planerna för rörlighet i städerna mot bakgrund av syftena och målen för strategin Transport 2050. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna och regionala och lokala myndigheter att utvärdera och granska planerna för rörlighet i städerna mot bakgrund av syftena och målen för strategin Transport 2050.

Att förbättra miljön, livskvaliteten och hälsan

| 12. | Europaparlamentet framhåller särskilt de skadliga effekter som den nuvarande transportmodellen har på grundläggande delar av vår miljö, såsom luften, vattnet och jorden, och på de olika ekosystemen. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet framhåller särskilt de skadliga effekter som den nuvarande transportmodellen har på grundläggande delar av vår miljö, såsom luften, vattnet och jorden, och på de olika ekosystemen.

| 13. | Europaparlamentet är övertygat om att luftföroreningar har en lokal, regional, nationell och gränsöverskridande dimension, och att åtgärder krävs på alla styrningsnivåer. Parlamentet efterlyser därför en förstärkning av flernivåstyrningen, där alla aktörer tar ansvar för de åtgärder som kan och bör vidtas på respektive nivå. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är övertygat om att luftföroreningar har en lokal, regional, nationell och gränsöverskridande dimension, och att åtgärder krävs på alla styrningsnivåer. Parlamentet efterlyser därför en förstärkning av flernivåstyrningen, där alla aktörer tar ansvar för de åtgärder som kan och bör vidtas på respektive nivå.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar städerna att noggrant undersöka invånarnas och företagens behov och olika transportmedels särdrag i syfte att säkerställa hållbar rörlighet i städer, och att vidta åtgärder för att förbättra livskvaliteten i städer, bland annat genom att främja dels en modal övergång till hållbara transportslag, inklusive gång och cykling, dels en politik för integrerade intermodala och/eller kombinerade transporter. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar städerna att noggrant undersöka invånarnas och företagens behov och olika transportmedels särdrag i syfte att säkerställa hållbar rörlighet i städer, och att vidta åtgärder för att förbättra livskvaliteten i städer, bland annat genom att främja dels en modal övergång till hållbara transportslag, inklusive gång och cykling, dels en politik för integrerade intermodala och/eller kombinerade transporter.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar lokala myndigheter att beakta sina invånares välbefinnande när de utarbetar planer för hållbar rörlighet. Framför allt uppmanas behöriga myndigheter att vidta åtgärder för att minska trafikbullret i städer. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar lokala myndigheter att beakta sina invånares välbefinnande när de utarbetar planer för hållbar rörlighet. Framför allt uppmanas behöriga myndigheter att vidta åtgärder för att minska trafikbullret i städer.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar de behöriga myndigheterna att i enlighet med försiktighets- och proportionalitetsprinciperna vidta förebyggande åtgärder för att förbättra luftkvaliteten i städer och garantera en koncentration av miljöföroreningar som inte överskrider de nivåer som WHO har fastställt i sina riktlinjer, och stöder i detta syfte inrättandet på lokal nivå av lågutsläppszoner. Parlamentet betonar att det är de behöriga myndigheternas ansvar att erbjuda invånarna säkra och hälsosamma rörlighetslösningar, och anser att dessa lösningar skulle kunna baseras på smarta, pålitliga och tillgängliga kollektivtrafiksystem med överkomliga priser. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna, såväl som lokala myndigheter, att i fall då man riskerar att överskrida ovannämnda riktlinjer från WHO överväga att vidta åtgärder för att förbättra tillgången till kollektivtrafik, till exempel genom att införa alternerande trafik. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmuntrar de behöriga myndigheterna att i enlighet med försiktighets- och proportionalitetsprinciperna vidta förebyggande åtgärder för att förbättra luftkvaliteten i städer och garantera en koncentration av miljöföroreningar som inte överskrider de nivåer som WHO har fastställt i sina riktlinjer, och stöder i detta syfte inrättandet på lokal nivå av lågutsläppszoner. Parlamentet betonar att det är de behöriga myndigheternas ansvar att erbjuda invånarna säkra och hälsosamma rörlighetslösningar, och anser att dessa lösningar skulle kunna baseras på smarta, pålitliga och tillgängliga kollektivtrafiksystem med överkomliga priser. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna, såväl som lokala myndigheter, att i fall då man riskerar att överskrida ovannämnda riktlinjer från WHO överväga att vidta åtgärder för att förbättra tillgången till kollektivtrafik, till exempel genom att införa alternerande trafik.

| 17. | Europaparlamentet påpekar att man behöver se på luftföroreningarna i europeiska städer utifrån ett helhetsperspektiv. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram effektiva åtgärder som gör det möjligt för medlemsstaterna att efterleva direktivet om luftkvalitet och renare luft i Europa (2008/50/EG), framför allt genom att fastställa effektiva och ambitiösa utsläppstak för 2025 och 2030 enligt direktivet om nationella utsläppstak, säkerställa bättre samordning av åtgärder som vidtas enligt detta direktiv och direktivet om luftkvalitet och renare luft, fastställa ambitiösa utsläppsnormer för bilar för 2025 och 2030 vid en tidsmässigt lämplig översyn av förordning (EG) nr 443/2009 om koldioxidutsläpp från bilar, och fastställa en tydlig tidsram för genomförandet av utsläppstester vid verkliga körförhållanden för privatfordon. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet påpekar att man behöver se på luftföroreningarna i europeiska städer utifrån ett helhetsperspektiv. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att lägga fram effektiva åtgärder som gör det möjligt för medlemsstaterna att efterleva direktivet om luftkvalitet och renare luft i Europa (2008/50/EG), framför allt genom att fastställa effektiva och ambitiösa utsläppstak för 2025 och 2030 enligt direktivet om nationella utsläppstak, säkerställa bättre samordning av åtgärder som vidtas enligt detta direktiv och direktivet om luftkvalitet och renare luft, fastställa ambitiösa utsläppsnormer för bilar för 2025 och 2030 vid en tidsmässigt lämplig översyn av förordning (EG) nr 443/2009 om koldioxidutsläpp från bilar, och fastställa en tydlig tidsram för genomförandet av utsläppstester vid verkliga körförhållanden för privatfordon.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för medlemsstaternas olika planer bedöma hur stationerna för mätning och kontroll av luftföroreningar är placerade i de främsta tätbebyggda områden som uppvisar luftkvalitetsproblem, eftersom en felaktig placering av dessa mätstationer ofta är orsaken till att uppgifter är felaktiga, vilket innebär en risk för folkhälsan. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inom ramen för medlemsstaternas olika planer bedöma hur stationerna för mätning och kontroll av luftföroreningar är placerade i de främsta tätbebyggda områden som uppvisar luftkvalitetsproblem, eftersom en felaktig placering av dessa mätstationer ofta är orsaken till att uppgifter är felaktiga, vilket innebär en risk för folkhälsan.

| 19. | Europaparlamentet noterar beteendeförändringar på området fordonsägande och användning av fordon (samåkning, bilpooler), och parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla och stödja transportsystem med kollektiva och allmänna former av rörlighet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet noterar beteendeförändringar på området fordonsägande och användning av fordon (samåkning, bilpooler), och parlamentet uppmuntrar kommissionen att utveckla och stödja transportsystem med kollektiva och allmänna former av rörlighet.

| 20. | Europaparlamentet anser att kommissionen bör bedöma hur samhället kan komma att påverkas av nya former av rörlighet som bygger på modellen för samverkanskonsumtion, inklusive samåkning. På nationell nivå anser parlamentet att medlemsstaterna bör gå vidare med konceptet för samverkan i städer när det gäller rörlighet och transport, eftersom detta kan gynna invånarna i framför allt små och medelstora städer där kollektivtrafiknäten är mindre, samt kan göra det möjligt att utveckla rörlighetslösningar användare emellan. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att kommissionen bör bedöma hur samhället kan komma att påverkas av nya former av rörlighet som bygger på modellen för samverkanskonsumtion, inklusive samåkning. På nationell nivå anser parlamentet att medlemsstaterna bör gå vidare med konceptet för samverkan i städer när det gäller rörlighet och transport, eftersom detta kan gynna invånarna i framför allt små och medelstora städer där kollektivtrafiknäten är mindre, samt kan göra det möjligt att utveckla rörlighetslösningar användare emellan.

| 21. | Europaparlamentet betonar att sofistikerad, effektiv, säker och tillgänglig kollektivtrafik till ett överkomligt pris utgör en integrerad del av en hållbar utveckling i städer. Parlamentet är övertygat om att pålitlig kollektivtrafik kan spela en viktig roll för att minska trafikstockningar, luftföroreningar och buller i städerna, och uppmanar därför medlemsstaterna att främja kollektivtrafik för att öka dess användning fram till 2030. Parlamentet uppmuntrar också nationella och lokala myndigheter att främja tillgången till digitala tjänster i kollektivtrafiken och i stationer, för att stödja utvecklingen av innovativa former av rörlighet och tillämpa intelligenta rörlighetslösningar och andra nya tekniker. Parlamentet betonar att samåknings- och bilpoolstjänster utnyttjar befintliga resurser på ett bättre sätt och bidrar till att minska antalet bilar i städerna. Parlamentet framhåller betydelsen av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen Galileo och Egnos samt av mobila höghastighetsnät. Parlamentet stöder utarbetandet av en regleringsram som gör det möjligt att använda nya former av rörlighet och nya delningsmodeller som utnyttjar befintliga resurser på ett bättre sätt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att sofistikerad, effektiv, säker och tillgänglig kollektivtrafik till ett överkomligt pris utgör en integrerad del av en hållbar utveckling i städer. Parlamentet är övertygat om att pålitlig kollektivtrafik kan spela en viktig roll för att minska trafikstockningar, luftföroreningar och buller i städerna, och uppmanar därför medlemsstaterna att främja kollektivtrafik för att öka dess användning fram till 2030. Parlamentet uppmuntrar också nationella och lokala myndigheter att främja tillgången till digitala tjänster i kollektivtrafiken och i stationer, för att stödja utvecklingen av innovativa former av rörlighet och tillämpa intelligenta rörlighetslösningar och andra nya tekniker. Parlamentet betonar att samåknings- och bilpoolstjänster utnyttjar befintliga resurser på ett bättre sätt och bidrar till att minska antalet bilar i städerna. Parlamentet framhåller betydelsen av de europeiska satellitnavigeringsprogrammen Galileo och Egnos samt av mobila höghastighetsnät. Parlamentet stöder utarbetandet av en regleringsram som gör det möjligt att använda nya former av rörlighet och nya delningsmodeller som utnyttjar befintliga resurser på ett bättre sätt.

| 22. | Europaparlamentet betonar betydelsen av offentlig information om tillgängliga kollektivtrafikalternativ där man också beaktar turisters språkliga behov och fördelarna med en politik för hållbar turism. Parlamentet uppmuntrar lokala myndigheter att tillhandahålla realtidsinformation på internet och på tillräckligt många skärmar i städerna, och uppmanar myndigheter och transportföretag att göra fler digitala tjänster tillgängliga i kollektivtrafiken och i stationer. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar betydelsen av offentlig information om tillgängliga kollektivtrafikalternativ där man också beaktar turisters språkliga behov och fördelarna med en politik för hållbar turism. Parlamentet uppmuntrar lokala myndigheter att tillhandahålla realtidsinformation på internet och på tillräckligt många skärmar i städerna, och uppmanar myndigheter och transportföretag att göra fler digitala tjänster tillgängliga i kollektivtrafiken och i stationer.

| 23. | Europaparlamentet framhåller den spårbundna kollektivtrafikens sociala fördelar i form av tillgång till och förnyelse av stadsområden, social inkludering och förbättring av städers profil. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet framhåller den spårbundna kollektivtrafikens sociala fördelar i form av tillgång till och förnyelse av stadsområden, social inkludering och förbättring av städers profil.

| 24. | Europaparlamentet erkänner att kollektivtrafikföretagen erbjuder varierande sysselsättning av hög kvalitet och att detta är gynnsamt för ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och utvärdera på vilket sätt kollektivtrafiksektorn bidrar till skapandet av gröna jobb och strategier för grön tillväxt på nationell och europeisk nivå. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet erkänner att kollektivtrafikföretagen erbjuder varierande sysselsättning av hög kvalitet och att detta är gynnsamt för ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och utvärdera på vilket sätt kollektivtrafiksektorn bidrar till skapandet av gröna jobb och strategier för grön tillväxt på nationell och europeisk nivå.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att garantera säkerheten i kollektivtrafiken, samtidigt som man respekterar lokala myndigheters befogenheter. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta effektiva åtgärder för att garantera säkerheten i kollektivtrafiken, samtidigt som man respekterar lokala myndigheters befogenheter.

| 26. | Europaparlamentet påminner om att icke-motoriserad individuell rörlighet såsom gång- och cykeltrafik erbjuder de bästa förutsättningarna för koldioxidneutralitet. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att icke-motoriserad individuell rörlighet såsom gång- och cykeltrafik erbjuder de bästa förutsättningarna för koldioxidneutralitet.

| 27. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se över sina strategier för att förbättra icke-motoriserade transporter i syfte att tillmötesgå de sammanlöpande intressena av att förbättra dels rörligheten, dels stadsmiljön. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i lämpliga fall främja användningen av cykel, inbegripet genom att fastställa ambitiösa mål för användningen av cykel fram till 2030 och förbättra förhållandena för gång och cykling. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att se över sina strategier för att förbättra icke-motoriserade transporter i syfte att tillmötesgå de sammanlöpande intressena av att förbättra dels rörligheten, dels stadsmiljön. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att i lämpliga fall främja användningen av cykel, inbegripet genom att fastställa ambitiösa mål för användningen av cykel fram till 2030 och förbättra förhållandena för gång och cykling.

| 28. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten om cykling och alternativa transportmedel, bidra till en modal övergång till hållbara transportmedel och fortsätta stödja kampanjen för Europeiska trafikantveckan. Parlamentet uppmanar städer att organisera cykeldelningssystem med anknytning till kollektivtrafik, och välkomnar initiativ på nationell, regional och lokal nivå för att främja och organisera EU-initiativ för cykeldagar och bilfria söndagar i syfte att förbättra luftkvaliteten i städer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen och medlemsstaterna att öka medvetenheten om cykling och alternativa transportmedel, bidra till en modal övergång till hållbara transportmedel och fortsätta stödja kampanjen för Europeiska trafikantveckan. Parlamentet uppmanar städer att organisera cykeldelningssystem med anknytning till kollektivtrafik, och välkomnar initiativ på nationell, regional och lokal nivå för att främja och organisera EU-initiativ för cykeldagar och bilfria söndagar i syfte att förbättra luftkvaliteten i städer.

| 29. | Europaparlamentet uppmuntrar privata företag, myndigheter och EU:s institutioner att fortsätta att förbättra rörlighetstjänsterna för ledamöter, personal och besökare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja strategier som syftar till att uppmuntra företag att minska resor till och från arbetsplatsen, bland annat genom att tillåta och främja distansarbete och uppmuntra till användning av IKT-teknik och telekonferenser. Parlamentet konstaterar att rörlighetsåtgärder, t.ex. de som samordnas genom den europeiska plattformen för mobilitetsplanering, har stor potential att förebygga trafikstockningar i städer och skapa tillgänglighet för alla. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmuntrar privata företag, myndigheter och EU:s institutioner att fortsätta att förbättra rörlighetstjänsterna för ledamöter, personal och besökare. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja strategier som syftar till att uppmuntra företag att minska resor till och från arbetsplatsen, bland annat genom att tillåta och främja distansarbete och uppmuntra till användning av IKT-teknik och telekonferenser. Parlamentet konstaterar att rörlighetsåtgärder, t.ex. de som samordnas genom den europeiska plattformen för mobilitetsplanering, har stor potential att förebygga trafikstockningar i städer och skapa tillgänglighet för alla.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala myndigheter att ställa miljökrav vid offentliga upphandlingar, i synnerhet vid inköp av kollektivtrafikfordon eller fordon som ska användas av myndigheterna. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala myndigheter att ställa miljökrav vid offentliga upphandlingar, i synnerhet vid inköp av kollektivtrafikfordon eller fordon som ska användas av myndigheterna.

Att spara energi och skydda klimatet

| 31. | Europaparlamentet anser att energieffektivitet och användningen av energi från källor som är förnybara och som ger låga koldioxidutsläpp är avgörande för att uppnå hållbar rörlighet i städerna och samtidigt förbättra miljöförhållandena, och att teknisk neutralitet bör respekteras när man vidtar åtgärder för att uppnå EU:s mål för koldioxidutsläpp och energibesparingar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet anser att energieffektivitet och användningen av energi från källor som är förnybara och som ger låga koldioxidutsläpp är avgörande för att uppnå hållbar rörlighet i städerna och samtidigt förbättra miljöförhållandena, och att teknisk neutralitet bör respekteras när man vidtar åtgärder för att uppnå EU:s mål för koldioxidutsläpp och energibesparingar.

| 32. | Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja målen i vitboken om transport i fråga om att halvera antalet bilar som drivs med konventionella drivmedel i stadstransporter fram till 2030 och att fasa ut dem i städer fram till 2050. Parlamentet uppmanar städerna att främja och stödja en övergång till alternativa transportmedel och fordon med mindre utsläpp, och att beakta deras verkliga koldioxidutsläpp i syfte att uppnå EU:s mål att minska växthusgasutsläppen med 60 procent fram till 2050. Parlamentet välkomnar incitament för resenärer att kombinera olika transportslag. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att stödja målen i vitboken om transport i fråga om att halvera antalet bilar som drivs med konventionella drivmedel i stadstransporter fram till 2030 och att fasa ut dem i städer fram till 2050. Parlamentet uppmanar städerna att främja och stödja en övergång till alternativa transportmedel och fordon med mindre utsläpp, och att beakta deras verkliga koldioxidutsläpp i syfte att uppnå EU:s mål att minska växthusgasutsläppen med 60 procent fram till 2050. Parlamentet välkomnar incitament för resenärer att kombinera olika transportslag.

| 33. | Europaparlamentet uppmärksammar att användningen av elektriska fordon och fordon som drivs med alternativa drivmedel (andra och tredje generationen biobränslen, vätgas baserad på förnybara energikällor, komprimerad naturgas (CNG) och flytande naturgas (LNG)) är viktig för att utsläppen i städerna ska kunna minskas. Parlamentet påminner om föreskrifterna i direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen och uppmuntrar medlemsstaterna att, i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter och den berörda industrin, snabbt bygga ut sådan infrastruktur, främst utmed det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Parlamentet uppmanar allmänheten och den privata sektorn att främja installationen av laddningsstationer på allmänna parkeringsplatser. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmärksammar att användningen av elektriska fordon och fordon som drivs med alternativa drivmedel (andra och tredje generationen biobränslen, vätgas baserad på förnybara energikällor, komprimerad naturgas (CNG) och flytande naturgas (LNG)) är viktig för att utsläppen i städerna ska kunna minskas. Parlamentet påminner om föreskrifterna i direktiv 2014/94/EU om utbyggnad av infrastrukturen för alternativa bränslen och uppmuntrar medlemsstaterna att, i nära samarbete med regionala och lokala myndigheter och den berörda industrin, snabbt bygga ut sådan infrastruktur, främst utmed det transeuropeiska transportnätet (TEN-T). Parlamentet uppmanar allmänheten och den privata sektorn att främja installationen av laddningsstationer på allmänna parkeringsplatser.

| 34. | Europaparlamentet ber kommissionen och de nationella och lokala myndigheterna att när så är möjligt främja inlandssjöfart som en integrerad lösning för mjuk rörlighet i städerna. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet ber kommissionen och de nationella och lokala myndigheterna att när så är möjligt främja inlandssjöfart som en integrerad lösning för mjuk rörlighet i städerna.

| 35. | Europaparlamentet understryker betydelsen av ett nerifrån- och-upp-synsätt, och stöder därför helhjärtat exempelvis borgmästaravtalet, med fler än 6 000 underskrifter, om minskning av växthusgasutsläpp, och välkomnar vädjan från kommissionsledamot Canete den 13 oktober 2015 i Bryssel om att påbörja en mer långtgående överenskommelse. Parlamentet stöder kommissionens positiva roll som en aktiv katalysator för sådana initiativ. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet understryker betydelsen av ett nerifrån- och-upp-synsätt, och stöder därför helhjärtat exempelvis borgmästaravtalet, med fler än 6 000 underskrifter, om minskning av växthusgasutsläpp, och välkomnar vädjan från kommissionsledamot Canete den 13 oktober 2015 i Bryssel om att påbörja en mer långtgående överenskommelse. Parlamentet stöder kommissionens positiva roll som en aktiv katalysator för sådana initiativ.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta ambitiösa åtgärder för en hållbar rörlighet i städer högt på dagordningen inför COP21 i Paris i december 2015. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att aktivt stödja handlingsplanens initiativ för en integrerad och hållbar rörlighet i städer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att sätta ambitiösa åtgärder för en hållbar rörlighet i städer högt på dagordningen inför COP21 i Paris i december 2015. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att aktivt stödja handlingsplanens initiativ för en integrerad och hållbar rörlighet i städer.

Innovation som kärnan i forskningspolitik för smart rörlighet

| 37. | Europaparlamentet påminner om att intelligenta transportsystem (ITS) gör rörlighet säkrare, effektivare, mer miljövänlig och smidig, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera arbetet med ITS, inbegripet innovation och tillämpning på områdena för tillhandahållande av reseinformation i realtid, fordon som i hög grad är automatiserade, smart infrastruktur och intelligenta trafiksignalsystem. Parlamentet påminner om hur viktiga ITS är när det gäller att tillhandahålla korrekta trafik- och reseuppgifter i realtid, och uppmanar därför kommissionen att sätta fokus på rörlighet i städerna på den digitala agendan. Parlamentet uppmuntrar intressenter att i hög grad samarbeta när det gäller utvecklingen av driftskompatibla och integrerade rörlighetstjänster såsom multimodal kollektivtrafik, delad rörlighet och intermodala integrerade biljetter. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera utvecklingen av innovativa program och ny teknik som ger väganvändarna möjlighet att inta en mer proaktiv roll som utvecklare och dataproducenter i transportsystemet i syfte att bidra till plattformar för rörlighetstjänster, i linje med EU:s regler och skydd av personuppgifter. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet påminner om att intelligenta transportsystem (ITS) gör rörlighet säkrare, effektivare, mer miljövänlig och smidig, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att intensifiera arbetet med ITS, inbegripet innovation och tillämpning på områdena för tillhandahållande av reseinformation i realtid, fordon som i hög grad är automatiserade, smart infrastruktur och intelligenta trafiksignalsystem. Parlamentet påminner om hur viktiga ITS är när det gäller att tillhandahålla korrekta trafik- och reseuppgifter i realtid, och uppmanar därför kommissionen att sätta fokus på rörlighet i städerna på den digitala agendan. Parlamentet uppmuntrar intressenter att i hög grad samarbeta när det gäller utvecklingen av driftskompatibla och integrerade rörlighetstjänster såsom multimodal kollektivtrafik, delad rörlighet och intermodala integrerade biljetter. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera utvecklingen av innovativa program och ny teknik som ger väganvändarna möjlighet att inta en mer proaktiv roll som utvecklare och dataproducenter i transportsystemet i syfte att bidra till plattformar för rörlighetstjänster, i linje med EU:s regler och skydd av personuppgifter.

| 38. | Europaparlamentet uppmuntrar alla parter att till fullo utnyttja de möjligheter som data och digitalisering ger och att använda avreglering för att främja nya affärsmodeller. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmuntrar alla parter att till fullo utnyttja de möjligheter som data och digitalisering ger och att använda avreglering för att främja nya affärsmodeller.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskningsprogram om ny teknik, nya affärsmodeller och nya integrerade modeller för hållbar rörlighet och logistik i städerna. Parlamentet stöder Horisont 2020-programmets prioritering Samhällets utmaningar för smarta, gröna och integrerade transporter och rörlighet i städerna, samt drivandet av initiativ över hela Europa för rörlighet som en tjänst. Parlamentet anser att Horisont 2020 måste ge kraft åt forskning och innovation på områdena för livskvalitet, varaktiga jobb, demografi, förändringar i aktiv rörlighet och miljö- och klimatpolitik. Parlamentet anser att kommissionen bör beakta dessa prioriteringar, säkerställa tillräckliga EU-medel för framtida forsknings- och utvecklingsverksamhet på området för järnvägstrafik i städer och förbättra hållbara transportlösningar. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskningsprogram om ny teknik, nya affärsmodeller och nya integrerade modeller för hållbar rörlighet och logistik i städerna. Parlamentet stöder Horisont 2020-programmets prioritering Samhällets utmaningar för smarta, gröna och integrerade transporter och rörlighet i städerna, samt drivandet av initiativ över hela Europa för rörlighet som en tjänst. Parlamentet anser att Horisont 2020 måste ge kraft åt forskning och innovation på områdena för livskvalitet, varaktiga jobb, demografi, förändringar i aktiv rörlighet och miljö- och klimatpolitik. Parlamentet anser att kommissionen bör beakta dessa prioriteringar, säkerställa tillräckliga EU-medel för framtida forsknings- och utvecklingsverksamhet på området för järnvägstrafik i städer och förbättra hållbara transportlösningar.

Att göra rörlighet i städer mer hållbar, säker och trygg

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att genomgripande säkerhetskrav och avancerad trafik- och hastighetsreglering leder till en drastisk minskning av dödsolyckor och allvarliga trafikolyckor i städer. Parlamentet påpekar att en säkerhetsstyrka som har till uppgift att reglera och kontrollera trafiken och utföra konsekventa kontroller av trafiksäkerhetsbrott, som till exempel fortkörning, framförande av fordon under påverkan av alkohol, narkotika eller läkemedel och användning av mobiltelefoner och andra kommunikations- och informationsverktyg, bidrar till att minska trafikolyckor i städer. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet konstaterar att genomgripande säkerhetskrav och avancerad trafik- och hastighetsreglering leder till en drastisk minskning av dödsolyckor och allvarliga trafikolyckor i städer. Parlamentet påpekar att en säkerhetsstyrka som har till uppgift att reglera och kontrollera trafiken och utföra konsekventa kontroller av trafiksäkerhetsbrott, som till exempel fortkörning, framförande av fordon under påverkan av alkohol, narkotika eller läkemedel och användning av mobiltelefoner och andra kommunikations- och informationsverktyg, bidrar till att minska trafikolyckor i städer.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala myndigheter att med beaktande av lokala förhållanden se över hastighetsregleringarna fram till 2020 i syfte att garantera säkerheten, bland annat i bostadsområden och i närheten av skolor och utbildnings- och fritidslokaler, och att beakta utvecklingen och utformningen av säkrare väginfrastruktur. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala myndigheter att använda alla moderna lösningar, inbegripet avancerad intelligent trafikstyrning, för att garantera säkerheten för alla väganvändare, inklusive gångtrafikanter. Parlamentet uppmuntrar de europeiska städerna att utbyta bästa praxis när det gäller hanteringen av säkerhetsfrågor. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala myndigheter att med beaktande av lokala förhållanden se över hastighetsregleringarna fram till 2020 i syfte att garantera säkerheten, bland annat i bostadsområden och i närheten av skolor och utbildnings- och fritidslokaler, och att beakta utvecklingen och utformningen av säkrare väginfrastruktur. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala myndigheter att använda alla moderna lösningar, inbegripet avancerad intelligent trafikstyrning, för att garantera säkerheten för alla väganvändare, inklusive gångtrafikanter. Parlamentet uppmuntrar de europeiska städerna att utbyta bästa praxis när det gäller hanteringen av säkerhetsfrågor.

Innovationer på området för hållbara godstransporter

| 42. | Europaparlamentet anser att utvecklingen av innovativa, hållbara, miljövänliga strategier för logistik i städer, med deltagande av privata och offentliga aktörer, är oerhört viktig för att komma till rätta med trafikstockningar och miljöproblem i städerna. Parlamentet anser att logistik bör baseras på hållbara transportmedel. Parlamentet efterlyser en större optimering av leveranskedjan i stadsområden, baserad på nya kostnadseffektiva typer av verksamheter, tekniker och affärsmodeller. Parlamentet understryker att det är viktigt att planer för rörlighet i städerna omfattar logistikstrategier baserade på sammodalitet, och påpekar att man, när så är lämpligt, måste integrera järnväg, ren inlandssjöfart och hamnar i logistikstrategierna och planerna för hållbar rörlighet i städer. Parlamentet uppmanar behöriga myndigheter att i möjligaste mån minska trafik med tunga fordon i innerstäderna. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet anser att utvecklingen av innovativa, hållbara, miljövänliga strategier för logistik i städer, med deltagande av privata och offentliga aktörer, är oerhört viktig för att komma till rätta med trafikstockningar och miljöproblem i städerna. Parlamentet anser att logistik bör baseras på hållbara transportmedel. Parlamentet efterlyser en större optimering av leveranskedjan i stadsområden, baserad på nya kostnadseffektiva typer av verksamheter, tekniker och affärsmodeller. Parlamentet understryker att det är viktigt att planer för rörlighet i städerna omfattar logistikstrategier baserade på sammodalitet, och påpekar att man, när så är lämpligt, måste integrera järnväg, ren inlandssjöfart och hamnar i logistikstrategierna och planerna för hållbar rörlighet i städer. Parlamentet uppmanar behöriga myndigheter att i möjligaste mån minska trafik med tunga fordon i innerstäderna.

| 43. | Europaparlamentet påpekar att tätbefolkade områden och andra områden, såsom köpcentrum och detaljhandelsanläggningar, har ökade koncentrationer av vägtrafik, vilket leder till trafikstockningar, och framhåller vikten av en effektiv och övergripande planeringspolitik för att koppla samman dessa områden med effektiv kollektivtrafik och smarta hemkörningstjänster. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påpekar att tätbefolkade områden och andra områden, såsom köpcentrum och detaljhandelsanläggningar, har ökade koncentrationer av vägtrafik, vilket leder till trafikstockningar, och framhåller vikten av en effektiv och övergripande planeringspolitik för att koppla samman dessa områden med effektiv kollektivtrafik och smarta hemkörningstjänster.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta strategier för att uppmuntra dels godstransportindustrin att göra sina fordon mer miljövänliga, dels de lokala myndigheterna att ge stöd och/eller incitament till aktörer som bedriver godstransporter i städer på ett mer hållbart sätt. Parlamentet påminner om att järnvägstrafiken och andra mer hållbara transportmedel, i kombination med välplanerade stationer för byte och logistik, kan spela en viktig roll genom att leverera gods till utkanterna av städer. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta strategier för att uppmuntra dels godstransportindustrin att göra sina fordon mer miljövänliga, dels de lokala myndigheterna att ge stöd och/eller incitament till aktörer som bedriver godstransporter i städer på ett mer hållbart sätt. Parlamentet påminner om att järnvägstrafiken och andra mer hållbara transportmedel, i kombination med välplanerade stationer för byte och logistik, kan spela en viktig roll genom att leverera gods till utkanterna av städer.

Att minimera externa kostnader och göra bättre investeringar

| 45. | Europaparlamentet betonar att kostnadsnyttoanalyser av investeringar bör fokusera på att maximera externa samhälleliga fördelar och minimera externa kostnader för exempelvis klimatförändringar, olyckor, hälso- och sjukvård, buller, luftföroreningar och markanvändning. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet betonar att kostnadsnyttoanalyser av investeringar bör fokusera på att maximera externa samhälleliga fördelar och minimera externa kostnader för exempelvis klimatförändringar, olyckor, hälso- och sjukvård, buller, luftföroreningar och markanvändning.

| 46. | Europaparlamentet framhåller att rörlighet i städer bör bidra till och vara helt integrerad i EU:s mål för en effektiv resursanvändning, särskilt de mål som är kopplade till kretsloppsekonomin. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet framhåller att rörlighet i städer bör bidra till och vara helt integrerad i EU:s mål för en effektiv resursanvändning, särskilt de mål som är kopplade till kretsloppsekonomin.

| 47. | Europaparlamentet påminner om att vägtullar och parkeringsavgifter i städer som grundas på principerna om icke-diskriminering, driftskompatibilitet och ”förorenaren betalar” kan ingå i en integrerad politik för rörlighet i städer. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet påminner om att vägtullar och parkeringsavgifter i städer som grundas på principerna om icke-diskriminering, driftskompatibilitet och ”förorenaren betalar” kan ingå i en integrerad politik för rörlighet i städer.

| 48. | Europaparlamentet påminner om principen för hur inkomster ska fördelas i fråga om vägtullar, och begär att en proportionell andel av inkomsterna från användning av väginfrastruktur (vägtullar och/eller Eurovinjettsystemet) i lämpliga fall ska gå till att förbättra hållbar rörlighet i städer. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet påminner om principen för hur inkomster ska fördelas i fråga om vägtullar, och begär att en proportionell andel av inkomsterna från användning av väginfrastruktur (vägtullar och/eller Eurovinjettsystemet) i lämpliga fall ska gå till att förbättra hållbar rörlighet i städer.

| 49. | Europaparlamentet anser att rörlighet i städer bör återspeglas i åtgärder som vidtas inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa/det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), när så är möjligt och i enlighet med det transeuropeiska transportnätets bestämmelser, inbegripet stöd till urbana knutpunkter och integrering av rörlighetsplaner för städer i gränsöverskridande områden, eftersom detta både stimulerar ekonomisk och social utveckling och främjar bättre tillgänglighet. Parlamentet anser att effektiva förbindelser mellan olika transportmedel och mellan transportnät, inklusive stadsnära och regionala nät, skulle förbättra medborgarnas rörlighet. Parlamentet stöder utvecklingen av system för integrerade biljetter som eventuellt skulle kunna göra kollektivtrafiken mer tillgänglig. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet anser att rörlighet i städer bör återspeglas i åtgärder som vidtas inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa/det transeuropeiska transportnätet (TEN-T), när så är möjligt och i enlighet med det transeuropeiska transportnätets bestämmelser, inbegripet stöd till urbana knutpunkter och integrering av rörlighetsplaner för städer i gränsöverskridande områden, eftersom detta både stimulerar ekonomisk och social utveckling och främjar bättre tillgänglighet. Parlamentet anser att effektiva förbindelser mellan olika transportmedel och mellan transportnät, inklusive stadsnära och regionala nät, skulle förbättra medborgarnas rörlighet. Parlamentet stöder utvecklingen av system för integrerade biljetter som eventuellt skulle kunna göra kollektivtrafiken mer tillgänglig.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att använda den nya möjligheten att finansiera projekt i städer inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) för urbana knutpunkter. Parlamentet påminner om att det är möjligt för Fonden för ett sammanlänkat Europa att finansiera synergiprojekt med en extra medfinansieringssats för transportprojekt med energi och telekommunikationer, och att denna möjlighet kan ha en enorm potential för projekt i städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att bevilja lämplig EU-finansiering till projekt för hållbar rörlighet i städer i samband med att budgetarna för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden ses över. Parlamentet uppmanar berörda myndigheter att säkerställa att det finns en stark koppling mellan smart och hållbar politik för rörlighet i städer och projekt för rörlighet i städer som finansieras med EU-medel, och att fastställa tydliga mål för utnyttjande och indikatorer i syfte att undvika att projekten underutnyttjas och att deras ekonomiska och sociala fördelar undergrävs. Parlamentet anser att det behövs nya former av hållbar finansiering av kollektivtrafik som möjliggör miljöhållbarhet, digitalisering och tillgänglighet, stimulerar ekonomin i tätorter och skapar nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och de lokala myndigheterna att använda den nya möjligheten att finansiera projekt i städer inom ramen för Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) för urbana knutpunkter. Parlamentet påminner om att det är möjligt för Fonden för ett sammanlänkat Europa att finansiera synergiprojekt med en extra medfinansieringssats för transportprojekt med energi och telekommunikationer, och att denna möjlighet kan ha en enorm potential för projekt i städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att bevilja lämplig EU-finansiering till projekt för hållbar rörlighet i städer i samband med att budgetarna för Europeiska regionala utvecklingsfonden och Sammanhållningsfonden ses över. Parlamentet uppmanar berörda myndigheter att säkerställa att det finns en stark koppling mellan smart och hållbar politik för rörlighet i städer och projekt för rörlighet i städer som finansieras med EU-medel, och att fastställa tydliga mål för utnyttjande och indikatorer i syfte att undvika att projekten underutnyttjas och att deras ekonomiska och sociala fördelar undergrävs. Parlamentet anser att det behövs nya former av hållbar finansiering av kollektivtrafik som möjliggör miljöhållbarhet, digitalisering och tillgänglighet, stimulerar ekonomin i tätorter och skapar nya arbetstillfällen.

| 51. | Europaparlamentet framhåller den nyligen antagna Europeiska fonden för strategiska investeringar och den särskilda uppmärksamheten och fokusen i detta instrument på övergripande prioriteringar och på smarta och hållbara projekt i städer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja projekt för hållbar rörlighet i städer, säkerställa nödvändiga synergier mellan olika finansieringskällor och program och upprätta kopplingar mellan rörlighet i städerna, den nya digitala agendan och energiunionen. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet framhåller den nyligen antagna Europeiska fonden för strategiska investeringar och den särskilda uppmärksamheten och fokusen i detta instrument på övergripande prioriteringar och på smarta och hållbara projekt i städer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja projekt för hållbar rörlighet i städer, säkerställa nödvändiga synergier mellan olika finansieringskällor och program och upprätta kopplingar mellan rörlighet i städerna, den nya digitala agendan och energiunionen.

| 52. | Europaparlamentet betonar att man i lokala myndigheter och i stadsnära områden behöver bygga upp kapaciteten för att utarbeta och genomföra integrerade utvecklingsstrategier för att underlätta samarbetet mellan olika territorier och på så sätt stärka det ömsesidiga beroendet och komplementariteten. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att man i lokala myndigheter och i stadsnära områden behöver bygga upp kapaciteten för att utarbeta och genomföra integrerade utvecklingsstrategier för att underlätta samarbetet mellan olika territorier och på så sätt stärka det ömsesidiga beroendet och komplementariteten.

| 53. | Europaparlamentet anser att investeringar i hållbar kollektivtrafik inte enbart innebär en lösning på problemen med rörligheten i städerna, utan även inbegriper inslag av stadsförnyelse som påverkar stadens ekonomiska system i sin helhet och gör det lättare att skapa en grön stadsmiljö och göra områden med blandade verksamheter (affärer, bostäder, fritid, kultur och utbildning) mer tillgängliga. Parlamentet betonar att man absolut behöver samordna rörlighets- och stadsplaneringen väl för att maximera effekten av investeringarna. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet anser att investeringar i hållbar kollektivtrafik inte enbart innebär en lösning på problemen med rörligheten i städerna, utan även inbegriper inslag av stadsförnyelse som påverkar stadens ekonomiska system i sin helhet och gör det lättare att skapa en grön stadsmiljö och göra områden med blandade verksamheter (affärer, bostäder, fritid, kultur och utbildning) mer tillgängliga. Parlamentet betonar att man absolut behöver samordna rörlighets- och stadsplaneringen väl för att maximera effekten av investeringarna.

| 54. | Europaparlamentet begär att sysselsättningsinitiativ för ungdomar och andra medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna används för att främja sysselsättning inom områden som stimulerar utvecklingen av en hållbar rörlighet i städerna. Parlamentet understryker att projekt för rörlighet i städerna är positiva för alla regioner och deras invånare, eftersom de främjar tillsättandet av befintliga och lediga innovativa tjänster inom relevanta områden, inbegripet för yrkeskategorier där det råder brist på arbetskraft. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet begär att sysselsättningsinitiativ för ungdomar och andra medel från de europeiska struktur- och investeringsfonderna används för att främja sysselsättning inom områden som stimulerar utvecklingen av en hållbar rörlighet i städerna. Parlamentet understryker att projekt för rörlighet i städerna är positiva för alla regioner och deras invånare, eftersom de främjar tillsättandet av befintliga och lediga innovativa tjänster inom relevanta områden, inbegripet för yrkeskategorier där det råder brist på arbetskraft.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta lättillgängliga översikter över sådana program för rörlighet i städer som EU samfinansierar. Parlamentet begär dessutom att användarvänlig information ska tillhandahållas om möjligheterna till medfinansiering från EU för projekt för rörlighet i städer. När kommissionen förvaltar EU-finansierade projekt för rörlighet i städer uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till a) att förvaltningsverktyg är på plats för att övervaka kvaliteten på tjänsten och användartillfredsställelsen när projektet väl är i gång, b) att projekt för rörlighet i städer inkluderas i en förnuftig rörlighetspolitik, och c) att ovannämnda punkter också beaktas av medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en kvantitativ och kvalitativ analys av sammanhållningspolitikens stöd för hållbar rörlighet i städer när den gör sin halvtidsöversyn av genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta lättillgängliga översikter över sådana program för rörlighet i städer som EU samfinansierar. Parlamentet begär dessutom att användarvänlig information ska tillhandahållas om möjligheterna till medfinansiering från EU för projekt för rörlighet i städer. När kommissionen förvaltar EU-finansierade projekt för rörlighet i städer uppmanar Europaparlamentet kommissionen att se till a) att förvaltningsverktyg är på plats för att övervaka kvaliteten på tjänsten och användartillfredsställelsen när projektet väl är i gång, b) att projekt för rörlighet i städer inkluderas i en förnuftig rörlighetspolitik, och c) att ovannämnda punkter också beaktas av medlemsstaternas myndigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en kvantitativ och kvalitativ analys av sammanhållningspolitikens stöd för hållbar rörlighet i städer när den gör sin halvtidsöversyn av genomförandet av de europeiska struktur- och investeringsfonderna.

Att integrera nät för effektiva rörlighetssystem och främja samarbete

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja flernivåstyre för att stärka samarbetet mellan regionala, nationella och europeiska myndigheter vid utformningen av politiken, inbegripet utformningen, genomförandet och övervakningen av stadspolitik som har en tydlig inverkan på stadsområden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja flernivåstyre för att stärka samarbetet mellan regionala, nationella och europeiska myndigheter vid utformningen av politiken, inbegripet utformningen, genomförandet och övervakningen av stadspolitik som har en tydlig inverkan på stadsområden.

| 57. | Europaparlamentet hänvisar till kommissionens initiativ ”Ett trafiknät för alla” som en bra grund för att främja och stödja intermodala hållbara rörlighetskedjor baserade på gång/cykling/stamnät för kollektivtrafik tillsammans med bildelning/bilpooler/taxi. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet hänvisar till kommissionens initiativ ”Ett trafiknät för alla” som en bra grund för att främja och stödja intermodala hållbara rörlighetskedjor baserade på gång/cykling/stamnät för kollektivtrafik tillsammans med bildelning/bilpooler/taxi.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och uppmuntra till utbyte av bästa praxis och riktlinjer för att hantera utmaningarna på området för rörlighet i städer och underlätta överföringen av kompetens och teknik på området hållbar rörlighet, särskilt till förmån för offentliga och privata intressenter som utvecklar lösningar för hållbar rörlighet och för näringsdrivande föreningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett nätverk för hållbar rörlighet med exempel på bästa praxis för fysisk planering och markanvändning. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att uppmuntra städer att delta i det europeiska innovationspartnerskapet Smarta städer och samhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lansera upplysningskampanjer för att främja en effektiv och hållbar rörlighet som är mindre beroende av privata bilar som drivs med konventionella drivmedel. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja och uppmuntra till utbyte av bästa praxis och riktlinjer för att hantera utmaningarna på området för rörlighet i städer och underlätta överföringen av kompetens och teknik på området hållbar rörlighet, särskilt till förmån för offentliga och privata intressenter som utvecklar lösningar för hållbar rörlighet och för näringsdrivande föreningar. Parlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett nätverk för hållbar rörlighet med exempel på bästa praxis för fysisk planering och markanvändning. Parlamentet uppmanar dessutom medlemsstaterna att uppmuntra städer att delta i det europeiska innovationspartnerskapet Smarta städer och samhällen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att lansera upplysningskampanjer för att främja en effektiv och hållbar rörlighet som är mindre beroende av privata bilar som drivs med konventionella drivmedel.

| 59. | Europaparlamentet stöder informationsplattformen för rörlighet i städer (Eltis) och anser att kommunikationen i samband med detta initiativ, inklusive dess portal, bör stärkas. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet stöder informationsplattformen för rörlighet i städer (Eltis) och anser att kommunikationen i samband med detta initiativ, inklusive dess portal, bör stärkas.

| 60. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens försök att samordna och konsolidera EU:s initiativ på området för rörlighet i städer, såsom CIVITAS 2020 för forskning och innovation, informationsplattformen för rörlighet i städer för utbyte av bästa praxis och erfarenheter och plattformen för planer för hållbar rörlighet i städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att minska splittringen och den bristande samordningen mellan relevanta EU-initiativ och EU-program och att beakta framgångarna med program som URBAN och URBACT. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra myndigheterna i medlemsstaterna att inrätta expertnätverk på området för rörlighet i städerna, fortsätta sina ansträngningar inom Civitas 2020-initiativet och uppmuntra fler EU-medborgare att ansluta sig till projektet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens försök att samordna och konsolidera EU:s initiativ på området för rörlighet i städer, såsom CIVITAS 2020 för forskning och innovation, informationsplattformen för rörlighet i städer för utbyte av bästa praxis och erfarenheter och plattformen för planer för hållbar rörlighet i städer. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för att minska splittringen och den bristande samordningen mellan relevanta EU-initiativ och EU-program och att beakta framgångarna med program som URBAN och URBACT. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra myndigheterna i medlemsstaterna att inrätta expertnätverk på området för rörlighet i städerna, fortsätta sina ansträngningar inom Civitas 2020-initiativet och uppmuntra fler EU-medborgare att ansluta sig till projektet.

| 61. | Europaparlamentet är övertygat om att ytterligare insatser bör göras för att knyta kontakter mellan och samordna EU-pilotprojekt, t.ex. av Civitas, Polis eller Eltis, och för att integrera städer med deras praktiska erfarenheter och fackkunskaper när man diskuterar genomförandet av framtida rörlighetsstrategier. I detta syfte uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att utarbeta lättillgängliga översikter över program för rörlighet i städer som EU medfinansierar. Parlamentet begär också att det i ett användarvänligt format tydligt ska framgå hur man kan få medfinansiering från EU till projekt för rörlighet i städer. Parlamentet framhåller behovet av att finansiera inte bara infrastruktur utan också it-tjänster, övervakningsprocesser och interregionala projekt, och att upprätta strategiska partnerskap mellan industri och europeiska städer för att utforma morgondagens stadssystem. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet är övertygat om att ytterligare insatser bör göras för att knyta kontakter mellan och samordna EU-pilotprojekt, t.ex. av Civitas, Polis eller Eltis, och för att integrera städer med deras praktiska erfarenheter och fackkunskaper när man diskuterar genomförandet av framtida rörlighetsstrategier. I detta syfte uppmanar parlamentet med kraft kommissionen att utarbeta lättillgängliga översikter över program för rörlighet i städer som EU medfinansierar. Parlamentet begär också att det i ett användarvänligt format tydligt ska framgå hur man kan få medfinansiering från EU till projekt för rörlighet i städer. Parlamentet framhåller behovet av att finansiera inte bara infrastruktur utan också it-tjänster, övervakningsprocesser och interregionala projekt, och att upprätta strategiska partnerskap mellan industri och europeiska städer för att utforma morgondagens stadssystem.

| 62. | Europaparlamentet förordar en stark koppling mellan rörlighetsplaner och hållbarhet i städer och andra initiativ såsom Smarta städer och borgmästaravtalet, som syftar till en mer hållbar och självförsörjande stad. Parlamentet anser att det frivilliga åtagande som har upprättats genom borgmästaravtalet kan fungera som en språngbräda för att nå ut till alla berörda parter under utarbetandet av rörlighets- och hållbarhetsplaner som kan marknadsföras på ett kostnadseffektivt sätt. Parlamentet välkomnar initiativet ”Morgondagens städer: att investera i Europa”, och uppmanar kommissionen att använda de befintliga plattformarna för att utveckla kommunikationsverktyg för att sammanföra berörda parter på området för hållbar stadsutveckling. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet förordar en stark koppling mellan rörlighetsplaner och hållbarhet i städer och andra initiativ såsom Smarta städer och borgmästaravtalet, som syftar till en mer hållbar och självförsörjande stad. Parlamentet anser att det frivilliga åtagande som har upprättats genom borgmästaravtalet kan fungera som en språngbräda för att nå ut till alla berörda parter under utarbetandet av rörlighets- och hållbarhetsplaner som kan marknadsföras på ett kostnadseffektivt sätt. Parlamentet välkomnar initiativet ”Morgondagens städer: att investera i Europa”, och uppmanar kommissionen att använda de befintliga plattformarna för att utveckla kommunikationsverktyg för att sammanföra berörda parter på området för hållbar stadsutveckling.

o

o o

| 63. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 72.

(2)  EUT C 390 E, 18.12.2012, s. 10.

(3)  EUT L 152, 11.6.2008, s. 1

(4)  EUT L 171, 29.6.2007, s. 1.

(5)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 1.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2015)0375.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2013)0314.

(8)  EGT C 290, 14.11.1988, s. 51.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2013)0547.

(10)  EUT L 134, 30.4.2004, s. 1.

(11)  EUT L 307, 28.10.2014, s. 1.

(12)  FN:s resolution 66/288 The Future We Want, punkt 135.

---

Tisdagen den 15 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/21 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/21

---

P8_TA(2015)0444

På väg mot en europeisk energiunion

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om ”På väg mot en europeisk energiunion” (2015/2113(INI))

(2017/C 399/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 191, 192 och 194, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 191, 192 och 194,

| — | med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom), |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen (Euratom),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080) med bilagor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik (COM(2015)0080) med bilagor,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europeisk strategi för energitrygghet och de tillhörande arbetsdokumenten (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europeisk strategi för energitrygghet och de tillhörande arbetsdokumenten (COM(2014)0330),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om det europeiska gassystemets förmåga att klara försörjningsavbrott på kort sikt – Beredskap inför eventuella försörjningsavbrott under vintern 2014–2015 (COM(2014)0654), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om det europeiska gassystemets förmåga att klara försörjningsavbrott på kort sikt – Beredskap inför eventuella försörjningsavbrott under vintern 2014–2015 (COM(2014)0654),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser (COM(2011)0539), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete – EU:s energipolitik: Samarbete med partner utanför våra gränser (COM(2011)0539),

| — | med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Genomförande av kommissionens meddelande om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete och av rådets (energi) slutsatser från november 2011 (COM(2013)0638), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén Genomförande av kommissionens meddelande om trygg energiförsörjning och internationellt samarbete och av rådets (energi) slutsatser från november 2011 (COM(2013)0638),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2008Andra strategiska energiöversynen – En handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet (COM(2008)0781), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 november 2008Andra strategiska energiöversynen – En handlingsplan för energitrygghet och energisolidaritet (COM(2008)0781),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 november 2014En investeringsplan för Europa (COM(2014)0903),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (COM(2012)0582),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2012För en välfungerande inre marknad för energi (COM(2012)0663) och de tillhörande arbetsdokumenten, och av sin resolution av den 10 september 2013 om en välfungerande inre marknad för energi (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 november 2012För en välfungerande inre marknad för energi (COM(2012)0663) och de tillhörande arbetsdokumenten, och av sin resolution av den 10 september 2013 om en välfungerande inre marknad för energi (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Utvecklingen mot en inre marknad för energi (COM(2014)0634), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Utvecklingen mot en inre marknad för energi (COM(2014)0634),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Prioriteringar för energiinfrastrukturen för 2020 och framåt – Förslag för ett integrerat europeiskt energinätverk (COM(2010)0677), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Prioriteringar för energiinfrastrukturen för 2020 och framåt – Förslag för ett integrerat europeiskt energinätverk (COM(2010)0677),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2014Energipriser och energikostnader i Europa (COM(2014)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 januari 2014Energipriser och energikostnader i Europa (COM(2014)0021),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014För en industriell renässans i Europa (COM(2014)0014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 22 januari 2014För en industriell renässans i Europa (COM(2014)0014),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 14 november 2012Tillståndet för den europeiska koldioxidmarknaden 2012 (COM(2012)0652), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 14 november 2012Tillståndet för den europeiska koldioxidmarknaden 2012 (COM(2012)0652),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571) och sin resolution av den 24 maj 2012 om ett resurseffektivt Europa (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571) och sin resolution av den 24 maj 2012 om ett resurseffektivt Europa (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om energieffektivitet, om hur energieffektivitet kan trygga energiförsörjningen och om 2030-ramen för klimat- och energipolitiken (COM(2014)0520), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om energieffektivitet, om hur energieffektivitet kan trygga energiförsörjningen och om 2030-ramen för klimat- och energipolitiken (COM(2014)0520),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (COM(2011)0112),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2011Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885) och sin resolution av den 14 mars 2013 om energifärdplanen för 2050, en framtid med energi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 december 2011Energifärdplan för 2050 (COM(2011)0885) och sin resolution av den 14 mars 2013 om energifärdplanen för 2050, en framtid med energi (3),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Exploiting the employment potential of green growth (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Exploiting the employment potential of green growth (SWD(2012)0092),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande om Framtiden för avskiljning och lagring av koldioxid i Europa (COM(2013)0180), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande om Framtiden för avskiljning och lagring av koldioxid i Europa (COM(2013)0180),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030 (COM(2014)0015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande En klimat- och energipolitisk ram för perioden 2020–2030 (COM(2014)0015),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 19–20 mars 2015,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 och med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2013Långsiktig infrastrukturvision för och utanför Europa (COM(2013)0711), där den första unionsförteckningen över energiinfrastrukturprojekt av gemensamt intresse upprättas, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 347/2013 av den 17 april 2013 om riktlinjer för transeuropeiska energiinfrastrukturer och om upphävande av beslut nr 1364/2006/EG och om ändring av förordningarna (EG) nr 713/2009, (EG) nr 714/2009 och (EG) nr 715/2009 och med beaktande av kommissionens meddelande av den 14 oktober 2013Långsiktig infrastrukturvision för och utanför Europa (COM(2013)0711), där den första unionsförteckningen över energiinfrastrukturprojekt av gemensamt intresse upprättas,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (COM(2011)0665),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av den 20 oktober 2010 om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv 2004/67/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 994/2010 av den 20 oktober 2010 om åtgärder för att trygga naturgasförsörjningen och om upphävande av rådets direktiv 2004/67/EG,

| — | med beaktande av det tredje energipaketet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tredje energipaketet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet, om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara energikällor och om ändring och ett senare upphävande av direktiven 2001/77/EG och 2003/30/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/31/EU av den 19 maj 2010 om byggnaders energiprestanda,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) nr 994/2012 av den 25 oktober 2012 om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) nr 994/2012 av den 25 oktober 2012 om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om inledandet av ett energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränser: en strategisk metod för en trygg, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 juni 2012 om inledandet av ett energipolitiskt samarbete med partner utanför våra gränser: en strategisk metod för en trygg, hållbar och konkurrenskraftig energiförsörjning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 november 2012 om industriella, energimässiga och andra aspekter på skiffergas och skifferolja (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 november 2012 om industriella, energimässiga och andra aspekter på skiffergas och skifferolja (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020-strategin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 februari 2011 om Europa 2020-strategin (6),

| — | med beaktande av sin studie Mapping the Cost of Non-Europe 2014–2019, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie Mapping the Cost of Non-Europe 2014–2019,

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 december 2015 om att nå elsammanlänkningsmålet på 10 %: Att rusta Europas elnät för 2020 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 december 2015 om att nå elsammanlänkningsmålet på 10 %: Att rusta Europas elnät för 2020 (8),

| — | med beaktande av energistadgefördraget, särskilt artiklarna 7 och 20, |
| --- | --- |

—

med beaktande av energistadgefördraget, särskilt artiklarna 7 och 20,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och utskottet för transport och turism (A8-0341/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, utskottet för utrikesfrågor, utskottet för internationell handel och utskottet för transport och turism (A8-0341/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 194 i EUF-fördraget ska EU:s energipolitik garantera att energimarknaden fungerar, garantera energiförsörjningen i unionen, främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, och främja sammankopplade energinät. Fastställandet av medlemsstaternas energimix är fortfarande en nationell behörighet, och därför är energimixerna fortfarande mycket varierande. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 194 i EUF-fördraget ska EU:s energipolitik garantera att energimarknaden fungerar, garantera energiförsörjningen i unionen, främja energieffektivitet och energibesparingar samt utveckling av nya och förnybara energikällor, och främja sammankopplade energinät. Fastställandet av medlemsstaternas energimix är fortfarande en nationell behörighet, och därför är energimixerna fortfarande mycket varierande.

| B. | Skapandet av en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik bör bygga på en övergång till ett hållbart och framåtblickande energisystem vars främsta stöttepelare heter energieffektivitet, förnybar energi, bästa möjliga användning av Europas energikällor och smart infrastruktur. Det behövs ett regelverk som är stabilt på lång sikt för att skapa ekonomisk tillväxt och sysselsättning och trygga EU:s ledande roll på dessa områden. |
| --- | --- |

B.

Skapandet av en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik bör bygga på en övergång till ett hållbart och framåtblickande energisystem vars främsta stöttepelare heter energieffektivitet, förnybar energi, bästa möjliga användning av Europas energikällor och smart infrastruktur. Det behövs ett regelverk som är stabilt på lång sikt för att skapa ekonomisk tillväxt och sysselsättning och trygga EU:s ledande roll på dessa områden.

| C. | I en strategi för energitrygghet måste det ingå kostnadseffektiva åtgärder för att dämpa energiefterfrågan, liksom också verkningsfulla åtgärder för att få bukt med omfattande och omedelbara störningar och mekanismer för solidaritet och samordning för att skydda och stärka energiproduktionen, den smarta infrastrukturen för överföring och distribution och sammanlänkningarna. Denna infrastruktur måste kunna hantera intermittenta, förnybara energikällor och byggas in i en integrerad och välfungerande inre marknad för energi såsom ett väsentligt led i en energiunion med diversifierade externa leveranskällor och leveransvägar. |
| --- | --- |

C.

I en strategi för energitrygghet måste det ingå kostnadseffektiva åtgärder för att dämpa energiefterfrågan, liksom också verkningsfulla åtgärder för att få bukt med omfattande och omedelbara störningar och mekanismer för solidaritet och samordning för att skydda och stärka energiproduktionen, den smarta infrastrukturen för överföring och distribution och sammanlänkningarna. Denna infrastruktur måste kunna hantera intermittenta, förnybara energikällor och byggas in i en integrerad och välfungerande inre marknad för energi såsom ett väsentligt led i en energiunion med diversifierade externa leveranskällor och leveransvägar.

| D. | Europaparlamentet har två gånger efterlyst bindande klimat- och energimål för 2030, med koldioxidutsläppsminskningar på minst 40 procent, en andel förnybar energi på minst 30 procent och en förbättring av energieffektiviteten med minst 40 procent, vilket ska uppnås med hjälp av mål för de enskilda nationerna. Bindande mål på nationell nivå och unionsnivå inom området energieffektivitet och förnybar energi skapar ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen, och skulle bidra till att trygga EU:s tekniskt ledande roll på dessa områden. |
| --- | --- |

D.

Europaparlamentet har två gånger efterlyst bindande klimat- och energimål för 2030, med koldioxidutsläppsminskningar på minst 40 procent, en andel förnybar energi på minst 30 procent och en förbättring av energieffektiviteten med minst 40 procent, vilket ska uppnås med hjälp av mål för de enskilda nationerna. Bindande mål på nationell nivå och unionsnivå inom området energieffektivitet och förnybar energi skapar ekonomisk tillväxt och arbetstillfällen, och skulle bidra till att trygga EU:s tekniskt ledande roll på dessa områden.

| E. | Vid åtgärder för att utveckla energiunionen och uppnå dess klimat- och energimål måste full hänsyn tas till effekterna på energipriserna. Man måste också fokusera på synergieffekter och ytterligare marknadsintegration som bidrar till att sänka de totala kostnaderna och förbättrar konkurrenskraften inom EU:s ekonomi för att man ska få det stöd som behövs från allmänheten och industrin. I detta sammanhang måste alla nödvändiga konsekvensbedömningar göras med full hänsyn till vilka dolda och nedplöjda kostnader som skulle uppstå, nu och i framtiden, om inga energipolitiska åtgärder vidtas. |
| --- | --- |

E.

Vid åtgärder för att utveckla energiunionen och uppnå dess klimat- och energimål måste full hänsyn tas till effekterna på energipriserna. Man måste också fokusera på synergieffekter och ytterligare marknadsintegration som bidrar till att sänka de totala kostnaderna och förbättrar konkurrenskraften inom EU:s ekonomi för att man ska få det stöd som behövs från allmänheten och industrin. I detta sammanhang måste alla nödvändiga konsekvensbedömningar göras med full hänsyn till vilka dolda och nedplöjda kostnader som skulle uppstå, nu och i framtiden, om inga energipolitiska åtgärder vidtas.

| F. | Energiunionen bör bli en ny energimodell för Europa, grundad på kraftfulla övergripande lagar och tydliga mål. Styrningen av energiunionen måste vara genomblickbar och säkerställa en stabil ram samt inbegripa Europaparlamentet i beslutsfattandet samtidigt som lokala myndigheter och medborgare lyfts fram. |
| --- | --- |

F.

Energiunionen bör bli en ny energimodell för Europa, grundad på kraftfulla övergripande lagar och tydliga mål. Styrningen av energiunionen måste vara genomblickbar och säkerställa en stabil ram samt inbegripa Europaparlamentet i beslutsfattandet samtidigt som lokala myndigheter och medborgare lyfts fram.

| G. | Det har en grundläggande betydelse att EU och dess medlemsstater erkänner vikten av att inbegripa konsumentbaserade initiativ såsom kooperativa företag, lokalsamhällesbaserade projekt för förnybar energi och energieffektivitet. Ekonomiska, juridiska och administrativa hinder måste fås bort, så att medborgarna aktivt kan delta i energisystemet. |
| --- | --- |

G.

Det har en grundläggande betydelse att EU och dess medlemsstater erkänner vikten av att inbegripa konsumentbaserade initiativ såsom kooperativa företag, lokalsamhällesbaserade projekt för förnybar energi och energieffektivitet. Ekonomiska, juridiska och administrativa hinder måste fås bort, så att medborgarna aktivt kan delta i energisystemet.

| H. | Hållbarheten i Europas energisystem äventyras av klimatförändringar, icke-konkurrenskraftiga energipriser och ett extremt stort beroende av opålitliga leverantörer i tredjeländer. |
| --- | --- |

H.

Hållbarheten i Europas energisystem äventyras av klimatförändringar, icke-konkurrenskraftiga energipriser och ett extremt stort beroende av opålitliga leverantörer i tredjeländer.

| I. | Målet med en motståndskraftig energiunion med en ambitiös klimatpolitik som kärna är att säkerställa en övergång till en ny energimodell som gör att hushåll och företag kan producera och förbruka energi på ett tryggt, hållbart och konkurrenskraftigt sätt till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

I.

Målet med en motståndskraftig energiunion med en ambitiös klimatpolitik som kärna är att säkerställa en övergång till en ny energimodell som gör att hushåll och företag kan producera och förbruka energi på ett tryggt, hållbart och konkurrenskraftigt sätt till ett överkomligt pris.

| J. | Frågan om energifattigdom måste hanteras inom ramen för energiunionen genom att ge utsatta konsumenter egenmakt, förbättra energieffektiviteten för de mest utsatta och ta fram korrigerande åtgärder så att mindre bemedlade personer får råd med energi. |
| --- | --- |

J.

Frågan om energifattigdom måste hanteras inom ramen för energiunionen genom att ge utsatta konsumenter egenmakt, förbättra energieffektiviteten för de mest utsatta och ta fram korrigerande åtgärder så att mindre bemedlade personer får råd med energi.

| K. | Energifattigdom kan definieras som att ett hushåll, på grund av låga inkomster i förening med höga energipriser och låg kvalitet på bostadsbeståndet, inte klarar av den energiförsörjning som krävs för dess grundläggande bekvämlighet och hälsa. |
| --- | --- |

K.

Energifattigdom kan definieras som att ett hushåll, på grund av låga inkomster i förening med höga energipriser och låg kvalitet på bostadsbeståndet, inte klarar av den energiförsörjning som krävs för dess grundläggande bekvämlighet och hälsa.

| L. | Framtidsvisionen för energiunionen måste vara att medlemsstaterna inser att de är beroende av varandra för att kunna ge sina medborgare en trygg och hållbar energiförsörjning till ett överkomligt pris, i en verklig anda av solidaritet och förtroende, där Europeiska unionen uppträder enat i globala frågor. Varje medlemsstat måste därför prioritera energieffektivitet och minskad energiefterfrågan för att kunna säkerställa energitryggheten i EU och dess medlemsstater överlag. |
| --- | --- |

L.

Framtidsvisionen för energiunionen måste vara att medlemsstaterna inser att de är beroende av varandra för att kunna ge sina medborgare en trygg och hållbar energiförsörjning till ett överkomligt pris, i en verklig anda av solidaritet och förtroende, där Europeiska unionen uppträder enat i globala frågor. Varje medlemsstat måste därför prioritera energieffektivitet och minskad energiefterfrågan för att kunna säkerställa energitryggheten i EU och dess medlemsstater överlag.

| M. | EU:s energipolitik och klimatpolitik måste komplettera varandra, och deras mål måste stärka varandra. Energiunionen bör därför komplettera målen för den europeiska återindustrialiseringen och tillväxten och främja övergången till en hållbar ekonomi som till stor del bygger på energieffektivitet och förnybar energi. Detta kommer att stärka den globala konkurrenskraften inom EU:s ekonomi samtidigt som man effektivt undviker koldioxidläckage. |
| --- | --- |

M.

EU:s energipolitik och klimatpolitik måste komplettera varandra, och deras mål måste stärka varandra. Energiunionen bör därför komplettera målen för den europeiska återindustrialiseringen och tillväxten och främja övergången till en hållbar ekonomi som till stor del bygger på energieffektivitet och förnybar energi. Detta kommer att stärka den globala konkurrenskraften inom EU:s ekonomi samtidigt som man effektivt undviker koldioxidläckage.

| N. | EU importerar mer än hälften av all sin energi. Importberoendet är särskilt stort för råolja (mer än 90 procent), naturgas (66 procent) och stenkol (72 procent), och notan för den totala importen låg på över 400 miljarder euro 2013. EU:s byggnadsbestånd står för ungefär 40 procent av unionens slutliga energiförbrukning och förbrukar ungefär 60 procent av EU:s gasimport, Energioberoende förutsätter därför bland annat minskad energiefterfrågan i byggnader. |
| --- | --- |

N.

EU importerar mer än hälften av all sin energi. Importberoendet är särskilt stort för råolja (mer än 90 procent), naturgas (66 procent) och stenkol (72 procent), och notan för den totala importen låg på över 400 miljarder euro 2013. EU:s byggnadsbestånd står för ungefär 40 procent av unionens slutliga energiförbrukning och förbrukar ungefär 60 procent av EU:s gasimport, Energioberoende förutsätter därför bland annat minskad energiefterfrågan i byggnader.

| O. | Världsmarknadspriset på olja har sjunkit avsevärt, vilket ger EU en möjlighet att radikalt förändra vårt energilandskap genom investeringar i förnybar energiproduktion, genom att ta vara på den potential för energieffektivitet som finns i byggnader och industri och genom att utveckla smart infrastruktur. Pengar som används till import av fossila bränslen bidrar föga till investeringar, arbetstillfällen eller tillväxt i unionen, och om man i stället använde dessa medel till inhemska investeringar skulle det stimulera tillväxten och ge upphov till högkvalificerade arbetstillfällen av god kvalitet på det lokala planet. |
| --- | --- |

O.

Världsmarknadspriset på olja har sjunkit avsevärt, vilket ger EU en möjlighet att radikalt förändra vårt energilandskap genom investeringar i förnybar energiproduktion, genom att ta vara på den potential för energieffektivitet som finns i byggnader och industri och genom att utveckla smart infrastruktur. Pengar som används till import av fossila bränslen bidrar föga till investeringar, arbetstillfällen eller tillväxt i unionen, och om man i stället använde dessa medel till inhemska investeringar skulle det stimulera tillväxten och ge upphov till högkvalificerade arbetstillfällen av god kvalitet på det lokala planet.

| P. | Många länder är kraftigt beroende av en enda leverantör, vilket skulle kunna göra dem sårbara för försörjningsavbrott. |
| --- | --- |

P.

Många länder är kraftigt beroende av en enda leverantör, vilket skulle kunna göra dem sårbara för försörjningsavbrott.

| Q. | EU är starkt beroende av energiimport från Ryssland, ett land som har visat sig vara en opålitlig partner och som använder sina energileveranser som ett politiskt vapen. |
| --- | --- |

Q.

EU är starkt beroende av energiimport från Ryssland, ett land som har visat sig vara en opålitlig partner och som använder sina energileveranser som ett politiskt vapen.

| R. | Att utveckla och genomdriva en strategi för strategiska resurser, i synnerhet olja och naturgas, har blivit en viktig del i den ryska utrikespolitiken i syfte att utsätta andra länder för politiska påtryckningar. Parlamentet noterar att flera av Rysslands grannländer har drabbats av detta, liksom också flera medlemsstater i Europeiska unionen. |
| --- | --- |

R.

Att utveckla och genomdriva en strategi för strategiska resurser, i synnerhet olja och naturgas, har blivit en viktig del i den ryska utrikespolitiken i syfte att utsätta andra länder för politiska påtryckningar. Parlamentet noterar att flera av Rysslands grannländer har drabbats av detta, liksom också flera medlemsstater i Europeiska unionen.

| S. | Användning av olja och naturgas i utrikespolitiska syften och i syfte att destabilisera andra länder undergräver den ekonomiska tillväxten och, vilket är ännu farligare, den demokratiska stabiliteten i Europa samt suveräna staters oberoende. |
| --- | --- |

S.

Användning av olja och naturgas i utrikespolitiska syften och i syfte att destabilisera andra länder undergräver den ekonomiska tillväxten och, vilket är ännu farligare, den demokratiska stabiliteten i Europa samt suveräna staters oberoende.

| T. | Den europeiska energitryggheten måste utvecklas så att den försvarar både den europeiska säkerheten och europeiska länders suveränitet, inbegripet både EU:s medlemsstater och länderna i unionens östliga partnerskap. |
| --- | --- |

T.

Den europeiska energitryggheten måste utvecklas så att den försvarar både den europeiska säkerheten och europeiska länders suveränitet, inbegripet både EU:s medlemsstater och länderna i unionens östliga partnerskap.

| U. | En politik för energitrygghet måste inriktas på behovet av en stabil försörjning från olika energikällor och förse den europeiska ekonomin med den energi som behövs för transporter, industri och bostäder, på ett sätt som främjar konkurrenskraften och klimatpolitiken, samtidigt som den måste minimera beroendet av dem som avsiktligt vill utnyttja energiresurser för sina egna politiska syften för att påverka den politiska utvecklingen i andra länder. |
| --- | --- |

U.

En politik för energitrygghet måste inriktas på behovet av en stabil försörjning från olika energikällor och förse den europeiska ekonomin med den energi som behövs för transporter, industri och bostäder, på ett sätt som främjar konkurrenskraften och klimatpolitiken, samtidigt som den måste minimera beroendet av dem som avsiktligt vill utnyttja energiresurser för sina egna politiska syften för att påverka den politiska utvecklingen i andra länder.

| V. | Ingen medlemsstat bör vara föremål för kontraktsvillkor som är oförenliga med EU:s lagar och som utnyttjar dess svaga position på energimarknaden enbart på grund av geografiska och historiska faktorer. |
| --- | --- |

V.

Ingen medlemsstat bör vara föremål för kontraktsvillkor som är oförenliga med EU:s lagar och som utnyttjar dess svaga position på energimarknaden enbart på grund av geografiska och historiska faktorer.

| W. | Gaskonflikterna mellan Ryssland och transitlandet Ukraina 2006 och 2009 ledde till allvarliga försörjningsbrister i många EU-länder. Avbrotten visar att de åtgärder som hittills vidtagits inte har varit tillräckliga för att stoppa Europas beroende av rysk gas. |
| --- | --- |

W.

Gaskonflikterna mellan Ryssland och transitlandet Ukraina 2006 och 2009 ledde till allvarliga försörjningsbrister i många EU-länder. Avbrotten visar att de åtgärder som hittills vidtagits inte har varit tillräckliga för att stoppa Europas beroende av rysk gas.

| X. | Efterhandsbedömning och verifikation av alla energirelaterade avtal i fråga om efterlevnad av EU:s lagstiftning är redan möjlig genom bland annat konkurrens- och energibestämmelser. Otillräckliga förhandskontroller av efterlevnaden på nationell nivå och EU-nivå leder till kraftiga snedvridningar av marknaden. Kommissionen har erkänt dessa brister och har åtagit sig att stärka bestämmelserna om förhandsbedömningar av kommersiella gasleveransavtal. |
| --- | --- |

X.

Efterhandsbedömning och verifikation av alla energirelaterade avtal i fråga om efterlevnad av EU:s lagstiftning är redan möjlig genom bland annat konkurrens- och energibestämmelser. Otillräckliga förhandskontroller av efterlevnaden på nationell nivå och EU-nivå leder till kraftiga snedvridningar av marknaden. Kommissionen har erkänt dessa brister och har åtagit sig att stärka bestämmelserna om förhandsbedömningar av kommersiella gasleveransavtal.

| Y. | Enbart fram till 2020 måste över 1 000 miljarder euro investeras i EU:s energisektor, och för varje euro som inte investeras i energiinfrastruktur före 2020, kommer det att behövas 4,3 euro efter 2020 för att uppnå samma mål, något som skulle lägga en onödig börda på framtida generationer. |
| --- | --- |

Y.

Enbart fram till 2020 måste över 1 000 miljarder euro investeras i EU:s energisektor, och för varje euro som inte investeras i energiinfrastruktur före 2020, kommer det att behövas 4,3 euro efter 2020 för att uppnå samma mål, något som skulle lägga en onödig börda på framtida generationer.

| Z. | EU måste möjliggöra finansieringen av dessa investeringar med alla medel som finns att tillgå, både offentliga (strukturfonderna, EIB) och privata, genom att arbeta för att både hushållens besparingar och långtidsinvesterarnas (pensionsfonder och försäkringsbolag) kapacitet inriktas på dem, och genom att skapa en ny ekonomisk kapacitet för EU. |
| --- | --- |

Z.

EU måste möjliggöra finansieringen av dessa investeringar med alla medel som finns att tillgå, både offentliga (strukturfonderna, EIB) och privata, genom att arbeta för att både hushållens besparingar och långtidsinvesterarnas (pensionsfonder och försäkringsbolag) kapacitet inriktas på dem, och genom att skapa en ny ekonomisk kapacitet för EU.

| AA. | EU-industrins elpriser är, utan att ta hänsyn till skatte- eller avgiftsbefrielser för energiintensiva industrier, mer än dubbelt så höga som i Förenta staterna och Ryssland, 20 procent högre än i Kina men 20 procent lägre än i Japan. |
| --- | --- |

AA.

EU-industrins elpriser är, utan att ta hänsyn till skatte- eller avgiftsbefrielser för energiintensiva industrier, mer än dubbelt så höga som i Förenta staterna och Ryssland, 20 procent högre än i Kina men 20 procent lägre än i Japan.

| AB. | Industrin i Europa lider fortfarande av en stor konkurrensnackdel i fråga om gaspriser, främst på grund av att man innefattar oljeprisindex i långsiktiga avtal med Ryssland. |
| --- | --- |

AB.

Industrin i Europa lider fortfarande av en stor konkurrensnackdel i fråga om gaspriser, främst på grund av att man innefattar oljeprisindex i långsiktiga avtal med Ryssland.

| AC. | Prisskillnaden jämfört med andra ekonomier kan ha en negativ inverkan på konkurrenskraften inom vår industri, särskilt våra energiintensiva industrier. |
| --- | --- |

AC.

Prisskillnaden jämfört med andra ekonomier kan ha en negativ inverkan på konkurrenskraften inom vår industri, särskilt våra energiintensiva industrier.

| AD. | Konkurrenskraftiga energipriser är avgörande för att EU:s mål om återindustrialisering på 20 procent till 2020 ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

AD.

Konkurrenskraftiga energipriser är avgörande för att EU:s mål om återindustrialisering på 20 procent till 2020 ska kunna uppnås.

| AE. | EU:s företag inom sektorn för förnybar energi, däribland många små och medelstora företag, har 1,2 miljoner anställda i Europa och 40 procent av alla världspatent på teknik för förnybar energi, vilket gör EU till en global ledare. Denna ledande ställning måste upprätthållas framöver genom en hållbar strategi för förnybara energikällor i EU. |
| --- | --- |

AE.

EU:s företag inom sektorn för förnybar energi, däribland många små och medelstora företag, har 1,2 miljoner anställda i Europa och 40 procent av alla världspatent på teknik för förnybar energi, vilket gör EU till en global ledare. Denna ledande ställning måste upprätthållas framöver genom en hållbar strategi för förnybara energikällor i EU.

| AF. | Trots denna globala dominans inom investeringar i förnybar energi förutspås i publikationen World Energy Outlook 2014 att den globala efterfrågan på energi kommer att öka med 37 procent och den globala efterfrågan på kol med 15 procent fram till 2040. Inom EU förväntas denna ökning bli mycket lägre tack vare de lyckade energieffektivitetsförbättringarna. |
| --- | --- |

AF.

Trots denna globala dominans inom investeringar i förnybar energi förutspås i publikationen World Energy Outlook 2014 att den globala efterfrågan på energi kommer att öka med 37 procent och den globala efterfrågan på kol med 15 procent fram till 2040. Inom EU förväntas denna ökning bli mycket lägre tack vare de lyckade energieffektivitetsförbättringarna.

| AG. | EU:s ineffektiva gasmarknad vållar årliga välfärdsförluster på över 11 miljarder euro, bl. a. på grund av brist på infrastruktur och dålig likviditet på och insyn i marknaden. |
| --- | --- |

AG.

EU:s ineffektiva gasmarknad vållar årliga välfärdsförluster på över 11 miljarder euro, bl. a. på grund av brist på infrastruktur och dålig likviditet på och insyn i marknaden.

| AH. | En mer ekonomiskt och fysiskt integrerad inre energimarknad skulle kunna leda till betydande effektivitetsvinster. |
| --- | --- |

AH.

En mer ekonomiskt och fysiskt integrerad inre energimarknad skulle kunna leda till betydande effektivitetsvinster.

| AI. | EU:s energimarknad i detaljistledet fungerar inte som den ska eftersom konsumenterna i många medlemsstater har för få leverantörer att välja mellan. Problemen med marknadskoncentration bör tas upp inom EU:s konkurrenspolitik så att konsumenterna får möjlighet att byta leverantör. Därigenom ökar konkurrensen och priserna sänks. Man bör uppmärksamma risken för att vissa medborgare inte är lika välinformerade som andra och därför inte är lika benägna att jämföra och byta leverantörer. De fastnar i gamla avgifter som inte är konkurrenskraftiga. |
| --- | --- |

AI.

EU:s energimarknad i detaljistledet fungerar inte som den ska eftersom konsumenterna i många medlemsstater har för få leverantörer att välja mellan. Problemen med marknadskoncentration bör tas upp inom EU:s konkurrenspolitik så att konsumenterna får möjlighet att byta leverantör. Därigenom ökar konkurrensen och priserna sänks. Man bör uppmärksamma risken för att vissa medborgare inte är lika välinformerade som andra och därför inte är lika benägna att jämföra och byta leverantörer. De fastnar i gamla avgifter som inte är konkurrenskraftiga.

| AJ. | Genomförandet av en integrerad energimarknad i EU för gas och el är av grundläggande betydelse för både energitryggheten och för utvecklingen i riktning mot en energiunion. Kommissionen ansvarar för att alla medlemsstater genomför och respekterar alla delar i det tredje energipaketet med syftet att skapa en inre marknad för el och gas. |
| --- | --- |

AJ.

Genomförandet av en integrerad energimarknad i EU för gas och el är av grundläggande betydelse för både energitryggheten och för utvecklingen i riktning mot en energiunion. Kommissionen ansvarar för att alla medlemsstater genomför och respekterar alla delar i det tredje energipaketet med syftet att skapa en inre marknad för el och gas.

| AK. | Ett uppnående av sammanlänkningsmålet på 10 procent, bättre gränsöverskridande överföringskapacitet för el och gas och ytterligare förstärkning av det befintliga nätet kommer att förbättra energitryggheten, möjliggöra bättre integration av förnybar elproduktion och skapa balans mellan tillgång och efterfrågan i medlemsstaterna, samtidigt som priskonvergensen främjas till fördel för konsumenterna. |
| --- | --- |

AK.

Ett uppnående av sammanlänkningsmålet på 10 procent, bättre gränsöverskridande överföringskapacitet för el och gas och ytterligare förstärkning av det befintliga nätet kommer att förbättra energitryggheten, möjliggöra bättre integration av förnybar elproduktion och skapa balans mellan tillgång och efterfrågan i medlemsstaterna, samtidigt som priskonvergensen främjas till fördel för konsumenterna.

| AL. | Ett fördjupat regionalt samarbete mellan medlemsstater förväntas ge konvergens och kostnadsoptimering. |
| --- | --- |

AL.

Ett fördjupat regionalt samarbete mellan medlemsstater förväntas ge konvergens och kostnadsoptimering.

| AM. | Energigemenskapen är ett verktyg för att utöka den inre energimarknaden till EU:s grannländer och därmed bidra till att skapa ett alleuropeiskt energiområde baserat på gemensamma principer och rättsstatlighet. |
| --- | --- |

AM.

Energigemenskapen är ett verktyg för att utöka den inre energimarknaden till EU:s grannländer och därmed bidra till att skapa ett alleuropeiskt energiområde baserat på gemensamma principer och rättsstatlighet.

| AN. | Energiunionen återspeglar Europaparlamentets många upprop om en äkta alleuropeisk energigemenskap, baserad på en stark gemensam marknad för energi, samordning av energiinköp utanför EU och gemensam europeisk finansiering av forskning och innovation inom hållbar energiteknik. |
| --- | --- |

AN.

Energiunionen återspeglar Europaparlamentets många upprop om en äkta alleuropeisk energigemenskap, baserad på en stark gemensam marknad för energi, samordning av energiinköp utanför EU och gemensam europeisk finansiering av forskning och innovation inom hållbar energiteknik.

| AO. | Den yttre dimensionen av EU:s energipolitik måste bli mera konsekvent och kan ännu inte fullt ut spela sin roll, vare sig för energiförsörjningstryggheten eller för unionens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

AO.

Den yttre dimensionen av EU:s energipolitik måste bli mera konsekvent och kan ännu inte fullt ut spela sin roll, vare sig för energiförsörjningstryggheten eller för unionens konkurrenskraft.

| AP. | De 33 infrastrukturprojekt som har identifierats i den europeiska strategin för energitrygghet bör kompletteras av ett starkare fokus på moderniseringen av eldistributionsnätet och på övergången från kol och gas till biomassa för att förbättra försörjningstryggheten. |
| --- | --- |

AP.

De 33 infrastrukturprojekt som har identifierats i den europeiska strategin för energitrygghet bör kompletteras av ett starkare fokus på moderniseringen av eldistributionsnätet och på övergången från kol och gas till biomassa för att förbättra försörjningstryggheten.

| AQ. | Det erkänns att avskiljning och lagring av koldioxid kan ge ett avgörande bidrag i kampen mot klimatförändringar, och i synnerhet bidra till att minska kostnaden för att övergå till en koldioxidfri energimarknad och en ekonomi med låga utsläpp. |
| --- | --- |

AQ.

Det erkänns att avskiljning och lagring av koldioxid kan ge ett avgörande bidrag i kampen mot klimatförändringar, och i synnerhet bidra till att minska kostnaden för att övergå till en koldioxidfri energimarknad och en ekonomi med låga utsläpp.

| AR. | Energidiversifiering, fullbordandet av den inre marknaden för energi, förbättrad energieffektivitet och energibesparingar, vidareutveckling av Europas energiresurser, bland annat förnybar energi, och verksamhet inom forskning och utveckling är energiunionens huvuddrivkrafter. |
| --- | --- |

AR.

Energidiversifiering, fullbordandet av den inre marknaden för energi, förbättrad energieffektivitet och energibesparingar, vidareutveckling av Europas energiresurser, bland annat förnybar energi, och verksamhet inom forskning och utveckling är energiunionens huvuddrivkrafter.

| AS. | Det behövs stöd och uppmuntran till att inhemska konventionella olje- och gasresurser utvinns i full överensstämmelse med EU:s regelverk, både i traditionella produktionsområden (t.ex. Nordsjön) och i nyupptäckta områden (t.ex. östra Medelhavet och Svarta havet). |
| --- | --- |

AS.

Det behövs stöd och uppmuntran till att inhemska konventionella olje- och gasresurser utvinns i full överensstämmelse med EU:s regelverk, både i traditionella produktionsområden (t.ex. Nordsjön) och i nyupptäckta områden (t.ex. östra Medelhavet och Svarta havet).

| AT. | Inhemska energiresurser måste alltid vara hållbara och säkra. |
| --- | --- |

AT.

Inhemska energiresurser måste alltid vara hållbara och säkra.

| AU. | EU:s strävan är att öka industrins bidrag till BNP till så mycket som 20 procent senast 2020, och energi till ett konkurrenskraftigt pris och ökad energiproduktivitet kommer att vara oumbärliga för att detta mål ska uppnås. |
| --- | --- |

AU.

EU:s strävan är att öka industrins bidrag till BNP till så mycket som 20 procent senast 2020, och energi till ett konkurrenskraftigt pris och ökad energiproduktivitet kommer att vara oumbärliga för att detta mål ska uppnås.

Dimensioner av energiunionen

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik. Parlamentet noterar energiunionens fem pelare, som anges av kommissionen. Parlamentet betonar att politik som bedrivs enligt dessa pelare alltid måste bidra till att säkerställa en trygg energiförsörjning, fasa ut fossila bränslen och göra ekonomin långsiktigt hållbar samt åstadkomma överkomliga och konkurrenskraftiga energipriser. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande En ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik. Parlamentet noterar energiunionens fem pelare, som anges av kommissionen. Parlamentet betonar att politik som bedrivs enligt dessa pelare alltid måste bidra till att säkerställa en trygg energiförsörjning, fasa ut fossila bränslen och göra ekonomin långsiktigt hållbar samt åstadkomma överkomliga och konkurrenskraftiga energipriser.

| 2. | Europaparlamentet upprepar att energi är en allmän samhällsnyttighet och att EU därför måste fokusera mycket på frågan om energifattigdom och främja konkreta åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Parlamentet insisterar därför på att energiunionen måste garantera lika tillgång till energi för alla, bidra till överkomliga energipriser till förmån för konsumenterna, främja sammankopplingar och energiinfrastruktur med en strategisk roll till förmån för folket och stärka regleringen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet upprepar att energi är en allmän samhällsnyttighet och att EU därför måste fokusera mycket på frågan om energifattigdom och främja konkreta åtgärder för att komma till rätta med detta problem. Parlamentet insisterar därför på att energiunionen måste garantera lika tillgång till energi för alla, bidra till överkomliga energipriser till förmån för konsumenterna, främja sammankopplingar och energiinfrastruktur med en strategisk roll till förmån för folket och stärka regleringen.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla lagstiftningsförslag som ingår i energiunionen följer det ordinarie lagstiftningsförfarandet och därmed låter Europaparlamentet delta fullt ut och garanterar en effektiv demokratisk kontroll. Parlamentet förväntar sig att det ramverk för styrning för perioden efter 2020 som införs för energiunionen är ambitiöst, tillförlitligt, öppet, demokratiskt och låter Europaparlamentet delta fullt ut. Likaså måste det garantera att klimat- och energimålen för 2030 uppnås, särskilt genom att den befintliga energi- och klimatlagstiftningen genomförs fullt ut, verkställs och uppdateras. Parlamentet uppmanar kommissionen att, utan att det påverkar andra rapporteringsskyldigheter, årligen lägga fram en rapport om genomförandet av energiunionen, med uppgifter om genomförandet av energilagstiftningen och om framstegen för att uppnå målen för 2020 och 2030. Kommissionen uppmanas också att utarbeta och uppdatera en uppsättning nyckelindikatorer som ska ingå i rapporten och göra det möjligt att bedöma de framsteg som görs med energiunionen. Indikatorerna skulle bland annat, men inte enbart, kunna omfatta sammanlänkningskapacitet, marknadsintegration, minskning av energiimport, diversifieringsgrad, energipriser och energikostnader, utveckling av samägd och lokalägd produktion, graden av energifattigdom och utsatthet. Parlamentet noterar rådets (energi) slutsatser av den 26 november 2015 om energiunionens styrningssystem, och uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett lagstiftningsförslag för parlamentet och rådet, där man beaktar rådets slutsatser och de ståndpunkter som parlamentet ger uttryck för i detta betänkande. Parlamentet håller med om rådets slutsats att de nationella energi- och klimatplanerna för perioden 2021–2030 inte bara bör vara inriktade på att uppnå 2030-målen, utan även spegla ett längre perspektiv, särskilt EU:s fastställda mål om att minska utsläppen med 80–95 % senast till 2050 jämfört med 1990 års nivåer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att alla lagstiftningsförslag som ingår i energiunionen följer det ordinarie lagstiftningsförfarandet och därmed låter Europaparlamentet delta fullt ut och garanterar en effektiv demokratisk kontroll. Parlamentet förväntar sig att det ramverk för styrning för perioden efter 2020 som införs för energiunionen är ambitiöst, tillförlitligt, öppet, demokratiskt och låter Europaparlamentet delta fullt ut. Likaså måste det garantera att klimat- och energimålen för 2030 uppnås, särskilt genom att den befintliga energi- och klimatlagstiftningen genomförs fullt ut, verkställs och uppdateras. Parlamentet uppmanar kommissionen att, utan att det påverkar andra rapporteringsskyldigheter, årligen lägga fram en rapport om genomförandet av energiunionen, med uppgifter om genomförandet av energilagstiftningen och om framstegen för att uppnå målen för 2020 och 2030. Kommissionen uppmanas också att utarbeta och uppdatera en uppsättning nyckelindikatorer som ska ingå i rapporten och göra det möjligt att bedöma de framsteg som görs med energiunionen. Indikatorerna skulle bland annat, men inte enbart, kunna omfatta sammanlänkningskapacitet, marknadsintegration, minskning av energiimport, diversifieringsgrad, energipriser och energikostnader, utveckling av samägd och lokalägd produktion, graden av energifattigdom och utsatthet. Parlamentet noterar rådets (energi) slutsatser av den 26 november 2015 om energiunionens styrningssystem, och uppmanar kommissionen att snarast lägga fram ett lagstiftningsförslag för parlamentet och rådet, där man beaktar rådets slutsatser och de ståndpunkter som parlamentet ger uttryck för i detta betänkande. Parlamentet håller med om rådets slutsats att de nationella energi- och klimatplanerna för perioden 2021–2030 inte bara bör vara inriktade på att uppnå 2030-målen, utan även spegla ett längre perspektiv, särskilt EU:s fastställda mål om att minska utsläppen med 80–95 % senast till 2050 jämfört med 1990 års nivåer.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta långsiktiga energistrategier mot bakgrund av det långsiktiga målet att minska växthusgaserna med mellan 80 och 95 procent fram till 2050, vilka bör matchas av motsvarande insatser från världens största förorenare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta långsiktiga energistrategier mot bakgrund av det långsiktiga målet att minska växthusgaserna med mellan 80 och 95 procent fram till 2050, vilka bör matchas av motsvarande insatser från världens största förorenare.

| 5. | Europaparlamentet erkänner oförytterligheten i beslut om energifrågor som antas genom nationella folkomröstningar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erkänner oförytterligheten i beslut om energifrågor som antas genom nationella folkomröstningar.

| 6. | Europaparlamentet framhåller att energiunionen bör anta ett helhetsgrepp på problematiken, där tyngdpunkten bör vila på inslag som att uppnå en fullständigt integrerad inre marknad för energi, att säkerställa försörjningstryggheten, att använda EU:s energiresurser på bästa sätt, att dämpa energiefterfrågan, att minska växthusgaserna genom att framför allt använda förnybara energikällor och att införa en koldioxidmarknad för hela EU, samt på forskning och innovation inriktad på ledarskap inom energiteknik. Parlamentet betonar att medborgarna bör stå i centrum för energiunionen och tillhandahållas säker och hållbar energi till ett överkomligt pris. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet framhåller att energiunionen bör anta ett helhetsgrepp på problematiken, där tyngdpunkten bör vila på inslag som att uppnå en fullständigt integrerad inre marknad för energi, att säkerställa försörjningstryggheten, att använda EU:s energiresurser på bästa sätt, att dämpa energiefterfrågan, att minska växthusgaserna genom att framför allt använda förnybara energikällor och att införa en koldioxidmarknad för hela EU, samt på forskning och innovation inriktad på ledarskap inom energiteknik. Parlamentet betonar att medborgarna bör stå i centrum för energiunionen och tillhandahållas säker och hållbar energi till ett överkomligt pris.

| 7. | Europaparlamentet erkänner Europeiska rådets svaga klimat- och energimål till 2030, det vill säga att minska växthusgasutsläppen med 40 procent, att öka andelen förnybar energi i den europeiska energimixen till 27 procent och att öka energieffektiviteten med 27 procent. Parlamentet påminner om att det upprepade gånger har efterlyst bindande klimat- och energimål för 2030 med inhemska koldioxidutsläppsminskningar på minst 40 procent, en andel förnybar energi på minst 30 procent och en förbättring av energieffektiviteten med minst 40 procent, vilket ska uppnås med hjälp av enskilda nationella mål. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet erkänner Europeiska rådets svaga klimat- och energimål till 2030, det vill säga att minska växthusgasutsläppen med 40 procent, att öka andelen förnybar energi i den europeiska energimixen till 27 procent och att öka energieffektiviteten med 27 procent. Parlamentet påminner om att det upprepade gånger har efterlyst bindande klimat- och energimål för 2030 med inhemska koldioxidutsläppsminskningar på minst 40 procent, en andel förnybar energi på minst 30 procent och en förbättring av energieffektiviteten med minst 40 procent, vilket ska uppnås med hjälp av enskilda nationella mål.

Energitrygghet, solidaritet och förtroende

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt arbeta för mer hållbara och konkurrenskraftiga priser och kostnader för importerad energi för EU:s medborgare och företag genom energidiversifiering (energikällor, leverantörer och försörjningsvägar). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja byggandet av relevanta prioriterade korridorer för energiinfrastrukturer, såsom anges i bilaga I till förordningen om transeuropeiska energinät och del II i bilaga I till förordningen om Fonden för ett sammanlänkat Europa, med särskild inriktning på medlemsstater med ett stort beroende. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera den befintliga interna kapaciteten, bland annat EU:s egna energikällor. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt arbeta för mer hållbara och konkurrenskraftiga priser och kostnader för importerad energi för EU:s medborgare och företag genom energidiversifiering (energikällor, leverantörer och försörjningsvägar). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att främja byggandet av relevanta prioriterade korridorer för energiinfrastrukturer, såsom anges i bilaga I till förordningen om transeuropeiska energinät och del II i bilaga I till förordningen om Fonden för ett sammanlänkat Europa, med särskild inriktning på medlemsstater med ett stort beroende. Parlamentet uppmanar kommissionen att prioritera den befintliga interna kapaciteten, bland annat EU:s egna energikällor.

| 9. | Europaparlamentet inser att de projekt som för närvarande ingår i förteckningen över energiinfrastrukturprojekt av gemensamt intresse inte är tillräckliga för att uppnå EU:s mål om sammanlänkning mellan den iberiska halvön och kontinentens centrala delar. Parlamentet uppmanar transeuropeiska energinäts regionala grupp och kommissionen att fastställa ytterligare projekt som bör ingå i 2015 års förteckning över energiinfrastrukturprojekt av gemensamt intresse för att avsevärt öka kapaciteten mellan Spanien och Frankrike. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet inser att de projekt som för närvarande ingår i förteckningen över energiinfrastrukturprojekt av gemensamt intresse inte är tillräckliga för att uppnå EU:s mål om sammanlänkning mellan den iberiska halvön och kontinentens centrala delar. Parlamentet uppmanar transeuropeiska energinäts regionala grupp och kommissionen att fastställa ytterligare projekt som bör ingå i 2015 års förteckning över energiinfrastrukturprojekt av gemensamt intresse för att avsevärt öka kapaciteten mellan Spanien och Frankrike.

| 10. | Europaparlamentet betonar att väl utvecklad och fullt ut integrerad infrastruktur som möjliggör ökad energidiversifiering och gränsöverskridande flöden är avgörande för att trygga energiförsörjningen både under normala förhållanden och i nödsituationer och för att tillhandahålla konsumenter inom hela EU och energigemenskapen energi från konkurrenskraftiga källor. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet betonar att väl utvecklad och fullt ut integrerad infrastruktur som möjliggör ökad energidiversifiering och gränsöverskridande flöden är avgörande för att trygga energiförsörjningen både under normala förhållanden och i nödsituationer och för att tillhandahålla konsumenter inom hela EU och energigemenskapen energi från konkurrenskraftiga källor.

| 11. | Europaparlamentet betonar att stora gasreserver i de nordafrikanska länderna och nya fyndigheter i östra Medelhavsområdet gör att Medelhavsregionen har möjlighet att utvecklas till ett dynamiskt centrum för ett rörledningsnät som transporterar gas till Europa. Parlamentet efterlyser en marknadsplats för gas i Medelhavsområdet med ökad kapacitet för flytande naturgas. Parlamentet understryker att EU bör tillvarata de möjligheter som uppstår tack vare dessa gasreserver för att öka sin energitrygghet. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att stora gasreserver i de nordafrikanska länderna och nya fyndigheter i östra Medelhavsområdet gör att Medelhavsregionen har möjlighet att utvecklas till ett dynamiskt centrum för ett rörledningsnät som transporterar gas till Europa. Parlamentet efterlyser en marknadsplats för gas i Medelhavsområdet med ökad kapacitet för flytande naturgas. Parlamentet understryker att EU bör tillvarata de möjligheter som uppstår tack vare dessa gasreserver för att öka sin energitrygghet.

| 12. | Europaparlamentet betonar att alla EU-infrastrukturprojekt som syftar till att diversifiera energikällor, leverantörer och försörjningsvägar måste vara helt förenliga med EU:s klimat- och energilagstiftning och långsiktiga mål och prioriteringar, bland annat EU:s energitrygghet, samtidigt som de garanterar ett högt och effektivt utnyttjande av redan befintlig energiinfrastruktur och transitvägar till EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att betrakta investeringar som dämpar energiefterfrågan, t.ex. i byggnader, som stödberättigande projekt. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar att alla EU-infrastrukturprojekt som syftar till att diversifiera energikällor, leverantörer och försörjningsvägar måste vara helt förenliga med EU:s klimat- och energilagstiftning och långsiktiga mål och prioriteringar, bland annat EU:s energitrygghet, samtidigt som de garanterar ett högt och effektivt utnyttjande av redan befintlig energiinfrastruktur och transitvägar till EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att betrakta investeringar som dämpar energiefterfrågan, t.ex. i byggnader, som stödberättigande projekt.

| 13. | Europaparlamentet understryker att energileverantörer från tredjeländer måste följa EU:s regelverk, särskilt EU:s konkurrenslagstiftning och lagstiftning om statligt stöd, när de bedriver verksamhet på den inre marknaden, och uppmanar kommissionen att använda alla tillgängliga medel för att verkställa EU:s lagstiftning så att man möjliggör ett fritt energiflöde i EU och undviker snedvridningar av den inre marknaden. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet understryker att energileverantörer från tredjeländer måste följa EU:s regelverk, särskilt EU:s konkurrenslagstiftning och lagstiftning om statligt stöd, när de bedriver verksamhet på den inre marknaden, och uppmanar kommissionen att använda alla tillgängliga medel för att verkställa EU:s lagstiftning så att man möjliggör ett fritt energiflöde i EU och undviker snedvridningar av den inre marknaden.

| 14. | Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt för EU att stoppa isoleringen av medlemsstater och regioner på den inre energimarknaden, vilket framgått av de stresstest för gas som kommissionen utfört. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att utföra sådana test regelbundet. Parlamentet anser att EU bör hjälpa de mest utsatta länderna att diversifiera sina försörjningskällor och försörjningsvägar, som en prioriterad fråga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i detta avseende utan dröjsmål genomföra rekommendationerna från stresstesten för gassystemet. Parlamentet rekommenderar kommissionen att överväga att genomföra ”stresstester för el” för att skapa sig en överblick över hur motståndskraftig energimarknaden är som helhet tagen. Parlamentet framhåller att sådana stresstester bör leda till att man framför allt fastställer tillståndet, kapaciteten och hållbarheten hos det samlade nationella överföringsnätet samt nivån på sammanlänkningen och kapaciteten för gränsöverskridande, och att de rekommendationer som följer på sådana stresstester måste inbegripa heltäckande konsekvensbedömningar av både nationella planer och EU:s mål genom att ta itu med alla åtgärdspunkter som de ger upphov till. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att det är av yttersta vikt för EU att stoppa isoleringen av medlemsstater och regioner på den inre energimarknaden, vilket framgått av de stresstest för gas som kommissionen utfört. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att utföra sådana test regelbundet. Parlamentet anser att EU bör hjälpa de mest utsatta länderna att diversifiera sina försörjningskällor och försörjningsvägar, som en prioriterad fråga. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att i detta avseende utan dröjsmål genomföra rekommendationerna från stresstesten för gassystemet. Parlamentet rekommenderar kommissionen att överväga att genomföra ”stresstester för el” för att skapa sig en överblick över hur motståndskraftig energimarknaden är som helhet tagen. Parlamentet framhåller att sådana stresstester bör leda till att man framför allt fastställer tillståndet, kapaciteten och hållbarheten hos det samlade nationella överföringsnätet samt nivån på sammanlänkningen och kapaciteten för gränsöverskridande, och att de rekommendationer som följer på sådana stresstester måste inbegripa heltäckande konsekvensbedömningar av både nationella planer och EU:s mål genom att ta itu med alla åtgärdspunkter som de ger upphov till.

| 15. | Europaparlamentet noterar att den kvantitativa och kvalitativa energiförsörjningstryggheten och konkurrenskraften är bland de mest brådskande frågorna när det gäller den framtida energiunionen, och det krävs att medlemsstaterna förbättrar samordningen och samarbetet på EU-nivå med sina grannar när de utarbetar sin energipolitik. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att undersöka hur den befintliga strukturen av nationella förebyggande åtgärder och nödinsatser skulle kunna förbättras på både regional nivå och EU-nivå. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet noterar att den kvantitativa och kvalitativa energiförsörjningstryggheten och konkurrenskraften är bland de mest brådskande frågorna när det gäller den framtida energiunionen, och det krävs att medlemsstaterna förbättrar samordningen och samarbetet på EU-nivå med sina grannar när de utarbetar sin energipolitik. Parlamentet uppmanar i detta hänseende kommissionen att undersöka hur den befintliga strukturen av nationella förebyggande åtgärder och nödinsatser skulle kunna förbättras på både regional nivå och EU-nivå.

| 16. | Europaparlamentet anser att nationella kapacitetsmekanismer endast bör användas som en sista utväg när alla andra alternativ har övervägts, bland annat ökad sammanlänkning med grannländer, efterfrågestyrning och andra former av regional marknadsintegration. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att nationella kapacitetsmekanismer endast bör användas som en sista utväg när alla andra alternativ har övervägts, bland annat ökad sammanlänkning med grannländer, efterfrågestyrning och andra former av regional marknadsintegration.

| 17. | Europaparlamentet anser att energiunionen bör medföra att man uppträder enat i förhandlingarna med tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dels om det är lämpligt med en frivillig kollektiv upphandlingsmekanism och hur den skulle kunna vara utformad, dels hur den skulle påverka den inre gasmarknadens funktion och de berörda företagen och bidra till en tryggad gasförsörjning. Parlamentet noterar att det finns flera olika modeller för kollektiva upphandlingsmekanismer och att det därför behövs ytterligare arbete för att man ska kunna fastställa vilken marknadsbaserad modell som lämpar sig bäst för EU:s regioner och de berörda leverantörerna, samt under vilka omständigheter en frivillig kollektiv upphandlingsmekanism skulle kunna tas i bruk. Parlamentet anser att samordning av olika ståndpunkter och kollektiv upphandling av gas bör inledas på regional nivå. Parlamentet rekommenderar tills vidare kommissionen och energigemenskapens sekretariat att stödja de medlemsstater och avtalsslutande parter inom energigemenskapen som på frivillig basis vill förhandla om energiavtal i enlighet med såväl EU:s regelverk för den inre marknaden som med EU:s och WTO:s konkurrensbestämmelser, samt att erbjuda skydd för kommersiellt känsliga uppgifter. Parlamentet understryker att energiavtal måste bygga på marknadspriser och konkurrens. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att energiunionen bör medföra att man uppträder enat i förhandlingarna med tredjeländer. Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka dels om det är lämpligt med en frivillig kollektiv upphandlingsmekanism och hur den skulle kunna vara utformad, dels hur den skulle påverka den inre gasmarknadens funktion och de berörda företagen och bidra till en tryggad gasförsörjning. Parlamentet noterar att det finns flera olika modeller för kollektiva upphandlingsmekanismer och att det därför behövs ytterligare arbete för att man ska kunna fastställa vilken marknadsbaserad modell som lämpar sig bäst för EU:s regioner och de berörda leverantörerna, samt under vilka omständigheter en frivillig kollektiv upphandlingsmekanism skulle kunna tas i bruk. Parlamentet anser att samordning av olika ståndpunkter och kollektiv upphandling av gas bör inledas på regional nivå. Parlamentet rekommenderar tills vidare kommissionen och energigemenskapens sekretariat att stödja de medlemsstater och avtalsslutande parter inom energigemenskapen som på frivillig basis vill förhandla om energiavtal i enlighet med såväl EU:s regelverk för den inre marknaden som med EU:s och WTO:s konkurrensbestämmelser, samt att erbjuda skydd för kommersiellt känsliga uppgifter. Parlamentet understryker att energiavtal måste bygga på marknadspriser och konkurrens.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att upprätta en övergripande ram för energiunionens externa dimension, med särskilt fokus på främjande av strategiska partnerskap med energiproducerande tredjeländer och transitländer, i synnerhet inom det europeiska grannskapet och med hänsyn till utvidgningspolitiken, på grundval av gemensamma värderingar och med hänsyn tagen till den aktuella situationen för regionalt samarbete. Tidigare och nya strategiska partnerskap bör beaktas och undersökas för att förbättra dialogen och samarbetet avseende olja och naturgas, energieffektivitet och förnybara energikällor, handel och energiunionens sammanlänkningar med extern energiinfrastruktur. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten att upprätta en övergripande ram för energiunionens externa dimension, med särskilt fokus på främjande av strategiska partnerskap med energiproducerande tredjeländer och transitländer, i synnerhet inom det europeiska grannskapet och med hänsyn till utvidgningspolitiken, på grundval av gemensamma värderingar och med hänsyn tagen till den aktuella situationen för regionalt samarbete. Tidigare och nya strategiska partnerskap bör beaktas och undersökas för att förbättra dialogen och samarbetet avseende olja och naturgas, energieffektivitet och förnybara energikällor, handel och energiunionens sammanlänkningar med extern energiinfrastruktur.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att en verkligt gemensam extern energipolitik för EU bör gå hand i hand med unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet kräver i detta sammanhang bättre samordning mellan vice ordföranden/den höga representanten och berörda kommissionsledamöter i syfte att göra EU:s externa energitrygghetspolitik mer enhetlig. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att skapa ett starkare kluster under ledning av vice ordföranden/den höga representanten, inom vilket det ska utses en ansvarig för samordningen av denna politik. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet framhåller att en verkligt gemensam extern energipolitik för EU bör gå hand i hand med unionens gemensamma utrikes- och säkerhetspolitik. Parlamentet kräver i detta sammanhang bättre samordning mellan vice ordföranden/den höga representanten och berörda kommissionsledamöter i syfte att göra EU:s externa energitrygghetspolitik mer enhetlig. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att skapa ett starkare kluster under ledning av vice ordföranden/den höga representanten, inom vilket det ska utses en ansvarig för samordningen av denna politik.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en reflexionsgrupp på hög nivå för frågor om energitrygghet, utrikespolitik och energiunionen, med stark representation och medverkan av Europaparlamentet och samhällsaktörer, i syfte att ta fram trovärdiga långsiktiga scenarier för efterfrågan, försörjning och samarbete tillsammans med externa partner, särskilt i fråga om kapacitetsuppbyggnad och teknikutbyte inom förnybar energi och energieffektivitet samt förhållandet mellan energi och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en reflexionsgrupp på hög nivå för frågor om energitrygghet, utrikespolitik och energiunionen, med stark representation och medverkan av Europaparlamentet och samhällsaktörer, i syfte att ta fram trovärdiga långsiktiga scenarier för efterfrågan, försörjning och samarbete tillsammans med externa partner, särskilt i fråga om kapacitetsuppbyggnad och teknikutbyte inom förnybar energi och energieffektivitet samt förhållandet mellan energi och mänskliga rättigheter.

| 21. | Europaparlamentet är oroat över förslaget om att fördubbla kapaciteten för rörledningen Nordstream och de effekter detta skulle få på energitryggheten och energidiversifieringen och principen om solidaritet mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar i samband med de pågående trepartssamtalen mellan EU, Ukraina och Ryssland behovet av att säkra energiförsörjningen till och genom Ukraina på lång sikt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är oroat över förslaget om att fördubbla kapaciteten för rörledningen Nordstream och de effekter detta skulle få på energitryggheten och energidiversifieringen och principen om solidaritet mellan medlemsstaterna. Parlamentet betonar i samband med de pågående trepartssamtalen mellan EU, Ukraina och Ryssland behovet av att säkra energiförsörjningen till och genom Ukraina på lång sikt.

| 22. | Europaparlamentet betonar att en förbättring av energieffektiviteten inom EU skulle minska risken för beroende, vilket i sin tur skulle stärka EU:s förhandlingsposition i energifrågor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att en förbättring av energieffektiviteten inom EU skulle minska risken för beroende, vilket i sin tur skulle stärka EU:s förhandlingsposition i energifrågor.

| 23. | Europaparlamentet betonar att det behövs större insyn i energirelaterade avtal, vilket skulle kunna uppnås genom att stärka kommissionens roll i energirelaterade förhandlingar mellan en eller flera medlemsstater och tredjeländer, särskilt genom att göra det obligatoriskt för kommissionen att delta som observatör i alla förhandlingar för att stärka de enskilda medlemsstaternas ställning i förhållande till leverantörer från tredjeländer som deltar i förhandlingarna och minska riskerna för att leverantörerna missbrukar en dominerande ställning. Parlamentet noterar även att kommissionen bör utföra förhands- och efterhandsbedömningar, med full respekt för kommersiellt känslig information, och ta fram både en positiv och en negativ förteckning över avtalsklausuler, såsom klausuler om exportförbud och destination, fastkraftklausuler (”take-or-pay”), klausuler om oljeindexering av gaspriser eller klausuler som förbjuder att en tredje part uppställer som villkor för sina energileveranser att den får företräde till energitransportinfrastrukturen inom EU. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt artikel 13.6 a i förordning (EU) nr 994/2010 ska informera kommissionen när de ingår nya mellanstatliga avtal med tredjeländer som påverkar utvecklingen av gasinfrastrukturen och gasförsörjningen för att kommissionen ska kunna bedöma hur trygg försörjningen är på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa kraftfulla bestämmelser om förhandsbedömningar av kommersiella gasleveransavtal i den reviderade förordningen om tryggad gasförsörjning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att det behövs större insyn i energirelaterade avtal, vilket skulle kunna uppnås genom att stärka kommissionens roll i energirelaterade förhandlingar mellan en eller flera medlemsstater och tredjeländer, särskilt genom att göra det obligatoriskt för kommissionen att delta som observatör i alla förhandlingar för att stärka de enskilda medlemsstaternas ställning i förhållande till leverantörer från tredjeländer som deltar i förhandlingarna och minska riskerna för att leverantörerna missbrukar en dominerande ställning. Parlamentet noterar även att kommissionen bör utföra förhands- och efterhandsbedömningar, med full respekt för kommersiellt känslig information, och ta fram både en positiv och en negativ förteckning över avtalsklausuler, såsom klausuler om exportförbud och destination, fastkraftklausuler (”take-or-pay”), klausuler om oljeindexering av gaspriser eller klausuler som förbjuder att en tredje part uppställer som villkor för sina energileveranser att den får företräde till energitransportinfrastrukturen inom EU. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna enligt artikel 13.6 a i förordning (EU) nr 994/2010 ska informera kommissionen när de ingår nya mellanstatliga avtal med tredjeländer som påverkar utvecklingen av gasinfrastrukturen och gasförsörjningen för att kommissionen ska kunna bedöma hur trygg försörjningen är på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa kraftfulla bestämmelser om förhandsbedömningar av kommersiella gasleveransavtal i den reviderade förordningen om tryggad gasförsörjning.

| 24. | Europaparlamentet betonar att kommissionen i enlighet med beslut nr 994/2012/EU om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet ska underrättas om alla kommande mellanstatliga energiavtal med parter utanför EU före undertecknandet för att se till att de uppfyller EU:s lagstiftning, särskilt det tredje energipaketet, och inte hotar EU:s energiförsörjningstrygghet. Parlamentet understryker att sådana diskussioner och samråd måste fungera som ett verktyg för att stärka förhandlingspositionen för EU:s medlemsstater och företag, samtidigt som kommersiellt känsliga uppgifter respekteras fullt ut. Diskussionerna och samråden bör inte på något sätt påverka innebörden och innehållet i dessa avtal, utan i stället fungera som en garanti för att avtalen är förenliga med all tillämplig unionslagstiftning och ligger i de berörda företagens och medlemsstaternas intresse. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över beslut nr 994/2012/EU så att informationsmekanismen stärks i detta avseende och kommissionen får en ökad roll. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar att kommissionen i enlighet med beslut nr 994/2012/EU om inrättandet av en mekanism för informationsutbyte om mellanstatliga avtal mellan medlemsstaterna och tredjeländer på energiområdet ska underrättas om alla kommande mellanstatliga energiavtal med parter utanför EU före undertecknandet för att se till att de uppfyller EU:s lagstiftning, särskilt det tredje energipaketet, och inte hotar EU:s energiförsörjningstrygghet. Parlamentet understryker att sådana diskussioner och samråd måste fungera som ett verktyg för att stärka förhandlingspositionen för EU:s medlemsstater och företag, samtidigt som kommersiellt känsliga uppgifter respekteras fullt ut. Diskussionerna och samråden bör inte på något sätt påverka innebörden och innehållet i dessa avtal, utan i stället fungera som en garanti för att avtalen är förenliga med all tillämplig unionslagstiftning och ligger i de berörda företagens och medlemsstaternas intresse. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över beslut nr 994/2012/EU så att informationsmekanismen stärks i detta avseende och kommissionen får en ökad roll.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag till avtalsmallar och riktlinjer, inbegripet en vägledande förteckning över otillbörliga klausuler, som behöriga myndigheter och företag kan hänvisa till i sin avtalsverksamhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet kring mekanismen för utbyte av information om mellanstatliga energiavtal med tredjeländer för att öka insynen och stärka sin förhandlingsposition gentemot tredjeländer och därmed trygga energi till ett mera överkomligt pris för de europeiska konsumenterna. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att även i fortsättningen offentliggöra kvartalsvisa bedömningar av avtalsvillkor, t.ex. genomsnittliga importpriser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta förslag till avtalsmallar och riktlinjer, inbegripet en vägledande förteckning över otillbörliga klausuler, som behöriga myndigheter och företag kan hänvisa till i sin avtalsverksamhet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka samarbetet kring mekanismen för utbyte av information om mellanstatliga energiavtal med tredjeländer för att öka insynen och stärka sin förhandlingsposition gentemot tredjeländer och därmed trygga energi till ett mera överkomligt pris för de europeiska konsumenterna. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att även i fortsättningen offentliggöra kvartalsvisa bedömningar av avtalsvillkor, t.ex. genomsnittliga importpriser.

| 26. | Europaparlamentet betonar att för att garantera lika konkurrensvillkor och stärka EU-företagens förhandlingsposition gentemot externa leverantörer bör nyckelinslagen i avtalen vara mer transparenta och sammanställda och regelbundet meddelas till de behöriga myndigheterna så att man kan samla in all nödvändig information som kan användas av både de behöriga myndigheterna själva och av företag i deras framtida förhandlingar, samtidigt som man skyddar sekretess för känsliga uppgifter. Parlamentet anser att detta skulle bidra till att säkerställa verklig konkurrens i energiavtalen, förhindra tredjeländers missbruk av en dominerande ställning och säkerställa efterlevnad av EU:s konkurrenslagstiftning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet betonar att för att garantera lika konkurrensvillkor och stärka EU-företagens förhandlingsposition gentemot externa leverantörer bör nyckelinslagen i avtalen vara mer transparenta och sammanställda och regelbundet meddelas till de behöriga myndigheterna så att man kan samla in all nödvändig information som kan användas av både de behöriga myndigheterna själva och av företag i deras framtida förhandlingar, samtidigt som man skyddar sekretess för känsliga uppgifter. Parlamentet anser att detta skulle bidra till att säkerställa verklig konkurrens i energiavtalen, förhindra tredjeländers missbruk av en dominerande ställning och säkerställa efterlevnad av EU:s konkurrenslagstiftning.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram konkreta åtgärder för att minska beroendet av importerad energi, att övervaka hur pass diversifierad importen är och att offentliggöra regelbundna framstegsrapporter om detta. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta fram konkreta åtgärder för att minska beroendet av importerad energi, att övervaka hur pass diversifierad importen är och att offentliggöra regelbundna framstegsrapporter om detta.

| 28. | Europaparlamentet framhåller att man måste öka den europeiska industrins och teknikens medverkan inom hela energiproduktionskedjan, där det ingår inte bara råvaror utan också produktion, förädling, lagring, transport och distribution, eftersom dessa är oerhört viktiga för att EU:s beroende av importerad energi ska kunna minskas. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller att man måste öka den europeiska industrins och teknikens medverkan inom hela energiproduktionskedjan, där det ingår inte bara råvaror utan också produktion, förädling, lagring, transport och distribution, eftersom dessa är oerhört viktiga för att EU:s beroende av importerad energi ska kunna minskas.

| 29. | Europaparlamentet anser att en diversifierad energimix i medlemsstaterna, utifrån deras respektive potential, miljö, geografiska läge, erfarenhet, kunskaper och ekonomiska kostnader och behov, är en tillgång för EU som helhet eftersom det stärker motståndskraften mot försörjningsavbrott, möjliggör kostnadsoptimala energival och gör att olika typer av teknik kan utvecklas och konkurrera på marknaden, vilket sänker energikostnaderna, samtidigt som det bidrar till de gemensamma energimålen och de klimatstrategiska och klimatpolitiska målen. Parlamentet insisterar dock på att nationella skillnader inte får utgöra ett hinder för den inre marknaden och att medlemsstaterna utan undantag måste följa reglerna för statligt stöd, göra lämpliga investeringar i sin inhemska infrastruktur för överföring och garantera god sammanlänkning och motståndskraft inom de nationella energisystemen, för att uppnå resultat i fråga om unionens energitrygghet och marknadsmål. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att en diversifierad energimix i medlemsstaterna, utifrån deras respektive potential, miljö, geografiska läge, erfarenhet, kunskaper och ekonomiska kostnader och behov, är en tillgång för EU som helhet eftersom det stärker motståndskraften mot försörjningsavbrott, möjliggör kostnadsoptimala energival och gör att olika typer av teknik kan utvecklas och konkurrera på marknaden, vilket sänker energikostnaderna, samtidigt som det bidrar till de gemensamma energimålen och de klimatstrategiska och klimatpolitiska målen. Parlamentet insisterar dock på att nationella skillnader inte får utgöra ett hinder för den inre marknaden och att medlemsstaterna utan undantag måste följa reglerna för statligt stöd, göra lämpliga investeringar i sin inhemska infrastruktur för överföring och garantera god sammanlänkning och motståndskraft inom de nationella energisystemen, för att uppnå resultat i fråga om unionens energitrygghet och marknadsmål.

| 30. | Europaparlamentet anser att unionen kan öka sin energitrygghet och minska sitt beroende av vissa leverantörer och bränslen genom att öka energieffektiviteten och utnyttja Europas energikällor på bästa sätt, i enlighet med EU:s energitrygghets-, miljö- och klimatmål samt hälso- och säkerhetslagstiftning, samtidigt som hänsyn tas till medlemsstaternas särdrag i fråga om energimixen så att onödig regelbörda undviks och proportionalitetsprincipen respekteras. Parlamentet betonar att principen måste vara den, att inget bränsle och ingen teknik som bidrar till energitryggheten och klimatmålen får diskrimineras. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att unionen kan öka sin energitrygghet och minska sitt beroende av vissa leverantörer och bränslen genom att öka energieffektiviteten och utnyttja Europas energikällor på bästa sätt, i enlighet med EU:s energitrygghets-, miljö- och klimatmål samt hälso- och säkerhetslagstiftning, samtidigt som hänsyn tas till medlemsstaternas särdrag i fråga om energimixen så att onödig regelbörda undviks och proportionalitetsprincipen respekteras. Parlamentet betonar att principen måste vara den, att inget bränsle och ingen teknik som bidrar till energitryggheten och klimatmålen får diskrimineras.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta en effektivare användning av EU:s alla befintliga finansieringssystem, bland annat Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), för att locka investeringar i viktiga infrastrukturprojekt, forskning och innovation i energieffektivitet, förnybara energikällor och utvecklingen av Europas inre kapacitet i syfte att uppnå klimat- och energimålen för 2030. Detta bör göras på grundval av ett kostnadseffektivt och teknikneutralt tillvägagångssätt där en internalisering av externa kostnader prioriteras. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att underlätta en effektivare användning av EU:s alla befintliga finansieringssystem, bland annat Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi), för att locka investeringar i viktiga infrastrukturprojekt, forskning och innovation i energieffektivitet, förnybara energikällor och utvecklingen av Europas inre kapacitet i syfte att uppnå klimat- och energimålen för 2030. Detta bör göras på grundval av ett kostnadseffektivt och teknikneutralt tillvägagångssätt där en internalisering av externa kostnader prioriteras.

| 32. | Europaparlamentet kräver att resurser snabbt ska mobiliseras för att finansiera projekt av gemensamt intresse för att bygga den infrastruktur som krävs och erbjuda en jämn och tillförlitlig energiförsörjning som inte är utsatt från några politiska påtryckningar från tredjeländer. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet kräver att resurser snabbt ska mobiliseras för att finansiera projekt av gemensamt intresse för att bygga den infrastruktur som krävs och erbjuda en jämn och tillförlitlig energiförsörjning som inte är utsatt från några politiska påtryckningar från tredjeländer.

| 33. | Europaparlamentet betonar att Efsi bör fungera som en mekanism för att omvandla infrastrukturinvesteringar till en fullt ut likvid tillgångsklass med obligationer som kan slås samman och handlas på europeiska och globala marknader. Parlamentet konstaterar vidare att institutionella investerare, såsom försäkringsgivare och pensionsfonder, som har en naturlig benägenhet att göra långsiktiga investeringar i reala tillgångar, bara skulle lockas av standardiserade investeringsprodukter och stabila projekt som garanterar en sund affärsmodell. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet betonar att Efsi bör fungera som en mekanism för att omvandla infrastrukturinvesteringar till en fullt ut likvid tillgångsklass med obligationer som kan slås samman och handlas på europeiska och globala marknader. Parlamentet konstaterar vidare att institutionella investerare, såsom försäkringsgivare och pensionsfonder, som har en naturlig benägenhet att göra långsiktiga investeringar i reala tillgångar, bara skulle lockas av standardiserade investeringsprodukter och stabila projekt som garanterar en sund affärsmodell.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och i synnerhet GD Handel att behålla målet om ett separat energikapitel i det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, i syfte att avlägsna Förenta staternas tariffära och icke-tariffära handelshinder för både flytande naturgas och råolja och avskaffa omotiverade protektionistiska åtgärder. Detta skulle kunna bidra till att utveckla en mer konkurrenskraftig miljö för europeiskt företagande genom att minska skillnaderna i energikostnader på ömse sidor om Atlanten. Parlamentet uppmanar här kommissionen att se till att ett sådant energikapitel innehåller bestämmelser om att öka samarbetet mellan EU och Förenta staterna beträffande statligt finansierade energiforskningsprogram, framför allt det amerikanska ARPA-E-programmet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och i synnerhet GD Handel att behålla målet om ett separat energikapitel i det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar, i syfte att avlägsna Förenta staternas tariffära och icke-tariffära handelshinder för både flytande naturgas och råolja och avskaffa omotiverade protektionistiska åtgärder. Detta skulle kunna bidra till att utveckla en mer konkurrenskraftig miljö för europeiskt företagande genom att minska skillnaderna i energikostnader på ömse sidor om Atlanten. Parlamentet uppmanar här kommissionen att se till att ett sådant energikapitel innehåller bestämmelser om att öka samarbetet mellan EU och Förenta staterna beträffande statligt finansierade energiforskningsprogram, framför allt det amerikanska ARPA-E-programmet.

| 35. | Europaparlamentet påpekar att EU med sin handelspolitik bör sträva efter att öka energitryggheten i enlighet med artikel 194 i EUF-fördraget, diversifiera den europeiska energimixen, minska beroendet av import från en enda utomstående leverantör eller en enda leveranskälla, och samtidigt respektera den fördragsfästa fördelningen av behörighet i dessa frågor. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet påpekar att EU med sin handelspolitik bör sträva efter att öka energitryggheten i enlighet med artikel 194 i EUF-fördraget, diversifiera den europeiska energimixen, minska beroendet av import från en enda utomstående leverantör eller en enda leveranskälla, och samtidigt respektera den fördragsfästa fördelningen av behörighet i dessa frågor.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en striktare övervakning av konkurrenshämmande beteende och att vidta åtgärder mot dumpning för att skydda den europeiska energiindustrin mot orättvis import från tredjeländer. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa en striktare övervakning av konkurrenshämmande beteende och att vidta åtgärder mot dumpning för att skydda den europeiska energiindustrin mot orättvis import från tredjeländer.

| 37. | Europaparlamentet beklagar att diskussionerna om en modernisering av handelspolitiska skyddsåtgärder har kört fast i rådet trots att parlamentet har uttryckt sitt stöd för mer kraftfulla åtgärder mot orättvis import från tredjeländer. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet beklagar att diskussionerna om en modernisering av handelspolitiska skyddsåtgärder har kört fast i rådet trots att parlamentet har uttryckt sitt stöd för mer kraftfulla åtgärder mot orättvis import från tredjeländer.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar rådet att gå vidare med moderniseringen av de handelspolitiska skyddsåtgärderna för att de europeiska tillverkningsindustrier som tillverkar framför allt turbiner, solpaneler, specialstål och byggnadsmaterial fullt ut ska kunna utnyttja energiomläggningen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar rådet att gå vidare med moderniseringen av de handelspolitiska skyddsåtgärderna för att de europeiska tillverkningsindustrier som tillverkar framför allt turbiner, solpaneler, specialstål och byggnadsmaterial fullt ut ska kunna utnyttja energiomläggningen.

| 39. | Europaparlamentet betonar vikten av bestämmelser i handelsavtal som rör tekniskt samarbete och tjänster inom området för energieffektivitet och decentraliserad produktion av förnybar energi, inklusive underhåll och utveckling av programvara. Parlamentet påpekar att utfasning av fossila bränslen är ett gemensamt mål för EU och många partnerländer, regioner och städer. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet betonar vikten av bestämmelser i handelsavtal som rör tekniskt samarbete och tjänster inom området för energieffektivitet och decentraliserad produktion av förnybar energi, inklusive underhåll och utveckling av programvara. Parlamentet påpekar att utfasning av fossila bränslen är ett gemensamt mål för EU och många partnerländer, regioner och städer.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom internationella handelsinstrument uppmuntra utvecklingsländerna att diversifiera sin energiproduktion, och att främja produktion av solenergi, framför allt i EU:s södra grannskap. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genom internationella handelsinstrument uppmuntra utvecklingsländerna att diversifiera sin energiproduktion, och att främja produktion av solenergi, framför allt i EU:s södra grannskap.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar förhandlingarna om ett initiativ för gröna varor mellan EU och 13 andra WTO-medlemmar, som omfattar produkter, tjänster och teknik som bidrar till grön tillväxt, miljöskydd, klimatåtgärder och hållbar utveckling. Parlamentet vill att förhandlingarna ska avslutas senast vid utgången av 2015 vid WTO:s ministerkonferens i Nairobi. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar förhandlingarna om ett initiativ för gröna varor mellan EU och 13 andra WTO-medlemmar, som omfattar produkter, tjänster och teknik som bidrar till grön tillväxt, miljöskydd, klimatåtgärder och hållbar utveckling. Parlamentet vill att förhandlingarna ska avslutas senast vid utgången av 2015 vid WTO:s ministerkonferens i Nairobi.

| 42. | Europaparlamentet betonar att förhandlingarna om avtalet om miljövaror måste bygga på en definition av miljövaror som är förenlig med EU:s politik och bör inte vara i strid med åtgärder för hjälp till utvecklingsländerna, som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet betonar att förhandlingarna om avtalet om miljövaror måste bygga på en definition av miljövaror som är förenlig med EU:s politik och bör inte vara i strid med åtgärder för hjälp till utvecklingsländerna, som antagits inom ramen för Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC).

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att trycka på för ett system för energiutbyte mellan EU och Förenta staterna, mot bakgrund av den nuvarande och framtida utvecklingen inom forskning, innovation och licensiering av kraftledningssystem, såsom högspänningsanslutning, med målet att utveckla ett globalt nät för gemensam förnybar energiförsörjning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att trycka på för ett system för energiutbyte mellan EU och Förenta staterna, mot bakgrund av den nuvarande och framtida utvecklingen inom forskning, innovation och licensiering av kraftledningssystem, såsom högspänningsanslutning, med målet att utveckla ett globalt nät för gemensam förnybar energiförsörjning.

| 44. | Europaparlamentet betonar att en starkare energigemenskap borde utgöra den centrala delen av EU:s externa energipolitik, och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag som grundas på rapporten från högnivågruppen för reform av energigemenskapen. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet betonar att en starkare energigemenskap borde utgöra den centrala delen av EU:s externa energipolitik, och uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag som grundas på rapporten från högnivågruppen för reform av energigemenskapen.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka energigemenskapens verksamhet, framför allt inom förnybar energi och energieffektivitet, av omsorg om ökad försörjningstrygghet genom bland annat ett bättre genomförande och verkställande av EU:s lagstiftning, t.ex. målen för 2020 och 2030, och framför allt genom bättre förvaltning, effektivare förfaranden och bättre utnyttjande av it-verktyg som syftar till att minska den administrativa bördan, förbättra institutionerna, bland annat genom att upprätta en parlamentarisk församling för energigemenskapen, samt genom förverkligande av viktiga infrastrukturprojekt, såsom gränsöverskridande, dubbelriktade sammanlänkningar, för att trygga en bättre integrering med EU:s energimarknad och mekanismer för försörjningstrygghet, utan att det inrättas nationella kapacitetsmarknader som undergräver den inre energimarknadens effektivitet. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka energigemenskapens verksamhet, framför allt inom förnybar energi och energieffektivitet, av omsorg om ökad försörjningstrygghet genom bland annat ett bättre genomförande och verkställande av EU:s lagstiftning, t.ex. målen för 2020 och 2030, och framför allt genom bättre förvaltning, effektivare förfaranden och bättre utnyttjande av it-verktyg som syftar till att minska den administrativa bördan, förbättra institutionerna, bland annat genom att upprätta en parlamentarisk församling för energigemenskapen, samt genom förverkligande av viktiga infrastrukturprojekt, såsom gränsöverskridande, dubbelriktade sammanlänkningar, för att trygga en bättre integrering med EU:s energimarknad och mekanismer för försörjningstrygghet, utan att det inrättas nationella kapacitetsmarknader som undergräver den inre energimarknadens effektivitet.

| 46. | Europaparlamentet understryker att det behövs ett starkare samarbete mellan EU och Medelhavsområdet inom gas, el, energieffektivitet och förnybara energikällor, och ber kommissionen att påskynda upprättandet av gasplattformen för Europa–Medelhavsområdet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet understryker att det behövs ett starkare samarbete mellan EU och Medelhavsområdet inom gas, el, energieffektivitet och förnybara energikällor, och ber kommissionen att påskynda upprättandet av gasplattformen för Europa–Medelhavsområdet.

En fullständigt integrerad europeisk energimarknad

| 47. | Europaparlamentet anser att den framtida energiunionen måste skapa ett fritt energiflöde genom EU-länderna och länderna inom energigemenskapen. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet anser att den framtida energiunionen måste skapa ett fritt energiflöde genom EU-länderna och länderna inom energigemenskapen.

| 48. | Europaparlamentet betonar att själva ryggraden i den framtida energiunionen måste vara dels en fullt fungerande sammanlänkad inre energimarknad som via fullt fungerande, säkra och tåliga överföringsnät levererar säker och trygg energi som distribueras på ett rättvist sätt, är socialt och miljömässigt ansvarsfull, effektiv, konkurrenskraftig, överkomligt prissatt och hållbar, dels en minskning av energiefterfrågan för att EU:s företag och konsumenter ska få gas, el, värme och kyla på ett så hållbart, effektivt, demokratiskt och kostnadseffektivt sätt som möjligt. Parlamentet anser därför att en ytterligare utvidgning av befintliga marknadsområden bör eftersträvas. Parlamentet anser att det är viktigt att främja integrationen av prosumenter i EU:s marknad och nät. Parlamentet lyfter fram de betydande brister som finns på landsbygden inom EU till följd av den dåliga sammankopplingen av energinät. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet betonar att själva ryggraden i den framtida energiunionen måste vara dels en fullt fungerande sammanlänkad inre energimarknad som via fullt fungerande, säkra och tåliga överföringsnät levererar säker och trygg energi som distribueras på ett rättvist sätt, är socialt och miljömässigt ansvarsfull, effektiv, konkurrenskraftig, överkomligt prissatt och hållbar, dels en minskning av energiefterfrågan för att EU:s företag och konsumenter ska få gas, el, värme och kyla på ett så hållbart, effektivt, demokratiskt och kostnadseffektivt sätt som möjligt. Parlamentet anser därför att en ytterligare utvidgning av befintliga marknadsområden bör eftersträvas. Parlamentet anser att det är viktigt att främja integrationen av prosumenter i EU:s marknad och nät. Parlamentet lyfter fram de betydande brister som finns på landsbygden inom EU till följd av den dåliga sammankopplingen av energinät.

| 49. | Europaparlamentet inser att det för närvarande inte finns någon inre energimarknad i Europa, och att den fragmentering inom EU:s energimarknader som detta leder till är till stor skada för Europas konkurrenskraft och energitrygghet. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet inser att det för närvarande inte finns någon inre energimarknad i Europa, och att den fragmentering inom EU:s energimarknader som detta leder till är till stor skada för Europas konkurrenskraft och energitrygghet.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att energimarknaderna skiljer sig från finansmarknaderna genom de underliggande fysiska tillgångarna, vilket innebär att systemrisken inom energisektorn elimineras. Parlamentet anser här att också energisektorn måste bli föremål för en sådan finansiell reglering som inte snedvrider utvecklingen av en välfungerande inre energimarknad. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet påminner om att energimarknaderna skiljer sig från finansmarknaderna genom de underliggande fysiska tillgångarna, vilket innebär att systemrisken inom energisektorn elimineras. Parlamentet anser här att också energisektorn måste bli föremål för en sådan finansiell reglering som inte snedvrider utvecklingen av en välfungerande inre energimarknad.

| 51. | Europaparlamentet betonar att en bedömning av den verkliga ändamålsenligheten och kostnadseffektiviteten förutsätter att man överväger de direkta och externa kostnaderna för de olika energikällorna samt inverkan av alla slags offentliga ingripanden på deras relativa konkurrenssituation. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet betonar att en bedömning av den verkliga ändamålsenligheten och kostnadseffektiviteten förutsätter att man överväger de direkta och externa kostnaderna för de olika energikällorna samt inverkan av alla slags offentliga ingripanden på deras relativa konkurrenssituation.

| 52. | Europaparlamentet anser att marknadsbaserade mekanismer måste kompletteras med konkreta och ambitiösa mekanismer för tryggad energiförsörjning och solidaritetsmekanismer, såsom effektivare krishantering på regional nivå och EU-nivå, införande av ambitiösa energisparåtgärder och optimerad användning av infrastruktur för flytande naturgas och gaslagring, främst för en tryggad energiförsörjning på regional nivå, något som ska avspeglas i EU:s lagstiftning, bland annat i förordningen om en tryggad naturgasförsörjning, som måste ses över så fort som möjligt. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att marknadsbaserade mekanismer måste kompletteras med konkreta och ambitiösa mekanismer för tryggad energiförsörjning och solidaritetsmekanismer, såsom effektivare krishantering på regional nivå och EU-nivå, införande av ambitiösa energisparåtgärder och optimerad användning av infrastruktur för flytande naturgas och gaslagring, främst för en tryggad energiförsörjning på regional nivå, något som ska avspeglas i EU:s lagstiftning, bland annat i förordningen om en tryggad naturgasförsörjning, som måste ses över så fort som möjligt.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s befintliga lagstiftning på områdena statligt stöd, energi, miljö och klimat genomförs och verkställs fullt ut. Parlamentet efterlyser särskilt en utvärdering av genomförandet av det tredje energipaketet och de fördelar detta har medfört för konsumenterna. Parlamentet anser att undantagen i det tredje energipaketet bör upphävas och att ambitiösa europeiska nätföreskrifter och riktlinjer snabbt måste antas och genomföras. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att EU:s befintliga lagstiftning på områdena statligt stöd, energi, miljö och klimat genomförs och verkställs fullt ut. Parlamentet efterlyser särskilt en utvärdering av genomförandet av det tredje energipaketet och de fördelar detta har medfört för konsumenterna. Parlamentet anser att undantagen i det tredje energipaketet bör upphävas och att ambitiösa europeiska nätföreskrifter och riktlinjer snabbt måste antas och genomföras.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå ytterligare finansiella medel till Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) och understryker att den bör få tillstånd att rekrytera ytterligare personal för att möjliggöra en fullständig och effektiv övervakning av energimarknaderna för att säkerställa integritet och insyn i energihandeln samt efterlevnad av förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (Remit). Detta är en nödvändig förutsättning för att EU:s inre energimarknad ska fungera väl. Parlamentet konstaterar att Acers befogenheter bör stärkas i förhållande till det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso för el), det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entso för gas) och andra organ med viktiga EU-funktioner så att Acer kan utföra sina uppgifter enligt gällande EU-lagstiftning. Acer bör samarbeta med sammanslutningar som företräder systemansvariga för distributionssystemet, konsumentorganisationer och andra grupper i det civila samhället. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anslå ytterligare finansiella medel till Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) och understryker att den bör få tillstånd att rekrytera ytterligare personal för att möjliggöra en fullständig och effektiv övervakning av energimarknaderna för att säkerställa integritet och insyn i energihandeln samt efterlevnad av förordningen om integritet och öppenhet på grossistmarknaderna för energi (Remit). Detta är en nödvändig förutsättning för att EU:s inre energimarknad ska fungera väl. Parlamentet konstaterar att Acers befogenheter bör stärkas i förhållande till det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso för el), det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för gas (Entso för gas) och andra organ med viktiga EU-funktioner så att Acer kan utföra sina uppgifter enligt gällande EU-lagstiftning. Acer bör samarbeta med sammanslutningar som företräder systemansvariga för distributionssystemet, konsumentorganisationer och andra grupper i det civila samhället.

| 55. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av uppdelat ägande enligt det tredje energipaketet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma i vilken utsträckning de nationella tillsynsmyndigheterna genomdriver villkoren i de yttranden som kommissionen avger om certifiering av systemansvariga för överföringssystemet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet upprepar betydelsen av uppdelat ägande enligt det tredje energipaketet. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma i vilken utsträckning de nationella tillsynsmyndigheterna genomdriver villkoren i de yttranden som kommissionen avger om certifiering av systemansvariga för överföringssystemet.

| 56. | Europaparlamentet beklagar att Entso för el och Entso för gas är alltför beroende av budgetanslag från nationella systemansvariga för överföringssystemet, vilket inskränker deras förmåga att agera som EU-aktörer. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet beklagar att Entso för el och Entso för gas är alltför beroende av budgetanslag från nationella systemansvariga för överföringssystemet, vilket inskränker deras förmåga att agera som EU-aktörer.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att få dem att i högre grad reglera och övervaka verksamheten på elbörser och marknadsplatser för gas. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att få dem att i högre grad reglera och övervaka verksamheten på elbörser och marknadsplatser för gas.

| 58. | Europaparlamentet framhåller att för att öka vår energisolidaritet i nödsituationer och vår förmåga att klara avbrott i försörjningen måste både gas- och elenergi alltid kunna exporteras. Parlamentet noterar här att nuvarande system för gränsöverskridande överföring ofta hindras av beslut som fattas av nationella systemansvariga. Parlamentet uppmanar därför Acer att lägga större vikt vid denna fråga i sin årliga marknadsövervakningsrapport. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet framhåller att för att öka vår energisolidaritet i nödsituationer och vår förmåga att klara avbrott i försörjningen måste både gas- och elenergi alltid kunna exporteras. Parlamentet noterar här att nuvarande system för gränsöverskridande överföring ofta hindras av beslut som fattas av nationella systemansvariga. Parlamentet uppmanar därför Acer att lägga större vikt vid denna fråga i sin årliga marknadsövervakningsrapport.

| 59. | Europaparlamentet påpekar att en fullständigt fungerande inre energimarknad inte kommer att uppnås så länge det finns medlemsstater med elsystem som är beroende av systemansvariga i tredjeländer, och betonar att det är både viktigt och nödvändigt att säkerställa synkron drift av näten i de baltiska staterna inom de kontinentala europeiska näten senast 2025. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påpekar att en fullständigt fungerande inre energimarknad inte kommer att uppnås så länge det finns medlemsstater med elsystem som är beroende av systemansvariga i tredjeländer, och betonar att det är både viktigt och nödvändigt att säkerställa synkron drift av näten i de baltiska staterna inom de kontinentala europeiska näten senast 2025.

| 60. | Europaparlamentet betonar det trängande behovet av en väl utformad framtidsmodell för elmarknaden i EU och att syftet med modellen måste vara att främja nödvändiga investeringar för att trygga energiförsörjningen på lång sikt och att åstadkomma en mer marknadsbaserad och, från nätverkssäkerhetssynpunkt, optimerad integration av förnybara energikällor. Samtidigt måste full hänsyn tas till att energiutbudet och energiefterfrågan blir annorlunda, bland annat genom den ökade användningen av småskalig energiproduktion, teknik för efterfrågeflexibilitet och den allt större andelen förnybara energikällor. Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang behovet av gemensamma standarder för smarta nät, eftersom det är en viktig faktor för att säkra en stabil försörjning och ett fritt gränsöverskridande energiflöde, vilket bidrar till energitryggheten. Parlamentet betonar dessutom den roll som utvecklingen av smartare energinät och nya energilagringslösningar kan få för att öka andelen förnybara energikällor på EU-nivå och se till att sådan infrastruktur utvecklas i samverkan med regionala centrum för förnybara energikällor. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet betonar det trängande behovet av en väl utformad framtidsmodell för elmarknaden i EU och att syftet med modellen måste vara att främja nödvändiga investeringar för att trygga energiförsörjningen på lång sikt och att åstadkomma en mer marknadsbaserad och, från nätverkssäkerhetssynpunkt, optimerad integration av förnybara energikällor. Samtidigt måste full hänsyn tas till att energiutbudet och energiefterfrågan blir annorlunda, bland annat genom den ökade användningen av småskalig energiproduktion, teknik för efterfrågeflexibilitet och den allt större andelen förnybara energikällor. Parlamentet uppmärksammar i detta sammanhang behovet av gemensamma standarder för smarta nät, eftersom det är en viktig faktor för att säkra en stabil försörjning och ett fritt gränsöverskridande energiflöde, vilket bidrar till energitryggheten. Parlamentet betonar dessutom den roll som utvecklingen av smartare energinät och nya energilagringslösningar kan få för att öka andelen förnybara energikällor på EU-nivå och se till att sådan infrastruktur utvecklas i samverkan med regionala centrum för förnybara energikällor.

| 61. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen samt de avtalsslutande parterna i energigemenskapen och dess sekretariat att koncentrera sina insatser på att driva på projekt av gemensamt intresse och projekt av intresse för energigemenskapen, i syfte att uppnå ett alleuropeiskt el- och gasnät som har kapacitet att överföra el och gas mellan EU-länder från flera olika källor. Parlamentet anser att elnätet ska kunna omdirigera energi från överskotts- till underskottsområden, så att marknaden omedelbart kan reagera på försörjningsbrister oavsett var de inträffar, kompensera för dygns- och säsongscykler, integrera förnybara energikällor, garantera försörjningstryggheten och främja den europeiska energimarknaden. Parlamentet anser att man bör påskynda godkännande- och tillståndsförfarandet för projekt och främja uppgraderingen av befintliga ledningar. Parlamentet betonar dessutom att sådana insatser särskilt måste inriktas på att lösa problem som uppstår till följd av energiöar. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen samt de avtalsslutande parterna i energigemenskapen och dess sekretariat att koncentrera sina insatser på att driva på projekt av gemensamt intresse och projekt av intresse för energigemenskapen, i syfte att uppnå ett alleuropeiskt el- och gasnät som har kapacitet att överföra el och gas mellan EU-länder från flera olika källor. Parlamentet anser att elnätet ska kunna omdirigera energi från överskotts- till underskottsområden, så att marknaden omedelbart kan reagera på försörjningsbrister oavsett var de inträffar, kompensera för dygns- och säsongscykler, integrera förnybara energikällor, garantera försörjningstryggheten och främja den europeiska energimarknaden. Parlamentet anser att man bör påskynda godkännande- och tillståndsförfarandet för projekt och främja uppgraderingen av befintliga ledningar. Parlamentet betonar dessutom att sådana insatser särskilt måste inriktas på att lösa problem som uppstår till följd av energiöar.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar sin resolution av den 15 december 2015 om att nå elsammanlänkningsmålet på 10 %: Att rusta Europas elnät för 2020, |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar sin resolution av den 15 december 2015 om att nå elsammanlänkningsmålet på 10 %: Att rusta Europas elnät för 2020,

| 63. | Europaparlamentet upprepar sin fasta föresats om att uppnå elsammanlänkningsmålet på 10 % för att fullborda EU:s inre energimarknad och välkomnar Europeiska rådets förslag om att sammanlänkningsnivån mellan medlemsstaterna i fråga om el ska uppgå till minst 15 % senast 2030. Samtidigt erkänner parlamentet betydelsen av att ett kvantitativt sammanlänkningsmål uppnås genom att man säkerställer tillgången till befintlig nationell och gränsöverskridande infrastruktur för att garantera effektiv användning av EU:s energikällor och ökad försörjningstrygghet. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet upprepar sin fasta föresats om att uppnå elsammanlänkningsmålet på 10 % för att fullborda EU:s inre energimarknad och välkomnar Europeiska rådets förslag om att sammanlänkningsnivån mellan medlemsstaterna i fråga om el ska uppgå till minst 15 % senast 2030. Samtidigt erkänner parlamentet betydelsen av att ett kvantitativt sammanlänkningsmål uppnås genom att man säkerställer tillgången till befintlig nationell och gränsöverskridande infrastruktur för att garantera effektiv användning av EU:s energikällor och ökad försörjningstrygghet.

| 64. | Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att garantera ett sunt, stabilt och förutsägbart regelverk som möjliggör långsiktiga åtaganden, vilket krävs för att generera nya investeringar i energiinfrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att förkorta ledtiden för att projekt ska kunna kvalificera sig som projekt av gemensamt intresse. Parlamentet betonar att utvecklingen av smarta distributionsnät måste underlättas genom snabbare tillståndsförfaranden, politiskt stöd och anpassade regleringsramar för nätoperatörerna, som tar hänsyn till de föränderliga behoven av investeringar och uppmuntrar investeringar i IKT och automatisering på lika villkor som traditionell nätutbyggnad. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet påpekar att det är viktigt att garantera ett sunt, stabilt och förutsägbart regelverk som möjliggör långsiktiga åtaganden, vilket krävs för att generera nya investeringar i energiinfrastruktur. Parlamentet uppmanar kommissionen att förkorta ledtiden för att projekt ska kunna kvalificera sig som projekt av gemensamt intresse. Parlamentet betonar att utvecklingen av smarta distributionsnät måste underlättas genom snabbare tillståndsförfaranden, politiskt stöd och anpassade regleringsramar för nätoperatörerna, som tar hänsyn till de föränderliga behoven av investeringar och uppmuntrar investeringar i IKT och automatisering på lika villkor som traditionell nätutbyggnad.

| 65. | Europaparlamentet betonar att energiunionen även bör bidra till att det skapas en ”energiinvesteringsunion”, som säkerställer att de över 1 000 miljarder euro i form av investeringar som krävs under de kommande åren för att återuppliva Europas ekonomi kommer från privata och offentliga investerare. Parlamentet konstaterar att en sådan energiinvesteringsunion bör skapa möjligheter för såväl stora investerare som enskilda konsumenter och privatpersoner. Parlamentet konstaterar att investeringssäkerhet är avgörande för att skapa förhållanden som underlättar privat finansiering och gör det möjligt att använda sådan finansiering på bästa sätt. Parlamentet vidhåller att en stabil ram endast kan åstadkommas genom ett starkt förvaltningssystem som säkerställer lika villkor och stabila regleringsvillkor och främjar förtroende inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet betonar att energiunionen även bör bidra till att det skapas en ”energiinvesteringsunion”, som säkerställer att de över 1 000 miljarder euro i form av investeringar som krävs under de kommande åren för att återuppliva Europas ekonomi kommer från privata och offentliga investerare. Parlamentet konstaterar att en sådan energiinvesteringsunion bör skapa möjligheter för såväl stora investerare som enskilda konsumenter och privatpersoner. Parlamentet konstaterar att investeringssäkerhet är avgörande för att skapa förhållanden som underlättar privat finansiering och gör det möjligt att använda sådan finansiering på bästa sätt. Parlamentet vidhåller att en stabil ram endast kan åstadkommas genom ett starkt förvaltningssystem som säkerställer lika villkor och stabila regleringsvillkor och främjar förtroende inom den privata sektorn.

| 66. | Europaparlamentet framhåller att genomförandet av strategiska infrastrukturprojekt ska bidra till energitryggheten på medellång och lång sikt och helt överensstämma med EU:s långsiktiga åtaganden om utfasning av fossila bränslen samt med EU:s lagstiftning om miljön och om andra hithörande frågor. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet framhåller att genomförandet av strategiska infrastrukturprojekt ska bidra till energitryggheten på medellång och lång sikt och helt överensstämma med EU:s långsiktiga åtaganden om utfasning av fossila bränslen samt med EU:s lagstiftning om miljön och om andra hithörande frågor.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta investeringar i mer småskaliga gas- och elsammanlänkningar mellan angränsande regioner på lika stort allvar som större projekt av gemensamt intresse. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna till nära samarbete med regionala myndigheter när sådana sammanlänkningar utvecklas. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta investeringar i mer småskaliga gas- och elsammanlänkningar mellan angränsande regioner på lika stort allvar som större projekt av gemensamt intresse. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna till nära samarbete med regionala myndigheter när sådana sammanlänkningar utvecklas.

| 68. | Europaparlamentet konstaterar att planering av energiefterfrågan och tillgången på energi måste integreras på nivå av EU:s inre energimarknad, med prioritering av minskad efterfrågan och decentraliserade lösningar för att vi ska få en kostnadsoptimal försörjningstrygghet och undvika onödiga eller överdimensionerade infrastrukturinvesteringar och icke-återvinningsbara kostnader. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet konstaterar att planering av energiefterfrågan och tillgången på energi måste integreras på nivå av EU:s inre energimarknad, med prioritering av minskad efterfrågan och decentraliserade lösningar för att vi ska få en kostnadsoptimal försörjningstrygghet och undvika onödiga eller överdimensionerade infrastrukturinvesteringar och icke-återvinningsbara kostnader.

| 69. | Europaparlamentet anser, mot bakgrund av att de åldrande och otillräckliga distributionsnäten kräver stora investeringar och förnybara energikällor i huvudsak matas in i distributionsnäten, att kommissionen och medlemsstaterna bör överväga särskilda initiativ för att gynna investeringar, i systemansvariga för distributionssystemet, inklusive finansiella instrument. Parlamentet rekommenderar starkt att sådana investeringar prioriteras av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet anser, mot bakgrund av att de åldrande och otillräckliga distributionsnäten kräver stora investeringar och förnybara energikällor i huvudsak matas in i distributionsnäten, att kommissionen och medlemsstaterna bör överväga särskilda initiativ för att gynna investeringar, i systemansvariga för distributionssystemet, inklusive finansiella instrument. Parlamentet rekommenderar starkt att sådana investeringar prioriteras av medlemsstaterna.

| 70. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra hur den tänker använda investeringsplanen på 315 miljarder euro, i kombination med andra medel, för att maximera hävstångseffekten av Efsi och finansiera de infrastrukturer och projekt som behövs för att fullborda energiunionen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att klargöra hur den tänker använda investeringsplanen på 315 miljarder euro, i kombination med andra medel, för att maximera hävstångseffekten av Efsi och finansiera de infrastrukturer och projekt som behövs för att fullborda energiunionen.

| 71. | Europaparlamentet anser att stärkt regionalt samarbete och politisk samordning är ett avgörande steg mot en bredare EU-omfattande energimarknadsintegration. Parlamentet stöder därför regionala tillvägagångssätt både bland medlemsstaterna och med de avtalsslutande parterna i energigemenskapen för att trygga försörjningen och påskynda marknadsintegrationen, inbegripet genom skapandet av regionala nav för att öka marknadslikviditeten, framför allt i Central- och Östeuropa. Parlamentet betonar att sådana samarbetsmekanismer kan bidra till att effektivisera det politiska och energimarknadsmässiga samarbetet och underlätta gemensamma beslut om viktiga gasinfrastrukturinvesteringar i regionerna. Parlamentet anser att man gemensamt skulle kunna utveckla kunskaperna och informationen om frågor som energilagringsanläggningar och anbudsförfaranden för flytande naturgas och sammanlänkningar. Parlamentet bekräftar elbörsernas viktiga roll för att främja en likvid, öppen och trygg energihandel. Parlamentet lyfter fram de inneboende möjligheterna hos gränsöverskridande projekt som en drivkraft för EU-omfattande lösningar. |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet anser att stärkt regionalt samarbete och politisk samordning är ett avgörande steg mot en bredare EU-omfattande energimarknadsintegration. Parlamentet stöder därför regionala tillvägagångssätt både bland medlemsstaterna och med de avtalsslutande parterna i energigemenskapen för att trygga försörjningen och påskynda marknadsintegrationen, inbegripet genom skapandet av regionala nav för att öka marknadslikviditeten, framför allt i Central- och Östeuropa. Parlamentet betonar att sådana samarbetsmekanismer kan bidra till att effektivisera det politiska och energimarknadsmässiga samarbetet och underlätta gemensamma beslut om viktiga gasinfrastrukturinvesteringar i regionerna. Parlamentet anser att man gemensamt skulle kunna utveckla kunskaperna och informationen om frågor som energilagringsanläggningar och anbudsförfaranden för flytande naturgas och sammanlänkningar. Parlamentet bekräftar elbörsernas viktiga roll för att främja en likvid, öppen och trygg energihandel. Parlamentet lyfter fram de inneboende möjligheterna hos gränsöverskridande projekt som en drivkraft för EU-omfattande lösningar.

| 72. | Europaparlamentet stöder integrationen av kandidatländers och potentiella kandidatländers energisystem enligt en regional strategi inom ramen för den framtida europeiska energiunionen. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet stöder integrationen av kandidatländers och potentiella kandidatländers energisystem enligt en regional strategi inom ramen för den framtida europeiska energiunionen.

| 73. | Europaparlamentet understryker att ett ökat regionalt samarbete kan bidra till att stärka försörjningstryggheten, förbättra infrastrukturplaneringen, säkerställa en kostnadsoptimal integration av förnybara energikällor och sänka kostnaderna för konsumenterna. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet understryker att ett ökat regionalt samarbete kan bidra till att stärka försörjningstryggheten, förbättra infrastrukturplaneringen, säkerställa en kostnadsoptimal integration av förnybara energikällor och sänka kostnaderna för konsumenterna.

| 74. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen fäster vikt vid ett stärkt regionalt samarbete och uppmanar kommissionen att undersöka och kartlägga den optimala samarbetsskalan på området för el- och gasnät (och dessa marknader) i EU. I vissa fall är medlemsstaterna själva bäst lämpade att bestämma vad som behöver göras på deras territorium, och i andra fall ger ett EU-styrt samarbete ett tydligt mervärde. Parlamentet påpekar dock att man i vissa fall har funnit att grupper av medlemsstater med hjälp av långtgående regionalt samarbete om gemensamma utmaningar har nått resultat snabbare, t.ex. inom ramen för Pentalateralt energiforum. Parlamentet håller med kommissionen om att de befintliga regionala arrangemangen kan tjäna som en modell för EU som helhet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen fäster vikt vid ett stärkt regionalt samarbete och uppmanar kommissionen att undersöka och kartlägga den optimala samarbetsskalan på området för el- och gasnät (och dessa marknader) i EU. I vissa fall är medlemsstaterna själva bäst lämpade att bestämma vad som behöver göras på deras territorium, och i andra fall ger ett EU-styrt samarbete ett tydligt mervärde. Parlamentet påpekar dock att man i vissa fall har funnit att grupper av medlemsstater med hjälp av långtgående regionalt samarbete om gemensamma utmaningar har nått resultat snabbare, t.ex. inom ramen för Pentalateralt energiforum. Parlamentet håller med kommissionen om att de befintliga regionala arrangemangen kan tjäna som en modell för EU som helhet.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett makroregionalt styrningssystem för marknadssamarbete där även Europaparlamentet och de nationella parlamenten har en roll att fylla. Parlamentet konstaterar att denna regionala styrning bör utgå från befintliga geografiska och marknadsbaserade enheter för att åstadkomma största möjliga kostnadsoptimering, bland dem följande: i) Planen för sammanlänkning på den baltiska energimarknaden. ii) Samordningsinitiativet för sydöstra Europa. iii) Ett utvidgat Pentalateralt energiforum. iv) Initiativet för ett nät för havsbaserad vindkraft från Nordsjön. Parlamentet betonar att Acers roll bör förstärkas i detta sammanhang. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett makroregionalt styrningssystem för marknadssamarbete där även Europaparlamentet och de nationella parlamenten har en roll att fylla. Parlamentet konstaterar att denna regionala styrning bör utgå från befintliga geografiska och marknadsbaserade enheter för att åstadkomma största möjliga kostnadsoptimering, bland dem följande: i) Planen för sammanlänkning på den baltiska energimarknaden. ii) Samordningsinitiativet för sydöstra Europa. iii) Ett utvidgat Pentalateralt energiforum. iv) Initiativet för ett nät för havsbaserad vindkraft från Nordsjön. Parlamentet betonar att Acers roll bör förstärkas i detta sammanhang.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra kostnadsoptimeringsundersökningar för att bedöma och kvantifiera fördelarna med regionalt samarbete i de ovannämnda regionerna. Parlamentet anser att kommissionen och de berörda medlemsstaterna, utgående från dessa undersökningar, tillsammans bör utveckla och genomföra planer för inrättandet av sådana makroregioner. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra kostnadsoptimeringsundersökningar för att bedöma och kvantifiera fördelarna med regionalt samarbete i de ovannämnda regionerna. Parlamentet anser att kommissionen och de berörda medlemsstaterna, utgående från dessa undersökningar, tillsammans bör utveckla och genomföra planer för inrättandet av sådana makroregioner.

| 77. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och stödja regionala samarbetsprojekt mellan systemansvariga för distributionssystemet för el och gas, vilket är utslagsgivande för trygg, konkurrenskraftig och hållbar energi, genom att möjliggöra stöd till lokal produktion av (framför allt förnybar) energi, och till hantering av tekniska förändringar (såsom intelligenta energinät och smarta mätare) och av nya metoder för produktion och konsumtion (t.ex. elfordon). |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppmuntra och stödja regionala samarbetsprojekt mellan systemansvariga för distributionssystemet för el och gas, vilket är utslagsgivande för trygg, konkurrenskraftig och hållbar energi, genom att möjliggöra stöd till lokal produktion av (framför allt förnybar) energi, och till hantering av tekniska förändringar (såsom intelligenta energinät och smarta mätare) och av nya metoder för produktion och konsumtion (t.ex. elfordon).

| 78. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja meningsutbyten om energiprojekt inom och mellan EU:s territoriella enheter (såsom regioner, lokala myndigheter och städer) för att informera och sammanföra förtroendevalda företrädare och allmänheten. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja meningsutbyten om energiprojekt inom och mellan EU:s territoriella enheter (såsom regioner, lokala myndigheter och städer) för att informera och sammanföra förtroendevalda företrädare och allmänheten.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar till utveckling av välintegrerade och konkurrensutsatta regionala marknader för el och gas för att vi ska få ett tillräckligt och flexibelt energisystem som täcker alla delar av unionen, och yrkar på att kommissionen ska vidta resoluta och insynsvänliga åtgärder mot all protektionism, allt konkurrensmotverkande beteende och alla hinder för marknadstillträde och marknadsutträde. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa stabila nationella regelverk, åtgärda administrativa hinder och effektivisera nationella administrativa förfaranden, även för att garantera likvärdiga villkor för medborgarbaserade projekt. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet uppmanar till utveckling av välintegrerade och konkurrensutsatta regionala marknader för el och gas för att vi ska få ett tillräckligt och flexibelt energisystem som täcker alla delar av unionen, och yrkar på att kommissionen ska vidta resoluta och insynsvänliga åtgärder mot all protektionism, allt konkurrensmotverkande beteende och alla hinder för marknadstillträde och marknadsutträde. Parlamentet betonar vikten av att säkerställa stabila nationella regelverk, åtgärda administrativa hinder och effektivisera nationella administrativa förfaranden, även för att garantera likvärdiga villkor för medborgarbaserade projekt.

| 80. | Europaparlamentet påpekar att en väl avvägd inre marknad förutsätter investeringar inte bara i sammanlänkningar, utan även i bland annat nationella nät, fossilbränsleeldade kraftverk med teknik för koldioxidavskiljning samt ny kärnkraft (i de medlemsstater som så önskar), som en viktig källa till koldioxidsnål baslastel, lagringskapacitet (såsom terminaler för flytande naturgas), smarta nät och flexibel produktion, för att klara av en ökad produktion och distribution av förnybar energi. |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet påpekar att en väl avvägd inre marknad förutsätter investeringar inte bara i sammanlänkningar, utan även i bland annat nationella nät, fossilbränsleeldade kraftverk med teknik för koldioxidavskiljning samt ny kärnkraft (i de medlemsstater som så önskar), som en viktig källa till koldioxidsnål baslastel, lagringskapacitet (såsom terminaler för flytande naturgas), smarta nät och flexibel produktion, för att klara av en ökad produktion och distribution av förnybar energi.

| 81. | Europaparlamentet betonar behovet av en rättslig ram som ger konsumenterna ökat inflytande och låter dem aktivt delta på marknaden som investerare, producenter och intressenter, genom utveckling av dynamisk prissättning och öppnande av marknader för källor på utbuds- och efterfrågesidan. Parlamentet noterar att medborgarnas delaktighet kan stärkas genom bland annat konsumenters ekonomiska deltagande, energikooperativ och småskalig energiproduktion och lagring, egen förbrukning, decentralisering av energiförsörjningen, införande av energisystem med smarta elnät, inbegripet smarta mätare, ökad konkurrens på slutkundsmarknaderna, fullständig insyn och prisflexibilitet och valfrihet för konsumenterna. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet betonar behovet av en rättslig ram som ger konsumenterna ökat inflytande och låter dem aktivt delta på marknaden som investerare, producenter och intressenter, genom utveckling av dynamisk prissättning och öppnande av marknader för källor på utbuds- och efterfrågesidan. Parlamentet noterar att medborgarnas delaktighet kan stärkas genom bland annat konsumenters ekonomiska deltagande, energikooperativ och småskalig energiproduktion och lagring, egen förbrukning, decentralisering av energiförsörjningen, införande av energisystem med smarta elnät, inbegripet smarta mätare, ökad konkurrens på slutkundsmarknaderna, fullständig insyn och prisflexibilitet och valfrihet för konsumenterna.

| 82. | Europaparlamentet betonar att prosumenter som tillför lagringskapacitet till nätet bör belönas och uppmuntras att förbruka egen miljövänligt producerad el, utan att straffas. Parlamentet påpekar att sådana initiativ skulle kunna bidra till en mer konkurrenskraftig och välfungerande inre energimarknad, som i sin tur skulle kunna bidra till lokalsamhällenas motståndskraft, skapa lokala arbetstillfällen och välstånd, sänka de totala energiräkningarna för konsumenterna och hjälpa till att åtgärda allvarliga sociala problem såsom energifattigdom och utsatta konsumenter. Parlamentet uppmanar kommissionen att samla in konsekvensbedömningar och bästa praxis avseende åtgärder som vidtagits på nationell nivå för att bekämpa energifattigdom, och att se till att sådan bästa praxis centraliseras och främjas av ett särskilt EU-organ. Parlamentet understryker att lämpliga åtgärder måste vidtas för att garantera uppgiftsskydd för konsumenter som direkt deltar på marknaden. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet betonar att prosumenter som tillför lagringskapacitet till nätet bör belönas och uppmuntras att förbruka egen miljövänligt producerad el, utan att straffas. Parlamentet påpekar att sådana initiativ skulle kunna bidra till en mer konkurrenskraftig och välfungerande inre energimarknad, som i sin tur skulle kunna bidra till lokalsamhällenas motståndskraft, skapa lokala arbetstillfällen och välstånd, sänka de totala energiräkningarna för konsumenterna och hjälpa till att åtgärda allvarliga sociala problem såsom energifattigdom och utsatta konsumenter. Parlamentet uppmanar kommissionen att samla in konsekvensbedömningar och bästa praxis avseende åtgärder som vidtagits på nationell nivå för att bekämpa energifattigdom, och att se till att sådan bästa praxis centraliseras och främjas av ett särskilt EU-organ. Parlamentet understryker att lämpliga åtgärder måste vidtas för att garantera uppgiftsskydd för konsumenter som direkt deltar på marknaden.

| 83. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta vidareutvecklingen och utbyggnaden av lokala och regionala källor till förnybar energi och lokala och regionala distributionsnät och fjärrvärmenät, med hjälp av en politik som åtgärdar befintliga hinder och bidrar till att få till stånd en marknadsomvandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå riktlinjer för egen förbrukning av energi för att främja användningen av den och skydda konsumenternas rättigheter. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att underlätta vidareutvecklingen och utbyggnaden av lokala och regionala källor till förnybar energi och lokala och regionala distributionsnät och fjärrvärmenät, med hjälp av en politik som åtgärdar befintliga hinder och bidrar till att få till stånd en marknadsomvandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå riktlinjer för egen förbrukning av energi för att främja användningen av den och skydda konsumenternas rättigheter.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra till egen förbrukning och småskalig energiproduktion genom att införa system för förnybar energi inriktade på de mest utsatta konsumenterna. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att uppmuntra till egen förbrukning och småskalig energiproduktion genom att införa system för förnybar energi inriktade på de mest utsatta konsumenterna.

| 85. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera lokala aktörer i EU:s energipolitik och lägga fram ett förslag om inrättande av decentraliserade centrum för rådgivning och kapacitetsuppbyggnad för att utrusta och hjälpa lokala myndigheter att hantera energileverantörer på lika villkor, och stödja utvecklingen av lokal energiproduktion via kooperativ, lokalt etablerade företag och kommunala myndigheter. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att integrera lokala aktörer i EU:s energipolitik och lägga fram ett förslag om inrättande av decentraliserade centrum för rådgivning och kapacitetsuppbyggnad för att utrusta och hjälpa lokala myndigheter att hantera energileverantörer på lika villkor, och stödja utvecklingen av lokal energiproduktion via kooperativ, lokalt etablerade företag och kommunala myndigheter.

| 86. | Europaparlamentet betonar att man måste kartlägga bästa praxis på lokal nivå och gynna dess spridning inom hela EU, bättre samordna lokala åtgärder med europeisk politik, och arbeta med frågor som berör den lokala acceptansen av energiprojekt. Parlamentet föreslår att man inrättar ett ”Europeiskt forum för territorierna”. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet betonar att man måste kartlägga bästa praxis på lokal nivå och gynna dess spridning inom hela EU, bättre samordna lokala åtgärder med europeisk politik, och arbeta med frågor som berör den lokala acceptansen av energiprojekt. Parlamentet föreslår att man inrättar ett ”Europeiskt forum för territorierna”.

| 87. | Europaparlamentet anser att alla EU-konsumenter bör dra lika stor nytta av en inre gas- och elmarknad. Parlamentet understryker här att dagens prisskillnader mellan de nationella marknaderna till följd av att marknadsintegration och sammanlänkningar saknas inte längre får tolereras. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att snabbt föreslå åtgärder för att uppnå ökad priskonvergens och marknadsintegration inom unionen. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet anser att alla EU-konsumenter bör dra lika stor nytta av en inre gas- och elmarknad. Parlamentet understryker här att dagens prisskillnader mellan de nationella marknaderna till följd av att marknadsintegration och sammanlänkningar saknas inte längre får tolereras. Parlamentet uppmanar därför med kraft kommissionen att snabbt föreslå åtgärder för att uppnå ökad priskonvergens och marknadsintegration inom unionen.

| 88. | Europaparlamentet understryker att marknadsintegrationen varit bra för grossistpriserna, och i slutänden för detaljhandelspriserna, i elsektorn. Parlamentet anser att man inom ramen för översynen av elmarknadens utformning bör förbättra kopplingen mellan grossist- och detaljhandelsmarknaderna, vilket bidrar till att undanröja hinder på dessa marknader och ge konsumenterna möjlighet att välja mellan olika energileverantörer. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet understryker att marknadsintegrationen varit bra för grossistpriserna, och i slutänden för detaljhandelspriserna, i elsektorn. Parlamentet anser att man inom ramen för översynen av elmarknadens utformning bör förbättra kopplingen mellan grossist- och detaljhandelsmarknaderna, vilket bidrar till att undanröja hinder på dessa marknader och ge konsumenterna möjlighet att välja mellan olika energileverantörer.

| 89. | Europaparlamentet anser att man vid en eventuell översyn av detaljhandelsmarknaderna för energi allvarligt måste överväga ytterligare konsumentskyddsåtgärder, t.ex. åtgärder för att uppmuntra och främja kollektiva bytessystem, krav på att energiräkningarna ska innehålla jämförelser med konkurrenter baserat på historiska konsumtionsmönster, och krav på att leverantörerna automatiskt ska ge sina konsumenter den mest fördelaktiga taxa som finns tillgänglig samt säkerställa ett begränsat antal standardiserade taxor som lätt kan jämföras med varandra. |
| --- | --- |

89.

Europaparlamentet anser att man vid en eventuell översyn av detaljhandelsmarknaderna för energi allvarligt måste överväga ytterligare konsumentskyddsåtgärder, t.ex. åtgärder för att uppmuntra och främja kollektiva bytessystem, krav på att energiräkningarna ska innehålla jämförelser med konkurrenter baserat på historiska konsumtionsmönster, och krav på att leverantörerna automatiskt ska ge sina konsumenter den mest fördelaktiga taxa som finns tillgänglig samt säkerställa ett begränsat antal standardiserade taxor som lätt kan jämföras med varandra.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för sin färdplan för utfasning av reglerade priser, behålla möjligheten till prisreglering och standardisering av taxestrukturer om de är avsedda att begränsa marknadssnedvridande monopolintäkter eller oförutsedda vinster i syfte att skydda utsatta konsumenter eller underlätta jämförelser med konkurrerande leverantörers taxor. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, inom ramen för sin färdplan för utfasning av reglerade priser, behålla möjligheten till prisreglering och standardisering av taxestrukturer om de är avsedda att begränsa marknadssnedvridande monopolintäkter eller oförutsedda vinster i syfte att skydda utsatta konsumenter eller underlätta jämförelser med konkurrerande leverantörers taxor.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka utvecklingen av de slutliga energipriserna i Europa, inbegripet skatter, avgifter, subventioner och andra dolda kostnader, i syfte att identifiera åtgärder som kan bidra till att sänka priserna. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att övervaka utvecklingen av de slutliga energipriserna i Europa, inbegripet skatter, avgifter, subventioner och andra dolda kostnader, i syfte att identifiera åtgärder som kan bidra till att sänka priserna.

Energieffektivitet som bidrar till dämpad efterfrågan.

| 92. | Europaparlamentet påminner om sina resolutioner av den 5 februari 2014, 26 november 2014 och 14 oktober 2015, där det efterlyser tre bindande energi- och klimatmål till 2030, särskilt energieffektivitetsmålet på 40 procent. Parlamentet betonar att EU:s energieffektivitetsmål för perioden efter 2020 bör vara bindande och genomföras enligt individuella nationella mål. Parlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att ta fram olika energieffektivitetsscenarier för 2030, inklusive ett för den 40-procentsnivå som parlamentet fastställt. Parlamentet riktar dessutom en kraftig uppmaning till rådet, som efterlyst ett mål för hela EU på minst 27 procent, om att justera upp sitt mål i enlighet med parlamentets antagna mål. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet påminner om sina resolutioner av den 5 februari 2014, 26 november 2014 och 14 oktober 2015, där det efterlyser tre bindande energi- och klimatmål till 2030, särskilt energieffektivitetsmålet på 40 procent. Parlamentet betonar att EU:s energieffektivitetsmål för perioden efter 2020 bör vara bindande och genomföras enligt individuella nationella mål. Parlamentet uppmanar kommissionen eftertryckligen att ta fram olika energieffektivitetsscenarier för 2030, inklusive ett för den 40-procentsnivå som parlamentet fastställt. Parlamentet riktar dessutom en kraftig uppmaning till rådet, som efterlyst ett mål för hela EU på minst 27 procent, om att justera upp sitt mål i enlighet med parlamentets antagna mål.

| 93. | Europaparlamentet noterar att ambitiösa och genomförbara förbättringar av energieffektiviteten, som eftersträvas av omsorg om sammanhållning, solidaritet och kostnadseffektivitet, kan öka energitryggheten, konkurrenskraften, sysselsättningen och tillväxten, samt bidra till att både hålla nere konsumenternas utgifter och till att bekämpa energifattigdom och uppnå klimat- och energimålen. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet noterar att ambitiösa och genomförbara förbättringar av energieffektiviteten, som eftersträvas av omsorg om sammanhållning, solidaritet och kostnadseffektivitet, kan öka energitryggheten, konkurrenskraften, sysselsättningen och tillväxten, samt bidra till att både hålla nere konsumenternas utgifter och till att bekämpa energifattigdom och uppnå klimat- och energimålen.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa principen om att ”energieffektivitet kommer först”. Parlamentet framhåller att energieffektiviteten enligt Internationella energiorganet är det ”primära bränslet” och ger bäst avkastning på investeringen bland alla energikällor. Parlamentet betonar att energieffektivitetsvinster, särskilt minskning av energiförluster i byggnader, har en avgörande betydelse för att minska EU:s energiimport från tredjeländer, med tanke på att 61 % av den gas som importeras till EU används i byggnader, främst för uppvärmning. Parlamentet anser i detta sammanhang att energieffektivitets- och infrastrukturprojekt bör betraktas som centrala investeringar som är lika viktiga som investeringar i ny produktionskapacitet. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att tillämpa principen om att ”energieffektivitet kommer först”. Parlamentet framhåller att energieffektiviteten enligt Internationella energiorganet är det ”primära bränslet” och ger bäst avkastning på investeringen bland alla energikällor. Parlamentet betonar att energieffektivitetsvinster, särskilt minskning av energiförluster i byggnader, har en avgörande betydelse för att minska EU:s energiimport från tredjeländer, med tanke på att 61 % av den gas som importeras till EU används i byggnader, främst för uppvärmning. Parlamentet anser i detta sammanhang att energieffektivitets- och infrastrukturprojekt bör betraktas som centrala investeringar som är lika viktiga som investeringar i ny produktionskapacitet.

| 95. | Europaparlamentet betonar att energieffektivitetsvinster avsevärt minskar såväl energiräkningarna för hushåll och industrier som EU:s beroende av import från tredjeländer. Parlamentet understryker att två miljoner arbetstillfällen kan skapas med hjälp av energieffektivitetsåtgärder fram till 2020, särskilt i byggnadssektorn, som står för 40 procent av EU:s totala energiefterfrågan. Parlamentet betonar att energieffektivitetsvinster kompletterar energidiversifieringen. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet betonar att energieffektivitetsvinster avsevärt minskar såväl energiräkningarna för hushåll och industrier som EU:s beroende av import från tredjeländer. Parlamentet understryker att två miljoner arbetstillfällen kan skapas med hjälp av energieffektivitetsåtgärder fram till 2020, särskilt i byggnadssektorn, som står för 40 procent av EU:s totala energiefterfrågan. Parlamentet betonar att energieffektivitetsvinster kompletterar energidiversifieringen.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och undanröja de återstående hindren för energieffektivitetsåtgärder och att utveckla en fullödig marknad på området energieffektivitet för att främja utbytet av bästa praxis och se till att produkter och lösningar är tillgängliga i hela EU i syfte att bygga upp en verklig inre marknad för produkter och tjänster som rör energieffektivitet. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att identifiera och undanröja de återstående hindren för energieffektivitetsåtgärder och att utveckla en fullödig marknad på området energieffektivitet för att främja utbytet av bästa praxis och se till att produkter och lösningar är tillgängliga i hela EU i syfte att bygga upp en verklig inre marknad för produkter och tjänster som rör energieffektivitet.

| 97. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att öka både omfattningen och takten i byggnadsrenoveringen och användningen av hållbar energi för uppvärmning och kylning genom rätt incitament till minskad energiefterfrågan. Parlamentet rekommenderar att man fortsätter skärpa energieffektivitetsnormerna för byggnader och beaktar och främjar teknisk innovation, särskilt användning av modeller för byggnadsinformation och simuleringar av livscykelanalyser av byggprodukter i offentliga upphandlingar. Parlamentet rekommenderar också fortsatt stöd till att det uppförs näranollenergibyggnader, eftersom detta är ytterligare ett viktigt steg för att trygga energioberoende samt ett hållbart och säkert energisystem. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att öka både omfattningen och takten i byggnadsrenoveringen och användningen av hållbar energi för uppvärmning och kylning genom rätt incitament till minskad energiefterfrågan. Parlamentet rekommenderar att man fortsätter skärpa energieffektivitetsnormerna för byggnader och beaktar och främjar teknisk innovation, särskilt användning av modeller för byggnadsinformation och simuleringar av livscykelanalyser av byggprodukter i offentliga upphandlingar. Parlamentet rekommenderar också fortsatt stöd till att det uppförs näranollenergibyggnader, eftersom detta är ytterligare ett viktigt steg för att trygga energioberoende samt ett hållbart och säkert energisystem.

| 98. | Europaparlamentet understryker att industrins hittills gjorda investeringar i förbättrad energieffektivitet måste erkännas och vederbörligen beaktas i diskussionerna om energieffektivitet i EU. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet understryker att industrins hittills gjorda investeringar i förbättrad energieffektivitet måste erkännas och vederbörligen beaktas i diskussionerna om energieffektivitet i EU.

| 99. | Europaparlamentet anser att industrin behöver få tydliga signaler från de politiskt ansvariga så att nödvändiga investeringar görs för att uppnå EU:s energimål. Parlamentet betonar därför att det behövs ambitiösa mål och ett regelverk som främjar innovation utan att skapa onödiga administrativa bördor för att på bästa sätt främja energieffektivitet på nationell nivå. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet anser att industrin behöver få tydliga signaler från de politiskt ansvariga så att nödvändiga investeringar görs för att uppnå EU:s energimål. Parlamentet betonar därför att det behövs ambitiösa mål och ett regelverk som främjar innovation utan att skapa onödiga administrativa bördor för att på bästa sätt främja energieffektivitet på nationell nivå.

| 100. | Europaparlamentet anser att energieffektivitetsmålen måste fungera jämsides med energi- och klimatmålen och stärka EU-ekonomins konkurrenskraft gentemot dess stora handelspartner. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet anser att energieffektivitetsmålen måste fungera jämsides med energi- och klimatmålen och stärka EU-ekonomins konkurrenskraft gentemot dess stora handelspartner.

| 101. | Europaparlamentet betonar att en översyn av den befintliga lagstiftningen om energieffektivitet, inbegripet direktivet om byggnaders energiprestanda och energieffektivitetsdirektivet, behövs jämsides med att medlemsstaterna genomför sådan lagstiftning på lämpligt sätt för att underlätta uppnåendet av nationella mål och komplettera den politik som redan finns och drivs inom klimat- och energiramen för 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s energieffektivitetslagstiftning i enlighet med bilagan till ramstrategin för energiunionen. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet betonar att en översyn av den befintliga lagstiftningen om energieffektivitet, inbegripet direktivet om byggnaders energiprestanda och energieffektivitetsdirektivet, behövs jämsides med att medlemsstaterna genomför sådan lagstiftning på lämpligt sätt för att underlätta uppnåendet av nationella mål och komplettera den politik som redan finns och drivs inom klimat- och energiramen för 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen att se över EU:s energieffektivitetslagstiftning i enlighet med bilagan till ramstrategin för energiunionen.

| 102. | Europaparlamentet understryker betydelsen av EU:s energimärkning, som ger konsumenterna egenmakt och korrekt, relevant och jämförbar information om energirelaterade produkters energieffektivitet. Parlamentet betonar att energimärkningen behöver ses över för att ytterligare underlätta energieffektiva val för konsumenterna och sporra till tillverkning av energieffektiva produkter. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet understryker betydelsen av EU:s energimärkning, som ger konsumenterna egenmakt och korrekt, relevant och jämförbar information om energirelaterade produkters energieffektivitet. Parlamentet betonar att energimärkningen behöver ses över för att ytterligare underlätta energieffektiva val för konsumenterna och sporra till tillverkning av energieffektiva produkter.

| 103. | Europaparlamentet understryker att man med hjälp av ekodesign lyckats få fram energieffektivare produkter som förbrukar mindre energi, och på det sättet minska hushållens energikostnader och energiförbrukning och växthusgasutsläppen, och att det finns en ytterligare potential till detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med hänsyn tagen till resurseffektivitetsagendan som helhet, införa fler genomförandeåtgärder, och att se över nuvarande åtgärder för att säkerställa att de är lämpliga. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet understryker att man med hjälp av ekodesign lyckats få fram energieffektivare produkter som förbrukar mindre energi, och på det sättet minska hushållens energikostnader och energiförbrukning och växthusgasutsläppen, och att det finns en ytterligare potential till detta. Parlamentet uppmanar kommissionen att, med hänsyn tagen till resurseffektivitetsagendan som helhet, införa fler genomförandeåtgärder, och att se över nuvarande åtgärder för att säkerställa att de är lämpliga.

| 104. | Europaparlamentet inser att de lokala myndigheterna, företagen och medborgarna spelar en viktig roll för att trygga energioberoendet genom att öka energieffektiviteten med hjälp av bättre stadsplanering, utveckling av energirelaterad internet- och IKT-teknik, utbyggnad av smarta nät, efterfrågestyrning, kraftvärme, infrastruktur för alternativa bränslen och värmepumptillämpningar, egen förbrukning, samt införande, modernisering och utbyggnad av fjärrvärme- och fjärrkylsystem. Parlamentet betonar behovet av att uppmuntra medborgarbaserade initiativ som kooperativ eller lokalt förankrade projekt för förnybar energi för att stärka kopplingen mellan medborgarna och energitjänsteföretagen, uppmuntra användningen av mer aktiva och hållbara modeller för resande, utveckla och genomföra lösningar för smarta städer, utveckla en framtidssäker distributionsinfrastruktur för att stödja miljövänlig rörlighet i städerna och främja renovering och isolering av byggnader, bland annat genom enhetlig isolering. Parlamentet föreslår att man samlar alla beslutsfattare på olika nivåer i ett operativt gränssnitt och aktivt involverar borgmästaravtalet. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet inser att de lokala myndigheterna, företagen och medborgarna spelar en viktig roll för att trygga energioberoendet genom att öka energieffektiviteten med hjälp av bättre stadsplanering, utveckling av energirelaterad internet- och IKT-teknik, utbyggnad av smarta nät, efterfrågestyrning, kraftvärme, infrastruktur för alternativa bränslen och värmepumptillämpningar, egen förbrukning, samt införande, modernisering och utbyggnad av fjärrvärme- och fjärrkylsystem. Parlamentet betonar behovet av att uppmuntra medborgarbaserade initiativ som kooperativ eller lokalt förankrade projekt för förnybar energi för att stärka kopplingen mellan medborgarna och energitjänsteföretagen, uppmuntra användningen av mer aktiva och hållbara modeller för resande, utveckla och genomföra lösningar för smarta städer, utveckla en framtidssäker distributionsinfrastruktur för att stödja miljövänlig rörlighet i städerna och främja renovering och isolering av byggnader, bland annat genom enhetlig isolering. Parlamentet föreslår att man samlar alla beslutsfattare på olika nivåer i ett operativt gränssnitt och aktivt involverar borgmästaravtalet.

| 105. | Europaparlamentet anser att den främsta prioriteringen är att utveckla finansieringsinstrument, verktyg och innovativa modeller för att skaffa fram offentliga medel och dra nytta av privat finansiering på lokal, nationell, regional och europeisk nivå för att stödja investeringar i viktiga energieffektivitetssektorer, t.ex. renovering av byggnader, samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till de långsiktiga investeringarnas särdrag. Parlamentet betonar i detta sammanhang att Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Efsi, som förvaltas av Europeiska investeringsbanken (EIB), har en viktig roll, och framhåller behovet av att göra de nationella investeringsbankerna fullt delaktiga. Parlamentet inser att dessa instrument måste kompletteras med riktat tekniskt bistånd. Parlamentet framhåller att systemen för energieffektivitet i offentliga byggnader måste vara kostnadseffektiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla dessa aspekter när den utarbetar initiativet för ”smart finansiering för intelligenta byggnader”. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet anser att den främsta prioriteringen är att utveckla finansieringsinstrument, verktyg och innovativa modeller för att skaffa fram offentliga medel och dra nytta av privat finansiering på lokal, nationell, regional och europeisk nivå för att stödja investeringar i viktiga energieffektivitetssektorer, t.ex. renovering av byggnader, samtidigt som vederbörlig hänsyn tas till de långsiktiga investeringarnas särdrag. Parlamentet betonar i detta sammanhang att Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling (EBRD) och Efsi, som förvaltas av Europeiska investeringsbanken (EIB), har en viktig roll, och framhåller behovet av att göra de nationella investeringsbankerna fullt delaktiga. Parlamentet inser att dessa instrument måste kompletteras med riktat tekniskt bistånd. Parlamentet framhåller att systemen för energieffektivitet i offentliga byggnader måste vara kostnadseffektiva. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till alla dessa aspekter när den utarbetar initiativet för ”smart finansiering för intelligenta byggnader”.

| 106. | Europaparlamentet anser att de olika EU-fonder som finansierar energieffektivitetsförbättringar bör inriktas på ett bättre sätt och omprioriteras för att förbättra villkoren för utsatta låginkomstkonsumenter och hantera problemet med delade incitament mellan ägare och hyresgäster i en byggnad eller mellan ägare till en byggnad. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet anser att de olika EU-fonder som finansierar energieffektivitetsförbättringar bör inriktas på ett bättre sätt och omprioriteras för att förbättra villkoren för utsatta låginkomstkonsumenter och hantera problemet med delade incitament mellan ägare och hyresgäster i en byggnad eller mellan ägare till en byggnad.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samråd med lämpliga industrisektorer och nationella, regionala och lokala aktörer, identifiera bästa praxis för finansiering av energieffektivitet runt om i och utanför EU och därefter införliva finansiering och innovativa finansieringsmekanismer i EBRD, EIB och andra EU-instrument. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i samråd med lämpliga industrisektorer och nationella, regionala och lokala aktörer, identifiera bästa praxis för finansiering av energieffektivitet runt om i och utanför EU och därefter införliva finansiering och innovativa finansieringsmekanismer i EBRD, EIB och andra EU-instrument.

| 108. | Europaparlamentet betonar att det måste utvecklas en ny energikultur för att energieffektivitets- och klimatmålen ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka den yngre generationens kunskaper genom lämpliga utbildningsmoduler i skolan med målet att skapa ett nytt energikonsumtionsbeteende. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet betonar att det måste utvecklas en ny energikultur för att energieffektivitets- och klimatmålen ska kunna uppnås. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att öka den yngre generationens kunskaper genom lämpliga utbildningsmoduler i skolan med målet att skapa ett nytt energikonsumtionsbeteende.

På väg mot en hållbar ekonomi

| 109. | Europaparlamentet erinrar sig att Europeiska rådets överenskommelse om ”en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030”, vilken uppnåddes i oktober 2014, innefattar ett åtagande om en minskning av de egna växthusgasutsläppen med minst 40 procent jämfört med nivåerna 1990, och att detta utgör grunden för utvecklingen av energiunionens dimension om utfasning av fossila bränslen. Parlamentet konstaterar att detta beslut också innebär det mest ambitiösa bidraget till de internationella klimatförhandlingarna som avser att det ska uppnås ett bindande klimatavtal i december 2015 i Paris vid den 21:a partskonferensen (COP 21) inom Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC). |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet erinrar sig att Europeiska rådets överenskommelse om ”en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030”, vilken uppnåddes i oktober 2014, innefattar ett åtagande om en minskning av de egna växthusgasutsläppen med minst 40 procent jämfört med nivåerna 1990, och att detta utgör grunden för utvecklingen av energiunionens dimension om utfasning av fossila bränslen. Parlamentet konstaterar att detta beslut också innebär det mest ambitiösa bidraget till de internationella klimatförhandlingarna som avser att det ska uppnås ett bindande klimatavtal i december 2015 i Paris vid den 21:a partskonferensen (COP 21) inom Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC).

| 110. | Europaparlamentet betonar att man måste uppnå ett heltäckande, ambitiöst och bindande avtal i Paris vid COP 21, och att avtalet måste innehålla handfasta garantier för att den genomsnittliga temperaturökningen i världen ska uppgå till mindre än 2 oC, jämfört med situationen före den industriella tidsåldern. Dessutom måste ett globalt, stabilt och gemensamt system införas för öppenhet och ansvarighet, som innefattar övervakning, rapporteringsskyldigheter och ett effektivt och ändamålsenligt system för efterlevnadskontroll. Parlamentet anser att det i den internationella klimatordningen efter 2020 bör ingå bestämmelser som möjliggör högre ambitioner, stöder kostnadseffektiva begränsningsinsatser och ger möjlighet till skydd av miljön och en hållbar utveckling. Parlamentet betonar att världens största förorenare kraftfullt måste engagera sig i att minska sina utsläpp, och framhåller att EU:s diplomati har att spela en grundläggande roll för klimatet och energin. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet betonar att man måste uppnå ett heltäckande, ambitiöst och bindande avtal i Paris vid COP 21, och att avtalet måste innehålla handfasta garantier för att den genomsnittliga temperaturökningen i världen ska uppgå till mindre än 2 oC, jämfört med situationen före den industriella tidsåldern. Dessutom måste ett globalt, stabilt och gemensamt system införas för öppenhet och ansvarighet, som innefattar övervakning, rapporteringsskyldigheter och ett effektivt och ändamålsenligt system för efterlevnadskontroll. Parlamentet anser att det i den internationella klimatordningen efter 2020 bör ingå bestämmelser som möjliggör högre ambitioner, stöder kostnadseffektiva begränsningsinsatser och ger möjlighet till skydd av miljön och en hållbar utveckling. Parlamentet betonar att världens största förorenare kraftfullt måste engagera sig i att minska sina utsläpp, och framhåller att EU:s diplomati har att spela en grundläggande roll för klimatet och energin.

| 111. | Europaparlamentet påminner om att det inte är säkert att det går att förhindra betydande negativa klimateffekter bara för att vi begränsar den globala temperaturhöjningen till i genomsnitt 2 oC. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att fasa ut de globala koldioxidutsläppen fram till 2050 eller kort därefter för att världen ska få en kostnadseffektiv utsläppsutveckling som är förenlig med målet att temperaturhöjningen bli lägre än 2 oC. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet påminner om att det inte är säkert att det går att förhindra betydande negativa klimateffekter bara för att vi begränsar den globala temperaturhöjningen till i genomsnitt 2 oC. Parlamentet understryker att det är nödvändigt att fasa ut de globala koldioxidutsläppen fram till 2050 eller kort därefter för att världen ska få en kostnadseffektiv utsläppsutveckling som är förenlig med målet att temperaturhöjningen bli lägre än 2 oC.

| 112. | Europaparlamentet anser att utveckling av förnybara energikällor är en förutsättning för energiunionen, med hänsyn till energikostnaderna. Parlamentet understryker den viktiga roll som förnybara energikällor spelar i EU för att uppnå energitrygghet och politiskt och ekonomiskt oberoende genom att minska behovet av importerad energi. Förnybara energikällor spelar också en viktig roll för att förbättra luftkvaliteten och skapa sysselsättning och tillväxt. Parlamentet anser att förnybara energikällor producerar trygg, hållbar och konkurrenskraftig energi till överkomliga priser och spelar en viktig roll för strävan efter att Europa ska bli ledande inom grön ekonomi och utveckling av nya industrier och tekniker. Parlamentet understryker här att den nuvarande utformningen av marknaden bör bli mer dynamisk och flexibel så att intermittenta energikällor integreras på marknaden. Parlamentet framhåller att produktionskostnaderna för förnybar energi har minskat kraftigt under senare år. Parlamentet betonar vikten av att det utvecklas en gränsöverskridande infrastruktur och bedrivs utökad forskning och innovation inom området smartare energinät och nya energilagringslösningar samt flexibla produktionstekniker för integrering av förnybar energi. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet anser att utveckling av förnybara energikällor är en förutsättning för energiunionen, med hänsyn till energikostnaderna. Parlamentet understryker den viktiga roll som förnybara energikällor spelar i EU för att uppnå energitrygghet och politiskt och ekonomiskt oberoende genom att minska behovet av importerad energi. Förnybara energikällor spelar också en viktig roll för att förbättra luftkvaliteten och skapa sysselsättning och tillväxt. Parlamentet anser att förnybara energikällor producerar trygg, hållbar och konkurrenskraftig energi till överkomliga priser och spelar en viktig roll för strävan efter att Europa ska bli ledande inom grön ekonomi och utveckling av nya industrier och tekniker. Parlamentet understryker här att den nuvarande utformningen av marknaden bör bli mer dynamisk och flexibel så att intermittenta energikällor integreras på marknaden. Parlamentet framhåller att produktionskostnaderna för förnybar energi har minskat kraftigt under senare år. Parlamentet betonar vikten av att det utvecklas en gränsöverskridande infrastruktur och bedrivs utökad forskning och innovation inom området smartare energinät och nya energilagringslösningar samt flexibla produktionstekniker för integrering av förnybar energi.

| 113. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att göra EU till ”världsledande inom förnybara energikällor”. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en operativ och genomförbar strategi om detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att garantera insyn, följdriktighet, stabilitet och kontinuitet i lagstiftningen om förnybar energi och att undvika retroaktiva förändringar i de ekonomiska villkoren för investeringar för att stärka investerarnas förtroende och bidra till ett kostnadseffektivt ibruktagande av förnybar energi i alla EU:s regioner. Parlamentet betonar att stödsystemen måste samordnas bättre, såsom det föreskrivs i kommissionens vägledning om utformning av stödsystem för förnybar energi, för att marknaden inte ska snedvridas och förnybar energi effektivt ska stödjas. Parlamentet betonar att de rätta marknadsvillkoren för investeringar i energieffektivitet, förnybara energikällor och smart infrastruktur är avgörande för att växthusgasutsläppen ska kunna minskas. Parlamentet understryker att energiunionen bör optimera marknadsbaserade instrument för att gynna Europas energikällor, för att säkerställa en så kostnadseffektiv och miljövänlig energiomställning som möjligt. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att göra EU till ”världsledande inom förnybara energikällor”. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en operativ och genomförbar strategi om detta. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att garantera insyn, följdriktighet, stabilitet och kontinuitet i lagstiftningen om förnybar energi och att undvika retroaktiva förändringar i de ekonomiska villkoren för investeringar för att stärka investerarnas förtroende och bidra till ett kostnadseffektivt ibruktagande av förnybar energi i alla EU:s regioner. Parlamentet betonar att stödsystemen måste samordnas bättre, såsom det föreskrivs i kommissionens vägledning om utformning av stödsystem för förnybar energi, för att marknaden inte ska snedvridas och förnybar energi effektivt ska stödjas. Parlamentet betonar att de rätta marknadsvillkoren för investeringar i energieffektivitet, förnybara energikällor och smart infrastruktur är avgörande för att växthusgasutsläppen ska kunna minskas. Parlamentet understryker att energiunionen bör optimera marknadsbaserade instrument för att gynna Europas energikällor, för att säkerställa en så kostnadseffektiv och miljövänlig energiomställning som möjligt.

| 114. | Europaparlamentet betonar att EU måste garantera lika villkor internt vad gäller nationella stödåtgärder och system för statligt stöd, som inte på ett orättvist sätt stärker marknadsdominansen för vissa tekniker och operatörer, för att säkerställa en omläggning av vårt energisystem. Parlamentet välkomnar här kommissionens rapport av den 10 oktober 2014 om EU:s energisubventioner och energikostnader, och uppmanar kommissionen att årligen uppdatera denna rapport för att det bättre kunna fastställas inom vilka sektorer och områden det behövs ytterligare medel och inom vilka sektorer marknaden snedvrids till följd av subventioner. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet betonar att EU måste garantera lika villkor internt vad gäller nationella stödåtgärder och system för statligt stöd, som inte på ett orättvist sätt stärker marknadsdominansen för vissa tekniker och operatörer, för att säkerställa en omläggning av vårt energisystem. Parlamentet välkomnar här kommissionens rapport av den 10 oktober 2014 om EU:s energisubventioner och energikostnader, och uppmanar kommissionen att årligen uppdatera denna rapport för att det bättre kunna fastställas inom vilka sektorer och områden det behövs ytterligare medel och inom vilka sektorer marknaden snedvrids till följd av subventioner.

| 115. | Europaparlamentet betonar att miljöskadliga subventioner omedelbart måste identifieras och fasas ut, eftersom dessa subventioner är ett slöseri med offentliga medel som först används för stöd till förorenande verksamhet och sedan för uppstädning efteråt. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet betonar att miljöskadliga subventioner omedelbart måste identifieras och fasas ut, eftersom dessa subventioner är ett slöseri med offentliga medel som först används för stöd till förorenande verksamhet och sedan för uppstädning efteråt.

| 116. | Europaparlamentet betonar att övergången till en konkurrenskraftig och hållbar koldioxidsnål ekonomi öppnar stora möjligheter till nya arbetstillfällen, innovation, tillväxt och lägre energikostnader för företag och hushåll. Parlamentet inser emellertid att detta kan förverkligas endast genom ett nära samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter, medborgarna och industrin, vilket ger de mest effektiva incitamenten och rättsliga ramarna. Parlamentet påpekar att en korrekt hanterad utfasning av fossila bränslen inte bör leda till ökade energikostnader, energifattigdom, avindustrialisering av den europeiska ekonomin eller ökad arbetslöshet. Parlamentet håller därför fast vid att arbetsmarknadens parter aktivt bör involveras i arbetet med att åtgärda de sociala konsekvenserna av övergången till en hållbar energiunion. Parlamentet betonar att EU behöver en politik som är både EU-övergripande, marknadsbaserad och teknikneutral och som tar hänsyn till all tillämplig lagstiftning och EU:s aktuella mål och bidrar till att målen uppnås till lägsta möjliga kostnad för samhället. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet betonar att övergången till en konkurrenskraftig och hållbar koldioxidsnål ekonomi öppnar stora möjligheter till nya arbetstillfällen, innovation, tillväxt och lägre energikostnader för företag och hushåll. Parlamentet inser emellertid att detta kan förverkligas endast genom ett nära samarbete mellan kommissionen, medlemsstaterna, lokala och regionala myndigheter, medborgarna och industrin, vilket ger de mest effektiva incitamenten och rättsliga ramarna. Parlamentet påpekar att en korrekt hanterad utfasning av fossila bränslen inte bör leda till ökade energikostnader, energifattigdom, avindustrialisering av den europeiska ekonomin eller ökad arbetslöshet. Parlamentet håller därför fast vid att arbetsmarknadens parter aktivt bör involveras i arbetet med att åtgärda de sociala konsekvenserna av övergången till en hållbar energiunion. Parlamentet betonar att EU behöver en politik som är både EU-övergripande, marknadsbaserad och teknikneutral och som tar hänsyn till all tillämplig lagstiftning och EU:s aktuella mål och bidrar till att målen uppnås till lägsta möjliga kostnad för samhället.

| 117. | Europaparlamentet påminner om att solcellsindustrin måste stå i centrum för den europeiska industripolitiken för att möta efterfrågan från en växande global marknad i ett sammanhang där merparten av de fotovoltaiska cellerna och modulerna i dag tillverkas utanför EU, framför allt i Kina. Parlamentet betonar att EU måste delta i denna nya investeringscykel fullt ut för att bibehålla sin ledande ställning i fråga om forskning och utveckling, maskiner och vissa andra segment, som växelriktare och systembalans, och åter bli ledande inom produktionen av utrustning (celler och moduler). Parlamentet anser att EU:s mål bör vara att kunna försörja minst 20 procent av sin egen marknad med inhemskt producerade celler och moduler senast 2020. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet påminner om att solcellsindustrin måste stå i centrum för den europeiska industripolitiken för att möta efterfrågan från en växande global marknad i ett sammanhang där merparten av de fotovoltaiska cellerna och modulerna i dag tillverkas utanför EU, framför allt i Kina. Parlamentet betonar att EU måste delta i denna nya investeringscykel fullt ut för att bibehålla sin ledande ställning i fråga om forskning och utveckling, maskiner och vissa andra segment, som växelriktare och systembalans, och åter bli ledande inom produktionen av utrustning (celler och moduler). Parlamentet anser att EU:s mål bör vara att kunna försörja minst 20 procent av sin egen marknad med inhemskt producerade celler och moduler senast 2020.

| 118. | Europaparlamentet bekräftar fördelarna med att öka mängden förnybar energi på värmemarknaden, framför allt i fastigheter. Parlamentet betonar att vi fått flexiblare värmeinfrastruktur och värmelagringsmöjligheter, så att det har blivit lättare att integrera förnybara intermittenta källor genom energilagring i form av värme. Parlamentet upprepar att energitryggheten kan ökas genom utbyggnad av nät för fjärrvärme och fjärrkyla som är ett idealiskt sätt att i stor skala integrera hållbar värme i städer, eftersom näten kan leverera värme från en rad olika källor samtidigt och inte är inbördes beroende av någon enstaka källa. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet bekräftar fördelarna med att öka mängden förnybar energi på värmemarknaden, framför allt i fastigheter. Parlamentet betonar att vi fått flexiblare värmeinfrastruktur och värmelagringsmöjligheter, så att det har blivit lättare att integrera förnybara intermittenta källor genom energilagring i form av värme. Parlamentet upprepar att energitryggheten kan ökas genom utbyggnad av nät för fjärrvärme och fjärrkyla som är ett idealiskt sätt att i stor skala integrera hållbar värme i städer, eftersom näten kan leverera värme från en rad olika källor samtidigt och inte är inbördes beroende av någon enstaka källa.

| 119. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna inför krav på en lägsta produktion av förnybar energi för nya och renoverade byggnader och att projekt för förnybar energi får stöd genom snabba administrativa förfaranden och nätanslutningsförfaranden, framför allt genom tillämpning av artikel 13.4 och 13.1 f i direktiv 2009/28/EG och artikel 7.3 i direktiv 2009/72/EG. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid översynen av befintlig relevant lagstiftning öka antalet byggnader med förnybara energisystem, kräva gemensamma kontaktpunkter för administrativa förfaranden i fråga om småskaliga förnybara energiprojekt och enkla anmälningsförfaranden för anläggningar som drivs med förnybar energi och där hela produktionen går till egen förbrukning, samt skapa en ram för innovativa ordningar för nätanslutning och för handel med nättjänster på distributionsnätsnivå. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att medlemsstaterna inför krav på en lägsta produktion av förnybar energi för nya och renoverade byggnader och att projekt för förnybar energi får stöd genom snabba administrativa förfaranden och nätanslutningsförfaranden, framför allt genom tillämpning av artikel 13.4 och 13.1 f i direktiv 2009/28/EG och artikel 7.3 i direktiv 2009/72/EG. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid översynen av befintlig relevant lagstiftning öka antalet byggnader med förnybara energisystem, kräva gemensamma kontaktpunkter för administrativa förfaranden i fråga om småskaliga förnybara energiprojekt och enkla anmälningsförfaranden för anläggningar som drivs med förnybar energi och där hela produktionen går till egen förbrukning, samt skapa en ram för innovativa ordningar för nätanslutning och för handel med nättjänster på distributionsnätsnivå.

| 120. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en EU-strategi för uppvärmning och kylning, med kartläggning av alla åtgärder och synergier som krävs inom bostads-, handels- och industrisektorerna för att minska detta beroende och samtidigt bidra till att uppnå EU:s energi- och klimatmål, åstadkomma energibesparing, öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft, stimulera tillväxt och sysselsättning samt främja systeminnovation. Parlamentet betonar att samtliga fem dimensioner av energigemenskapen bör beaktas inom denna strategi för uppvärmning och kylning. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att anta en EU-strategi för uppvärmning och kylning, med kartläggning av alla åtgärder och synergier som krävs inom bostads-, handels- och industrisektorerna för att minska detta beroende och samtidigt bidra till att uppnå EU:s energi- och klimatmål, åstadkomma energibesparing, öka den europeiska ekonomins konkurrenskraft, stimulera tillväxt och sysselsättning samt främja systeminnovation. Parlamentet betonar att samtliga fem dimensioner av energigemenskapen bör beaktas inom denna strategi för uppvärmning och kylning.

| 121. | Europaparlamentet betonar att vattenkraft är en viktig, inhemsk, förnybar och säker energikälla, som står för 11 procent av den totala elproduktionen i EU. Vattenkraften kommer därför att fortsätta spela en viktig roll för produktion och lagring av el och ge ett viktigt bidrag till att minska den europeiska ekonomins koldioxidutsläpp och EU:s beroende av externa energikällor. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet betonar att vattenkraft är en viktig, inhemsk, förnybar och säker energikälla, som står för 11 procent av den totala elproduktionen i EU. Vattenkraften kommer därför att fortsätta spela en viktig roll för produktion och lagring av el och ge ett viktigt bidrag till att minska den europeiska ekonomins koldioxidutsläpp och EU:s beroende av externa energikällor.

| 122. | Europaparlamentet efterlyser särskild inriktning på havsbaserad förnybar energi, i enlighet med kommissionens meddelande om den blå ekonomin, som en bransch som har stor potential men som är underetablerad jämfört med andra sektorer för förnybar energi. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet efterlyser särskild inriktning på havsbaserad förnybar energi, i enlighet med kommissionens meddelande om den blå ekonomin, som en bransch som har stor potential men som är underetablerad jämfört med andra sektorer för förnybar energi.

| 123. | Europaparlamentet noterar att en ökning av andelen inhemskt producerad biogas skulle kunna ge ett positivt bidrag till energitryggheten. Parlamentet betonar i samband med detta att befintlig infrastruktur för gasproduktion måste bevaras. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet noterar att en ökning av andelen inhemskt producerad biogas skulle kunna ge ett positivt bidrag till energitryggheten. Parlamentet betonar i samband med detta att befintlig infrastruktur för gasproduktion måste bevaras.

| 124. | Europaparlamentet noterar att biomassa från ett hållbart skogsbruk skulle kunna bidra till att man uppnår klimat- och energimålen i ramen fram till 2030. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet noterar att biomassa från ett hållbart skogsbruk skulle kunna bidra till att man uppnår klimat- och energimålen i ramen fram till 2030.

| 125. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s nuvarande strategi för biodrivmedel har utsatts för omfattande kritik för att den inte beaktar vilka växthusgasutsläpp till följd av indirekt ändring av markanvändning, som kan utlösas när befintlig jordbruksproduktion överflyttas till ouppodlad mark, såväl inom som utanför EU. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet konstaterar att EU:s nuvarande strategi för biodrivmedel har utsatts för omfattande kritik för att den inte beaktar vilka växthusgasutsläpp till följd av indirekt ändring av markanvändning, som kan utlösas när befintlig jordbruksproduktion överflyttas till ouppodlad mark, såväl inom som utanför EU.

| 126. | Europaparlamentet anser att en hållbar strategi för att uppnå EU:s energitrygghetsmål inte bör ytterligare öka användningen av markbaserade biodrivmedel och att bättre alternativ är att förbättra bränsleeffektiviteten hos fordon, minska efterfrågan på transporter, minska den intensiva boskapsuppfödningen samt öka användningen av biodrivmedel från avfall och restprodukter som inte leder till ytterligare ändringar av markanvändningen. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet anser att en hållbar strategi för att uppnå EU:s energitrygghetsmål inte bör ytterligare öka användningen av markbaserade biodrivmedel och att bättre alternativ är att förbättra bränsleeffektiviteten hos fordon, minska efterfrågan på transporter, minska den intensiva boskapsuppfödningen samt öka användningen av biodrivmedel från avfall och restprodukter som inte leder till ytterligare ändringar av markanvändningen.

| 127. | Europaparlamentet ser fram emot och håller fast vid stödet till projekt och investeringar som utnyttjar kol i avfall som råvara för koldioxidsnåla kemikalier och avancerade biodrivmedel (t.ex. genom att använda mikroorganismer som odlas i koldioxidrika avfallsgaser och omvandlas till bränslen och kemikalier som ersätter sådana som framställts från fossila källor eller första generationens biodrivmedel), vilket därmed skulle minska utsläppen och föroreningarna från industriprocesser som stålframställning. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet ser fram emot och håller fast vid stödet till projekt och investeringar som utnyttjar kol i avfall som råvara för koldioxidsnåla kemikalier och avancerade biodrivmedel (t.ex. genom att använda mikroorganismer som odlas i koldioxidrika avfallsgaser och omvandlas till bränslen och kemikalier som ersätter sådana som framställts från fossila källor eller första generationens biodrivmedel), vilket därmed skulle minska utsläppen och föroreningarna från industriprocesser som stålframställning.

| 128. | Europaparlamentet betonar att i ett verkligt kretsloppssamhälle måste avfallet gå tillbaka till ekonomin i form av råmaterial för att bevara värdeökningen i produkten så länge som möjligt, vilket innebär att åtgärder för återanvändning och materialåtervinning blir mycket viktigare än förbränning. Parlamentet påpekar att många medlemsstater redan har överkapacitet på förbränningsanläggningar och betonar att bättre planering och informationsdelning krävs, och att man måste förhindra inlåsningseffekter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att beakta kopplingen mellan energiunionen och kretsloppssamhället. |
| --- | --- |

128.

Europaparlamentet betonar att i ett verkligt kretsloppssamhälle måste avfallet gå tillbaka till ekonomin i form av råmaterial för att bevara värdeökningen i produkten så länge som möjligt, vilket innebär att åtgärder för återanvändning och materialåtervinning blir mycket viktigare än förbränning. Parlamentet påpekar att många medlemsstater redan har överkapacitet på förbränningsanläggningar och betonar att bättre planering och informationsdelning krävs, och att man måste förhindra inlåsningseffekter. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att beakta kopplingen mellan energiunionen och kretsloppssamhället.

| 129. | Europaparlamentet påminner om att den europeiska industrin och de små och medelstora företagen är avgörande för den europeiska ekonomin, och medger att Europas industriella konkurrenskraft och små och medelstora företag skulle dra stor nytta av lägre energikostnader. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet påminner om att den europeiska industrin och de små och medelstora företagen är avgörande för den europeiska ekonomin, och medger att Europas industriella konkurrenskraft och små och medelstora företag skulle dra stor nytta av lägre energikostnader.

| 130. | Europaparlamentet betonar att innovation och modernisering för att göra industriprocesserna mer energi- och resurseffektiva bidrar till att stärka EU-industrins konkurrenskraft. Parlamentet påpekar att innovation inom teknik för förnybar värmeproduktion skulle minska importen, sänka kostnaderna och förbättra systemens prestanda för att täcka efterfrågan på högtemperaturvärme inom industrisektorn. Parlamentet framhåller att den stora utmaningen med att renovera och modernisera Europas byggnadsbestånd skapar en marknad för byggmaterial, enheter och utrustning med hög prestanda och därigenom ger de europeiska tillverkarna och installatörerna i byggnadssektorn stora möjligheter till innovation och skapande av arbetstillfällen som inte kan utlokaliseras. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet betonar att innovation och modernisering för att göra industriprocesserna mer energi- och resurseffektiva bidrar till att stärka EU-industrins konkurrenskraft. Parlamentet påpekar att innovation inom teknik för förnybar värmeproduktion skulle minska importen, sänka kostnaderna och förbättra systemens prestanda för att täcka efterfrågan på högtemperaturvärme inom industrisektorn. Parlamentet framhåller att den stora utmaningen med att renovera och modernisera Europas byggnadsbestånd skapar en marknad för byggmaterial, enheter och utrustning med hög prestanda och därigenom ger de europeiska tillverkarna och installatörerna i byggnadssektorn stora möjligheter till innovation och skapande av arbetstillfällen som inte kan utlokaliseras.

| 131. | Europaparlamentet påpekar att åtgärderna för att uppnå klimat- och energimålen för 2030 måste ingå i medlemsstaternas industripolitik, och att hänsyn då måste tas till behovet av återindustrialisering. Parlamentet anser att EU:s regelverk och EU:s klimat- och energipolitiska mål bör vara konsekventa och leda till en mer flexibel och marknadsinriktad strategi för att säkra en motståndskraftig energiunion. De bör också omfatta de klimatpolitiska målen för 2030 och målen om återindustrialisering för att komplettera medlemsstaternas industripolitik. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet påpekar att åtgärderna för att uppnå klimat- och energimålen för 2030 måste ingå i medlemsstaternas industripolitik, och att hänsyn då måste tas till behovet av återindustrialisering. Parlamentet anser att EU:s regelverk och EU:s klimat- och energipolitiska mål bör vara konsekventa och leda till en mer flexibel och marknadsinriktad strategi för att säkra en motståndskraftig energiunion. De bör också omfatta de klimatpolitiska målen för 2030 och målen om återindustrialisering för att komplettera medlemsstaternas industripolitik.

| 132. | Europaparlamentet betonar att en effektiv användning av forskning och teknisk innovation bidrar till den europeiska industrins ledande ställning och stärker konkurrensfördelarna och lönsamheten för näringslivet och industrin i EU, skapar arbetstillfällen och bidrar till EU:s viktigaste energi- och klimatpolitiska mål, bland annat minskad energiförbrukning, försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbar utveckling av energiproduktion, -distribution, -transport och -konsumtion, kamp mot energifattigdomen, EU:s mål för växthusgasutsläpp, förnybar energi och energieffektivitet, och bästa möjliga utnyttjande av Europas energikällor. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet betonar att en effektiv användning av forskning och teknisk innovation bidrar till den europeiska industrins ledande ställning och stärker konkurrensfördelarna och lönsamheten för näringslivet och industrin i EU, skapar arbetstillfällen och bidrar till EU:s viktigaste energi- och klimatpolitiska mål, bland annat minskad energiförbrukning, försörjningstrygghet, konkurrenskraft och hållbar utveckling av energiproduktion, -distribution, -transport och -konsumtion, kamp mot energifattigdomen, EU:s mål för växthusgasutsläpp, förnybar energi och energieffektivitet, och bästa möjliga utnyttjande av Europas energikällor.

| 133. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skydda konkurrenskraften hos energiintensiva industrier och säkra den långsiktiga planeringen när det gäller industriinvesteringar, vilket ska återspegla kommissionens strävan att öka industrins bidrag till BNP till så mycket som 20 procent senast 2020. |
| --- | --- |

133.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att skydda konkurrenskraften hos energiintensiva industrier och säkra den långsiktiga planeringen när det gäller industriinvesteringar, vilket ska återspegla kommissionens strävan att öka industrins bidrag till BNP till så mycket som 20 procent senast 2020.

| 134. | Europaparlamentet understryker att EU:s utsläppshandelssystem är ett viktigt och kostnadseffektivt marknadsbaserat redskap för utfasningen av fossila bränslen inom Europas energisystem och uppnåendet av EU:s utsläppsminskningsmål för 2030 och därefter. Parlamentet betonar att det vid sidan om reserven för marknadsstabilitet behövs en strukturreform av utsläppshandelssystemet för perioden efter 2020, där det tas hänsyn till målet för minskning av koldioxidutsläpp för 2030 och, så länge som det inte vidtas några jämförbara åtgärder i andra större ekonomier, ingår konkreta och mer harmoniserade åtgärder mot koldioxidläckage. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet understryker att EU:s utsläppshandelssystem är ett viktigt och kostnadseffektivt marknadsbaserat redskap för utfasningen av fossila bränslen inom Europas energisystem och uppnåendet av EU:s utsläppsminskningsmål för 2030 och därefter. Parlamentet betonar att det vid sidan om reserven för marknadsstabilitet behövs en strukturreform av utsläppshandelssystemet för perioden efter 2020, där det tas hänsyn till målet för minskning av koldioxidutsläpp för 2030 och, så länge som det inte vidtas några jämförbara åtgärder i andra större ekonomier, ingår konkreta och mer harmoniserade åtgärder mot koldioxidläckage.

| 135. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidare undersöka frågan om indirekta koldioxidkostnader och deras inverkan på (och andel av) elpriserna i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidare undersöka frågan om indirekta koldioxidkostnader och deras inverkan på (och andel av) elpriserna i medlemsstaterna.

| 136. | Europaparlamentet betonar att intäkter från utsläppshandelssystemet framför allt bör användas till att stödja innovation inom koldioxidsnål teknik, energieffektivitet och andra koldioxidminskande åtgärder. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet betonar att intäkter från utsläppshandelssystemet framför allt bör användas till att stödja innovation inom koldioxidsnål teknik, energieffektivitet och andra koldioxidminskande åtgärder.

| 137. | Europaparlamentet inser att europeiska energikällor och effektiv europeisk teknik som kraftvärme på ett avgörande sätt kan bidra till EU:s energitrygghet och uppnåendet av utsläppsmålen för växthusgaser. Parlamentet anser här att det måste framgå av energiunionen att medlemsstaterna får använda alla säkra och hållbara energikällor med låga koldioxidutsläpp som de har till sitt förfogande. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet inser att europeiska energikällor och effektiv europeisk teknik som kraftvärme på ett avgörande sätt kan bidra till EU:s energitrygghet och uppnåendet av utsläppsmålen för växthusgaser. Parlamentet anser här att det måste framgå av energiunionen att medlemsstaterna får använda alla säkra och hållbara energikällor med låga koldioxidutsläpp som de har till sitt förfogande.

| 138. | Europaparlamentet inser att energimixen i första hand hör till medlemsstaternas behörighet, men delar allmänhetens oro över hydraulisk spräckning och de konsekvenser som denna teknik kan få för klimatet, miljön, folkhälsan och uppnåendet av EU:s långsiktiga mål om utfasning av fossila bränslen. Parlamentet inser dessutom att möjligheterna att med hjälp av okonventionella bränslen bidra till att tillgodose EU:s framtida energibehov är begränsade. I kombination med de höga investerings- och driftskostnaderna och dagens låga världsmarknadspriser på olja är det tveksamt om hydraulisk spräckning kan vara en gångbar teknik i EU. Parlamentet anser att allmänhetens oro måste hanteras korrekt och att all hydraulisk spräckning bör uppfylla de strängaste klimat-, miljö- och folkhälsokraven. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som tänker genomföra hydraulisk spräckning att följa kommissionens rekommendation från 2014 om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet inser att energimixen i första hand hör till medlemsstaternas behörighet, men delar allmänhetens oro över hydraulisk spräckning och de konsekvenser som denna teknik kan få för klimatet, miljön, folkhälsan och uppnåendet av EU:s långsiktiga mål om utfasning av fossila bränslen. Parlamentet inser dessutom att möjligheterna att med hjälp av okonventionella bränslen bidra till att tillgodose EU:s framtida energibehov är begränsade. I kombination med de höga investerings- och driftskostnaderna och dagens låga världsmarknadspriser på olja är det tveksamt om hydraulisk spräckning kan vara en gångbar teknik i EU. Parlamentet anser att allmänhetens oro måste hanteras korrekt och att all hydraulisk spräckning bör uppfylla de strängaste klimat-, miljö- och folkhälsokraven. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som tänker genomföra hydraulisk spräckning att följa kommissionens rekommendation från 2014 om minimiprinciper för undersökning och utvinning av kolväten (såsom skiffergas) genom hydraulisk högvolymsspräckning.

| 139. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt sträva efter att avveckla omoderna och mycket förorenande eller osäkra kraftverk, även i syfte att reducera dagens överkapacitet på marknaden. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att aktivt sträva efter att avveckla omoderna och mycket förorenande eller osäkra kraftverk, även i syfte att reducera dagens överkapacitet på marknaden.

| 140. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra villkoren för att utnyttja avskiljning och lagring av koldioxid. Parlamentet menar att avskiljning och lagring av koldioxid kan underlätta omställningen till en koldioxidsnål energimarknad och kan spela en viktig roll för att förena EU:s olika mål för mångfald och trygghet i energiförsörjningen och samtidigt åstadkomma de minskningar av växthusgasutsläppen som krävs för att uppfylla målen för EU:s färdplan för 2050. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra villkoren för att utnyttja avskiljning och lagring av koldioxid. Parlamentet menar att avskiljning och lagring av koldioxid kan underlätta omställningen till en koldioxidsnål energimarknad och kan spela en viktig roll för att förena EU:s olika mål för mångfald och trygghet i energiförsörjningen och samtidigt åstadkomma de minskningar av växthusgasutsläppen som krävs för att uppfylla målen för EU:s färdplan för 2050.

| 141. | Europaparlamentet anser att teknik för minskade koldioxidutsläpp såsom avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) samt avskiljning och användning av koldioxid (CCU) måste utvecklas och förbättras ytterligare genom omfattande forsknings- och innovationsinsatser för att tekniken ska finnas tillgänglig för att reducera, eller till och med undanröja, miljöavtrycket av de fossila bränslena, som fortfarande står för över 40 procent av EU:s aktuella energiproduktion och som troligen kommer att kvarstå som en viktig energikälla även i framtiden. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet anser att teknik för minskade koldioxidutsläpp såsom avskiljning och lagring av koldioxid (CCS) samt avskiljning och användning av koldioxid (CCU) måste utvecklas och förbättras ytterligare genom omfattande forsknings- och innovationsinsatser för att tekniken ska finnas tillgänglig för att reducera, eller till och med undanröja, miljöavtrycket av de fossila bränslena, som fortfarande står för över 40 procent av EU:s aktuella energiproduktion och som troligen kommer att kvarstå som en viktig energikälla även i framtiden.

| 142. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta NER400-innovationsfonden, som skulle ge stöd till koldioxidsnåla demonstrationsprojekt och utgå från NER300-programmet för avskiljning och lagring av koldioxid samt förnybar energi, men utöka dess räckvidd till att omfatta koldioxidsnål innovation inom industrisektorer. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta NER400-innovationsfonden, som skulle ge stöd till koldioxidsnåla demonstrationsprojekt och utgå från NER300-programmet för avskiljning och lagring av koldioxid samt förnybar energi, men utöka dess räckvidd till att omfatta koldioxidsnål innovation inom industrisektorer.

| 143. | Europaparlamentet konstaterar att kärnkraften 2014 utgjorde 27 procent av EU:s elmix och över hälften av all energi med låga koldioxidutsläpp, och att 130 av EU:s 132 kärnkraftverk står i tur att avvecklas senast 2050, vilket kommer att efterlämna en stor lucka i EU:s elmix vad gäller koldioxidsnåla basenergikällor. Parlamentet noterar att medan vissa medlemsstater har valt att minska kärnkraftsanvändningen finns det andra som vill ta i bruk nya kärnkraftverk för att kunna nå såväl sina nationella som EU:s energi- och klimatmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU tar fram ett ramverk som möjliggör för de medlemsstater som vill fortsätta med kärnkraft att kunna göra det, inom ramen för EU:s regler för den inre marknaden och konkurrensregler. |
| --- | --- |

143.

Europaparlamentet konstaterar att kärnkraften 2014 utgjorde 27 procent av EU:s elmix och över hälften av all energi med låga koldioxidutsläpp, och att 130 av EU:s 132 kärnkraftverk står i tur att avvecklas senast 2050, vilket kommer att efterlämna en stor lucka i EU:s elmix vad gäller koldioxidsnåla basenergikällor. Parlamentet noterar att medan vissa medlemsstater har valt att minska kärnkraftsanvändningen finns det andra som vill ta i bruk nya kärnkraftverk för att kunna nå såväl sina nationella som EU:s energi- och klimatmål. Parlamentet uppmanar kommissionen att se till att EU tar fram ett ramverk som möjliggör för de medlemsstater som vill fortsätta med kärnkraft att kunna göra det, inom ramen för EU:s regler för den inre marknaden och konkurrensregler.

| 144. | Europaparlamentet noterar att kärnkraften ger ett av de viktigaste bidragen till Europas energisystem, som ger lägre koldioxidutsläpp samtidigt som det minskar importberoendet, säkrar en stabil elproduktion för den inre marknaden och utgör en stabil grund för ett energisystem i vilket förnybar energi kan fasas in. |
| --- | --- |

144.

Europaparlamentet noterar att kärnkraften ger ett av de viktigaste bidragen till Europas energisystem, som ger lägre koldioxidutsläpp samtidigt som det minskar importberoendet, säkrar en stabil elproduktion för den inre marknaden och utgör en stabil grund för ett energisystem i vilket förnybar energi kan fasas in.

| 145. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som fasar ut sin kärnkraft att se till att den ersätts av sådan energiproduktion som kan ge motsvarande bidrag till energiförsörjningen och till att stabilisera det gemensamma systemet för produktion och distribution. |
| --- | --- |

145.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som fasar ut sin kärnkraft att se till att den ersätts av sådan energiproduktion som kan ge motsvarande bidrag till energiförsörjningen och till att stabilisera det gemensamma systemet för produktion och distribution.

| 146. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna visserligen själva får fastställa sin energimix, liksom suveränt besluta om hur de vill gå till väga för att fasa ut de fossila bränslena i sin ekonomi, men att politiken och den tekniska utvecklingen ändå måste samordnas på EU-nivå för att Europas och medlemsstaternas klimat- och energimål ska kunna omsättas i praktiken. Parlamentet inser att det på vissa områden är mest effektivt med strategier på EU-nivå, medan det på andra områden är absolut nödvändigt med nära samarbete och samordning mellan medlemsstaterna. Parlamentet inser att det krävs en stark och tillförlitlig styrningsprocess för att säkerställa en sådan samordning. |
| --- | --- |

146.

Europaparlamentet anser att medlemsstaterna visserligen själva får fastställa sin energimix, liksom suveränt besluta om hur de vill gå till väga för att fasa ut de fossila bränslena i sin ekonomi, men att politiken och den tekniska utvecklingen ändå måste samordnas på EU-nivå för att Europas och medlemsstaternas klimat- och energimål ska kunna omsättas i praktiken. Parlamentet inser att det på vissa områden är mest effektivt med strategier på EU-nivå, medan det på andra områden är absolut nödvändigt med nära samarbete och samordning mellan medlemsstaterna. Parlamentet inser att det krävs en stark och tillförlitlig styrningsprocess för att säkerställa en sådan samordning.

| 147. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om upprättande av en moderniseringsfond, som bör ha strikta kriterier och vägledning för att dess finansiering ska inriktas på genuina energimoderniseringsprojekt, avsedda att väljas ut på grundval av ett teknikneutralt tillvägagångssätt och beroende på om de är påvisbart förenliga med uppnåendet av EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp till 2030. |
| --- | --- |

147.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om upprättande av en moderniseringsfond, som bör ha strikta kriterier och vägledning för att dess finansiering ska inriktas på genuina energimoderniseringsprojekt, avsedda att väljas ut på grundval av ett teknikneutralt tillvägagångssätt och beroende på om de är påvisbart förenliga med uppnåendet av EU:s mål för minskade växthusgasutsläpp till 2030.

| 148. | Europaparlamentet betonar att EIB bör delta när de ovannämnda kriterierna och vägledningen för moderniseringsfonden fastställs. |
| --- | --- |

148.

Europaparlamentet betonar att EIB bör delta när de ovannämnda kriterierna och vägledningen för moderniseringsfonden fastställs.

| 149. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att miljö- och klimatskydd, förbättrad luftkvalitet, minskat externt energiberoende, biologisk mångfald, sysselsättning och den europeiska industrins konkurrenskraft, utgående från teknisk innovation och ledarskap, garanteras vid upprättandet av energiunionen. |
| --- | --- |

149.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att miljö- och klimatskydd, förbättrad luftkvalitet, minskat externt energiberoende, biologisk mångfald, sysselsättning och den europeiska industrins konkurrenskraft, utgående från teknisk innovation och ledarskap, garanteras vid upprättandet av energiunionen.

| 150. | Europaparlamentet framhåller att alla invånare i EU måste få energi till överkomligt pris. Parlamentet anser att många hushåll på likvärdiga villkor skulle få ta del av en inre, hållbar, konkurrenskraftig och trygg energimarknad och undgå energifattigdom, som under 2012 drabbade en unionsmedborgare av fyra, om man undviker onödig energiförbrukning genom att förbättra energieffektiviteten, stärka sammanlänkningarna, i högre grad integrera marknaden och göra hållbara investeringar i energi, framför allt i byggnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om energifattigdomen i Europa, åtföljt av en handlingsplan för att bekämpa den, som innehåller en definition av och indikatorer på energifattigdom. |
| --- | --- |

150.

Europaparlamentet framhåller att alla invånare i EU måste få energi till överkomligt pris. Parlamentet anser att många hushåll på likvärdiga villkor skulle få ta del av en inre, hållbar, konkurrenskraftig och trygg energimarknad och undgå energifattigdom, som under 2012 drabbade en unionsmedborgare av fyra, om man undviker onödig energiförbrukning genom att förbättra energieffektiviteten, stärka sammanlänkningarna, i högre grad integrera marknaden och göra hållbara investeringar i energi, framför allt i byggnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett meddelande om energifattigdomen i Europa, åtföljt av en handlingsplan för att bekämpa den, som innehåller en definition av och indikatorer på energifattigdom.

Mot en energieffektiv och koldioxidsnål transportsektor

| 151. | Europaparlamentet uppskattar att transporter står för mer än 30 procent av den slutliga energianvändningen i Europa och att 94 procent av transporterna är beroende av oljeprodukter. Parlamentet anser därför att ett renare energisystem med en tydlig koppling till att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn bör stå i centrum för en ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik. Parlamentet betonar att en kombination av åtgärder för att främja energieffektivitet och förnybar energi och åtgärder för att utveckla innovativ energiteknik är av avgörande betydelse för strävandena att uppnå en miljömässigt hållbar energimix för de europeiska transportsystemen. Parlamentet anser att man bör uppmuntra användning av olika förnybara energikällor, bland annat flytande naturgas för tunga lastfordon och inom sjöfartssektorn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram förslag om att, där så behövs, undanröja miljöskadliga skattesubventioner. Parlamentet uppmuntrar till stöd till forskning och innovation för att hitta bättre lösningar för rörlighet, både tekniskt sett och när det gäller stödjande teknik och åtgärder. |
| --- | --- |

151.

Europaparlamentet uppskattar att transporter står för mer än 30 procent av den slutliga energianvändningen i Europa och att 94 procent av transporterna är beroende av oljeprodukter. Parlamentet anser därför att ett renare energisystem med en tydlig koppling till att minska koldioxidutsläppen inom transportsektorn bör stå i centrum för en ramstrategi för en motståndskraftig energiunion med en framåtblickande klimatpolitik. Parlamentet betonar att en kombination av åtgärder för att främja energieffektivitet och förnybar energi och åtgärder för att utveckla innovativ energiteknik är av avgörande betydelse för strävandena att uppnå en miljömässigt hållbar energimix för de europeiska transportsystemen. Parlamentet anser att man bör uppmuntra användning av olika förnybara energikällor, bland annat flytande naturgas för tunga lastfordon och inom sjöfartssektorn. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram förslag om att, där så behövs, undanröja miljöskadliga skattesubventioner. Parlamentet uppmuntrar till stöd till forskning och innovation för att hitta bättre lösningar för rörlighet, både tekniskt sett och när det gäller stödjande teknik och åtgärder.

| 152. | Europaparlamentet konstaterar att minskade koldioxidutsläpp inom transportsektorn förutsätter integrerade åtgärder inom energi-, transport-, handels-, forsknings- och innovationspolitiken. Parlamentet framhåller vikten av samordnade strategier över gränserna för att förhindra nationell fragmentering, och betonar behovet att fastställa standarder och driftskompatibilitetskrav som gör att de europeiska företagen kan dra nytta av marknadsmöjligheterna. |
| --- | --- |

152.

Europaparlamentet konstaterar att minskade koldioxidutsläpp inom transportsektorn förutsätter integrerade åtgärder inom energi-, transport-, handels-, forsknings- och innovationspolitiken. Parlamentet framhåller vikten av samordnade strategier över gränserna för att förhindra nationell fragmentering, och betonar behovet att fastställa standarder och driftskompatibilitetskrav som gör att de europeiska företagen kan dra nytta av marknadsmöjligheterna.

| 153. | Europaparlamentet konstaterar att bättre fordonsprestanda och bränsleeffektivitet har en avgörande betydelse för att minska både EU:s oljeberoende och utsläppen av växthusgaser och uppmanar därför industrin, medlemsstaterna och kommissionen att i snabbare takt gå vidare med sitt arbete på detta område samt att, mot bakgrund av den senaste tidens skandaler, se till att utsläppstesterna inte bara är korrekta, utan även speglar verkliga körförhållanden. Parlamentet föreslår att kommissionen för perioden efter 2020 ser över normerna för utsläpp av koldioxid från personbilar och transportbilar. Parlamentet konstaterar dock att den långsiktiga lösningen för att minska utsläppen från transporter och säkerställa en minskad energiefterfrågan och en ökad energidiversifiering är alternativa bränslen, elektrifiering med förnybar el och främjande av mer hållbara transportsätt. |
| --- | --- |

153.

Europaparlamentet konstaterar att bättre fordonsprestanda och bränsleeffektivitet har en avgörande betydelse för att minska både EU:s oljeberoende och utsläppen av växthusgaser och uppmanar därför industrin, medlemsstaterna och kommissionen att i snabbare takt gå vidare med sitt arbete på detta område samt att, mot bakgrund av den senaste tidens skandaler, se till att utsläppstesterna inte bara är korrekta, utan även speglar verkliga körförhållanden. Parlamentet föreslår att kommissionen för perioden efter 2020 ser över normerna för utsläpp av koldioxid från personbilar och transportbilar. Parlamentet konstaterar dock att den långsiktiga lösningen för att minska utsläppen från transporter och säkerställa en minskad energiefterfrågan och en ökad energidiversifiering är alternativa bränslen, elektrifiering med förnybar el och främjande av mer hållbara transportsätt.

| 154. | Europaparlamentet stöder ett omfattande vägtrafikpaket som främjar effektivare ramprissättning av infrastruktur och ett införande av smarta driftskompatibla transportlösningar. Parlamentet betonar att energieffektiviteten kan förbättras genom stöd till digitalisering och användning av smarta transportsystem och genom utveckling av innovativa transporttjänster. Parlamentet efterlyser en framåtblickande strategi för forskning och innovation för transportsektorn. Parlamentet stöder utvecklingen av planer för hållbara transporter i städer och på landsbygden för att minska trafikutsläpp, trafikstockningar, buller och trafikolyckor. Syftet med sådana planer bör vara att få bort de ojämlikheter som finns när det gäller användare med funktionsnedsättning och kostnader. |
| --- | --- |

154.

Europaparlamentet stöder ett omfattande vägtrafikpaket som främjar effektivare ramprissättning av infrastruktur och ett införande av smarta driftskompatibla transportlösningar. Parlamentet betonar att energieffektiviteten kan förbättras genom stöd till digitalisering och användning av smarta transportsystem och genom utveckling av innovativa transporttjänster. Parlamentet efterlyser en framåtblickande strategi för forskning och innovation för transportsektorn. Parlamentet stöder utvecklingen av planer för hållbara transporter i städer och på landsbygden för att minska trafikutsläpp, trafikstockningar, buller och trafikolyckor. Syftet med sådana planer bör vara att få bort de ojämlikheter som finns när det gäller användare med funktionsnedsättning och kostnader.

| 155. | Europaparlamentet välkomnar den omställning som skett i riktning mot de mest hållbara och energieffektiva transportsätten och transportvägarna – såsom järnvägar, närsjöfart, inlandssjöfart och sjötransport – genom att dessa gjorts mer konkurrenskraftiga och effektiva i fråga om att minska koldioxidutsläppen. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av intermodalitet, det vill säga trafikslagsövergripande transporter. |
| --- | --- |

155.

Europaparlamentet välkomnar den omställning som skett i riktning mot de mest hållbara och energieffektiva transportsätten och transportvägarna – såsom järnvägar, närsjöfart, inlandssjöfart och sjötransport – genom att dessa gjorts mer konkurrenskraftiga och effektiva i fråga om att minska koldioxidutsläppen. Parlamentet framhåller i detta sammanhang vikten av intermodalitet, det vill säga trafikslagsövergripande transporter.

| 156. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en heltäckande strategi för vägtransporter, som ett led i utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, och att stödja större insatser för utveckling och införande av elektromobilitet för vägransporter. |
| --- | --- |

156.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en heltäckande strategi för vägtransporter, som ett led i utfasningen av fossila bränslen i transportsektorn, och att stödja större insatser för utveckling och införande av elektromobilitet för vägransporter.

| 157. | Europaparlamentet framhåller att ibruktagandet av elbilar kommer att bli betungande för elproduktionen, och efterlyser bedömningar av i hur hög grad man med befintlig produktionskapacitet kan klara av situationen. |
| --- | --- |

157.

Europaparlamentet framhåller att ibruktagandet av elbilar kommer att bli betungande för elproduktionen, och efterlyser bedömningar av i hur hög grad man med befintlig produktionskapacitet kan klara av situationen.

| 158. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över programmet för märkning av personbilar med uppgifter om bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp, för att konsumenterna ska få mer rättvisande, relevant och jämförbar information om koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning, så att de föranleds att välja de mest energieffektiva bilarna och så att tillverkarna i sin tur sporras att förbättra fordonens energieffektivitet och höja energitryggheten. |
| --- | --- |

158.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över programmet för märkning av personbilar med uppgifter om bränsleförbrukning och koldioxidutsläpp, för att konsumenterna ska få mer rättvisande, relevant och jämförbar information om koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning, så att de föranleds att välja de mest energieffektiva bilarna och så att tillverkarna i sin tur sporras att förbättra fordonens energieffektivitet och höja energitryggheten.

| 159. | Europaparlamentet vidhåller att kommissionen bör påskynda införandet av en reviderad testcykel för att säkerställa att uppgifterna om koldioxidutsläpp och andra förorenande utsläpp från fordon visar utsläppen under verkliga körförhållanden. |
| --- | --- |

159.

Europaparlamentet vidhåller att kommissionen bör påskynda införandet av en reviderad testcykel för att säkerställa att uppgifterna om koldioxidutsläpp och andra förorenande utsläpp från fordon visar utsläppen under verkliga körförhållanden.

| 160. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med att integrera avancerad teknik i innovativ järnväg genom att föra fram initiativet Shift2Rail, som kan spela en nyckelroll för ren kollektivtrafik. |
| --- | --- |

160.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att påskynda arbetet med att integrera avancerad teknik i innovativ järnväg genom att föra fram initiativet Shift2Rail, som kan spela en nyckelroll för ren kollektivtrafik.

| 161. | Europaparlamentet erinrar om att det fortfarande inte finns några bindande åtaganden för internationell sjöfart om att minska utsläppen av växthusgaser, fastän trafikvolymen inom sjöfarten snabbt ökar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag med mål för minskning av växthusgasutsläppen från internationell sjöfart, om inte Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) fastställt några sådana före utgången av 2016. |
| --- | --- |

161.

Europaparlamentet erinrar om att det fortfarande inte finns några bindande åtaganden för internationell sjöfart om att minska utsläppen av växthusgaser, fastän trafikvolymen inom sjöfarten snabbt ökar. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag med mål för minskning av växthusgasutsläppen från internationell sjöfart, om inte Internationella sjöfartsorganisationen (IMO) fastställt några sådana före utgången av 2016.

| 162. | Europaparlamentet betonar behovet av en ökad samordning mellan strategierna för transport, uppvärmning och kylning samt minskade koldioxidutsläpp från energiproduktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram heltäckande planer för att minska koldioxidutsläppen från sektorerna för transporter och uppvärmning och kylning, bland annat med hänsyn till att när ren och billig energi från intermittenta energikällor finns i överflöd kan den användas för att ladda elfordon och driva värme- och kylanläggningar. |
| --- | --- |

162.

Europaparlamentet betonar behovet av en ökad samordning mellan strategierna för transport, uppvärmning och kylning samt minskade koldioxidutsläpp från energiproduktion. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram heltäckande planer för att minska koldioxidutsläppen från sektorerna för transporter och uppvärmning och kylning, bland annat med hänsyn till att när ren och billig energi från intermittenta energikällor finns i överflöd kan den användas för att ladda elfordon och driva värme- och kylanläggningar.

| 163. | Europaparlamentet betonar behovet att prioritera Efsis stöd till transportprojekt som möjliggör den tekniska övergången till ett rent och hållbart transportsystem. Parlamentet betonar att man inom andra instrument för ekonomiskt stöd som finns på EU-nivå bör prioritera investeringar i infrastruktur för intermodalitet, järnväg, sjöfart och inre vattenvägar. |
| --- | --- |

163.

Europaparlamentet betonar behovet att prioritera Efsis stöd till transportprojekt som möjliggör den tekniska övergången till ett rent och hållbart transportsystem. Parlamentet betonar att man inom andra instrument för ekonomiskt stöd som finns på EU-nivå bör prioritera investeringar i infrastruktur för intermodalitet, järnväg, sjöfart och inre vattenvägar.

| 164. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt arbete med att harmonisera certifieringskriterierna för hållbar turism ta med ett kriterium om användning av förnybar energi och ett kriterium om minskade koldioxidutsläpp, i linje med EU:s mål. |
| --- | --- |

164.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i sitt arbete med att harmonisera certifieringskriterierna för hållbar turism ta med ett kriterium om användning av förnybar energi och ett kriterium om minskade koldioxidutsläpp, i linje med EU:s mål.

Forskning, innovation och konkurrenskraft.

| 165. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser för forskning om bättre användning av Europas energiresurser och om att minska deras miljöpåverkan, för att trygga hållbar ekonomisk tillväxt, skapandet av arbetstillfällen, industrins konkurrenskraft och i synnerhet EU:s långsiktiga klimat- och energimål. |
| --- | --- |

165.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina insatser för forskning om bättre användning av Europas energiresurser och om att minska deras miljöpåverkan, för att trygga hållbar ekonomisk tillväxt, skapandet av arbetstillfällen, industrins konkurrenskraft och i synnerhet EU:s långsiktiga klimat- och energimål.

| 166. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att alla EU:s finansieringsmöjligheter för att främja säker och hållbar koldioxidsnål energiteknik, energieffektivitet, förnybara energikällor, smarta nät, decentraliserad produktion, flexibel produktion, lagring av el och elektrifiering av transportsystemet måste utnyttjas fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina forskningsinsatser och införandet av sådan teknik för att uppnå sina mål för 2020, 2030 och på längre sikt, och förbättra sin energitrygghet och underlätta ekonomisk återhämtning. Parlamentet förväntar sig att halvtidsöversynen av forskningsprogrammet Horisont 2020 återspeglar dessa prioriteringar. Parlamentet påminner om att energiutmaningen i Horisont 2020 är avsedd att stödja övergången till ett tillförlitligt, hållbart och konkurrenskraftigt energisystem där framför allt energieffektivitet, koldioxidsnål teknik och smarta städer och samhällen prioriteras. Parlamentet påminner om att minst 85 procent av energiutmaningen i budgeten för Horisont 2020 ska gå till områden som avser icke-fossila bränslen, där minst 15 procent av den totala budgeten för energiutmaningen ska läggas på åtgärder för marknadsspridning av teknik för förnybar energi och energieffektivitet. |
| --- | --- |

166.

Europaparlamentet betonar i detta sammanhang att alla EU:s finansieringsmöjligheter för att främja säker och hållbar koldioxidsnål energiteknik, energieffektivitet, förnybara energikällor, smarta nät, decentraliserad produktion, flexibel produktion, lagring av el och elektrifiering av transportsystemet måste utnyttjas fullt ut. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera sina forskningsinsatser och införandet av sådan teknik för att uppnå sina mål för 2020, 2030 och på längre sikt, och förbättra sin energitrygghet och underlätta ekonomisk återhämtning. Parlamentet förväntar sig att halvtidsöversynen av forskningsprogrammet Horisont 2020 återspeglar dessa prioriteringar. Parlamentet påminner om att energiutmaningen i Horisont 2020 är avsedd att stödja övergången till ett tillförlitligt, hållbart och konkurrenskraftigt energisystem där framför allt energieffektivitet, koldioxidsnål teknik och smarta städer och samhällen prioriteras. Parlamentet påminner om att minst 85 procent av energiutmaningen i budgeten för Horisont 2020 ska gå till områden som avser icke-fossila bränslen, där minst 15 procent av den totala budgeten för energiutmaningen ska läggas på åtgärder för marknadsspridning av teknik för förnybar energi och energieffektivitet.

| 167. | Europaparlamentet anser att ökade insatser inom utveckling av sådan teknik kan medföra avsevärda långsiktiga vinster, såsom kostnadseffektiv utfasning av fossila bränslen, minskade produktionskostnader och minskad efterfrågan på energi, och därmed stärka industrins konkurrenskraft. |
| --- | --- |

167.

Europaparlamentet anser att ökade insatser inom utveckling av sådan teknik kan medföra avsevärda långsiktiga vinster, såsom kostnadseffektiv utfasning av fossila bränslen, minskade produktionskostnader och minskad efterfrågan på energi, och därmed stärka industrins konkurrenskraft.

| 168. | Europaparlamentet konstaterar att EU har en ledande ställning inom teknik inom avgörande områden som vindturbiner, elkablar, nätutveckling och nättjänster samt system för kollektivtrafik i städerna. Parlamentet beklagar att detta ledarskap är utsatt för påfrestningar och uppmanar kommissionen att skyndsamt vidta åtgärder för att upprätthålla det. |
| --- | --- |

168.

Europaparlamentet konstaterar att EU har en ledande ställning inom teknik inom avgörande områden som vindturbiner, elkablar, nätutveckling och nättjänster samt system för kollektivtrafik i städerna. Parlamentet beklagar att detta ledarskap är utsatt för påfrestningar och uppmanar kommissionen att skyndsamt vidta åtgärder för att upprätthålla det.

| 169. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta ett initiativ för EU:s globala ledarskap inom teknik och innovation på området för förnybar energi och koldioxidsnål energiteknik, med vågkraft, flytande solpaneler och biodrivmedel producerade från alger, samt att stärka den offentliga och den privata sektorns verksamhet inom forskning, utveckling och innovation på dessa områden. |
| --- | --- |

169.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att utarbeta ett initiativ för EU:s globala ledarskap inom teknik och innovation på området för förnybar energi och koldioxidsnål energiteknik, med vågkraft, flytande solpaneler och biodrivmedel producerade från alger, samt att stärka den offentliga och den privata sektorns verksamhet inom forskning, utveckling och innovation på dessa områden.

| 170. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att eftersträva en bättre växelverkan och samordning mellan nationella och europeiska forskningsprogram, framför allt inom energi-, transport-, IKT- och byggsektorerna, för att gemensamma utmaningar, såsom ökad energieffektivitet, ska prioriteras, genom en inriktning inte bara på värmesektorn utan också på kylning, främjande av småskalig förnybar energi och minskade växthusgasutsläpp samt på ökad energitrygghet och på utveckling av nya källor till förnybar energi. Parlamentet vill även att ny teknik ska få maximal spridning på marknaden. |
| --- | --- |

170.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att eftersträva en bättre växelverkan och samordning mellan nationella och europeiska forskningsprogram, framför allt inom energi-, transport-, IKT- och byggsektorerna, för att gemensamma utmaningar, såsom ökad energieffektivitet, ska prioriteras, genom en inriktning inte bara på värmesektorn utan också på kylning, främjande av småskalig förnybar energi och minskade växthusgasutsläpp samt på ökad energitrygghet och på utveckling av nya källor till förnybar energi. Parlamentet vill även att ny teknik ska få maximal spridning på marknaden.

| 171. | Europaparlamentet betonar mervärdet av att IKT integreras i energisystemet och uppmanar kommissionen att införa gemensamma standarder för smarta nät på överföringssystemnivå, eftersom de säkrar en stabil försörjning och ett fritt gränsöverskridande energiflöde och bidrar till energitryggheten, samt att på distributionssystemnivå garantera försörjningstryggheten för lokalsamhällen, städer och regioner. Parlamentet framhåller här vilken roll som utvecklingen av smartare energinät och nya energilagringslösningar kan få för att öka andelen förnybara energikällor. |
| --- | --- |

171.

Europaparlamentet betonar mervärdet av att IKT integreras i energisystemet och uppmanar kommissionen att införa gemensamma standarder för smarta nät på överföringssystemnivå, eftersom de säkrar en stabil försörjning och ett fritt gränsöverskridande energiflöde och bidrar till energitryggheten, samt att på distributionssystemnivå garantera försörjningstryggheten för lokalsamhällen, städer och regioner. Parlamentet framhåller här vilken roll som utvecklingen av smartare energinät och nya energilagringslösningar kan få för att öka andelen förnybara energikällor.

| 172. | Europaparlamentet erkänner att smarta mätare ger ett viktigt bidrag till distributionsnättjänsterna. Parlamentet betonar att konsumenterna ska förbli de slutliga ägarna av sina uppgifter och att uppgifter som förmedlas till systemansvariga för överföringssystemet och till andra marknadsaktörer bör anonymiseras för att deras rätt till integritet fullständigt ska skyddas. |
| --- | --- |

172.

Europaparlamentet erkänner att smarta mätare ger ett viktigt bidrag till distributionsnättjänsterna. Parlamentet betonar att konsumenterna ska förbli de slutliga ägarna av sina uppgifter och att uppgifter som förmedlas till systemansvariga för överföringssystemet och till andra marknadsaktörer bör anonymiseras för att deras rätt till integritet fullständigt ska skyddas.

| 173. | Europaparlamentet anser att vidareutvecklingen av en inre energimarknad är oupplösligt knuten till den digitala inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja sammankopplingen mellan energiunionen och den digitala inre marknaden genom att ge konsumenterna så stor tillgång som möjligt till energitjänster med hjälp av digitala plattformar och genom utveckling av en inre energimarknad som är mer konkurrenskraftig, öppen och integrerad i den digitala ekonomin. |
| --- | --- |

173.

Europaparlamentet anser att vidareutvecklingen av en inre energimarknad är oupplösligt knuten till den digitala inre marknaden. Parlamentet uppmanar kommissionen att främja sammankopplingen mellan energiunionen och den digitala inre marknaden genom att ge konsumenterna så stor tillgång som möjligt till energitjänster med hjälp av digitala plattformar och genom utveckling av en inre energimarknad som är mer konkurrenskraftig, öppen och integrerad i den digitala ekonomin.

| 174. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra informationstekniken säkrare och förbättra skyddet av kritiska energiinfrastrukturer som tillhandahåller livsviktiga tjänster till konsumenterna, framför allt med tanke på industriproduktionens utveckling och den ständigt större roll som IKT spelar inom energisektorn. Parlamentet betonar här att direktivet om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen måste antas och genomföras utan dröjsmål för att en hög nivå av nät- och informationssäkerhet i kritiska infrastrukturer ska bibehållas. |
| --- | --- |

174.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att göra informationstekniken säkrare och förbättra skyddet av kritiska energiinfrastrukturer som tillhandahåller livsviktiga tjänster till konsumenterna, framför allt med tanke på industriproduktionens utveckling och den ständigt större roll som IKT spelar inom energisektorn. Parlamentet betonar här att direktivet om åtgärder för att säkerställa en hög gemensam nivå av nät- och informationssäkerhet i hela unionen måste antas och genomföras utan dröjsmål för att en hög nivå av nät- och informationssäkerhet i kritiska infrastrukturer ska bibehållas.

| 175. | Europaparlamentet understryker att det inom ramen för Horisont 2020 bör vara en prioritering för medlemsstaterna att sänka kostnaderna för hållbar, säker och mindre mogen energiteknik, särskilt sådan som bidrar till den globala minskningen av växthusgasutsläppen och uppnåendet av EU:s mål för 2030. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att skapa en tydlig rättslig och strategisk ram och finansieringsmöjligheter för forsknings- och utvecklingsinitiativ och installationsprojekt som hjälper EU att uppnå sina klimat-, energi- och miljömål och stärka den ekonomiska konkurrenskraften. Parlamentet välkomnar att kommissionen har antagit en reviderad strategisk plan för energiteknik och betonar att forskning och utveckling och innovation bör inriktas på systemintegrering av de olika lösningar som finns tillgängliga eller är under utveckling, snarare än på enskilda sektorer och tekniker separat från varandra. |
| --- | --- |

175.

Europaparlamentet understryker att det inom ramen för Horisont 2020 bör vara en prioritering för medlemsstaterna att sänka kostnaderna för hållbar, säker och mindre mogen energiteknik, särskilt sådan som bidrar till den globala minskningen av växthusgasutsläppen och uppnåendet av EU:s mål för 2030. Parlamentet uppmanar både kommissionen och medlemsstaterna att skapa en tydlig rättslig och strategisk ram och finansieringsmöjligheter för forsknings- och utvecklingsinitiativ och installationsprojekt som hjälper EU att uppnå sina klimat-, energi- och miljömål och stärka den ekonomiska konkurrenskraften. Parlamentet välkomnar att kommissionen har antagit en reviderad strategisk plan för energiteknik och betonar att forskning och utveckling och innovation bör inriktas på systemintegrering av de olika lösningar som finns tillgängliga eller är under utveckling, snarare än på enskilda sektorer och tekniker separat från varandra.

| 176. | Europaparlamentet inser att framsteg inom miljövänlig, kostnadseffektiv innovation och forskning och utveckling också är nyckeln till EU:s framtida konkurrenskraft, inbegripet Europas industri. |
| --- | --- |

176.

Europaparlamentet inser att framsteg inom miljövänlig, kostnadseffektiv innovation och forskning och utveckling också är nyckeln till EU:s framtida konkurrenskraft, inbegripet Europas industri.

| 177. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en tydlig översikt över de olika finansieringsinstrumenten, såsom programmet InvestEU, Ett sammanlänkat Europa (projekt av gemensamt intresse), forsknings- och utvecklingsmedel, struktur- och investeringsfonder, finansieringsinstrument för smarta nät (ERA-Net Plus), programmet Horisont 2020, EIB, det europeiska energiprogrammet för återhämtning, Fonden för ett sammanlänkat Europa – energi (FSE-E), NER300-programmet, Kol- och stålforskningsfonden och Eurogia+, och att klargöra reglerna för berättigande till vart och ett av dessa program. |
| --- | --- |

177.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tillhandahålla en tydlig översikt över de olika finansieringsinstrumenten, såsom programmet InvestEU, Ett sammanlänkat Europa (projekt av gemensamt intresse), forsknings- och utvecklingsmedel, struktur- och investeringsfonder, finansieringsinstrument för smarta nät (ERA-Net Plus), programmet Horisont 2020, EIB, det europeiska energiprogrammet för återhämtning, Fonden för ett sammanlänkat Europa – energi (FSE-E), NER300-programmet, Kol- och stålforskningsfonden och Eurogia+, och att klargöra reglerna för berättigande till vart och ett av dessa program.

Att förverkliga energiunionen: medborgare och städer

| 178. | Europaparlamentet påminner om åtagandet från 6 000 europeiska städer om att bli ledande inom energiomställningen, bland annat genom borgmästaravtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppbåda hela detta nätverk, liksom också andra initiativ såsom det europeiska initiativet för smarta städer och samhällen, och initiativet för energistäder, och ge dem de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs för att fortsätta att utvecklas. Parlamentet anser att parterna i borgmästaravtalet bör få prioriterad tillgång till EU-finansiering. |
| --- | --- |

178.

Europaparlamentet påminner om åtagandet från 6 000 europeiska städer om att bli ledande inom energiomställningen, bland annat genom borgmästaravtalet. Parlamentet uppmanar kommissionen att uppbåda hela detta nätverk, liksom också andra initiativ såsom det europeiska initiativet för smarta städer och samhällen, och initiativet för energistäder, och ge dem de ekonomiska och mänskliga resurser som krävs för att fortsätta att utvecklas. Parlamentet anser att parterna i borgmästaravtalet bör få prioriterad tillgång till EU-finansiering.

| 179. | Europaparlamentet betonar att det är avgörande med aktiv utbildning och kompetensstrategier i omställningen till en hållbar och resurseffektiv ekonomi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa riktade utbildningsprogram för invånarna och att uppmuntra utbildning i lokalsamhällets regi för att minska efterfrågan på energi och framställa förnybar energi. Parlamentet understryker att det krävs lika tillgång till såväl grundutbildning som livslångt lärande om energiunionen ska bli framgångsrik. Detta är avgörande för att hantera förändringar och möta invånarnas ambitioner å ena sidan, och för att tillgodose arbetsmarknadens behov å andra sidan. Parlamentet påminner om att utbildnings- och kompetensutvecklingsprogram är en absolut förutsättning för att arbetstagarna ska få möjlighet att dra full nytta av de möjligheter till hållbara och lokala arbetstillfällen som utvecklingen av hållbar energi medför. |
| --- | --- |

179.

Europaparlamentet betonar att det är avgörande med aktiv utbildning och kompetensstrategier i omställningen till en hållbar och resurseffektiv ekonomi. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa riktade utbildningsprogram för invånarna och att uppmuntra utbildning i lokalsamhällets regi för att minska efterfrågan på energi och framställa förnybar energi. Parlamentet understryker att det krävs lika tillgång till såväl grundutbildning som livslångt lärande om energiunionen ska bli framgångsrik. Detta är avgörande för att hantera förändringar och möta invånarnas ambitioner å ena sidan, och för att tillgodose arbetsmarknadens behov å andra sidan. Parlamentet påminner om att utbildnings- och kompetensutvecklingsprogram är en absolut förutsättning för att arbetstagarna ska få möjlighet att dra full nytta av de möjligheter till hållbara och lokala arbetstillfällen som utvecklingen av hållbar energi medför.

o

o o

| 180. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de avtalsslutande parterna i energigemenskapen. |
| --- | --- |

180.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och de avtalsslutande parterna i energigemenskapen.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2013)0344.

(2)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 59.

(3)  Antagna texter, P7_TA(2013)0088.

(4)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 28.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2012)0444.

(6)  EUT C 188 E, 28.6.2012, s. 42.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2014)0094.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0445.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/48 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/48

---

P8_TA(2015)0445

Att rusta Europas elnät för 2020

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om att nå elsammanlänkningsmålet på 10 %: Att rusta Europas elnät för 2020 (2015/2108(INI))

(2017/C 399/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av meddelandet från kommissionen Att nå elsammanlänkningsmålet på 10 % – Att rusta Europas elnät för 2020 (COM(2015)0082), |
| --- | --- |

—

med beaktande av meddelandet från kommissionen Att nå elsammanlänkningsmålet på 10 % – Att rusta Europas elnät för 2020 (COM(2015)0082),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15–16 mars 2002, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 15–16 mars 2002,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20–21 mars 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 20–21 mars 2014,

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014,

| — | med beaktande av Entso för el:s tioåriga nätutvecklingsplan 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Entso för el:s tioåriga nätutvecklingsplan 2014,

| — | med beaktande av Madriddeklarationen från toppmötet om energisammanlänkningar mellan Spanien, Frankrike, Portugal, Europeiska kommissionen och EIB av den 4 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Madriddeklarationen från toppmötet om energisammanlänkningar mellan Spanien, Frankrike, Portugal, Europeiska kommissionen och EIB av den 4 mars 2015,

| — | med beaktande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Fonden för ett sammanlänkat Europa (Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1316/2013 av den 11 december 2013),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0330/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0330/2015), och av följande skäl:

Fördelar med sammanlänkning

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och strategi som ett positivt steg mot att uppnå det tioprocentiga elsammanlänkningsmålet och få EU:s inre marknad för el att fungera bättre. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande och strategi som ett positivt steg mot att uppnå det tioprocentiga elsammanlänkningsmålet och få EU:s inre marknad för el att fungera bättre.

| 2. | Europaparlamentet är medvetet om att förnybar energi, ökad energieffektivitet och en hållbar energimix som leder till energibesparingar samt en fungerande inre marknaden som möjliggör ett fritt energiflöde är avgörande för att åstadkomma ett stabilt, säkert, oberoende, inkluderande, transparent och konkurrenskraftigt energisystem för EU, som genererar sysselsättning av hög kvalitet och välstånd inom en framtidsorienterad hållbar ekonomi. Parlamentet understryker att ökad elsammanlänkning, smarta nät och en ny marknadsutformning behövs för att ett sådant system ska kunna utvecklas. Parlamentet anser att en viktig politisk prioritering för energiunionen bör vara att skapa ett sådant system och avskaffa energiöar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är medvetet om att förnybar energi, ökad energieffektivitet och en hållbar energimix som leder till energibesparingar samt en fungerande inre marknaden som möjliggör ett fritt energiflöde är avgörande för att åstadkomma ett stabilt, säkert, oberoende, inkluderande, transparent och konkurrenskraftigt energisystem för EU, som genererar sysselsättning av hög kvalitet och välstånd inom en framtidsorienterad hållbar ekonomi. Parlamentet understryker att ökad elsammanlänkning, smarta nät och en ny marknadsutformning behövs för att ett sådant system ska kunna utvecklas. Parlamentet anser att en viktig politisk prioritering för energiunionen bör vara att skapa ett sådant system och avskaffa energiöar.

| 3. | Europaparlamentet erkänner att elsammanlänkning är en av de viktigaste förutsättningarna för att fullborda en integrerad inre marknad för el, och om denna är rätt utformad kommer den att bidra till att uppnå våra klimatmål, inklusive EU:s mål att bli världsledande inom förnybar energi, och förbättra EU:s geopolitiska ställning genom ökad energitrygghet och ökat energioberoende, och minska energiisoleringen och risken för störningar i energiförsörjningen. Parlamentet betonar att sammanlänkningar också måste hanteras, planeras och konstrueras med hjälp av ett mycket samordnat regionalt samarbete som respekterar de nationella myndigheternas befogenheter att bestämma energimixen och EU:s långsiktiga klimat- och energimål. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet erkänner att elsammanlänkning är en av de viktigaste förutsättningarna för att fullborda en integrerad inre marknad för el, och om denna är rätt utformad kommer den att bidra till att uppnå våra klimatmål, inklusive EU:s mål att bli världsledande inom förnybar energi, och förbättra EU:s geopolitiska ställning genom ökad energitrygghet och ökat energioberoende, och minska energiisoleringen och risken för störningar i energiförsörjningen. Parlamentet betonar att sammanlänkningar också måste hanteras, planeras och konstrueras med hjälp av ett mycket samordnat regionalt samarbete som respekterar de nationella myndigheternas befogenheter att bestämma energimixen och EU:s långsiktiga klimat- och energimål.

| 4. | Europaparlamentet understryker att fördelarna med en betydligt större sammanlänkning av de europeiska näten sträcker sig längre än till de ekonomiska och geopolitiska aspekterna. Det är en strategisk princip som bör leda till ett mer motståndskraftigt och stabilt nät som är bättre rustat att hantera alla slags förändringar och avbrott. Det gör det också möjligt att effektivt integrera den växande energiandelen från förnybara källor i det europeiska nätet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att fördelarna med en betydligt större sammanlänkning av de europeiska näten sträcker sig längre än till de ekonomiska och geopolitiska aspekterna. Det är en strategisk princip som bör leda till ett mer motståndskraftigt och stabilt nät som är bättre rustat att hantera alla slags förändringar och avbrott. Det gör det också möjligt att effektivt integrera den växande energiandelen från förnybara källor i det europeiska nätet.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om att eftersom informations- och kommunikationsteknik spelar en allt större roll i elnäten är elsystem mer säkerhetsmässigt sårbara för digitala hot. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera elsystemets säkerhetsrisker och formulera en handlingsplan för att bekämpa dem om det behövs. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet erinrar om att eftersom informations- och kommunikationsteknik spelar en allt större roll i elnäten är elsystem mer säkerhetsmässigt sårbara för digitala hot. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera elsystemets säkerhetsrisker och formulera en handlingsplan för att bekämpa dem om det behövs.

| 6. | Europaparlamentet betonar att en fullt integrerad inre marknad för el skulle underlätta elhandeln och balanseringstjänsterna, öka säkerheten samt minska elprisernas fluktuationer, vilket skulle gynna medborgarna och konkurrenskraften hos Europas industri och företag i en global ekonomi, eftersom europeiska konsumenter skulle kunna göra årliga besparingar på uppskattningsvis 12–40 miljarder EUR till 2030. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att en fullt integrerad inre marknad för el skulle underlätta elhandeln och balanseringstjänsterna, öka säkerheten samt minska elprisernas fluktuationer, vilket skulle gynna medborgarna och konkurrenskraften hos Europas industri och företag i en global ekonomi, eftersom europeiska konsumenter skulle kunna göra årliga besparingar på uppskattningsvis 12–40 miljarder EUR till 2030.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att enligt det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso för el) kan investeringar i de nödvändiga sammanlänkningsprojekten med betydelse för hela Europa uppgå till så mycket som 150 miljarder EUR före 2030 och noterar med intresse att genom en sådan investering i sammanlänkning skulle elpriserna kunna sänkas med minst 2 EUR/MWh och att sådana investeringar skulle göra det möjligt för Europa att täcka en stor del av sin energiförsörjning med förnybar energi. Parlamentet påminner om att den inre marknaden för el måste gynna alla EU:s konsumenter. Parlamentet begär att berörda institutioner ser till att hushållen, de små och medelstora företagen och andra privatkonsumenter får en verklig fördel, som i fortsättningen inte bör vara begränsad till endast grossistpriser. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att enligt det europeiska nätverket av systemansvariga för överföringssystemen för el (Entso för el) kan investeringar i de nödvändiga sammanlänkningsprojekten med betydelse för hela Europa uppgå till så mycket som 150 miljarder EUR före 2030 och noterar med intresse att genom en sådan investering i sammanlänkning skulle elpriserna kunna sänkas med minst 2 EUR/MWh och att sådana investeringar skulle göra det möjligt för Europa att täcka en stor del av sin energiförsörjning med förnybar energi. Parlamentet påminner om att den inre marknaden för el måste gynna alla EU:s konsumenter. Parlamentet begär att berörda institutioner ser till att hushållen, de små och medelstora företagen och andra privatkonsumenter får en verklig fördel, som i fortsättningen inte bör vara begränsad till endast grossistpriser.

| 8. | Europaparlamentet betonar att man vid avveckling av reglerade energipriser för konsumenter bör ta hänsyn till den verkliga graden av marknadskonkurrens. Parlamentet konstaterar för övrigt att i strategin för energiunionen bör man se till att konsumenter har tillgång till överkomliga, trygga och hållbara energipriser. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att man vid avveckling av reglerade energipriser för konsumenter bör ta hänsyn till den verkliga graden av marknadskonkurrens. Parlamentet konstaterar för övrigt att i strategin för energiunionen bör man se till att konsumenter har tillgång till överkomliga, trygga och hållbara energipriser.

Elsammanlänkningsmålet på 10 %

| 9. | Europaparlamentet betraktar det tioprocentiga målet som ska uppnås före 2020 som en värdefull målsättning och ett viktigt steg i rätt riktning. Parlamentet beklagar att tolv medlemsstater, huvudsakligen i utkanten av EU, ligger under det tioprocentiga elsammanlänkningsmålet och därmed till stor del är isolerade från den inre marknaden för el. Parlamentet betonar därför att mer bör göras för att hjälpa dessa medlemsstater, vars låga sammanlänkningsnivå utgör ett hinder för fullbordandet av den inre marknaden för el, att nå målet. Europaparlamentet anser dock att det tioprocentiga målet i sig inte alltid speglar situationen på marknaden och att det inte har fastställts med stöd av vetenskapliga evidens. Parlamentet påminner om att det tioprocentiga målet fastställdes redan 2002 med stöd av den installerade elproduktionskapaciteten vid den tidpunkten. Parlamentet vet att även om det tioprocentiga målet är viktigt speglar det varken kvantiteten av elflödet mellan länderna eller kvaliteten, t.ex. vad gäller den befintliga sammanlänkningsinfrastrukturens tillgänglighet eller den befintliga nationella infrastrukturens tillgänglighet mellan sammanlänkningarna. Parlamentet anser därför att ett enda sammanlänkningsmål med utgångspunkt i den installerade elproduktionskapaciteten inte i sig självt passar alla medlemsstater. Parlamentet är därför övertygat att regionerna på medellång sikt, och definitivt före 2030, måste enas om ambitiösa och evidensbaserade kompletterande sammanlänkningsmål. Parlamentet anser att sådana mål bör fastställas utifrån en rad olika parametrar. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt inleda en teknisk diskussion om sådana parametrar. Parlamentet betonar att det förutom det kvantitativa målet också är viktigt med öppet tillträde och tillgänglighet i sammanlänkningar om de kvarstående hindren för den europeiska elmarknadens funktion ska kunna övervinnas. Parlamentet uppmanar kommissionen, Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) och nationella tillsynsmyndigheter att säkerställa öppenhet och noggrann övervakning av tillgängligheten i sammanlänkningarna för att förhindra flaskhalsar som försvårar en fungerande elmarknad och säkra driften av elsystem. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet betraktar det tioprocentiga målet som ska uppnås före 2020 som en värdefull målsättning och ett viktigt steg i rätt riktning. Parlamentet beklagar att tolv medlemsstater, huvudsakligen i utkanten av EU, ligger under det tioprocentiga elsammanlänkningsmålet och därmed till stor del är isolerade från den inre marknaden för el. Parlamentet betonar därför att mer bör göras för att hjälpa dessa medlemsstater, vars låga sammanlänkningsnivå utgör ett hinder för fullbordandet av den inre marknaden för el, att nå målet. Europaparlamentet anser dock att det tioprocentiga målet i sig inte alltid speglar situationen på marknaden och att det inte har fastställts med stöd av vetenskapliga evidens. Parlamentet påminner om att det tioprocentiga målet fastställdes redan 2002 med stöd av den installerade elproduktionskapaciteten vid den tidpunkten. Parlamentet vet att även om det tioprocentiga målet är viktigt speglar det varken kvantiteten av elflödet mellan länderna eller kvaliteten, t.ex. vad gäller den befintliga sammanlänkningsinfrastrukturens tillgänglighet eller den befintliga nationella infrastrukturens tillgänglighet mellan sammanlänkningarna. Parlamentet anser därför att ett enda sammanlänkningsmål med utgångspunkt i den installerade elproduktionskapaciteten inte i sig självt passar alla medlemsstater. Parlamentet är därför övertygat att regionerna på medellång sikt, och definitivt före 2030, måste enas om ambitiösa och evidensbaserade kompletterande sammanlänkningsmål. Parlamentet anser att sådana mål bör fastställas utifrån en rad olika parametrar. Parlamentet uppmanar kommissionen att så snart som möjligt inleda en teknisk diskussion om sådana parametrar. Parlamentet betonar att det förutom det kvantitativa målet också är viktigt med öppet tillträde och tillgänglighet i sammanlänkningar om de kvarstående hindren för den europeiska elmarknadens funktion ska kunna övervinnas. Parlamentet uppmanar kommissionen, Byrån för samarbete mellan energitillsynsmyndigheter (Acer) och nationella tillsynsmyndigheter att säkerställa öppenhet och noggrann övervakning av tillgängligheten i sammanlänkningarna för att förhindra flaskhalsar som försvårar en fungerande elmarknad och säkra driften av elsystem.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar att den begränsade överföringskapaciteten inom till exempel Nord Pool Spots verksamhetsområde, ger upphov till skillnader i områdespriser även om sammanlänkningsmålet länderna emellan klart överskrids. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet konstaterar att den begränsade överföringskapaciteten inom till exempel Nord Pool Spots verksamhetsområde, ger upphov till skillnader i områdespriser även om sammanlänkningsmålet länderna emellan klart överskrids.

En helhetssyn

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att det faktum att överföringsnäten ofta är överbelastade skulle kunna bero på gränsöverskridande ledningar, men också på svaga, omoderna nationella nät och begränsad tillgång till nationella nät. Parlamentet betonar att förstärkta nationella nät är en förutsättning om sammanlänkningarnas kapacitet ska kunna utnyttjas fullt. Parlamentet vidhåller att man bör ha en helhetssyn vid bedömningen av behov av förstärkning/utvidgning av gränsöverskridande och nationella kopplingar, med målet att på bästa sätt använda de befintliga sammankopplingsledningarna och kapaciteten i befintlig nationell infrastruktur. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att det faktum att överföringsnäten ofta är överbelastade skulle kunna bero på gränsöverskridande ledningar, men också på svaga, omoderna nationella nät och begränsad tillgång till nationella nät. Parlamentet betonar att förstärkta nationella nät är en förutsättning om sammanlänkningarnas kapacitet ska kunna utnyttjas fullt. Parlamentet vidhåller att man bör ha en helhetssyn vid bedömningen av behov av förstärkning/utvidgning av gränsöverskridande och nationella kopplingar, med målet att på bästa sätt använda de befintliga sammankopplingsledningarna och kapaciteten i befintlig nationell infrastruktur.

| 12. | Europaparlamentet betonar kommissionens roll enligt det tredje energipaketet som väktare av en åtskild och tillgänglig elmarknad och som främjare av ett decentraliserat energisystem, i vilket medlemsstater ska ge mindre leverantörer möjlighet, särskilt prosumenter som använder förnybara energikällor, tillträde till nätet, i enlighet med rättvisa marknadsregler och bästa praxis för egen förbrukning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet betonar kommissionens roll enligt det tredje energipaketet som väktare av en åtskild och tillgänglig elmarknad och som främjare av ett decentraliserat energisystem, i vilket medlemsstater ska ge mindre leverantörer möjlighet, särskilt prosumenter som använder förnybara energikällor, tillträde till nätet, i enlighet med rättvisa marknadsregler och bästa praxis för egen förbrukning.

| 13. | Europaparlamentet noterar att vårt energilandskap håller på att bli alltmer decentraliserat på grund av energi-prosumenters ökade betydelse. Parlamentet konstaterar därför vikten av ett väl utformat smart nät för överföring och distribution. Parlamentet betonar den allt större och viktigare roll som de systemansvariga för distributionen har i egenskap av marknadsförmedlare eftersom den allra största delen av anläggningarna för förnybar energi är anslutna till distributionsnäten. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man vid försöken att lösa flaskhalsar i nätet måste göra en noggrann bedömning för att fastställa vilken kombination av åtgärder, bl.a. anläggande av nya överföringsledningar, utveckling av lokala smarta nät och integrering av effektivitet och flexibilitet i systemet, som passar bäst i den aktuella situationen. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet noterar att vårt energilandskap håller på att bli alltmer decentraliserat på grund av energi-prosumenters ökade betydelse. Parlamentet konstaterar därför vikten av ett väl utformat smart nät för överföring och distribution. Parlamentet betonar den allt större och viktigare roll som de systemansvariga för distributionen har i egenskap av marknadsförmedlare eftersom den allra största delen av anläggningarna för förnybar energi är anslutna till distributionsnäten. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man vid försöken att lösa flaskhalsar i nätet måste göra en noggrann bedömning för att fastställa vilken kombination av åtgärder, bl.a. anläggande av nya överföringsledningar, utveckling av lokala smarta nät och integrering av effektivitet och flexibilitet i systemet, som passar bäst i den aktuella situationen.

| 14. | Europaparlamentet betonar att fördelarna med att öka sammanlänkningsnivån inte kan uppnås utan en ökad sammankoppling av marknader och av de systemansvariga för överföringssystemen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att förhindra att sammankoppling sker inom grupper av medlemsstater och för att främja sammankoppling på EU-nivå som inbegriper alla medlemsstater och grannländer, särskilt de länder som deltar i den europeiska grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar att fördelarna med att öka sammanlänkningsnivån inte kan uppnås utan en ökad sammankoppling av marknader och av de systemansvariga för överföringssystemen. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra allt den kan för att förhindra att sammankoppling sker inom grupper av medlemsstater och för att främja sammankoppling på EU-nivå som inbegriper alla medlemsstater och grannländer, särskilt de länder som deltar i den europeiska grannskapspolitiken.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att projekt av gemensamt intresse utvärderas av de regionala grupper som kommissionen inrättat och som består av företrädare från medlemsstaterna, nationella tillsynsmyndigheter och systemansvariga för överföringssystem samt projektansvariga, Entso för el, Byrån för samarbete mellan tillsynsmyndigheter (Acer), kommissionen och andra viktiga intressenter. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att projekt av gemensamt intresse utvärderas av de regionala grupper som kommissionen inrättat och som består av företrädare från medlemsstaterna, nationella tillsynsmyndigheter och systemansvariga för överföringssystem samt projektansvariga, Entso för el, Byrån för samarbete mellan tillsynsmyndigheter (Acer), kommissionen och andra viktiga intressenter.

| 16. | Europaparlamentet betonar att förteckningen över projekt av gemensamt intresse måste utvecklas på ett mer öppet och ansvarsfullt sätt. Parlamentet konstaterar att Entso för el, systemansvariga för överföringssystemen och projektansvariga har en dominerande ställning i utvecklingen av harmoniserade metoder för kostnadsnyttoanalysen, i förberedelserna av den tioåriga nätutvecklingsplanen och nätföreskrifterna, och i bedömningen av kostnaderna och fördelarna för varje projekt. Parlamentet påminner om behovet av fullständiga bedömningar där ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter ingår. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att se till att dessa bedömningar utförs av kvalificerade experter som är helt oberoende från de projektansvariga. Parlamentet betonar behovet av att optimera processen överlag genom att främja ett större engagemang från parlamentets och andra aktörers sida, inklusive företrädare för det civila samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen, Acer och nationella tillsynsmyndigheter att spela en aktivare roll när det gäller att säkerställa en mer neutral, öppen, spårbar och inkluderande samrådsprocess. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de situationer där användning av bästa tillgängliga teknik kan uppställas som en viktig parameter för att EU-medel ska beviljas till projekt. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet betonar att förteckningen över projekt av gemensamt intresse måste utvecklas på ett mer öppet och ansvarsfullt sätt. Parlamentet konstaterar att Entso för el, systemansvariga för överföringssystemen och projektansvariga har en dominerande ställning i utvecklingen av harmoniserade metoder för kostnadsnyttoanalysen, i förberedelserna av den tioåriga nätutvecklingsplanen och nätföreskrifterna, och i bedömningen av kostnaderna och fördelarna för varje projekt. Parlamentet påminner om behovet av fullständiga bedömningar där ekonomiska, sociala och miljömässiga effekter ingår. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att se till att dessa bedömningar utförs av kvalificerade experter som är helt oberoende från de projektansvariga. Parlamentet betonar behovet av att optimera processen överlag genom att främja ett större engagemang från parlamentets och andra aktörers sida, inklusive företrädare för det civila samhället. Parlamentet uppmanar kommissionen, Acer och nationella tillsynsmyndigheter att spela en aktivare roll när det gäller att säkerställa en mer neutral, öppen, spårbar och inkluderande samrådsprocess. Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma de situationer där användning av bästa tillgängliga teknik kan uppställas som en viktig parameter för att EU-medel ska beviljas till projekt.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre förklara processen för rangordning av projekt av gemensamt intresse. Parlamentet påminner om att projekt av gemensamt intresse måste ingå i de tioåriga nätutvecklingsplanerna för Entso för el för att beaktas men att det slutliga beslutet om finansiering fattas av kommissionen enligt dess egna bedömningskriterier för urval av projekt. Parlamentet ber kommissionen att uttryckligen redovisa dessa kriterier. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bättre förklara processen för rangordning av projekt av gemensamt intresse. Parlamentet påminner om att projekt av gemensamt intresse måste ingå i de tioåriga nätutvecklingsplanerna för Entso för el för att beaktas men att det slutliga beslutet om finansiering fattas av kommissionen enligt dess egna bedömningskriterier för urval av projekt. Parlamentet ber kommissionen att uttryckligen redovisa dessa kriterier.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen rapportera till parlamentet om genomförandet av projekt av gemensamt intresse och om framstegen med att uppnå det tioprocentiga målet, som en del av den övergripande årliga inventering som föreskrivs i den strategiska ramen för energiunionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen rapportera till parlamentet om genomförandet av projekt av gemensamt intresse och om framstegen med att uppnå det tioprocentiga målet, som en del av den övergripande årliga inventering som föreskrivs i den strategiska ramen för energiunionen.

Tillståndsförfarande

| 19. | Europaparlamentet betonar att det långdragna tillståndsförfarandet är en stor utmaning för de nya högspänningsledningarna i Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta en snabbare process och samtidigt behålla tillräckliga garantier för samhällsintresset, inbegripet effektiva offentliga samråd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att det långdragna tillståndsförfarandet är en stor utmaning för de nya högspänningsledningarna i Europa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta en snabbare process och samtidigt behålla tillräckliga garantier för samhällsintresset, inbegripet effektiva offentliga samråd.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att projekten på förteckningen över projekt av gemensamt intresse medges en lagstiftningsmässigt förmånlig behandling, ett snabbt förfarande, en bindande tidsfrist på 3,5 år för beviljande av tillstånd och snabbare förfaranden vid miljökonsekvensbedömningar, och kan också beviljas extra stöd från Fonden för ett sammanlänkat Europa och den europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur detta snabba förfarande genomförs och efterlevs i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att projekten på förteckningen över projekt av gemensamt intresse medges en lagstiftningsmässigt förmånlig behandling, ett snabbt förfarande, en bindande tidsfrist på 3,5 år för beviljande av tillstånd och snabbare förfaranden vid miljökonsekvensbedömningar, och kan också beviljas extra stöd från Fonden för ett sammanlänkat Europa och den europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Parlamentet uppmanar kommissionen att bedöma hur detta snabba förfarande genomförs och efterlevs i alla medlemsstater.

| 21. | Europaparlamentet inser betydelsen av allmänhetens medvetenhet och stöd för att sammanlänkningsprojekten snabbt ska kunna genomföras. Parlamentet är medvetet om att öppna och inkluderande processer och högsta möjliga miljöstandarder inte får urholkas då nya kraftledningar anläggs. Parlamentet uppmanar de projektansvariga att använda bästa tillgängliga teknik för de nya sammanlänkningarna i syfte att öka samstämmigheten mellan projektinvesteringar i nät, miljöhållbarheten och den lokala acceptansen. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet inser betydelsen av allmänhetens medvetenhet och stöd för att sammanlänkningsprojekten snabbt ska kunna genomföras. Parlamentet är medvetet om att öppna och inkluderande processer och högsta möjliga miljöstandarder inte får urholkas då nya kraftledningar anläggs. Parlamentet uppmanar de projektansvariga att använda bästa tillgängliga teknik för de nya sammanlänkningarna i syfte att öka samstämmigheten mellan projektinvesteringar i nät, miljöhållbarheten och den lokala acceptansen.

| 22. | Europaparlamentet betonar att genomförandet av ett tillvägagångssätt med en enda kontaktpunkt bidrar till ett förkortat tillståndsförfarande. Parlamentet påminner om att varje medlemsstat, enligt förordningen om transeuropeiska energinät, ska utse en nationell behörig myndighet med ansvar att underlätta, förkorta och samordna tillståndsförfarandet på nationell nivå. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens utvärdering av strategin med en enda kontaktpunkt som ska genomföras under 2017 och uppmuntrar kommissionen att inom denna ram bedöma möjligheterna för en enda kontaktpunkt på EU-nivå. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet betonar att genomförandet av ett tillvägagångssätt med en enda kontaktpunkt bidrar till ett förkortat tillståndsförfarande. Parlamentet påminner om att varje medlemsstat, enligt förordningen om transeuropeiska energinät, ska utse en nationell behörig myndighet med ansvar att underlätta, förkorta och samordna tillståndsförfarandet på nationell nivå. Parlamentet välkomnar i detta avseende kommissionens utvärdering av strategin med en enda kontaktpunkt som ska genomföras under 2017 och uppmuntrar kommissionen att inom denna ram bedöma möjligheterna för en enda kontaktpunkt på EU-nivå.

Acers roll

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att Acer har brist på personal och resurser. Parlamentet uppmanar EU:s budgetmyndighet att ge byrån de resurser som krävs, framför allt tillräckligt med egen personal, för att byrån i tid och på ett tillfredsställande sätt ska kunna fullfölja de uppgifter de tilldelats enligt lagstiftning. Parlamentet efterlyser en stärkt roll för Acer, särskilt i förhållande till Entso för el och när det gäller att öka samordningen av och medlingen mellan de nationella tillsynsmyndigheterna samt samordningen över gränserna om tillsynsfrågor. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att Acer har brist på personal och resurser. Parlamentet uppmanar EU:s budgetmyndighet att ge byrån de resurser som krävs, framför allt tillräckligt med egen personal, för att byrån i tid och på ett tillfredsställande sätt ska kunna fullfölja de uppgifter de tilldelats enligt lagstiftning. Parlamentet efterlyser en stärkt roll för Acer, särskilt i förhållande till Entso för el och när det gäller att öka samordningen av och medlingen mellan de nationella tillsynsmyndigheterna samt samordningen över gränserna om tillsynsfrågor.

| 24. | Europaparlamentet betonar betydelsen av utbildad personal vid de nationella energitillsynsmyndigheterna som har den expertkunskap, specialisering och det oberoende som krävs. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en oberoende kontroll före utgången av 2016 av de resurser som finns tillgängliga för, och den grad av oberoende som hittills uppnåtts av, samtliga nationella energitillsynsmyndigheter, bl.a. genom att det fastställs rekommendationer om hur situationen kan förbättras. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet betonar betydelsen av utbildad personal vid de nationella energitillsynsmyndigheterna som har den expertkunskap, specialisering och det oberoende som krävs. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en oberoende kontroll före utgången av 2016 av de resurser som finns tillgängliga för, och den grad av oberoende som hittills uppnåtts av, samtliga nationella energitillsynsmyndigheter, bl.a. genom att det fastställs rekommendationer om hur situationen kan förbättras.

| 25. | Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande råder brist på öppenhet vad gäller beräkningen av den gränsöverskridande kapacitet som görs tillgänglig för marknaden, och vad gäller frekvensen, omfattningen och skälen till inskränkningar av sammanlänkningar. Parlamentet tvivlar på att de flesta mer omfattande inskränkningarna verkligen åtgärdas. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge Acer lämpliga behörigheter och befogenheter för att samla in den information som krävs för varje enskild gränsöverskridande överföringskapacitet så att Acer kan fullfölja sitt övervakningsuppdrag på ett effektivt sätt. Parlamentet begär att sådan information ska tillhandahållas Acer tillsammans med den nödvändiga bakgrundsinformationen om det nationella nätets utformning och funktion. Parlamentet välkomnar i detta avseende ett snabbt fastställande av nätföreskrifterna för el. Parlamentet noterar kommissionens avsikter att utöka Acers uppdrag, behörighetsområde och befogenheter och dess tankar kring vad detta kan medföra, såsom de presenteras i kommissionens senaste meddelande En ny giv för energikonsumenterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag i detta avseende för att främja förverkligandet av en verklig inre energimarknad. Parlamentet konstaterar att nya ansvarsområden för Acer bör åtföljas av motsvarande resurser. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet konstaterar att det fortfarande råder brist på öppenhet vad gäller beräkningen av den gränsöverskridande kapacitet som görs tillgänglig för marknaden, och vad gäller frekvensen, omfattningen och skälen till inskränkningar av sammanlänkningar. Parlamentet tvivlar på att de flesta mer omfattande inskränkningarna verkligen åtgärdas. Parlamentet uppmanar kommissionen att ge Acer lämpliga behörigheter och befogenheter för att samla in den information som krävs för varje enskild gränsöverskridande överföringskapacitet så att Acer kan fullfölja sitt övervakningsuppdrag på ett effektivt sätt. Parlamentet begär att sådan information ska tillhandahållas Acer tillsammans med den nödvändiga bakgrundsinformationen om det nationella nätets utformning och funktion. Parlamentet välkomnar i detta avseende ett snabbt fastställande av nätföreskrifterna för el. Parlamentet noterar kommissionens avsikter att utöka Acers uppdrag, behörighetsområde och befogenheter och dess tankar kring vad detta kan medföra, såsom de presenteras i kommissionens senaste meddelande En ny giv för energikonsumenterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram konkreta förslag i detta avseende för att främja förverkligandet av en verklig inre energimarknad. Parlamentet konstaterar att nya ansvarsområden för Acer bör åtföljas av motsvarande resurser.

Finansiella instrument

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen beräknar att 35 miljarder EUR i finansiering behövs för att före 2020 uppnå det tioprocentiga målet i alla medlemsstater. Parlamentet påminner om att enligt förordning (EU) nr 1316/2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa bör huvuddelen av det ekonomiska stödet inom fondens energianslag göras tillgänglig för elprojekt, och insisterar på att kommissionen tar vederbörlig hänsyn till denna omständighet. Parlamentet stöder kommissionens rekommendation att Fonden för ett sammanlänkat Europa ska inriktas på några få viktiga projekt. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste riktas till projekt som hanterar de största luckorna i EU:s integrerade inre marknad för el och bristen på tillräcklig sammanlänkning. Parlamentet anser att lämplig EU-finansiering bör fortsätta att göras tillgänglig också efter 2020 för att ge stöd åt anläggande av icke-kommersiellt lönsamma elsammanlänkningsprojekt som behövs för att den inre energimarknaden ska fungera och driften av elsystem ska vara säker. Parlamentet betonar vikten av att EIB stöder investerare i kommersiellt lönsamma elinfrastrukturprojekt. Parlamentet noterar att Efsi har inrättats och uppmanar kommissionen att se till att fonden verkligen lockar till sig investeringar i elsammanlänkning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet konstaterar att kommissionen beräknar att 35 miljarder EUR i finansiering behövs för att före 2020 uppnå det tioprocentiga målet i alla medlemsstater. Parlamentet påminner om att enligt förordning (EU) nr 1316/2013 om inrättande av Fonden för ett sammanlänkat Europa bör huvuddelen av det ekonomiska stödet inom fondens energianslag göras tillgänglig för elprojekt, och insisterar på att kommissionen tar vederbörlig hänsyn till denna omständighet. Parlamentet stöder kommissionens rekommendation att Fonden för ett sammanlänkat Europa ska inriktas på några få viktiga projekt. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste riktas till projekt som hanterar de största luckorna i EU:s integrerade inre marknad för el och bristen på tillräcklig sammanlänkning. Parlamentet anser att lämplig EU-finansiering bör fortsätta att göras tillgänglig också efter 2020 för att ge stöd åt anläggande av icke-kommersiellt lönsamma elsammanlänkningsprojekt som behövs för att den inre energimarknaden ska fungera och driften av elsystem ska vara säker. Parlamentet betonar vikten av att EIB stöder investerare i kommersiellt lönsamma elinfrastrukturprojekt. Parlamentet noterar att Efsi har inrättats och uppmanar kommissionen att se till att fonden verkligen lockar till sig investeringar i elsammanlänkning.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen med kraft att 1) uppmuntra investeringar i bästa tillgängliga teknik, som kan kosta mer, men som erbjuder avsevärda ekonomiska fördelar under hela livscykeln och tidsbesparingar samt fördelar i form av tekniskt ledarskap på lång sikt; 2) se över finansieringsreglerna för att effektivisera de befintliga mekanismerna, och 3) öka incitamenten för ytterligare investeringar i nätet, bl.a. genom att uppmuntra att vinsten från överbelastningen i överföringssystemen ska återinvesteras i nätförstärkande infrastruktur och teknik, bland annat kompletterande sammanlänkningar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar dessutom kommissionen med kraft att 1) uppmuntra investeringar i bästa tillgängliga teknik, som kan kosta mer, men som erbjuder avsevärda ekonomiska fördelar under hela livscykeln och tidsbesparingar samt fördelar i form av tekniskt ledarskap på lång sikt; 2) se över finansieringsreglerna för att effektivisera de befintliga mekanismerna, och 3) öka incitamenten för ytterligare investeringar i nätet, bl.a. genom att uppmuntra att vinsten från överbelastningen i överföringssystemen ska återinvesteras i nätförstärkande infrastruktur och teknik, bland annat kompletterande sammanlänkningar.

Regionalt samarbete

Östersjöområdet

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att de baltiska staterna i och med de planerade sammanlänkningarna förväntas nå det tioprocentiga målet före utgången av 2015. Parlamentet är oroat över att de baltiska staternas nätverk fortfarande är synkroniserat med och beroende av det ryska elsystemet, vilket utgör ett hinder för en verkligt integrerad och väl fungerande europeisk elmarknad. Parlamentet efterlyser en snabb synkronisering av de baltiska staternas elnät med de europeiska kontinentala näten för att garantera full integrering i EU:s inre marknad för el och en bättre tryggad elförsörjning och säker systemdrift. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att komma i gång och Entso för el att inleda ett formellt förfarande för att utöka de synkrona kontinentaleuropeiska näten till de baltiska staterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och övervaka genomförandet av detta projekt. Parlamentet framhåller den gemensamma nordiska energimarknaden som ett exempel på bästa praxis för samarbete mellan medlemsstater för att skapa och utveckla den inre marknaden för el. Parlamentet inser betydelsen av större sammanlänkning mellan Polen och den nordiska elmarknaden om Polen ska kunna nå sitt tioprocentiga mål. Parlamentet välkomnar undertecknandet av samförståndsavtalet om förstärkning av den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan. Parlamentet understryker att regionalt samarbete genom denna sammanlänkningsplan bör fortsätta och att solidariteten mellan medlemsstaterna i genomförandet av projekt av gemensamt intresse bör stärkas ytterligare. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att de baltiska staterna i och med de planerade sammanlänkningarna förväntas nå det tioprocentiga målet före utgången av 2015. Parlamentet är oroat över att de baltiska staternas nätverk fortfarande är synkroniserat med och beroende av det ryska elsystemet, vilket utgör ett hinder för en verkligt integrerad och väl fungerande europeisk elmarknad. Parlamentet efterlyser en snabb synkronisering av de baltiska staternas elnät med de europeiska kontinentala näten för att garantera full integrering i EU:s inre marknad för el och en bättre tryggad elförsörjning och säker systemdrift. Parlamentet uppmanar de berörda medlemsstaterna att vidta de åtgärder som krävs för att komma i gång och Entso för el att inleda ett formellt förfarande för att utöka de synkrona kontinentaleuropeiska näten till de baltiska staterna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och övervaka genomförandet av detta projekt. Parlamentet framhåller den gemensamma nordiska energimarknaden som ett exempel på bästa praxis för samarbete mellan medlemsstater för att skapa och utveckla den inre marknaden för el. Parlamentet inser betydelsen av större sammanlänkning mellan Polen och den nordiska elmarknaden om Polen ska kunna nå sitt tioprocentiga mål. Parlamentet välkomnar undertecknandet av samförståndsavtalet om förstärkning av den baltiska energimarknadens sammanlänkningsplan. Parlamentet understryker att regionalt samarbete genom denna sammanlänkningsplan bör fortsätta och att solidariteten mellan medlemsstaterna i genomförandet av projekt av gemensamt intresse bör stärkas ytterligare.

Nordsjöregionen

| 29. | Europaparlamentet är medvetet om att en havsbaserad vindkraft i Nordsjöregionen skulle kunna producera över 8 % av Europas energiförsörjning 2030. Parlamentet noterar vidare att en samordning av planeringen och anläggandet av regional havsbaserad nätinfrastruktur, marknadstillträde och reservdelning i Nordsjöregionen skulle 2030 kunna medföra kostnadsbesparingar på 5–13 miljarder EUR om året genom en bättre integrerad regional marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att främja dessa möjligheter när de utvecklar styrstrukturen för 2030 och de efterföljande planerna. Parlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna om ett starkt politiskt stöd för och godkännande av det havsbaserade nätet i Nordsjön som ett viktigt steg mot en effektiv energiunion. Parlamentet uppmanar med kraft EU:s rådsordförandeskap att förbereda och enas om en rättslig ram under det nederländska ordförandeskapet 2016 i form av ett mellanstatligt avtal mellan de relevanta medlemsstaterna som definierar en delad elstrategi för Nordsjön. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet är medvetet om att en havsbaserad vindkraft i Nordsjöregionen skulle kunna producera över 8 % av Europas energiförsörjning 2030. Parlamentet noterar vidare att en samordning av planeringen och anläggandet av regional havsbaserad nätinfrastruktur, marknadstillträde och reservdelning i Nordsjöregionen skulle 2030 kunna medföra kostnadsbesparingar på 5–13 miljarder EUR om året genom en bättre integrerad regional marknad. Parlamentet uppmanar kommissionen och de berörda medlemsstaterna att främja dessa möjligheter när de utvecklar styrstrukturen för 2030 och de efterföljande planerna. Parlamentet ber kommissionen och medlemsstaterna om ett starkt politiskt stöd för och godkännande av det havsbaserade nätet i Nordsjön som ett viktigt steg mot en effektiv energiunion. Parlamentet uppmanar med kraft EU:s rådsordförandeskap att förbereda och enas om en rättslig ram under det nederländska ordförandeskapet 2016 i form av ett mellanstatligt avtal mellan de relevanta medlemsstaterna som definierar en delad elstrategi för Nordsjön.

Central- och Västeuropa

| 30. | Europaparlamentet framhåller att den elmarknad som delas mellan Österrike och Tyskland främjar genomförandet av en integrerad europeisk energimarknad. Parlamentet är medvetet om att det gemensamma elområdet – som infördes 2002 – innebär att grossistpriserna för el är de samma i de båda länderna, och garanterar en obegränsad elhandel och en försörjningstrygghet på nästan 100 %. Parlamentet konstaterar att det tysk–österrikiska elområdet är det enda relativt stora området i Europa som delas av två länder. Parlamentet konstaterar att större elområden stöder de nödvändiga egenskaperna hos en välfungerande och likvid elmarknad, som är kapabel att minska handelskostnaderna, ge motståndskraftiga prissignaler för investeringsbeslut och främja ökad konkurrens. Parlamentet yrkar på en snabb utveckling av nät för att det ska gå att integrera förnybar energi i elmarknaden och för att garantera nätstabilitet, särskilt i södra Tyskland. Parlamentet vill att denna framgångsrika modell behålls och att elområdet utvidgas ytterligare. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet framhåller att den elmarknad som delas mellan Österrike och Tyskland främjar genomförandet av en integrerad europeisk energimarknad. Parlamentet är medvetet om att det gemensamma elområdet – som infördes 2002 – innebär att grossistpriserna för el är de samma i de båda länderna, och garanterar en obegränsad elhandel och en försörjningstrygghet på nästan 100 %. Parlamentet konstaterar att det tysk–österrikiska elområdet är det enda relativt stora området i Europa som delas av två länder. Parlamentet konstaterar att större elområden stöder de nödvändiga egenskaperna hos en välfungerande och likvid elmarknad, som är kapabel att minska handelskostnaderna, ge motståndskraftiga prissignaler för investeringsbeslut och främja ökad konkurrens. Parlamentet yrkar på en snabb utveckling av nät för att det ska gå att integrera förnybar energi i elmarknaden och för att garantera nätstabilitet, särskilt i södra Tyskland. Parlamentet vill att denna framgångsrika modell behålls och att elområdet utvidgas ytterligare.

Central- och Sydösteuropa

| 31. | Europaparlamentet betonar att Central- och Sydösteuropa har en enorm – och till stor del outnyttjad – potential när det gäller förnybar energi. Parlamentet noterar att samarbete och samordning i fråga om långsiktig planering och anläggande av en central- och sydösteuropeisk regional nätinfrastruktur måste sträcka sig utanför EU för att inkludera de länder på västra Balkan som inte är med i EU samt Turkiet. Parlamentet efterlyser upprättandet av en ny plattform där alla viktiga intressenter i regionen kan diskutera och ge politiskt stöd till gemensamma projekt som utformats för att fullt ut utnyttja regionens elpotential. Parlamentet anser att EU:s högnivågrupp för möjligheter till sammankoppling av gasnäten i Central-, Öst- och Sydeuropa, som inrättades i februari 2015 skulle kunna bli en sådan plattform, förutsatt att dess mandat utökas till att även omfatta elområdet och att central- och sydösteuropeiska länder som inte är med i EU deltar. Parlamentet konstaterar att plattformen skulle ge kommissionen möjlighet att tillhandahålla ledarskap och politiskt stöd. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet betonar att Central- och Sydösteuropa har en enorm – och till stor del outnyttjad – potential när det gäller förnybar energi. Parlamentet noterar att samarbete och samordning i fråga om långsiktig planering och anläggande av en central- och sydösteuropeisk regional nätinfrastruktur måste sträcka sig utanför EU för att inkludera de länder på västra Balkan som inte är med i EU samt Turkiet. Parlamentet efterlyser upprättandet av en ny plattform där alla viktiga intressenter i regionen kan diskutera och ge politiskt stöd till gemensamma projekt som utformats för att fullt ut utnyttja regionens elpotential. Parlamentet anser att EU:s högnivågrupp för möjligheter till sammankoppling av gasnäten i Central-, Öst- och Sydeuropa, som inrättades i februari 2015 skulle kunna bli en sådan plattform, förutsatt att dess mandat utökas till att även omfatta elområdet och att central- och sydösteuropeiska länder som inte är med i EU deltar. Parlamentet konstaterar att plattformen skulle ge kommissionen möjlighet att tillhandahålla ledarskap och politiskt stöd.

| 32. | Europaparlamentet konstaterar att det på grund av Central- och Sydösteuropas stora beroende av energiimport är synnerligen viktigt att öka den gränsöverskridande elkapaciteten, som bidrar till regionens försörjningstrygghet och på längre sikt även till lägre energikostnader för befolkningen. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet konstaterar att det på grund av Central- och Sydösteuropas stora beroende av energiimport är synnerligen viktigt att öka den gränsöverskridande elkapaciteten, som bidrar till regionens försörjningstrygghet och på längre sikt även till lägre energikostnader för befolkningen.

| 33. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen gör en grundlig analys av möjligheterna för nya elsammanlänkningar i Medelhavsregionen och mellan sydeuropeiska och nordafrikanska marknader för att öka försörjningstryggheten och utveckla förnybara energikällor i båda regionerna. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen gör en grundlig analys av möjligheterna för nya elsammanlänkningar i Medelhavsregionen och mellan sydeuropeiska och nordafrikanska marknader för att öka försörjningstryggheten och utveckla förnybara energikällor i båda regionerna.

Iberiska halvön

| 34. | Europaparlamentet betonar betydelsen av en väsentlig ökning av sammanlänkningar mellan Spanien och Frankrike för att stödja förnybar energi i regionen och för att få Iberiska halvön att delta fullt ut på den inre marknaden för el. Parlamentet anser att Madriddeklarationen, som undertecknades den 4 mars 2015, och inrättandet av en högnivågrupp om sammanlänkningar för Sydvästeuropa är viktiga steg mot ökad sammanlänkning i regionen. Parlamentet är medvetet om att den nuvarande sammanlänkningskapaciteten mellan Iberiska halvön och den europeiska kontinenten är för låg, och att de projekt som ingår i den första förteckningen över projekt av gemensamt intresse inte var tillräckliga för att före utgången av 2020 uppnå det tioprocentiga målet. Parlamentet uppmanar länderna i regionen att stödja utvecklingen av den betydande potential för förnybar energi som de har och att underlätta sektorns tillgång till en integrerad europeisk marknad. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar betydelsen av en väsentlig ökning av sammanlänkningar mellan Spanien och Frankrike för att stödja förnybar energi i regionen och för att få Iberiska halvön att delta fullt ut på den inre marknaden för el. Parlamentet anser att Madriddeklarationen, som undertecknades den 4 mars 2015, och inrättandet av en högnivågrupp om sammanlänkningar för Sydvästeuropa är viktiga steg mot ökad sammanlänkning i regionen. Parlamentet är medvetet om att den nuvarande sammanlänkningskapaciteten mellan Iberiska halvön och den europeiska kontinenten är för låg, och att de projekt som ingår i den första förteckningen över projekt av gemensamt intresse inte var tillräckliga för att före utgången av 2020 uppnå det tioprocentiga målet. Parlamentet uppmanar länderna i regionen att stödja utvecklingen av den betydande potential för förnybar energi som de har och att underlätta sektorns tillgång till en integrerad europeisk marknad.

| 35. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att genomföra en undersökning av fördelarna med sammanlänkning av Iberiska halvön med Frankrike, Förenade kungariket, Italien och länder på den södra stranden av Medelhavet. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens initiativ att genomföra en undersökning av fördelarna med sammanlänkning av Iberiska halvön med Frankrike, Förenade kungariket, Italien och länder på den södra stranden av Medelhavet.

Efter 2020

| 36. | Europaparlamentet konstaterar att Europas energisystem har förändrats sedan 2002 då det tioprocentiga elsammanlänkningsmålet ursprungligen fastställdes – framför allt har förnybara energikällor utvecklats på hela kontinenten. Parlamentet rekommenderar därför att det femtonprocentiga målet baserat på installerad kapacitet för 2030 inte bör lämnas utan stöd och att det bör göras en noggrann och grundlig bedömning för att säkerställa att det är ändamålsenligt, relevant och genomförbart. Parlamentet uppmanar således kommissionen att utvärdera fastställandet av regionala kompletterande mål och hitta bättre kvalitativa och kvantitativa riktmärken, såsom handelsflöden, toppar och flaskhalsar, som visar hur mycket sammanlänkning som behövs. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet konstaterar att Europas energisystem har förändrats sedan 2002 då det tioprocentiga elsammanlänkningsmålet ursprungligen fastställdes – framför allt har förnybara energikällor utvecklats på hela kontinenten. Parlamentet rekommenderar därför att det femtonprocentiga målet baserat på installerad kapacitet för 2030 inte bör lämnas utan stöd och att det bör göras en noggrann och grundlig bedömning för att säkerställa att det är ändamålsenligt, relevant och genomförbart. Parlamentet uppmanar således kommissionen att utvärdera fastställandet av regionala kompletterande mål och hitta bättre kvalitativa och kvantitativa riktmärken, såsom handelsflöden, toppar och flaskhalsar, som visar hur mycket sammanlänkning som behövs.

| 37. | Europaparlamentet betonar vikten av att ett framtida elsammanlänkningsmål bygger på EU:s långsiktiga klimatmål och på ett hållbart energisystem som EU eftersträvar. Parlamentet noterar i detta sammanhang att den grad av sammanlänkning som krävs kommer att bero på flera parametrar, bland annat a) tillämpningen i nationell politik och EU-politik av principen ”energieffektivitet först” och vidtagandet av mer efterfrågestyrda åtgärder; b) utvecklingen av decentraliserad el baserad på förnybar energi och dess korrelerade smarta nät; c) de nationella besluten om energimixen med hänsyn till EU:s långsiktiga klimat- och energimål; d) utvecklingen av energilagringsteknik – inklusive i hushåll och på kommunal nivå; e) användningen av bästa tillgängliga teknik vid behov; f) erkännandet av människor som prosumenter i energisystemet, och g) skapandet av tydliga incitament för investeringar i näten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet betonar vikten av att ett framtida elsammanlänkningsmål bygger på EU:s långsiktiga klimatmål och på ett hållbart energisystem som EU eftersträvar. Parlamentet noterar i detta sammanhang att den grad av sammanlänkning som krävs kommer att bero på flera parametrar, bland annat a) tillämpningen i nationell politik och EU-politik av principen ”energieffektivitet först” och vidtagandet av mer efterfrågestyrda åtgärder; b) utvecklingen av decentraliserad el baserad på förnybar energi och dess korrelerade smarta nät; c) de nationella besluten om energimixen med hänsyn till EU:s långsiktiga klimat- och energimål; d) utvecklingen av energilagringsteknik – inklusive i hushåll och på kommunal nivå; e) användningen av bästa tillgängliga teknik vid behov; f) erkännandet av människor som prosumenter i energisystemet, och g) skapandet av tydliga incitament för investeringar i näten.

o

o o

| 38. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/54 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/54

---

P8_TA(2015)0446

Genomförandet av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om genomförande av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter (2015/2042(INI))

(2017/C 399/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Genomförande av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter – 2013 (COM(2014)0639), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén, Genomförande av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter – 2013 (COM(2014)0639),

| — | med beaktande av Interim Evaluation of the European Progress Microfinance Facility (interimsutvärderingen av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter) av den 5 maj 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Interim Evaluation of the European Progress Microfinance Facility (interimsutvärderingen av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter) av den 5 maj 2015 (1),

| — | med beaktande av Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument (studie av brister på området för mikrofinansiering och olika förslag till hur de kan lösas med hjälp av ett finansieringsinstrument på EU-nivå) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Study on imperfections in the area of microfinance and options how to address them through an EU financial instrument (studie av brister på området för mikrofinansiering och olika förslag till hur de kan lösas med hjälp av ett finansieringsinstrument på EU-nivå) (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 av den 11 december 2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (3) (nedan kallad EaSI-förordningen), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1296/2013 av den 11 december 2013 om Europeiska unionens program för sysselsättning och social innovation och om ändring av beslut nr 283/2010/EU om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (3) (nedan kallad EaSI-förordningen),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 283/2010/EU av den 25 mars 2010 om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (4) (nedan kallat instrumentet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 283/2010/EU av den 25 mars 2010 om inrättande av ett europeiskt instrument Progress för mikrokrediter för sysselsättning och social delaktighet (4) (nedan kallat instrumentet),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om ett europeiskt initiativ för mikrokrediter för att främja tillväxt och sysselsättning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 med rekommendationer till kommissionen om ett europeiskt initiativ för mikrokrediter för att främja tillväxt och sysselsättning (5),

| — | med beaktande av djupanalysen från Europaparlamentets utredningstjänst från maj 2015 European Progress Microfinance Facility – Interim evaluation (det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter – interimsutvärdering) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av djupanalysen från Europaparlamentets utredningstjänst från maj 2015 European Progress Microfinance Facility – Interim evaluation (det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter – interimsutvärdering) (6),

| — | med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 8/2015 (ansvarsfrihet 2014) ”Tillgodoser EU:s ekonomiska stöd mikroföretagares behov på ett tillfredsställande sätt?”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av revisionsrättens särskilda rapport nr 8/2015 (ansvarsfrihet 2014) ”Tillgodoser EU:s ekonomiska stöd mikroföretagares behov på ett tillfredsställande sätt?”,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0331/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0331/2015), och av följande skäl:

| A. | Mikrofinansiering bidrar till att målen i Europa 2020-strategin uppnås. Mikrofinansiering kan lyfta människor ur fattigdom och arbetslöshet, ge dem värdighet och förbättra sammanhållningen mellan olika grupper genom att förbättra den sociala delaktigheten och minimera sociala skillnader. |
| --- | --- |

A.

Mikrofinansiering bidrar till att målen i Europa 2020-strategin uppnås. Mikrofinansiering kan lyfta människor ur fattigdom och arbetslöshet, ge dem värdighet och förbättra sammanhållningen mellan olika grupper genom att förbättra den sociala delaktigheten och minimera sociala skillnader.

| B. | Syftet med instrumentet är att öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering för personer som har förlorat eller riskerar att förlora sitt arbete, eller som har svårt att komma in på eller att återkomma till arbetsmarknaden samt personer som löper risk för social utestängning eller utsatta personer som har svårt att få tillträde till den traditionella kreditmarknaden, och som vill starta eller vidareutveckla ett eget mikroföretag, även som egenföretagare. Syftet med instrumentet är också att öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering för mikroföretag och den sociala ekonomin. |
| --- | --- |

B.

Syftet med instrumentet är att öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering för personer som har förlorat eller riskerar att förlora sitt arbete, eller som har svårt att komma in på eller att återkomma till arbetsmarknaden samt personer som löper risk för social utestängning eller utsatta personer som har svårt att få tillträde till den traditionella kreditmarknaden, och som vill starta eller vidareutveckla ett eget mikroföretag, även som egenföretagare. Syftet med instrumentet är också att öka tillgången och tillgängligheten till mikrofinansiering för mikroföretag och den sociala ekonomin.

| C. | Syftet med instrumentet är att förbättra kreditförmedlarnas kapacitet för att öka antalet potentiella verksamheter, i syfte att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, tillväxt och social delaktighet i lokalsamhällen. |
| --- | --- |

C.

Syftet med instrumentet är att förbättra kreditförmedlarnas kapacitet för att öka antalet potentiella verksamheter, i syfte att skapa arbetstillfällen av hög kvalitet, tillväxt och social delaktighet i lokalsamhällen.

| D. | Kvinnliga låntagares finansiella situation förefaller vara sämre än manliga låntagares, och en högre andel kvinnor är arbetslösa eller riskerar fattigdom (7). Kvoten mellan kvinnliga och manliga entreprenörer som dragit nytta av instrumentet uppgår till endast 36:64, och är fortfarande otillräcklig med avseende på en jämn könsfördelning. |
| --- | --- |

D.

Kvinnliga låntagares finansiella situation förefaller vara sämre än manliga låntagares, och en högre andel kvinnor är arbetslösa eller riskerar fattigdom (7). Kvoten mellan kvinnliga och manliga entreprenörer som dragit nytta av instrumentet uppgår till endast 36:64, och är fortfarande otillräcklig med avseende på en jämn könsfördelning.

| E. | Den marginalisering och diskriminering på flera grunder som drabbar vissa grupper av kvinnor leder till att deras ekonomiska underläge och svårigheter att få tillgång till finansiering förvärras ytterligare. Integration av kvinnor som drabbas av utestängning bör prioriteras. |
| --- | --- |

E.

Den marginalisering och diskriminering på flera grunder som drabbar vissa grupper av kvinnor leder till att deras ekonomiska underläge och svårigheter att få tillgång till finansiering förvärras ytterligare. Integration av kvinnor som drabbas av utestängning bör prioriteras.

| F. | Ett ökande antal kvinnor som deltar på arbetsmarknaden är också huvudförsörjare för sina familjer. Andelen ensamstående föräldrar är högre bland kvinnor än bland män. Ett ökande antal kvinnor borde dra nytta av mikrofinansiering. |
| --- | --- |

F.

Ett ökande antal kvinnor som deltar på arbetsmarknaden är också huvudförsörjare för sina familjer. Andelen ensamstående föräldrar är högre bland kvinnor än bland män. Ett ökande antal kvinnor borde dra nytta av mikrofinansiering.

| G. | Den sociala ekonomin omfattar kooperativ, ömsesidiga bolag, ideella föreningar, stiftelser och sociala företag, som bidrar till unionens sysselsättning, sociala sammanhållning, regionala utveckling och landsbygdsutveckling, miljöskydd, konsumentskydd, jordbruk, utveckling i tredjeländer och socialförsäkringspolitik. |
| --- | --- |

G.

Den sociala ekonomin omfattar kooperativ, ömsesidiga bolag, ideella föreningar, stiftelser och sociala företag, som bidrar till unionens sysselsättning, sociala sammanhållning, regionala utveckling och landsbygdsutveckling, miljöskydd, konsumentskydd, jordbruk, utveckling i tredjeländer och socialförsäkringspolitik.

| H. | Till följd av den ekonomiska och finansiella krisen har fattigdomen och den sociala utestängningen ökat, liksom långtidsarbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och de sociala skillnaderna. |
| --- | --- |

H.

Till följd av den ekonomiska och finansiella krisen har fattigdomen och den sociala utestängningen ökat, liksom långtidsarbetslösheten, ungdomsarbetslösheten och de sociala skillnaderna.

| I. | Instrumentet förbättrar villkoren enligt vilka låntagare erhåller lån och gör finansiering tillgänglig för enskilda som annars inte är stödberättigade. Mikrofinansieringsinstitut har dragit nytta av instrumentet i 22 medlemsstater. Instrumentets övergripande mål är att betala ut 46 000 mikrolån till 2020, vilket motsvarar ett uppskattat belopp på 500 miljoner EUR. |
| --- | --- |

I.

Instrumentet förbättrar villkoren enligt vilka låntagare erhåller lån och gör finansiering tillgänglig för enskilda som annars inte är stödberättigade. Mikrofinansieringsinstitut har dragit nytta av instrumentet i 22 medlemsstater. Instrumentets övergripande mål är att betala ut 46 000 mikrolån till 2020, vilket motsvarar ett uppskattat belopp på 500 miljoner EUR.

| J. | Låntagarnas återbetalningsgrad uppskattas till 95 procent. Instrumentet har hjälpt personer att komma in på eller återkomma till arbetsmarknaden, eller att starta egna företag, och egenföretagare att bevara eller utvidga sina mikroföretag med avseende på bevarade arbetstillfällen, nyanställningar och genererad omsättning. Instrumentet har nått avlägsna områden i Europa och lett till ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

J.

Låntagarnas återbetalningsgrad uppskattas till 95 procent. Instrumentet har hjälpt personer att komma in på eller återkomma till arbetsmarknaden, eller att starta egna företag, och egenföretagare att bevara eller utvidga sina mikroföretag med avseende på bevarade arbetstillfällen, nyanställningar och genererad omsättning. Instrumentet har nått avlägsna områden i Europa och lett till ekonomisk verksamhet.

| K. | Det är fortsatt svårt att bedöma i vad mån instrumentet nått ut till minoriteter eftersom de flesta mikrofinansieringsinstitut inte uttryckligen arbetar för att nå ut bättre till minoriteter. Mottagare av mikrolån ser inte nödvändigtvis sig själva som en marginaliserad grupp eller är rädda för diskriminering om deras etniska bakgrund skulle röjas. |
| --- | --- |

K.

Det är fortsatt svårt att bedöma i vad mån instrumentet nått ut till minoriteter eftersom de flesta mikrofinansieringsinstitut inte uttryckligen arbetar för att nå ut bättre till minoriteter. Mottagare av mikrolån ser inte nödvändigtvis sig själva som en marginaliserad grupp eller är rädda för diskriminering om deras etniska bakgrund skulle röjas.

| L. | 60 procent av de personer för vilka det finns uppgifter tillgängliga var endera arbetslösa eller icke-yrkesverksamma vid den tidpunkt då de ansökte om sin mikrokredit. 84 procent av mottagarna hörde till åldersgruppen 25–54-åringar, och 36 procent av de registrerade entreprenörer som mottog krediter var kvinnor. |
| --- | --- |

L.

60 procent av de personer för vilka det finns uppgifter tillgängliga var endera arbetslösa eller icke-yrkesverksamma vid den tidpunkt då de ansökte om sin mikrokredit. 84 procent av mottagarna hörde till åldersgruppen 25–54-åringar, och 36 procent av de registrerade entreprenörer som mottog krediter var kvinnor.

| M. | Instrumentet bör utvärderas ur kvalitativ såväl som kvantitativ synvinkel. Även om det är lättare att utvärdera det utifrån dess ekonomiska effektivitet måste dess effektivitet i fråga om att säkerställa social delaktighet också bedömas, liksom de skapade arbetstillfällenas kvalitet och dominoeffekt. |
| --- | --- |

M.

Instrumentet bör utvärderas ur kvalitativ såväl som kvantitativ synvinkel. Även om det är lättare att utvärdera det utifrån dess ekonomiska effektivitet måste dess effektivitet i fråga om att säkerställa social delaktighet också bedömas, liksom de skapade arbetstillfällenas kvalitet och dominoeffekt.

| N. | Den kvot mellan kvinnliga och manliga entreprenörer på 40:60 som eftersträvats har nästan nåtts, och är betydligt högre än genomsnittet i unionen. |
| --- | --- |

N.

Den kvot mellan kvinnliga och manliga entreprenörer på 40:60 som eftersträvats har nästan nåtts, och är betydligt högre än genomsnittet i unionen.

| O. | Företagsutvecklingstjänster som fortbildning och mentorskap är centrala för ett mikroföretags framgång och bärkraft. |
| --- | --- |

O.

Företagsutvecklingstjänster som fortbildning och mentorskap är centrala för ett mikroföretags framgång och bärkraft.

| P. | Avsaknad av finansiering av företag inom den sociala ekonomin har fastställts vara en brist med instrumentet. |
| --- | --- |

P.

Avsaknad av finansiering av företag inom den sociala ekonomin har fastställts vara en brist med instrumentet.

| Q. | Det finns tecken på att mikrofinansiering kan vara en faktor till stöd för företag att övergå från skuggekonomin till status som deklarerad ekonomisk verksamhet. |
| --- | --- |

Q.

Det finns tecken på att mikrofinansiering kan vara en faktor till stöd för företag att övergå från skuggekonomin till status som deklarerad ekonomisk verksamhet.

| R. | Att i större utsträckning offentliggöra uppgifter avseende mikrofinansieringsinstitutens tillhandahållande av mikrokrediter är det bästa sättet att främja bättre användning av offentliga medel. Offentliggörande i större utsträckning av uppgifter förenklar jämförelser mellan mikrofinansieringsinstitutens resultat. |
| --- | --- |

R.

Att i större utsträckning offentliggöra uppgifter avseende mikrofinansieringsinstitutens tillhandahållande av mikrokrediter är det bästa sättet att främja bättre användning av offentliga medel. Offentliggörande i större utsträckning av uppgifter förenklar jämförelser mellan mikrofinansieringsinstitutens resultat.

| S. | Det finns en potential för synergieffekter mellan instrumentet och Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och andra EU-fonder, vilket skulle leda till att oönskade överlappningar kan undvikas. |
| --- | --- |

S.

Det finns en potential för synergieffekter mellan instrumentet och Europeiska socialfonden (ESF), Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi) och andra EU-fonder, vilket skulle leda till att oönskade överlappningar kan undvikas.

| T. | I artikel 6 i budgetförordningen föreskrivs att ”budgeten ska upprättas och genomföras enligt principerna om enhet, riktighet i budgeten, ettårighet, jämvikt, en enda beräkningsenhet, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning, vilket förutsätter effektiv och ändamålsenlig intern kontroll samt öppenhet”. |
| --- | --- |

T.

I artikel 6 i budgetförordningen föreskrivs att ”budgeten ska upprättas och genomföras enligt principerna om enhet, riktighet i budgeten, ettårighet, jämvikt, en enda beräkningsenhet, universalitet, specificering, sund ekonomisk förvaltning, vilket förutsätter effektiv och ändamålsenlig intern kontroll samt öppenhet”.

| U. | Instrumentet får finansiering från EU och Europeiska investeringsbanken, och medlen från båda dessa källor hanteras av Europeiska investeringsfonden (EIF). Det kan även omfattas av ytterligare finansiering från privata investerare. |
| --- | --- |

U.

Instrumentet får finansiering från EU och Europeiska investeringsbanken, och medlen från båda dessa källor hanteras av Europeiska investeringsfonden (EIF). Det kan även omfattas av ytterligare finansiering från privata investerare.

| V. | Detta instrument är fortfarande till stor del okänt för de potentiella mottagarna. |
| --- | --- |

V.

Detta instrument är fortfarande till stor del okänt för de potentiella mottagarna.

Ökad tillgång till mikrofinansiering

| 1. | Europaparlamentet betonar vikten av ett finansieringsinstrument, som instrumentet, mot bakgrund av den ekonomiska krisen, för att skapa nya företag, främja nya arbetstillfällen och se till att arbetslösa, missgynnade personer och mikroföretag har tillgång till finansiering, samtidigt som risken för mikrofinansieringsinstitut minskas. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar vikten av ett finansieringsinstrument, som instrumentet, mot bakgrund av den ekonomiska krisen, för att skapa nya företag, främja nya arbetstillfällen och se till att arbetslösa, missgynnade personer och mikroföretag har tillgång till finansiering, samtidigt som risken för mikrofinansieringsinstitut minskas.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att instrumentet haft mindre inverkan på sysselsättningskapandet än förväntat, trots att många mottagare skulle stått helt utanför kreditmarknaden om det inte vore för möjligheten till mikrokrediter. Parlamentet tror att denna oväntat låga effekt på sysselsättningsskapandet delvis kan förklaras av att instrumentet infördes samtidigt som ekonomin genomgick en stor kris som påverkade både kreditmarknaden och sysselsättningsgraden. Parlamentet konstaterar dock att instrumentet bidrog avsevärt till en bibehållen sysselsättning. Detta kommer att beaktas inom det nya, mer flexibla instrumentet EaSI. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att instrumentet haft mindre inverkan på sysselsättningskapandet än förväntat, trots att många mottagare skulle stått helt utanför kreditmarknaden om det inte vore för möjligheten till mikrokrediter. Parlamentet tror att denna oväntat låga effekt på sysselsättningsskapandet delvis kan förklaras av att instrumentet infördes samtidigt som ekonomin genomgick en stor kris som påverkade både kreditmarknaden och sysselsättningsgraden. Parlamentet konstaterar dock att instrumentet bidrog avsevärt till en bibehållen sysselsättning. Detta kommer att beaktas inom det nya, mer flexibla instrumentet EaSI.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att så många ansökningar om mikrofinansiering avslås (nästan 2 000 ansökningar har avslagits, delvis på grund av personernas och företagens överskuldsättning) och att det fortfarande råder avsevärt brist på mikrofinansiering på marknaden, trots det ökade antalet mikrolåntagare. Kommissionen uppmanas att genomföra en mer detaljerad undersökning om skälen till dessa avslag och om hur man kan lösa denna situation. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att så många ansökningar om mikrofinansiering avslås (nästan 2 000 ansökningar har avslagits, delvis på grund av personernas och företagens överskuldsättning) och att det fortfarande råder avsevärt brist på mikrofinansiering på marknaden, trots det ökade antalet mikrolåntagare. Kommissionen uppmanas att genomföra en mer detaljerad undersökning om skälen till dessa avslag och om hur man kan lösa denna situation.

| 4. | Europaparlamentet framhåller instrumentets betydelse, särskilt i kristider, som en möjlighet för arbetslösa och missgynnade personer att få tillgång till finansiering. Parlamentet understryker att mikrofinansiering, inte minst mot bakgrund av den pågående migrations- och asylkrisen, kan fungera som ett grundläggande stöd till flyktingar och migranter som kommer in på EU:s arbetsmarknad. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet framhåller instrumentets betydelse, särskilt i kristider, som en möjlighet för arbetslösa och missgynnade personer att få tillgång till finansiering. Parlamentet understryker att mikrofinansiering, inte minst mot bakgrund av den pågående migrations- och asylkrisen, kan fungera som ett grundläggande stöd till flyktingar och migranter som kommer in på EU:s arbetsmarknad.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta kontaktpunkter för att främja kunskaperna bland potentiella mottagare och allmänheten i stort om instrumentet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta kontaktpunkter för att främja kunskaperna bland potentiella mottagare och allmänheten i stort om instrumentet.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, genom att dra nytta av de erfarenheter som vunnits hittills, höja medvetenheten – framför allt i avlägsna regioner och inom befolkningsgrupper, särskilt befolkningsgrupper med minoritetsbakgrund, eller inom organisationer för personer med funktionsnedsättning – om detta instruments existens, dess fördelar och sätten att få tillgång till det. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, genom att dra nytta av de erfarenheter som vunnits hittills, höja medvetenheten – framför allt i avlägsna regioner och inom befolkningsgrupper, särskilt befolkningsgrupper med minoritetsbakgrund, eller inom organisationer för personer med funktionsnedsättning – om detta instruments existens, dess fördelar och sätten att få tillgång till det.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att de verksamheter som finansierades genom instrumentet under 2013 inbegrep prioriterade lån och garantier. Dessutom noterar parlamentet att vissa mikrofinansieringsinstitut får både en garanti och ett lån men att dessa båda instrument alltid täcker olika portföljer. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet konstaterar att de verksamheter som finansierades genom instrumentet under 2013 inbegrep prioriterade lån och garantier. Dessutom noterar parlamentet att vissa mikrofinansieringsinstitut får både en garanti och ett lån men att dessa båda instrument alltid täcker olika portföljer.

| 8. | Europaparlamentet begär att man inom ramen för instrumentet beaktar mervärdet av projekt i regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, till exempel regioner med mycket låg befolkningstäthet och avfolkningsregioner, eftersom detta inte bara skulle stimulera sysselsättningsskapandet utan även bidra till att upprätthålla befolkningsnivåerna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet begär att man inom ramen för instrumentet beaktar mervärdet av projekt i regioner med allvarliga och permanenta, naturbetingade eller demografiska nackdelar, till exempel regioner med mycket låg befolkningstäthet och avfolkningsregioner, eftersom detta inte bara skulle stimulera sysselsättningsskapandet utan även bidra till att upprätthålla befolkningsnivåerna.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och EIF har gjort programdelen mikrofinansiering och socialt entreprenörskap inom ramen för EaSI operativ för att säkra mottagarnas tillgång till medel. Parlamentet förväntar sig att EaSI kommer att lyckas ta itu med bristerna i instrumentet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar att kommissionen och EIF har gjort programdelen mikrofinansiering och socialt entreprenörskap inom ramen för EaSI operativ för att säkra mottagarnas tillgång till medel. Parlamentet förväntar sig att EaSI kommer att lyckas ta itu med bristerna i instrumentet.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma lämpligheten av den gällande definitionen på mikrokrediter i syfte att se till att framtida finansieringsinstrument uppfyller marknadens och mottagarnas behov samt de mål som fastställs i artikel 2 i beslutet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att bedöma lämpligheten av den gällande definitionen på mikrokrediter i syfte att se till att framtida finansieringsinstrument uppfyller marknadens och mottagarnas behov samt de mål som fastställs i artikel 2 i beslutet.

| 11. | Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in och utvärdera uppgifter om mikroföretagens särdrag, deras behov och deras överlevnadsgrad, och att, vid behov, föreslå anpassningar av EaSI-förordningen i samband med halvtidsutvärderingen. Parlamentet välkomnar att saldot och tillgängliga återflöden vid slutet av instrumentet kommer att tillföras budgeten för programdelen mikrofinansiering och socialt entreprenörskap inom ramen för EaSI, och därmed öka antalet garantier och finansierade instrument som kommer att erbjudas mikrolåntagare. |
| --- | --- |

11.

Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att samla in och utvärdera uppgifter om mikroföretagens särdrag, deras behov och deras överlevnadsgrad, och att, vid behov, föreslå anpassningar av EaSI-förordningen i samband med halvtidsutvärderingen. Parlamentet välkomnar att saldot och tillgängliga återflöden vid slutet av instrumentet kommer att tillföras budgeten för programdelen mikrofinansiering och socialt entreprenörskap inom ramen för EaSI, och därmed öka antalet garantier och finansierade instrument som kommer att erbjudas mikrolåntagare.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att de sju av instrumentets finansieringsinstrument som hittills har granskats alla har lockat till sig ytterligare privat finansiering. Parlamentet finner det dock oroande att revisionsrättens rapport vad gäller garantier visar att målvärdena för skuldsättningskvoterna uppnåddes helt i bara ett fall av sju och inte uppnåddes alls i två fall. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar att de sju av instrumentets finansieringsinstrument som hittills har granskats alla har lockat till sig ytterligare privat finansiering. Parlamentet finner det dock oroande att revisionsrättens rapport vad gäller garantier visar att målvärdena för skuldsättningskvoterna uppnåddes helt i bara ett fall av sju och inte uppnåddes alls i två fall.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar den ökade flexibiliteten hos det nya programmet inom EaSI vad gäller att tillgodose föränderliga behov av omfördelning av medel mellan programmets olika delar. Parlamentet uppmanar kommissionen att undvika dubbelfinansiering genom att utveckla tydliga och insynvänliga samverkanseffekter mellan EaSI och andra unionsprogram och unionsinitiativ. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar den ökade flexibiliteten hos det nya programmet inom EaSI vad gäller att tillgodose föränderliga behov av omfördelning av medel mellan programmets olika delar. Parlamentet uppmanar kommissionen att undvika dubbelfinansiering genom att utveckla tydliga och insynvänliga samverkanseffekter mellan EaSI och andra unionsprogram och unionsinitiativ.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka marknadsföringen av och informationen om instrumentet och hur man kan få tillgång till det. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka marknadsföringen av och informationen om instrumentet och hur man kan få tillgång till det.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga det geografiska tillämpningsområdet för instrumentet så att varje medlemsstat kan nås. Parlamentet framhåller att detta instruments sektoriella tillämpningsområde måste utvidgas utöver sektorerna för jordbruk och handel. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga det geografiska tillämpningsområdet för instrumentet så att varje medlemsstat kan nås. Parlamentet framhåller att detta instruments sektoriella tillämpningsområde måste utvidgas utöver sektorerna för jordbruk och handel.

Att nå ut till målgrupperna och rapportera om social påverkan

| 16. | Europaparlamentet beklagar att bristen på väldefinierad social rapportering lett till att instrumentets sociala påverkan inte har mätts noggrannare med avseende på skapande av sysselsättning, företagens hållbarhet och i vilken omfattning minoritetsgrupper har nåtts. Kommissionen uppmanas därför att hålla sig till standarderna för mätning av sociala resultat på ett empiriskt sätt för att garantera störst social påverkan, även med avseende på Europa 2020-målen, och att bedöma huruvida definitionen av målgrupper, däribland personer med funktionsnedsättning, behöver förtydligas ytterligare. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet beklagar att bristen på väldefinierad social rapportering lett till att instrumentets sociala påverkan inte har mätts noggrannare med avseende på skapande av sysselsättning, företagens hållbarhet och i vilken omfattning minoritetsgrupper har nåtts. Kommissionen uppmanas därför att hålla sig till standarderna för mätning av sociala resultat på ett empiriskt sätt för att garantera störst social påverkan, även med avseende på Europa 2020-målen, och att bedöma huruvida definitionen av målgrupper, däribland personer med funktionsnedsättning, behöver förtydligas ytterligare.

| 17. | Europaparlamentet konstaterar att instrumentet inledde sin verksamhet som ett pilotprojekt. Vidare konstaterar parlamentet att vissa svagheter identifierats sett till dess förmåga att nå utsatta grupper som migranter och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet anser dock att de lärdomar som dragits har beaktats och att vissa av bristerna redan har åtgärdats inom ramen för EaSI. Parlamentet ser positivt på att den strategiska utvärderingen av målen har tagits fram i enlighet med Europa 2020-målen. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet konstaterar att instrumentet inledde sin verksamhet som ett pilotprojekt. Vidare konstaterar parlamentet att vissa svagheter identifierats sett till dess förmåga att nå utsatta grupper som migranter och personer med funktionsnedsättning. Parlamentet anser dock att de lärdomar som dragits har beaktats och att vissa av bristerna redan har åtgärdats inom ramen för EaSI. Parlamentet ser positivt på att den strategiska utvärderingen av målen har tagits fram i enlighet med Europa 2020-målen.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EIF att samarbeta med mikrofinansieringsinstitut, och kräva att de tillämpar den europeiska uppförandekoden för tillhandahållande av mikrokrediter och prioriterar de mikrofinansieringsinstitut som visat sin förmåga och vilja att samarbeta med organisationer som tillhandahåller ytterligare stöd till slutmottagare, Parlamentet uppmanar också EIF att se till att de bestämmelser i avtal med mikrofinansieringsinstitut efterlevs, enligt vilka de ska samarbeta närmare med organisationer som företräder utsatta grupper i syfte att nå målgrupperna effektivare. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar EIF att samarbeta med mikrofinansieringsinstitut, och kräva att de tillämpar den europeiska uppförandekoden för tillhandahållande av mikrokrediter och prioriterar de mikrofinansieringsinstitut som visat sin förmåga och vilja att samarbeta med organisationer som tillhandahåller ytterligare stöd till slutmottagare, Parlamentet uppmanar också EIF att se till att de bestämmelser i avtal med mikrofinansieringsinstitut efterlevs, enligt vilka de ska samarbeta närmare med organisationer som företräder utsatta grupper i syfte att nå målgrupperna effektivare.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra metoderna för att utvärdera företagens bärkraft och deras påverkan på deras samhälle efter det att mikrokrediten betalats tillbaka. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förbättra metoderna för att utvärdera företagens bärkraft och deras påverkan på deras samhälle efter det att mikrokrediten betalats tillbaka.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIF att förbättra rapporteringen om mottagarna och mikrofinansieringsinstituten, och att samtidigt inse att man måste nå en balans så att mikrofinansieringsinstituten inte överbelastas. Parlamentet betonar att den information som skulle behövas för en lämplig rapport tillhandahålls av både mikrofinansieringsinstituten och mikrolåntagarna för att få ett lån. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIF att förbättra rapporteringen om mottagarna och mikrofinansieringsinstituten, och att samtidigt inse att man måste nå en balans så att mikrofinansieringsinstituten inte överbelastas. Parlamentet betonar att den information som skulle behövas för en lämplig rapport tillhandahålls av både mikrofinansieringsinstituten och mikrolåntagarna för att få ett lån.

| 21. | Europaparlamentet finner det beklagligt att informationen om utnyttjandet av lån och garantier kopplade till instrumentet är splittrad och ofullständig och att det saknas detaljerade uppgifter om slutmottagarnas sysselsättningsstatus, även om revisionsrätten konstaterat att rapporteringen överensstämde med de krav som ställts upp i beslutet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet finner det beklagligt att informationen om utnyttjandet av lån och garantier kopplade till instrumentet är splittrad och ofullständig och att det saknas detaljerade uppgifter om slutmottagarnas sysselsättningsstatus, även om revisionsrätten konstaterat att rapporteringen överensstämde med de krav som ställts upp i beslutet.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar EIF att se till att mikrofinansieringsinstituten offentliggör uppgifter om antal och belopp på de tillhandahållna mikrokrediterna och om typen av slutmottagare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar EIF att se till att mikrofinansieringsinstituten offentliggör uppgifter om antal och belopp på de tillhandahållna mikrokrediterna och om typen av slutmottagare.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter jämställdhet mellan män och kvinnor med avseende på tillgången till mikrofinansiering och att ha som mål att kvoten mellan manliga och kvinnliga entreprenörer ska vara jämställd i framtiden. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att uppmuntra mikrofinansieringsinstitut att genomföra särskilda strategier för att nå kvinnor och stödja kvinnligt företagande, inbegripet genom samarbete med berörda sammanslutningar och organisationer på plats. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sträva efter jämställdhet mellan män och kvinnor med avseende på tillgången till mikrofinansiering och att ha som mål att kvoten mellan manliga och kvinnliga entreprenörer ska vara jämställd i framtiden. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att uppmuntra mikrofinansieringsinstitut att genomföra särskilda strategier för att nå kvinnor och stödja kvinnligt företagande, inbegripet genom samarbete med berörda sammanslutningar och organisationer på plats.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja synlighet och information när det gäller möjligheterna till finansiering med hjälp av detta instrument, inbegripet genom upplysningskampanjer, utbyte av bästa metoder bland kvinnliga entreprenörer samt seminarier och fortbildning som särskilt riktar sig till kvinnor, i syfte att uppnå en bättre könsfördelning när det gäller tillgång till mikrofinansiering. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ytterligare främja synlighet och information när det gäller möjligheterna till finansiering med hjälp av detta instrument, inbegripet genom upplysningskampanjer, utbyte av bästa metoder bland kvinnliga entreprenörer samt seminarier och fortbildning som särskilt riktar sig till kvinnor, i syfte att uppnå en bättre könsfördelning när det gäller tillgång till mikrofinansiering.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta fördelarna med mikrofinansiering för kvinnor, däribland skapandet av hållbara arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förenkla åsiktutbyte och delande av god praxis mellan kvinnliga entreprenörer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att beakta fördelarna med mikrofinansiering för kvinnor, däribland skapandet av hållbara arbetstillfällen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förenkla åsiktutbyte och delande av god praxis mellan kvinnliga entreprenörer.

| 26. | Europaparlamentet inser vikten av den kvot mellan kvinnliga och manliga entreprenörer som eftersträvas. Parlamentet anser emellertid att instrumentets framgång inte bör mätas enbart utifrån generella mål utan också genom instrumentets förmåga att möjliggöra för mikroföretagare och små och medelstora företag att genomföra sina projekt och bidra till ekonomisk tillväxt och social sammanhållning. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet inser vikten av den kvot mellan kvinnliga och manliga entreprenörer som eftersträvas. Parlamentet anser emellertid att instrumentets framgång inte bör mätas enbart utifrån generella mål utan också genom instrumentets förmåga att möjliggöra för mikroföretagare och små och medelstora företag att genomföra sina projekt och bidra till ekonomisk tillväxt och social sammanhållning.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sina insatser på att förbättra tillgången till mikrofinansiering för potentiellt uteslutna kunder, exempelvis migranter, flyktingar, långtidsarbetslösa, ungdomar, låginkomsttagare, lågutbildade arbetstagare och personer med funktionsnedsättning, som för närvarande inte i tillräcklig omfattning främjas av instrumentet. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrikta sina insatser på att förbättra tillgången till mikrofinansiering för potentiellt uteslutna kunder, exempelvis migranter, flyktingar, långtidsarbetslösa, ungdomar, låginkomsttagare, lågutbildade arbetstagare och personer med funktionsnedsättning, som för närvarande inte i tillräcklig omfattning främjas av instrumentet.

| 28. | Kommissionen uppmanas att betrakta flyktingar och asylsökande som en målgrupp. |
| --- | --- |

28.

Kommissionen uppmanas att betrakta flyktingar och asylsökande som en målgrupp.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka de initiativ och finansieringsmöjligheter som finns tillgängliga för att bevilja mikrokrediter till innovativa start up-företag som drivs av yngre människor, med målet att stödja företagande bland yngre och högteknologisk, vetenskaplig och social innovation under de rådande ekonomiska kristiderna, då det är svårt att få tillgång till krediter. Vidare understryker parlamentet att medlemsstaterna måste sträva efter att minska den byråkrati som företagarna stöter på när de försöker få tillgång till finansiering som finns tillgänglig för dem via unionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka de initiativ och finansieringsmöjligheter som finns tillgängliga för att bevilja mikrokrediter till innovativa start up-företag som drivs av yngre människor, med målet att stödja företagande bland yngre och högteknologisk, vetenskaplig och social innovation under de rådande ekonomiska kristiderna, då det är svårt att få tillgång till krediter. Vidare understryker parlamentet att medlemsstaterna måste sträva efter att minska den byråkrati som företagarna stöter på när de försöker få tillgång till finansiering som finns tillgänglig för dem via unionen.

Att stödja den sociala ekonomin

| 30. | Europaparlamentet beklagar att instrumentet inte har finansierat särskilt många sociala företag. Parlamentet ser därför positivt på att en bestämd procentsats av EaSI:s budget är öronmärkt för finansiering av sociala företag. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet beklagar att instrumentet inte har finansierat särskilt många sociala företag. Parlamentet ser därför positivt på att en bestämd procentsats av EaSI:s budget är öronmärkt för finansiering av sociala företag.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka denna nya funktion och uppmuntra medlemsstaterna att utbyta uppgifter, kunskaper och bästa metoder i detta avseende, för att garantera att mikrofinansieringsinstituten rapporterar på ett lämpligt sätt, och motivera dem att stödja projekt med stor social påverkan bland deras potentiella kunder. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att noga övervaka denna nya funktion och uppmuntra medlemsstaterna att utbyta uppgifter, kunskaper och bästa metoder i detta avseende, för att garantera att mikrofinansieringsinstituten rapporterar på ett lämpligt sätt, och motivera dem att stödja projekt med stor social påverkan bland deras potentiella kunder.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera, och, om det behövs, se över det tak som föreskrivits för lån till sociala företag genom EaSI, så att dessa får nödvändiga och tillräckliga medel för att kunna utvecklas på ett bra sätt och marknadens behov kan uppfyllas. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera, och, om det behövs, se över det tak som föreskrivits för lån till sociala företag genom EaSI, så att dessa får nödvändiga och tillräckliga medel för att kunna utvecklas på ett bra sätt och marknadens behov kan uppfyllas.

| 33. | Europaparlamentet framhåller vikten av att ett jämställdhetsperspektiv integreras i finansieringsprogram. Parlamentet anser att konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv och jämställdhetsbudgetering är användbara verktyg, då konsekvenserna för kvinnor av finansieringsprioriteringar, fördelningen av finansiella medel och specifikationerna för finansieringsprogram ska utvärderas, och för att förbättra dessa konsekvenser. Parlamentet betonar att könsuppdelade uppgifter måste samlas in systematiskt och analyseras regelbundet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet framhåller vikten av att ett jämställdhetsperspektiv integreras i finansieringsprogram. Parlamentet anser att konsekvensanalyser ur ett jämställdhetsperspektiv och jämställdhetsbudgetering är användbara verktyg, då konsekvenserna för kvinnor av finansieringsprioriteringar, fördelningen av finansiella medel och specifikationerna för finansieringsprogram ska utvärderas, och för att förbättra dessa konsekvenser. Parlamentet betonar att könsuppdelade uppgifter måste samlas in systematiskt och analyseras regelbundet.

Mentorskap, fortbildningstjänster och komplementaritet med andra instrument

| 34. | Europaparlamentet välkomnar möjligheten att finansiera kapacitetsuppbyggnad av och tekniskt stöd till mikrofinansieringsinstitut genom EaSI för att förbättra deras professionalisering, tillhandahållande av tjänster samt insamling och bearbetning av uppgifter, för att möjliggöra bättre feedback om instrumentet. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet välkomnar möjligheten att finansiera kapacitetsuppbyggnad av och tekniskt stöd till mikrofinansieringsinstitut genom EaSI för att förbättra deras professionalisering, tillhandahållande av tjänster samt insamling och bearbetning av uppgifter, för att möjliggöra bättre feedback om instrumentet.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att koppla samman instrumentet med grundläggande fortbildning i entreprenörskap så att företagens ekonomiska bärkraft och syftet med utlåningen garanteras. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att koppla samman instrumentet med grundläggande fortbildning i entreprenörskap så att företagens ekonomiska bärkraft och syftet med utlåningen garanteras.

| 36. | Europaparlamentet beklagar att företagsutvecklingstjänster, däribland mentorskap och fortbildning, inte kan finansieras direkt genom EaSI, och uppmanar kommissionen att utreda framtida finansieringsvägar med nya lämpliga instrument i partnerskap med nationella fonder eller unionsfonder. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet beklagar att företagsutvecklingstjänster, däribland mentorskap och fortbildning, inte kan finansieras direkt genom EaSI, och uppmanar kommissionen att utreda framtida finansieringsvägar med nya lämpliga instrument i partnerskap med nationella fonder eller unionsfonder.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att Europeiska socialfonden bör tillhandahålla viktig finansiering för företagsbildande, hållbar mikrofinansiering och socialt företagande samt mentors- och utbildningsprogram. Parlamentet finner det beklagligt att dessa verktyg inte finansieras direkt via EaSI. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att Europeiska socialfonden bör tillhandahålla viktig finansiering för företagsbildande, hållbar mikrofinansiering och socialt företagande samt mentors- och utbildningsprogram. Parlamentet finner det beklagligt att dessa verktyg inte finansieras direkt via EaSI.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna utvecklar sitt strategiska samarbete med lokala och regionala organisationer och institutioner i fråga om EaSI, ESF och andra eventuella nationella program, och att främja deras samarbete med mikrofinansieringsinstituten och slutmottagarna, för att mikrolåntagare ska få bättre stöd i form av fortbildning, mentorskap och övergripande stöd till ökad bärkraft för företagen. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen och medlemsstaterna utvecklar sitt strategiska samarbete med lokala och regionala organisationer och institutioner i fråga om EaSI, ESF och andra eventuella nationella program, och att främja deras samarbete med mikrofinansieringsinstituten och slutmottagarna, för att mikrolåntagare ska få bättre stöd i form av fortbildning, mentorskap och övergripande stöd till ökad bärkraft för företagen.

| 39. | Europaparlamentet ser positivt på möjligheten att använda medel från ESF för programdelen mikrofinansiering och socialt entreprenörskap inom ramen för EaSI, och uppmanar kommissionen och EIF att informera mikrofinansieringsinstituten bättre om denna möjlighet i enlighet med artikel 38 i förordningen om gemensamma bestämmelser (8). |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet ser positivt på möjligheten att använda medel från ESF för programdelen mikrofinansiering och socialt entreprenörskap inom ramen för EaSI, och uppmanar kommissionen och EIF att informera mikrofinansieringsinstituten bättre om denna möjlighet i enlighet med artikel 38 i förordningen om gemensamma bestämmelser (8).

| 40. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att Efsi finns tillgängligt för att finansiera mikroföretag. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att Efsi finns tillgängligt för att finansiera mikroföretag.

Mikrofinansieringsinstitut

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna ESF:s och EaSI:s stöd i syfte att förbättra komplementariteten mellan de två programmen, med avseende på instrument för mikrofinansiering, och att bland annat fokusera på samarbete mellan mikrofinansieringsinstitut och centrum för företagsstöd som medfinansieras av ESF. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna ESF:s och EaSI:s stöd i syfte att förbättra komplementariteten mellan de två programmen, med avseende på instrument för mikrofinansiering, och att bland annat fokusera på samarbete mellan mikrofinansieringsinstitut och centrum för företagsstöd som medfinansieras av ESF.

| 42. | Europaparlamentet välkomnar förfarandet för utväljande av förmedlare av mikrokrediter, som överensstämmer med EIF:s bestämmelser och förfaranden, och upprepar sin begäran om att dessa förmedlare ska respektera principerna om ansvarsfull utlåning och undvikande av överskuldsättning bland personer och företag. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet välkomnar förfarandet för utväljande av förmedlare av mikrokrediter, som överensstämmer med EIF:s bestämmelser och förfaranden, och upprepar sin begäran om att dessa förmedlare ska respektera principerna om ansvarsfull utlåning och undvikande av överskuldsättning bland personer och företag.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar att förfarandet för att få tillgång till instrumentet ska förenklas och att avtal mellan mikrofinansieringsinstitut och EIF ska bli flexiblare och lättare att förstå, vilket gör det möjligt för små mikrofinansieringsinstitut att snabbt och till fullo utnyttja finansieringsinstrumenten och EIF:s instrument. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet rekommenderar att förfarandet för att få tillgång till instrumentet ska förenklas och att avtal mellan mikrofinansieringsinstitut och EIF ska bli flexiblare och lättare att förstå, vilket gör det möjligt för små mikrofinansieringsinstitut att snabbt och till fullo utnyttja finansieringsinstrumenten och EIF:s instrument.

| 44. | Europaparlamentet finner det beklagligt att en avsevärd mängd ansökningar till instrumentet varit ofullständiga och inte kunnat godkännas av EIF. Kommissionen uppmanas att undersöka orsakerna till detta misslyckande (till exempel brist på information, bristande tillgänglighet eller administrativa bördor som kräver en förenkling) och att lösa problemet snarast. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet finner det beklagligt att en avsevärd mängd ansökningar till instrumentet varit ofullständiga och inte kunnat godkännas av EIF. Kommissionen uppmanas att undersöka orsakerna till detta misslyckande (till exempel brist på information, bristande tillgänglighet eller administrativa bördor som kräver en förenkling) och att lösa problemet snarast.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sörja för att instrumentet synliggörs mer och att det sprids mer information om instrumentet och hur man kan få tillgång till det samt att förenkla förfarandet och göra avtalen mellan mikrokreditförmedlarna och EIF mer flexibla och lättbegripliga, så att små förmedlare kan få snabbare tillträde till marknaden. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sörja för att instrumentet synliggörs mer och att det sprids mer information om instrumentet och hur man kan få tillgång till det samt att förenkla förfarandet och göra avtalen mellan mikrokreditförmedlarna och EIF mer flexibla och lättbegripliga, så att små förmedlare kan få snabbare tillträde till marknaden.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIF att bedöma hur nyttan med instrumentet ska spridas bättre till en bredare allmänhet, utöver de befintliga krav som mikrofinansieringsinstituten ålagts. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIF att bedöma hur nyttan med instrumentet ska spridas bättre till en bredare allmänhet, utöver de befintliga krav som mikrofinansieringsinstituten ålagts.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka samarbetet mellan mikrofinansieringsinstituten och organisationer som företräder mottagarnas intressen, utöver att marknadsföra produkterna eller hitta nya kunder. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka samarbetet mellan mikrofinansieringsinstituten och organisationer som företräder mottagarnas intressen, utöver att marknadsföra produkterna eller hitta nya kunder.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla sektorn för mikrofinansiering i syfte att möjliggöra den expansion av den som är nödvändig för förverkligandet av Europa 2020-målen, samt att utnyttja instrumentet genom att utreda möjligheterna för andra finansförmedlare än banker att komma in på marknaden för mikrokrediter utan att vara beroende av en partnerbank. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla sektorn för mikrofinansiering i syfte att möjliggöra den expansion av den som är nödvändig för förverkligandet av Europa 2020-målen, samt att utnyttja instrumentet genom att utreda möjligheterna för andra finansförmedlare än banker att komma in på marknaden för mikrokrediter utan att vara beroende av en partnerbank.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sin dialog med aktörer inom mikrofinansiering (mikrofinansieringsinstitut, banker och andra än banker, nätverk som det europeiska nätverket för mikrokrediter) liksom med aktörer som för närvarande inte omfattas när det gäller tillgång till, användning och utformning av de produkter som ska erbjudas genom de program som finansieras av unionen. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att stärka sin dialog med aktörer inom mikrofinansiering (mikrofinansieringsinstitut, banker och andra än banker, nätverk som det europeiska nätverket för mikrokrediter) liksom med aktörer som för närvarande inte omfattas när det gäller tillgång till, användning och utformning av de produkter som ska erbjudas genom de program som finansieras av unionen.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förenkla utbytet av bästa metoder mellan mikrofinansieringsinstitut från olika medlemsstater. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förenkla utbytet av bästa metoder mellan mikrofinansieringsinstitut från olika medlemsstater.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIF att se till att programdelen mikrofinansiering och socialt entreprenörskap inom ramen för EaSI fortsätter att främja spridning och integration av den europeiska uppförandekoden för tillhandahållande av mikrokrediter i avtal med mikrofinansieringsinstitut. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och EIF att se till att programdelen mikrofinansiering och socialt entreprenörskap inom ramen för EaSI fortsätter att främja spridning och integration av den europeiska uppförandekoden för tillhandahållande av mikrokrediter i avtal med mikrofinansieringsinstitut.

| 52. | Europaparlamentet anser att kommissionens rapport om genomförandet av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter – 2013 är väldigt generellt hållen och inte är tillräckligt detaljerad i fråga om instrumentets genomförande. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet anser att kommissionens rapport om genomförandet av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter – 2013 är väldigt generellt hållen och inte är tillräckligt detaljerad i fråga om instrumentets genomförande.

| 53. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att säkerställa att instrumentet och EaSI-instrumentet fortsätter att bidra till mervärde och ökad synlighet för EU. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att säkerställa att instrumentet och EaSI-instrumentet fortsätter att bidra till mervärde och ökad synlighet för EU.

o

o o

| 54. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  http://ec.europa.eu/social/main.jsp?catId=738&langId=fr&pubId=7760

(2)  http://bookshop.europa.eu/fr/study-on-imperfections-in-the-area-of-microfinance-and-options-how-to-address-them-through-an-eu-financial-instrument-pbKE0214424/?CatalogCategoryID=ZjsKABstHnIAAAEjH5EY4e5L

(3)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 238.

(4)  EUT L 87, 7.4.2010, s. 1.

(5)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 85.

(6)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/547555/EPRS_IDA%282015%29547555_EN.pdf

(7)  Interim Evaluation of the European Progress Microfinance Facility (interimsutvärderingen av det europeiska instrumentet Progress för mikrokrediter).

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/61 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/61

---

P8_TA(2015)0447

En ny gemensam fiskeripolitik: strukturen för de tekniska åtgärderna och de fleråriga planerna

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om en ny gemensam fiskeripolitik: strukturen för de tekniska åtgärderna och de fleråriga planerna (2015/2092(INI))

(2017/C 399/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 43, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 43,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artiklarna 7.2, 9 och 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1380/2013 om den gemensamma fiskeripolitiken, särskilt artiklarna 7.2, 9 och 10,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0328/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0328/2015), och av följande skäl:

| A. | Hållbara fiskbestånd är helt avgörande för framtidens fiskerinäring. |
| --- | --- |

A.

Hållbara fiskbestånd är helt avgörande för framtidens fiskerinäring.

| B. | Sedan 2009 har det knappt skett några framsteg i de lagstiftningsärenden som rör tekniska åtgärder respektive fleråriga planer. Detta beror å ena sidan på att kommissionens förslag om dessa planer skapat oenighet mellan EU:s institutioner om deras respektive beslutsbefogenheter enligt artikel 43 i EUF-fördraget och å andra sidan på svårigheterna att anpassa lagstiftningen om de tekniska åtgärderna till Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

B.

Sedan 2009 har det knappt skett några framsteg i de lagstiftningsärenden som rör tekniska åtgärder respektive fleråriga planer. Detta beror å ena sidan på att kommissionens förslag om dessa planer skapat oenighet mellan EU:s institutioner om deras respektive beslutsbefogenheter enligt artikel 43 i EUF-fördraget och å andra sidan på svårigheterna att anpassa lagstiftningen om de tekniska åtgärderna till Lissabonfördraget.

| C. | Ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken (förordning (EU) nr 1380/2013) är att återställa och bevara populationerna av skördade arter över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning (MSY) med hjälp av en ekosystemansats och en ansats som bygger på selektiva redskap. Tekniska åtgärder och fleråriga planer är några av de främsta verktygen för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

C.

Ett av målen för den gemensamma fiskeripolitiken (förordning (EU) nr 1380/2013) är att återställa och bevara populationerna av skördade arter över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning (MSY) med hjälp av en ekosystemansats och en ansats som bygger på selektiva redskap. Tekniska åtgärder och fleråriga planer är några av de främsta verktygen för att uppnå detta mål.

| D. | Landningsskyldigheten och regionaliseringen är ett par av de största förändringar som införts genom reformen av den gemensamma fiskeripolitiken från 2013. |
| --- | --- |

D.

Landningsskyldigheten och regionaliseringen är ett par av de största förändringar som införts genom reformen av den gemensamma fiskeripolitiken från 2013.

| E. | Det faktum att de tekniska åtgärderna är så komplexa och heterogena och dessutom spridda över många olika förordningar har bidragit till att göra det svårt för yrkesfiskarna att införa dem, vilket riskerar att skapa misstänksamhet bland yrkesfiskarna. |
| --- | --- |

E.

Det faktum att de tekniska åtgärderna är så komplexa och heterogena och dessutom spridda över många olika förordningar har bidragit till att göra det svårt för yrkesfiskarna att införa dem, vilket riskerar att skapa misstänksamhet bland yrkesfiskarna.

| F. | Principen om regionalisering omfattar samråd med de rådgivande nämnderna med syftet att föra de berörda parterna närmare beslutsprocessen och att bättre utvärdera de socioekonomiska följderna av besluten. |
| --- | --- |

F.

Principen om regionalisering omfattar samråd med de rådgivande nämnderna med syftet att föra de berörda parterna närmare beslutsprocessen och att bättre utvärdera de socioekonomiska följderna av besluten.

| G. | De tekniska åtgärdernas komplexitet och svårigheterna att genomföra dem liksom det faktum att den gemensamma fiskeripolitiken inte har gett några påtagliga positiva resultat eller incitament har bidragit till att skapa misstänksamhet bland yrkesfiskarna. |
| --- | --- |

G.

De tekniska åtgärdernas komplexitet och svårigheterna att genomföra dem liksom det faktum att den gemensamma fiskeripolitiken inte har gett några påtagliga positiva resultat eller incitament har bidragit till att skapa misstänksamhet bland yrkesfiskarna.

| H. | Syftet med en översyn av de tekniska åtgärderna, grundad på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och med användning av en ekosystemansats, bör vara att förbättra fiskeresursernas och de marina resursernas miljömässiga hållbarhet på ett sätt som är förenligt med sektorns socioekonomiska lönsamhet. |
| --- | --- |

H.

Syftet med en översyn av de tekniska åtgärderna, grundad på bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och med användning av en ekosystemansats, bör vara att förbättra fiskeresursernas och de marina resursernas miljömässiga hållbarhet på ett sätt som är förenligt med sektorns socioekonomiska lönsamhet.

| I. | För att uppnå målen i den nya gemensamma fiskeripolitiken krävs det bl.a. att man använder mer selektiva fiskeredskap och fiskemetoder. |
| --- | --- |

I.

För att uppnå målen i den nya gemensamma fiskeripolitiken krävs det bl.a. att man använder mer selektiva fiskeredskap och fiskemetoder.

| J. | Aktuella innovationer som förbättrar fiskeredskapens selektivitet hindras ofta av lagstiftningen. |
| --- | --- |

J.

Aktuella innovationer som förbättrar fiskeredskapens selektivitet hindras ofta av lagstiftningen.

| K. | Landningsskyldigheten innebär en stor förändring i synen på fiskeriförvaltningen, inte minst på det demersala fisket, och således på de tekniska åtgärderna inom viktiga områden, såsom fångstsammansättning och maskstorlek. |
| --- | --- |

K.

Landningsskyldigheten innebär en stor förändring i synen på fiskeriförvaltningen, inte minst på det demersala fisket, och således på de tekniska åtgärderna inom viktiga områden, såsom fångstsammansättning och maskstorlek.

| L. | Det är nödvändigt att lägga särskild tonvikt vid det småskaliga fiskets betydelse för kustsamhällenas hållbarhet, och i synnerhet för kvinnors och barns roll. Den gemensamma fiskeripolitiken anspelar på ett differentierat system för det småskaliga fisket i Europa. |
| --- | --- |

L.

Det är nödvändigt att lägga särskild tonvikt vid det småskaliga fiskets betydelse för kustsamhällenas hållbarhet, och i synnerhet för kvinnors och barns roll. Den gemensamma fiskeripolitiken anspelar på ett differentierat system för det småskaliga fisket i Europa.

| M. | Det är nödvändigt att införa en allmän definition av begreppet småskaligt fiske, med tanke på den roll det spelar för återhämtningen av våra hav och för bevarandet av traditionella och miljömässigt hållbara yrken och metoder. |
| --- | --- |

M.

Det är nödvändigt att införa en allmän definition av begreppet småskaligt fiske, med tanke på den roll det spelar för återhämtningen av våra hav och för bevarandet av traditionella och miljömässigt hållbara yrken och metoder.

| N. | Det måste fastställas gemensamma grundläggande principer för alla fiskeområden genom antagandet av en ramförordning via det ordinarie lagstiftningsförfarande som föreskrivs i Lissabonfördraget, i syfte att säkerställa att målen i den gemensamma fiskeripolitiken genomförs i hela EU, säkerställa att det råder lika villkor för alla aktörer och underlätta genomförandet och kontrollen av de tekniska åtgärderna. |
| --- | --- |

N.

Det måste fastställas gemensamma grundläggande principer för alla fiskeområden genom antagandet av en ramförordning via det ordinarie lagstiftningsförfarande som föreskrivs i Lissabonfördraget, i syfte att säkerställa att målen i den gemensamma fiskeripolitiken genomförs i hela EU, säkerställa att det råder lika villkor för alla aktörer och underlätta genomförandet och kontrollen av de tekniska åtgärderna.

| O. | Det ordinarie lagstiftningsförfarandet behöver inte alltid användas för regionala åtgärder, åtgärder som ofta ändras eller åtgärder som bygger på standarder och mål som medlagstiftarna beslutat om, men det måste användas för antagandet av bestämmelser som är gemensamma för alla fiskeområden, för bestämmelser som ingår i särskilda förordningar och för bestämmelser som inte kommer att ändras inom en överskådlig framtid. |
| --- | --- |

O.

Det ordinarie lagstiftningsförfarandet behöver inte alltid användas för regionala åtgärder, åtgärder som ofta ändras eller åtgärder som bygger på standarder och mål som medlagstiftarna beslutat om, men det måste användas för antagandet av bestämmelser som är gemensamma för alla fiskeområden, för bestämmelser som ingår i särskilda förordningar och för bestämmelser som inte kommer att ändras inom en överskådlig framtid.

| P. | Regionaliseringen måste garantera att de tekniska åtgärderna anpassas till de särskilda drag som kännetecknar varje fiske och fiskeområde. Den ska medge flexibilitet och göra det möjligt att agera snabbt i eventuella nödsituationer. Regionaliseringen måste göra de tekniska åtgärderna enklare och lättare att förstå, införa och genomföra. Tekniska åtgärder som antas på regional nivå ska följa den modell som medlagstiftarna har kommit överens om enligt den nya gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

P.

Regionaliseringen måste garantera att de tekniska åtgärderna anpassas till de särskilda drag som kännetecknar varje fiske och fiskeområde. Den ska medge flexibilitet och göra det möjligt att agera snabbt i eventuella nödsituationer. Regionaliseringen måste göra de tekniska åtgärderna enklare och lättare att förstå, införa och genomföra. Tekniska åtgärder som antas på regional nivå ska följa den modell som medlagstiftarna har kommit överens om enligt den nya gemensamma fiskeripolitiken.

| Q. | Regionaliseringen kan bidra till att bestämmelserna förenklas och blir mer lättbegripliga, vilket skulle välkomnas av fiskerinäringen och andra berörda parter, i synnerhet om de ges möjlighet att delta i antagandet av dem. |
| --- | --- |

Q.

Regionaliseringen kan bidra till att bestämmelserna förenklas och blir mer lättbegripliga, vilket skulle välkomnas av fiskerinäringen och andra berörda parter, i synnerhet om de ges möjlighet att delta i antagandet av dem.

| R. | Regionaliseringen får inte leda till en åternationalisering, eftersom detta inte är förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken som EU ensamt är ansvarigt för eftersom det rör sig om gemensamt utnyttjade resurser. |
| --- | --- |

R.

Regionaliseringen får inte leda till en åternationalisering, eftersom detta inte är förenligt med den gemensamma fiskeripolitiken som EU ensamt är ansvarigt för eftersom det rör sig om gemensamt utnyttjade resurser.

| S. | Antagandet av tekniska åtgärder på grundval av regionaliseringen bör ske i enlighet med den modell som medlagstiftarna kommit överens om inom ramen för den nya gemensamma fiskeripolitiken, dvs. att kommissionen antar delegerade akter på grundval av gemensamma rekommendationer från de berörda medlemsstaterna som uppfyller de standarder och mål som medlagstiftarna kommit överens om eller, om de berörda medlemsstaterna inte lägger fram en gemensam rekommendation inom angiven tidsfrist, på kommissionens eget initiativ. Parlamentet förbehåller sig dock rätten att invända mot delegerade akter som antas enligt Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

S.

Antagandet av tekniska åtgärder på grundval av regionaliseringen bör ske i enlighet med den modell som medlagstiftarna kommit överens om inom ramen för den nya gemensamma fiskeripolitiken, dvs. att kommissionen antar delegerade akter på grundval av gemensamma rekommendationer från de berörda medlemsstaterna som uppfyller de standarder och mål som medlagstiftarna kommit överens om eller, om de berörda medlemsstaterna inte lägger fram en gemensam rekommendation inom angiven tidsfrist, på kommissionens eget initiativ. Parlamentet förbehåller sig dock rätten att invända mot delegerade akter som antas enligt Lissabonfördraget.

| T. | Översynen av ramen av tekniska åtgärder bör utgöra en möjlighet att fortsätta diskussionen om regionalisering och överväga alternativ till delegerade akter. |
| --- | --- |

T.

Översynen av ramen av tekniska åtgärder bör utgöra en möjlighet att fortsätta diskussionen om regionalisering och överväga alternativ till delegerade akter.

| U. | Vissa förslag till specifika förordningar som innehåller tekniska åtgärder (drivgarn, oavsiktliga fångster av valar eller djuphavsfiske) har gett upphov till kontroverser. Några förslag, exempelvis de om fiske efter djuphavsbestånd i Nordostatlanten, har varit blockerade i över tre år. Överläggningarna om fiske med drivgarn har också kört fast. De regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna har förkastat flera specifika bestämmelser om tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

U.

Vissa förslag till specifika förordningar som innehåller tekniska åtgärder (drivgarn, oavsiktliga fångster av valar eller djuphavsfiske) har gett upphov till kontroverser. Några förslag, exempelvis de om fiske efter djuphavsbestånd i Nordostatlanten, har varit blockerade i över tre år. Överläggningarna om fiske med drivgarn har också kört fast. De regionala fiskeriförvaltningsorganisationerna har förkastat flera specifika bestämmelser om tekniska åtgärder.

| V. | De tekniska åtgärderna måste ta hänsyn till fenomenet med olagligt fiske, vilket ofta går hand i hand med olaglig användning av fiskeredskap, och föreslå en effektiv lösning på problemet med olagligt, orapporterat och oreglerat fiske. |
| --- | --- |

V.

De tekniska åtgärderna måste ta hänsyn till fenomenet med olagligt fiske, vilket ofta går hand i hand med olaglig användning av fiskeredskap, och föreslå en effektiv lösning på problemet med olagligt, orapporterat och oreglerat fiske.

| W. | De tekniska åtgärder som gäller för EU:s fiskeområden är inte alltid anpassade till de behov som innovativ verksamhet och olika lokala fisken uppvisar. Till följd av detta behöver yrkesfiskarna en uppsättning tekniska åtgärder som grundar sig på en regional strategi och som svarar mot varje fiskeområdes olika förutsättningar. Det är viktigt att fiskbestånden förvaltas på ett hållbart sätt, och därför är det angeläget att lagstiftningen förenklas och anpassas till den faktiska verkligheten. Det är också nödvändigt att beakta att fiskeområden även utnyttjas av tredjeländer vars bevarandebestämmelser skiljer sig avsevärt från dem som gäller i EU. |
| --- | --- |

W.

De tekniska åtgärder som gäller för EU:s fiskeområden är inte alltid anpassade till de behov som innovativ verksamhet och olika lokala fisken uppvisar. Till följd av detta behöver yrkesfiskarna en uppsättning tekniska åtgärder som grundar sig på en regional strategi och som svarar mot varje fiskeområdes olika förutsättningar. Det är viktigt att fiskbestånden förvaltas på ett hållbart sätt, och därför är det angeläget att lagstiftningen förenklas och anpassas till den faktiska verkligheten. Det är också nödvändigt att beakta att fiskeområden även utnyttjas av tredjeländer vars bevarandebestämmelser skiljer sig avsevärt från dem som gäller i EU.

| X. | I europeiska vatten, i synnerhet i Medelhavet, måste medlemsstaterna ovillkorligen fastställa nödvändiga åtgärder och samarbeta för att identifiera de personer som gör sig skyldiga till olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, samt säkerställa att lagstadgade påföljder utdöms och att kontrollerna ombord och i land skärps. |
| --- | --- |

X.

I europeiska vatten, i synnerhet i Medelhavet, måste medlemsstaterna ovillkorligen fastställa nödvändiga åtgärder och samarbeta för att identifiera de personer som gör sig skyldiga till olagligt, orapporterat och oreglerat fiske, samt säkerställa att lagstadgade påföljder utdöms och att kontrollerna ombord och i land skärps.

| Y. | Inte alla de fleråriga planer som antagits mellan 2002 och 2009 har varit lika effektiva. Nya fleråriga planer kommer att antas i enlighet med de nya bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken. |
| --- | --- |

Y.

Inte alla de fleråriga planer som antagits mellan 2002 och 2009 har varit lika effektiva. Nya fleråriga planer kommer att antas i enlighet med de nya bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken.

| Z. | Förhandlingar med dessa tredjeländer måste ingå i arbetet med att säkerställa hållbarhet. |
| --- | --- |

Z.

Förhandlingar med dessa tredjeländer måste ingå i arbetet med att säkerställa hållbarhet.

| AA. | Genom reformen av den gemensamma fiskeripolitiken infördes en landningsskyldighet och föreskrevs det flexibilitet, undantag och ekonomiskt stöd genom Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF). |
| --- | --- |

AA.

Genom reformen av den gemensamma fiskeripolitiken infördes en landningsskyldighet och föreskrevs det flexibilitet, undantag och ekonomiskt stöd genom Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF).

| AB. | Man kan förvänta sig svårigheter i tillämpningen av utkastförbudet inom de blandfisken som inbegriper begränsande arter (så kallade choke species). |
| --- | --- |

AB.

Man kan förvänta sig svårigheter i tillämpningen av utkastförbudet inom de blandfisken som inbegriper begränsande arter (så kallade choke species).

| AC. | Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft är parlamentet medlagstiftare i fiskerifrågor, med undantag för frågor som rör totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter. |
| --- | --- |

AC.

Sedan Lissabonfördraget trädde i kraft är parlamentet medlagstiftare i fiskerifrågor, med undantag för frågor som rör totala tillåtna fångstmängder (TAC) och kvoter.

| AD. | Sedan 2009 har det inte antagits någon flerårig plan till följd av att förslagen blockerats i rådet. |
| --- | --- |

AD.

Sedan 2009 har det inte antagits någon flerårig plan till följd av att förslagen blockerats i rådet.

| AE. | Inom ramen för den interinstitutionella arbetsgruppen för fleråriga planer har medlagstiftarna konstaterat att det är viktigt att samarbeta om de fleråriga planerna för att hitta praktiska lösningar, trots meningsskillnader vad gäller tolkningen av bestämmelserna i den rättsliga ramen. |
| --- | --- |

AE.

Inom ramen för den interinstitutionella arbetsgruppen för fleråriga planer har medlagstiftarna konstaterat att det är viktigt att samarbeta om de fleråriga planerna för att hitta praktiska lösningar, trots meningsskillnader vad gäller tolkningen av bestämmelserna i den rättsliga ramen.

| AF. | De fleråriga planerna bör utgöra en stabil och varaktig ram för fiskeriförvaltningen och bygga på de bästa och senast tillgängliga vetenskapliga och socioekonomiska utlåtandena, och de bör vara tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till beståndens utveckling och det årliga beslutet om tilldelning av fiskemöjligheter. |
| --- | --- |

AF.

De fleråriga planerna bör utgöra en stabil och varaktig ram för fiskeriförvaltningen och bygga på de bästa och senast tillgängliga vetenskapliga och socioekonomiska utlåtandena, och de bör vara tillräckligt flexibla för att kunna anpassas till beståndens utveckling och det årliga beslutet om tilldelning av fiskemöjligheter.

| AG. | En gräns för maximal hållbar avkastning och en tidsplan för att uppnå denna, en förebyggande referenspunkt för aktivering av skyddsåtgärder, ett minimimål för biomassa, en mekanism för anpassning till oförutsedda ändringar i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och en översynsklausul har identifierats som gemensamma element för de framtida fleråriga planerna. |
| --- | --- |

AG.

En gräns för maximal hållbar avkastning och en tidsplan för att uppnå denna, en förebyggande referenspunkt för aktivering av skyddsåtgärder, ett minimimål för biomassa, en mekanism för anpassning till oförutsedda ändringar i bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden och en översynsklausul har identifierats som gemensamma element för de framtida fleråriga planerna.

| AH. | De fleråriga planerna måste fastställa ett allmänt mål som är möjligt att uppnå ur ett förvaltningsmässigt och vetenskapligt perspektiv. En långsiktig och stabil avkastning i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden bör utgöra en del av planerna, något som bör återspeglas i rådets årliga beslut om fiskemöjligheter. Dessa årliga beslut bör endast avse beviljandet av fiskemöjligheter. |
| --- | --- |

AH.

De fleråriga planerna måste fastställa ett allmänt mål som är möjligt att uppnå ur ett förvaltningsmässigt och vetenskapligt perspektiv. En långsiktig och stabil avkastning i enlighet med bästa tillgängliga vetenskapliga utlåtanden bör utgöra en del av planerna, något som bör återspeglas i rådets årliga beslut om fiskemöjligheter. Dessa årliga beslut bör endast avse beviljandet av fiskemöjligheter.

| AI. | Domstolens avgörande av den 26 november 2014 i målen C-103/12 Europaparlamentet mot rådet och C-165/12 kommissionen mot rådet om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust skapar ett prejudikat genom att reda ut innehållet i och begränsningarna för de två olika rättsliga grunderna i artikel 43 i EUF-fördraget. Artikel 43.3 får bara användas som rättslig grund för beviljande av fiskemöjligheter enligt förordningarna om TAC och kvoter. |
| --- | --- |

AI.

Domstolens avgörande av den 26 november 2014 i målen C-103/12 Europaparlamentet mot rådet och C-165/12 kommissionen mot rådet om beviljande av fiskemöjligheter i EU:s vatten för fiskefartyg som för Bolivarianska republiken Venezuelas flagg i den exklusiva ekonomiska zonen utanför Franska Guyanas kust skapar ett prejudikat genom att reda ut innehållet i och begränsningarna för de två olika rättsliga grunderna i artikel 43 i EUF-fördraget. Artikel 43.3 får bara användas som rättslig grund för beviljande av fiskemöjligheter enligt förordningarna om TAC och kvoter.

| AJ. | Den 1 december 2015 avgav domstolen sitt yttrande i de förenade målen C-124/13 och C-125/13 Europaparlamentet och kommissionen mot rådet om rådets förordning (EU) nr 1243/2012 om ändring av den långsiktiga planen för torskbestånden. I detta fall bekräftar domstolen vad parlamentet redan har hävdat, nämligen att förordningen, med tanke på dess mål och innehåll, borde ha antagits på grundval av artikel 43.2 i EUF-fördraget, med tillämpning av det ordinarie lagstiftningsförfarandet med parlamentet som medlagstiftare. Förordningen omfattar nämligen politiska val som påverkar den fleråriga planen och därför är nödvändiga för att målen i den gemensamma fiskeripolitiken ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

AJ.

Den 1 december 2015 avgav domstolen sitt yttrande i de förenade målen C-124/13 och C-125/13 Europaparlamentet och kommissionen mot rådet om rådets förordning (EU) nr 1243/2012 om ändring av den långsiktiga planen för torskbestånden. I detta fall bekräftar domstolen vad parlamentet redan har hävdat, nämligen att förordningen, med tanke på dess mål och innehåll, borde ha antagits på grundval av artikel 43.2 i EUF-fördraget, med tillämpning av det ordinarie lagstiftningsförfarandet med parlamentet som medlagstiftare. Förordningen omfattar nämligen politiska val som påverkar den fleråriga planen och därför är nödvändiga för att målen i den gemensamma fiskeripolitiken ska kunna uppnås.

| AK. | I avsaknad av fleråriga planer kan minsta referensstorlekar för bevarande ändras genom utkastplaner som antagits av kommissionen genom delegerade akter på grundval av rekommendationer från de berörda medlemsstaterna, eller, om de berörda medlemsstaterna inte lägger fram en gemensam rekommendation inom angiven tidsfrist, på kommissionens eget initiativ. När beslut om minsta referensstorlekar för bevarande fattas är det viktigt både att skydda unga exemplar och att följa vetenskapliga utlåtanden. |
| --- | --- |

AK.

I avsaknad av fleråriga planer kan minsta referensstorlekar för bevarande ändras genom utkastplaner som antagits av kommissionen genom delegerade akter på grundval av rekommendationer från de berörda medlemsstaterna, eller, om de berörda medlemsstaterna inte lägger fram en gemensam rekommendation inom angiven tidsfrist, på kommissionens eget initiativ. När beslut om minsta referensstorlekar för bevarande fattas är det viktigt både att skydda unga exemplar och att följa vetenskapliga utlåtanden.

| AL. | Utkastplanerna kommer att spela en viktig roll mot bakgrund av ändringarna av fiskemetoderna, vilka i sin tur påverkar fiskedödligheten och lekbeståndets biomassa, element som båda två är kvantifierbara mål i de fleråriga planerna. Detta skulle kunna vara en följd av ändringar av de minsta storlekarna för bevarande. Att ändra de minsta storlekarna via delegerade akter skulle innebära att man ändrar de fleråriga planernas främsta parametrar utan att gå via själva planerna. |
| --- | --- |

AL.

Utkastplanerna kommer att spela en viktig roll mot bakgrund av ändringarna av fiskemetoderna, vilka i sin tur påverkar fiskedödligheten och lekbeståndets biomassa, element som båda två är kvantifierbara mål i de fleråriga planerna. Detta skulle kunna vara en följd av ändringar av de minsta storlekarna för bevarande. Att ändra de minsta storlekarna via delegerade akter skulle innebära att man ändrar de fleråriga planernas främsta parametrar utan att gå via själva planerna.

| AM. | Det var medlagstiftarnas avsikt att dessa delegerade akter skulle vara av övergångskaraktär, och att de under inga omständigheter skulle gälla längre än tre år. |
| --- | --- |

AM.

Det var medlagstiftarnas avsikt att dessa delegerade akter skulle vara av övergångskaraktär, och att de under inga omständigheter skulle gälla längre än tre år.

| AN. | För en och samma art kan de minsta referensstorlekarna för bevarande variera mellan olika områden för att beakta de särskilda drag som kännetecknar arterna och fiskena. När så är möjligt är övergripande beslut för alla områden att föredra för att underlätta övervakningsarbetet. |
| --- | --- |

AN.

För en och samma art kan de minsta referensstorlekarna för bevarande variera mellan olika områden för att beakta de särskilda drag som kännetecknar arterna och fiskena. När så är möjligt är övergripande beslut för alla områden att föredra för att underlätta övervakningsarbetet.

| 1. | För att säkerställa att målen i den gemensamma fiskeripolitiken uppnås anser Europaparlamentet att de framtida tekniska åtgärderna måste förenklas för att undanröja motsägelser och/eller redundanser, omfattas av en tydligt strukturerad rättslig ram och bygga på solida vetenskapliga uppgifter som granskats av sakkunniga. |
| --- | --- |

1.

För att säkerställa att målen i den gemensamma fiskeripolitiken uppnås anser Europaparlamentet att de framtida tekniska åtgärderna måste förenklas för att undanröja motsägelser och/eller redundanser, omfattas av en tydligt strukturerad rättslig ram och bygga på solida vetenskapliga uppgifter som granskats av sakkunniga.

| 2. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att upprätta en fullständig förteckning över alla tekniska åtgärder som är i bruk för att på så sätt få bättre överblick över vilka förenklingar och strykningar som kan göras i samband med framtida tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att upprätta en fullständig förteckning över alla tekniska åtgärder som är i bruk för att på så sätt få bättre överblick över vilka förenklingar och strykningar som kan göras i samband med framtida tekniska åtgärder.

| 3. | Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att se över de tekniska åtgärderna för att man ska nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken, förbättra selektiviteten, minska utkasten och fiskets miljöpåverkan, förenkla aktuella bestämmelser och bredda den vetenskapliga grunden. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det är nödvändigt att se över de tekniska åtgärderna för att man ska nå målen i den gemensamma fiskeripolitiken, förbättra selektiviteten, minska utkasten och fiskets miljöpåverkan, förenkla aktuella bestämmelser och bredda den vetenskapliga grunden.

| 4. | Europaparlamentet anser att de tekniska åtgärderna måste anpassas till de specifika drag som kännetecknar varje fiske och region, vilket skulle öka efterlevnaden inom den berörda sektorn. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att de tekniska åtgärderna måste anpassas till de specifika drag som kännetecknar varje fiske och region, vilket skulle öka efterlevnaden inom den berörda sektorn.

| 5. | Europaparlamentet anser att förenklingen och regionaliseringen av de tekniska åtgärderna alltid bör stå i överensstämmelse med det verkliga syftet med förordningen om tekniska åtgärder, som är att minimera oönskade fångster och påverkan på den marina miljön. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att förenklingen och regionaliseringen av de tekniska åtgärderna alltid bör stå i överensstämmelse med det verkliga syftet med förordningen om tekniska åtgärder, som är att minimera oönskade fångster och påverkan på den marina miljön.

| 6. | För att förenkla genomförandet av bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken och öka fiskerinäringens och andra berörda aktörers acceptans och iakttagande av dessa bestämmelser anser Europaparlamentet att yrkesfiskarna i större utsträckning måste delta i beslutsfattandet, särskilt inom ramen för de rådgivande nämnderna. De måste också ges större incitament såsom stöd genom EHFF och andra instrument till innovation, utbildning, utrustning och användning av mer selektiva fiskeredskap. |
| --- | --- |

6.

För att förenkla genomförandet av bestämmelserna i den gemensamma fiskeripolitiken och öka fiskerinäringens och andra berörda aktörers acceptans och iakttagande av dessa bestämmelser anser Europaparlamentet att yrkesfiskarna i större utsträckning måste delta i beslutsfattandet, särskilt inom ramen för de rådgivande nämnderna. De måste också ges större incitament såsom stöd genom EHFF och andra instrument till innovation, utbildning, utrustning och användning av mer selektiva fiskeredskap.

| 7. | Europaparlamentet anser att den nya rättsliga ramen kommer att förenkla fortsatt användning av innovativa fiskeredskap för vilka det finns vetenskapliga belägg för att de både ökar selektiviteten och har en mindre påverkan på miljön. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att den nya rättsliga ramen kommer att förenkla fortsatt användning av innovativa fiskeredskap för vilka det finns vetenskapliga belägg för att de både ökar selektiviteten och har en mindre påverkan på miljön.

| 8. | Europaparlamentet anser att innovation och forskning måste främjas för att den gemensamma fiskeripolitiken ska genomföras effektivt, särskilt när det gäller landning av utkast, i syfte att öka selektiviteten och modernisera fiskemetoderna och kontrollmetoderna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet anser att innovation och forskning måste främjas för att den gemensamma fiskeripolitiken ska genomföras effektivt, särskilt när det gäller landning av utkast, i syfte att öka selektiviteten och modernisera fiskemetoderna och kontrollmetoderna.

| 9. | Europaparlamentet anser att hållbar användning av innovativa fiskeredskap som enligt oberoende vetenskaplig forskning är mer selektiva bör tillåtas utan restriktioner och onödiga kvantitativa begränsningar, regleras i lag och – vad beträffar vidare forskning – främjas ekonomiskt. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet anser att hållbar användning av innovativa fiskeredskap som enligt oberoende vetenskaplig forskning är mer selektiva bör tillåtas utan restriktioner och onödiga kvantitativa begränsningar, regleras i lag och – vad beträffar vidare forskning – främjas ekonomiskt.

| 10. | Europaparlamentet anser att det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska tillämpas för antagandet av bestämmelser som är gemensamma för alla fiskeområden, inklusive för upprättandet av standarder och mål för tekniska åtgärder, däribland tekniska åtgärder som ingår i särskilda förordningar, eller för bestämmelser som inte kommer att ändras inom en överskådlig framtid. Däremot anser parlamentet att det ordinarie lagstiftningsförfarandet inte alltid behöver användas för regionala åtgärder eller åtgärder som kan komma att ändras ofta. Parlamentet anser att dessa åtgärder bör utvärderas regelbundet för att säkerställa att de är fortsatt relevanta, och anser att en omdömesgill användning av delegerade akter kan tillgodose detta behov av flexibilitet och lyhördhet. Parlamentet påminner dock om att det förbehåller sig rätten att invända mot delegerade akter som antas enligt fördraget. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet anser att det ordinarie lagstiftningsförfarandet ska tillämpas för antagandet av bestämmelser som är gemensamma för alla fiskeområden, inklusive för upprättandet av standarder och mål för tekniska åtgärder, däribland tekniska åtgärder som ingår i särskilda förordningar, eller för bestämmelser som inte kommer att ändras inom en överskådlig framtid. Däremot anser parlamentet att det ordinarie lagstiftningsförfarandet inte alltid behöver användas för regionala åtgärder eller åtgärder som kan komma att ändras ofta. Parlamentet anser att dessa åtgärder bör utvärderas regelbundet för att säkerställa att de är fortsatt relevanta, och anser att en omdömesgill användning av delegerade akter kan tillgodose detta behov av flexibilitet och lyhördhet. Parlamentet påminner dock om att det förbehåller sig rätten att invända mot delegerade akter som antas enligt fördraget.

| 11. | Europaparlamentet rekommenderar att det fastställs en allmän och tydlig europeisk ram för tekniska åtgärder, i vilken ett begränsat antal stora övergripande principer slås fast. Parlamentet anser att samtliga bestämmelser som inte avser merparten europeiska vatten inte bör ingå i denna allmänna ram utan i stället omfattas av regionaliseringen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet rekommenderar att det fastställs en allmän och tydlig europeisk ram för tekniska åtgärder, i vilken ett begränsat antal stora övergripande principer slås fast. Parlamentet anser att samtliga bestämmelser som inte avser merparten europeiska vatten inte bör ingå i denna allmänna ram utan i stället omfattas av regionaliseringen.

| 12. | Europaparlamentet anser att regionala åtgärder ska överensstämma med ramförordningen om tekniska åtgärder och vara förenliga med målen i den gemensamma fiskeripolitiken och direktiv 2008/56/EG om en marin strategi. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet anser att regionala åtgärder ska överensstämma med ramförordningen om tekniska åtgärder och vara förenliga med målen i den gemensamma fiskeripolitiken och direktiv 2008/56/EG om en marin strategi.

| 13. | Europaparlamentet anser att bestämmelser som avser tekniska åtgärder bör fastställas medelst en lämplig användning av regionaliseringsprocessen och grundas på gemensamma centraliserade principer och definitioner, inklusive gemensamma mål och standarder som ska tillämpas i hela EU, däribland en förteckning över förbjudna arter och redskap, en uppsättning specifika bestämmelser för de större havsområdena och ett visst antal specifika tekniska föreskrifter, vilka alla ska antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet konstaterar att regionaliseringen skulle tillämpas för regionala bestämmelser och bestämmelser som ofta ändras, och att dessa regelbundet bör utvärderas. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet anser att bestämmelser som avser tekniska åtgärder bör fastställas medelst en lämplig användning av regionaliseringsprocessen och grundas på gemensamma centraliserade principer och definitioner, inklusive gemensamma mål och standarder som ska tillämpas i hela EU, däribland en förteckning över förbjudna arter och redskap, en uppsättning specifika bestämmelser för de större havsområdena och ett visst antal specifika tekniska föreskrifter, vilka alla ska antas enligt det ordinarie lagstiftningsförfarandet. Parlamentet konstaterar att regionaliseringen skulle tillämpas för regionala bestämmelser och bestämmelser som ofta ändras, och att dessa regelbundet bör utvärderas.

| 14. | Europaparlamentet understryker att den nya ramförordningen om tekniska åtgärder måste vara tydligt formulerad, vilket kommer att kräva en stor förenklingsinsats. Parlamentet begär därför att aktuella förordningar om tekniska åtgärder, särskilt rådets förordningar (EG) nr 850/98 och (EG) nr 1967/2006, upphävs på förhand, i syfte att förhindra en anhopning av förordningar. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet understryker att den nya ramförordningen om tekniska åtgärder måste vara tydligt formulerad, vilket kommer att kräva en stor förenklingsinsats. Parlamentet begär därför att aktuella förordningar om tekniska åtgärder, särskilt rådets förordningar (EG) nr 850/98 och (EG) nr 1967/2006, upphävs på förhand, i syfte att förhindra en anhopning av förordningar.

| 15. | När det gäller delegerade akter påminner Europaparlamentet om att medlemsstaterna, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, inom en tidsfrist som ska fastställas i förordningen om tekniska åtgärder, får lämna rekommendationer till kommissionen, som inte får anta någon akt innan denna tidsfrist har löpt ut. |
| --- | --- |

15.

När det gäller delegerade akter påminner Europaparlamentet om att medlemsstaterna, i enlighet med artikel 18 i grundförordningen, inom en tidsfrist som ska fastställas i förordningen om tekniska åtgärder, får lämna rekommendationer till kommissionen, som inte får anta någon akt innan denna tidsfrist har löpt ut.

| 16. | Europaparlamentet anser att man måste utvärdera hur lämpliga och effektiva de specifika förordningar som bygger på tekniska åtgärder är, liksom vilka sociala och ekonomiska följder de får för EU:s flottor och för lokalbefolkningen, samtidigt som man iakttar målen i den gemensamma fiskeripolitiken och ramdirektivet om en marin strategi. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet anser att man måste utvärdera hur lämpliga och effektiva de specifika förordningar som bygger på tekniska åtgärder är, liksom vilka sociala och ekonomiska följder de får för EU:s flottor och för lokalbefolkningen, samtidigt som man iakttar målen i den gemensamma fiskeripolitiken och ramdirektivet om en marin strategi.

| 17. | Europaparlamentet anser att de tekniska åtgärderna måste innefatta specifika bestämmelser om användning av vissa fiskeredskap för att skydda sårbara livsmiljöer och marina arter. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet anser att de tekniska åtgärderna måste innefatta specifika bestämmelser om användning av vissa fiskeredskap för att skydda sårbara livsmiljöer och marina arter.

| 18. | Europaparlamentet anser att de tekniska åtgärderna måste säkerställa att destruktiva fiskeredskap med dålig selektivitet inte används och att ett generellt förbud mot användning av explosiva och giftiga ämnen ska införas. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet anser att de tekniska åtgärderna måste säkerställa att destruktiva fiskeredskap med dålig selektivitet inte används och att ett generellt förbud mot användning av explosiva och giftiga ämnen ska införas.

| 19. | Europaparlamentet anser att man utan dröjsmål måste fastställa en konsekvent uppsättning tekniska åtgärder som kan användas för vart och ett av de fiskeområdena, med beaktande av de drag som kännetecknar respektive område, där EU:s beslut kan få betydande följder för fiskbeståndens återhämtning och ekosystemens bevarande och för den hållbara förvaltningen av gemensamt utnyttjade fiskbestånd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet anser att man utan dröjsmål måste fastställa en konsekvent uppsättning tekniska åtgärder som kan användas för vart och ett av de fiskeområdena, med beaktande av de drag som kännetecknar respektive område, där EU:s beslut kan få betydande följder för fiskbeståndens återhämtning och ekosystemens bevarande och för den hållbara förvaltningen av gemensamt utnyttjade fiskbestånd.

| 20. | Utan hinder av landningsskyldigheten, som gäller från den 1 januari 2015 och som successivt ska tillämpas för fiskbestånd senast 2019, anser Europaparlamentet att lagstiftningen om tekniska åtgärder måste vara tillräckligt flexibel för att i realtid kunna anpassas till fiskenas utveckling och ge fiskerinäringen större möjligheter att i praktiken tillämpa innovationer som rör selektiva fiskemetoder. |
| --- | --- |

20.

Utan hinder av landningsskyldigheten, som gäller från den 1 januari 2015 och som successivt ska tillämpas för fiskbestånd senast 2019, anser Europaparlamentet att lagstiftningen om tekniska åtgärder måste vara tillräckligt flexibel för att i realtid kunna anpassas till fiskenas utveckling och ge fiskerinäringen större möjligheter att i praktiken tillämpa innovationer som rör selektiva fiskemetoder.

| 21. | Europaparlamentet anser att landningsskyldigheten utgör en genomgripande förändring inom fisket, och att det därför är nödvändigt att anpassa de tekniska åtgärderna så att man inom fisket kan genomföra och främja ett mer selektivt fiske. Parlamentet rekommenderar därför följande tre åtgärder:






  — | Genomgripande ändring, eller till och med upphävande av bestämmelserna om fångstsammansättning. |
| --- | --- | --- |

21.

Europaparlamentet anser att landningsskyldigheten utgör en genomgripande förändring inom fisket, och att det därför är nödvändigt att anpassa de tekniska åtgärderna så att man inom fisket kan genomföra och främja ett mer selektivt fiske. Parlamentet rekommenderar därför följande tre åtgärder:

—

Genomgripande ändring, eller till och med upphävande av bestämmelserna om fångstsammansättning.

| — | Beviljande av större flexibilitet när det gäller maskstorlek. |
| --- | --- |

—

Beviljande av större flexibilitet när det gäller maskstorlek.

| — | Möjlighet att ha olika typer av redskap ombord. |
| --- | --- |

—

Möjlighet att ha olika typer av redskap ombord.

| 22. | Europaparlamentet noterar de svårigheter som förorsakas av samexistensen mellan de marknadsnormer som fastställs i rådets förordning (EG) nr 2406/96 och de minsta fångststorlekarna. Parlamentet efterlyser en harmonisering av dem i den nya ramförordningen om tekniska åtgärder. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar de svårigheter som förorsakas av samexistensen mellan de marknadsnormer som fastställs i rådets förordning (EG) nr 2406/96 och de minsta fångststorlekarna. Parlamentet efterlyser en harmonisering av dem i den nya ramförordningen om tekniska åtgärder.

| 23. | Europaparlamentet anser att man i samband med en översyn av de tekniska åtgärderna bör beakta deras följder för de biologiska resursernas bevarande, den marina miljön, driftskostnaderna inom fisket och lönsamheten i samhälls- och sysselsättningspolitiska termer. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet anser att man i samband med en översyn av de tekniska åtgärderna bör beakta deras följder för de biologiska resursernas bevarande, den marina miljön, driftskostnaderna inom fisket och lönsamheten i samhälls- och sysselsättningspolitiska termer.

| 24. | Europaparlamentet anser att det bevarandemål som är inskrivet i ramförordningen om tekniska åtgärder effektivare skulle kunna uppnås genom åtgärder för att förbättra utbuds- och efterfrågehanteringen med stöd av producentorganisationer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att det bevarandemål som är inskrivet i ramförordningen om tekniska åtgärder effektivare skulle kunna uppnås genom åtgärder för att förbättra utbuds- och efterfrågehanteringen med stöd av producentorganisationer.

| 25. | Europaparlamentet anser att det småskaliga fisket i medlemsstaternas och regionernas inre vatten – som är av underordnad betydelse – bör stå utanför TAC. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet anser att det småskaliga fisket i medlemsstaternas och regionernas inre vatten – som är av underordnad betydelse – bör stå utanför TAC.

| 26. | Europaparlamentet anser att de fleråriga planerna spelar en grundläggande roll inom den gemensamma fiskeripolitiken för att bevara fiskeresurserna, eftersom de utgör det lämpligaste verktyget för att anta och tillämpa specifika tekniska åtgärder för fisken efter olika arter. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet anser att de fleråriga planerna spelar en grundläggande roll inom den gemensamma fiskeripolitiken för att bevara fiskeresurserna, eftersom de utgör det lämpligaste verktyget för att anta och tillämpa specifika tekniska åtgärder för fisken efter olika arter.

| 27. | Europaparlamentet anser att medlagstiftarna måste fortsätta att försöka nå en överenskommelse om de fleråriga planerna med beaktande av institutionernas befogenheter enligt EUF-fördraget och på grundval av relevant rättspraxis. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet anser att medlagstiftarna måste fortsätta att försöka nå en överenskommelse om de fleråriga planerna med beaktande av institutionernas befogenheter enligt EUF-fördraget och på grundval av relevant rättspraxis.

| 28. | Europaparlamentet anser att de fleråriga planerna bör utgöra en stabil och varaktig ram för fiskeriförvaltningen, bygga på de bästa och senast tillgängliga vetenskapliga och socioekonomiska utlåtanden som erkänts av experter och vara anpassade till beståndens utveckling. De bör också tillhandahålla den flexibilitet som behövs i samband med rådets årliga beslut om fiskemöjligheter. Dessa årliga beslut bör endast avse beviljandet av fiskemöjligheter och bör i största möjliga mån undvika att fiskemöjligheterna varierar alltför mycket. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet anser att de fleråriga planerna bör utgöra en stabil och varaktig ram för fiskeriförvaltningen, bygga på de bästa och senast tillgängliga vetenskapliga och socioekonomiska utlåtanden som erkänts av experter och vara anpassade till beståndens utveckling. De bör också tillhandahålla den flexibilitet som behövs i samband med rådets årliga beslut om fiskemöjligheter. Dessa årliga beslut bör endast avse beviljandet av fiskemöjligheter och bör i största möjliga mån undvika att fiskemöjligheterna varierar alltför mycket.

| 29. | Europaparlamentet anser att man måste utveckla de framtida fleråriga planerna för att återställa och bevara bestånden över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning, inbegripet en på förhand fastställd tidsplan, en referenspunkt för bevarande för aktivering av skyddsåtgärder, en mekanism för anpassning till ändringar i de vetenskapliga utlåtandena och en översynsklausul. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet anser att man måste utveckla de framtida fleråriga planerna för att återställa och bevara bestånden över nivåer som säkerställer en maximal hållbar avkastning, inbegripet en på förhand fastställd tidsplan, en referenspunkt för bevarande för aktivering av skyddsåtgärder, en mekanism för anpassning till ändringar i de vetenskapliga utlåtandena och en översynsklausul.

| 30. | Europaparlamentet anser att det för att undvika problem till följd av landningsskyldigheten inom blandfiskena är nödvändigt att förbättra selektiviteten och minska de oönskade fångsterna. Parlamentet anser att det vore lämpligt att finna vägar för att kunna utnyttja möjligheten att anta flexibilitetsåtgärder och utnyttja de vetenskapligt fastställda fiskedödlighetsintervallen för att fastställa TAC. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet anser att det för att undvika problem till följd av landningsskyldigheten inom blandfiskena är nödvändigt att förbättra selektiviteten och minska de oönskade fångsterna. Parlamentet anser att det vore lämpligt att finna vägar för att kunna utnyttja möjligheten att anta flexibilitetsåtgärder och utnyttja de vetenskapligt fastställda fiskedödlighetsintervallen för att fastställa TAC.

| 31. | Europaparlamentet bekräftar på nytt att berörda parter, genom de rådgivande nämnderna, måste involveras mer i utformningen och utvecklingen av de fleråriga planerna och i samtliga beslut som rör regionaliseringen. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet bekräftar på nytt att berörda parter, genom de rådgivande nämnderna, måste involveras mer i utformningen och utvecklingen av de fleråriga planerna och i samtliga beslut som rör regionaliseringen.

| 32. | Europaparlamentet anser att parlamentet särskilt noggrant bör granska de delegerade akter som rör utkastplanerna och förbehålla sig rätten att invända om man anser detta vara nödvändigt. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet anser att parlamentet särskilt noggrant bör granska de delegerade akter som rör utkastplanerna och förbehålla sig rätten att invända om man anser detta vara nödvändigt.

| 33. | Europaparlamentet anser att giltighetstiden för de delegerade akterna om utkastplaner, inklusive ändringar av de minsta referensstorlekarna för bevarande, inte i något fall får överskrida gränsen på tre år. I förekommande fall bör de ersättas av en flerårig plan, och de fleråriga planerna bör i detta syfte antas så tidigt som möjligt. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet anser att giltighetstiden för de delegerade akterna om utkastplaner, inklusive ändringar av de minsta referensstorlekarna för bevarande, inte i något fall får överskrida gränsen på tre år. I förekommande fall bör de ersättas av en flerårig plan, och de fleråriga planerna bör i detta syfte antas så tidigt som möjligt.

| 34. | Inom ramen för regionaliseringen anser Europaparlamentet att besluten om minsta referensstorlekar för bevarande för varje art bör grundas på vetenskapliga utlåtanden. Parlamentet betonar behovet av att undvika oriktigheter eller bedrägerier som kan äventyra den inre marknadens funktionssätt. |
| --- | --- |

34.

Inom ramen för regionaliseringen anser Europaparlamentet att besluten om minsta referensstorlekar för bevarande för varje art bör grundas på vetenskapliga utlåtanden. Parlamentet betonar behovet av att undvika oriktigheter eller bedrägerier som kan äventyra den inre marknadens funktionssätt.

| 35. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

Onsdagen den 16 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/68 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/68

---

P8_TA(2015)0455

Förteckning över invasiva främmande arter

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om utkastet till kommissionens genomförandeförordning om antagandet av en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (D041932/01 – 2015/3010(RSP))

(2017/C 399/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om antagandet av en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (D041932/01, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till kommissionens genomförandeförordning om antagandet av en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse i enlighet med Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (D041932/01,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (1), särskilt artikel 4.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 av den 22 oktober 2014 om förebyggande och hantering av introduktion och spridning av invasiva främmande arter (1), särskilt artikel 4.1,

| — | med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 11 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (2),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse (nedan kallad unionsförteckningen), på grundval av de kriterier som fastställs i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (förordningen om invasiva främmande arter). Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2 i denna förordning. |
| --- | --- |

A.

Kommissionen ska, genom genomförandeakter, anta en förteckning över invasiva främmande arter av unionsbetydelse (nedan kallad unionsförteckningen), på grundval av de kriterier som fastställs i artikel 4.3 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1143/2014 (förordningen om invasiva främmande arter). Dessa genomförandeakter ska antas i enlighet med det granskningsförfarande som avses i artikel 27.2 i denna förordning.

| B. | Dessa utkast till genomförandeakter ska senast den 2 januari 2016 lämnas in till den kommitté som avses i artikel 27.1 i förordningen om invasiva främmande arter, och kommer att träda i kraft den tjugonde dagen efter deras offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

B.

Dessa utkast till genomförandeakter ska senast den 2 januari 2016 lämnas in till den kommitté som avses i artikel 27.1 i förordningen om invasiva främmande arter, och kommer att träda i kraft den tjugonde dagen efter deras offentliggörande i Europeiska unionens officiella tidning.

| C. | Unionsförteckningen kommer att vara till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

C.

Unionsförteckningen kommer att vara till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

| D. | Det finns en mängd invasiva främmande arter och därför är det viktigt att prioritera den undergrupp av invasiva främmande arter som anses vara av unionsbetydelse. |
| --- | --- |

D.

Det finns en mängd invasiva främmande arter och därför är det viktigt att prioritera den undergrupp av invasiva främmande arter som anses vara av unionsbetydelse.

| E. | Invasiva främmande arter bör anses vara av unionsbetydelse om den skada som de orsakar i de drabbade medlemsstaterna är så stor att den motiverar antagandet av särskilda åtgärder som är tillämpliga i hela unionen, även i de medlemsstater som ännu inte har drabbats eller som sannolikt inte kommer att drabbas. |
| --- | --- |

E.

Invasiva främmande arter bör anses vara av unionsbetydelse om den skada som de orsakar i de drabbade medlemsstaterna är så stor att den motiverar antagandet av särskilda åtgärder som är tillämpliga i hela unionen, även i de medlemsstater som ännu inte har drabbats eller som sannolikt inte kommer att drabbas.

| F. | Under de informella trepartsförhandlingarna erkändes det som mycket viktigt att identifieringen av invasiva främmande arter av unionsbetydelse förblir proportionell och inriktad på arter vars införande på unionsförteckningen faktiskt och på ett kostnadseffektivt sätt förhindrar, minimerar eller mildrar dessa arters negativa effekter. |
| --- | --- |

F.

Under de informella trepartsförhandlingarna erkändes det som mycket viktigt att identifieringen av invasiva främmande arter av unionsbetydelse förblir proportionell och inriktad på arter vars införande på unionsförteckningen faktiskt och på ett kostnadseffektivt sätt förhindrar, minimerar eller mildrar dessa arters negativa effekter.

| G. | Kriterierna för införande i unionsförteckningen är det viktigaste verktyget för tillämpning av förordningen om invasiva främmande arter. |
| --- | --- |

G.

Kriterierna för införande i unionsförteckningen är det viktigaste verktyget för tillämpning av förordningen om invasiva främmande arter.

| H. | Kriterierna för införande i unionsförteckningen bör garantera att de potentiella invasiva främmande arter som har de mest betydande negativa effekterna återfinns bland dem som ska införas, i syfte att garantera en effektiv användning av resurser. |
| --- | --- |

H.

Kriterierna för införande i unionsförteckningen bör garantera att de potentiella invasiva främmande arter som har de mest betydande negativa effekterna återfinns bland dem som ska införas, i syfte att garantera en effektiv användning av resurser.

| I. | Enligt skäl 13 i förordningen om invasiva främmande arter bör gemensamma kriterier för utförande av riskbedömningar fastställas för att säkerställa att reglerna i WTO:s relevanta avtal följs och att denna förordning tillämpas på ett enhetligt sätt. |
| --- | --- |

I.

Enligt skäl 13 i förordningen om invasiva främmande arter bör gemensamma kriterier för utförande av riskbedömningar fastställas för att säkerställa att reglerna i WTO:s relevanta avtal följs och att denna förordning tillämpas på ett enhetligt sätt.

| J. | I skäl 32 i förordningen om invasiva främmande arter anges att, i syfte att ta hänsyn till den senaste vetenskapliga utvecklingen på miljöområdet bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att fastställa de delar som ska vara gemensamma vid utarbetandet av riskbedömningar. |
| --- | --- |

J.

I skäl 32 i förordningen om invasiva främmande arter anges att, i syfte att ta hänsyn till den senaste vetenskapliga utvecklingen på miljöområdet bör befogenheten att anta akter i enlighet med artikel 290 i EUF-fördraget delegeras till kommissionen för att fastställa de delar som ska vara gemensamma vid utarbetandet av riskbedömningar.

| K. | I skäl 32 i förordningen om invasiva främmande arter anges vidare att det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att kommissionen, när den förbereder och utarbetar delegerade akter, bör se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

K.

I skäl 32 i förordningen om invasiva främmande arter anges vidare att det är av särskild betydelse att kommissionen genomför lämpliga samråd under sitt förberedande arbete, inklusive på expertnivå, och att kommissionen, när den förbereder och utarbetar delegerade akter, bör se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till Europaparlamentet och rådet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| L. | Parlamentet har inte informerats på ett lämpligt sätt om fastställandet av de delar som ska vara gemensamma vid utarbetandet av riskbedömningar, och översändandet av relevanta handlingar har inte skett samtidigt, så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

L.

Parlamentet har inte informerats på ett lämpligt sätt om fastställandet av de delar som ska vara gemensamma vid utarbetandet av riskbedömningar, och översändandet av relevanta handlingar har inte skett samtidigt, så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| M. | Kommissionen har, i enlighet med artikel 29 i förordningen om invasiva främmande arter, befogenhet att anta delegerade akter för att ytterligare specificera typen av godtagbara uppgifter med avseende på tillämpningen av artikel 4.3 b i den förordningen och detaljerat beskriva tillämpningen av artikel 5.1 a–h i den. Den detaljerade beskrivningen ska innehålla den metod som ska användas vid riskbedömning, med hänsyn till gällande nationella och internationella normer och behovet av att prioritera åtgärder mot invasiva främmande arter som är förknippade med, eller som kan orsaka, en betydande negativ effekt på biologisk mångfald eller relaterade ekosystemtjänster, samt på människors hälsa eller ekonomin, eftersom sådan negativ effekt anses vara en försvårande omständighet. |
| --- | --- |

M.

Kommissionen har, i enlighet med artikel 29 i förordningen om invasiva främmande arter, befogenhet att anta delegerade akter för att ytterligare specificera typen av godtagbara uppgifter med avseende på tillämpningen av artikel 4.3 b i den förordningen och detaljerat beskriva tillämpningen av artikel 5.1 a–h i den. Den detaljerade beskrivningen ska innehålla den metod som ska användas vid riskbedömning, med hänsyn till gällande nationella och internationella normer och behovet av att prioritera åtgärder mot invasiva främmande arter som är förknippade med, eller som kan orsaka, en betydande negativ effekt på biologisk mångfald eller relaterade ekosystemtjänster, samt på människors hälsa eller ekonomin, eftersom sådan negativ effekt anses vara en försvårande omständighet.

| N. | Kommissionen har inte uppfyllt bestämmelserna i artikel 4.3 i förordningen om invasiva främmande arter, har inte ytterligare specificerat typen av godtagbara uppgifter med avseende på tillämpningen av artikel 4.3 b i den förordningen och har inte tillhandahållit en detaljerad beskrivning av tillämpningen av artikel 5.1 a–h i förordningen, inbegripet den metod som ska användas för riskbedömningarna. |
| --- | --- |

N.

Kommissionen har inte uppfyllt bestämmelserna i artikel 4.3 i förordningen om invasiva främmande arter, har inte ytterligare specificerat typen av godtagbara uppgifter med avseende på tillämpningen av artikel 4.3 b i den förordningen och har inte tillhandahållit en detaljerad beskrivning av tillämpningen av artikel 5.1 a–h i förordningen, inbegripet den metod som ska användas för riskbedömningarna.

| O. | Kommissionen har inte lyckats säkerställa att den metod som ska användas för riskbedömningarna tillämpas på samma sätt i samtliga medlemsstater när de föreslår att en art ska föras in i unionsförteckningen. Det kan inte garanteras att medlemsstaterna använder samma typ av uppgifter och tillämpar samma övergripande standarder. |
| --- | --- |

O.

Kommissionen har inte lyckats säkerställa att den metod som ska användas för riskbedömningarna tillämpas på samma sätt i samtliga medlemsstater när de föreslår att en art ska föras in i unionsförteckningen. Det kan inte garanteras att medlemsstaterna använder samma typ av uppgifter och tillämpar samma övergripande standarder.

| P. | Skälen för att föra in arter i förslaget till unionsförteckning grundar sig snarare på politiska än på vetenskapliga kriterier. |
| --- | --- |

P.

Skälen för att föra in arter i förslaget till unionsförteckning grundar sig snarare på politiska än på vetenskapliga kriterier.

| Q. | Förtecknandet av arterna grundar sig inte på en standardiserad riskbedömning och metod utan snarare på medlemsstaternas politiska vilja. |
| --- | --- |

Q.

Förtecknandet av arterna grundar sig inte på en standardiserad riskbedömning och metod utan snarare på medlemsstaternas politiska vilja.

| R. | Förslaget till unionsförteckning tar inte heller upp problemet med invasiva främmande arter på ett övergripande sätt, för att skydda inhemsk biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt minimera och mildra effekterna på människors hälsa eller de ekonomiska konsekvenser som dessa arter skulle kunna ha. |
| --- | --- |

R.

Förslaget till unionsförteckning tar inte heller upp problemet med invasiva främmande arter på ett övergripande sätt, för att skydda inhemsk biologisk mångfald och ekosystemtjänster samt minimera och mildra effekterna på människors hälsa eller de ekonomiska konsekvenser som dessa arter skulle kunna ha.

| S. | Förordningen om invasiva främmande arter, som är en särskild EU-rättsakt, skulle kunna bidra till att återstående utmaningar i samband med förlust av biologisk mångfald kan bemötas, ge resultat och bidra till att målen för strategin för biologisk mångfald kan uppnås, men bara om den genomförs på ett korrekt sätt och stöds av de lokala myndigheterna och allmänheten. |
| --- | --- |

S.

Förordningen om invasiva främmande arter, som är en särskild EU-rättsakt, skulle kunna bidra till att återstående utmaningar i samband med förlust av biologisk mångfald kan bemötas, ge resultat och bidra till att målen för strategin för biologisk mångfald kan uppnås, men bara om den genomförs på ett korrekt sätt och stöds av de lokala myndigheterna och allmänheten.

| T. | Kommissionens ursprungliga förteckning har kritiserats av flera behöriga nationella myndigheter, berörda aktörer och allmänheten, i en sådan omfattning att de nu hyser allvarliga tvivel om hur ändamålsenlig förordningen om invasiva främmande arter kommer att vara i framtiden, främst på grund av att de mest problematiska invasiva främmande arterna inte är förtecknade, medan vissa arter, som inte kan orsaka betydande negativa effekter på biologisk mångfald, ekosystemtjänster, människors hälsa eller ekonomin, eller för vilka de åtgärder som behöver vidtas skulle medföra orimliga kostnader, är införda på förteckningen. |
| --- | --- |

T.

Kommissionens ursprungliga förteckning har kritiserats av flera behöriga nationella myndigheter, berörda aktörer och allmänheten, i en sådan omfattning att de nu hyser allvarliga tvivel om hur ändamålsenlig förordningen om invasiva främmande arter kommer att vara i framtiden, främst på grund av att de mest problematiska invasiva främmande arterna inte är förtecknade, medan vissa arter, som inte kan orsaka betydande negativa effekter på biologisk mångfald, ekosystemtjänster, människors hälsa eller ekonomin, eller för vilka de åtgärder som behöver vidtas skulle medföra orimliga kostnader, är införda på förteckningen.

| U. | I den ursprungliga förteckningen förbises arter som hör till de mest skadliga invasiva främmande arterna i Europa. Vissa arter av landväxter och däggdjur uppfyller kriterierna och det finns en ingående riskbedömning tillgänglig, men är ändå inte införda på förteckningen. Däggdjursarter som återfinns bland de främmande arter med snabbast ökande utbredning i Europa under de senaste åren har inte förtecknats, och utbredda växtarter med snabb spridning som har betydande och väl dokumenterade negativa effekter på människors hälsa är heller inte förtecknade. |
| --- | --- |

U.

I den ursprungliga förteckningen förbises arter som hör till de mest skadliga invasiva främmande arterna i Europa. Vissa arter av landväxter och däggdjur uppfyller kriterierna och det finns en ingående riskbedömning tillgänglig, men är ändå inte införda på förteckningen. Däggdjursarter som återfinns bland de främmande arter med snabbast ökande utbredning i Europa under de senaste åren har inte förtecknats, och utbredda växtarter med snabb spridning som har betydande och väl dokumenterade negativa effekter på människors hälsa är heller inte förtecknade.

| 1. | Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandeförordning överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EU) nr 1143/2014. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att utkastet till kommissionens genomförandeförordning överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EU) nr 1143/2014.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandeförordning och att lägga fram ett nytt utkast för kommittén. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att dra tillbaka sitt utkast till genomförandeförordning och att lägga fram ett nytt utkast för kommittén.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 317, 4.11.2014, s. 35.

(2)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/71 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/71

---

P8_TA(2015)0456

Produkter som innehåller, består av eller har framställts av genmodifierad majs NK603xT25

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) enligt Europaparlamentets och rådets föro rdning (EG) nr 1829/2003 (2015/3006(RSP))

(2017/C 399/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 av den 4 december 2015 om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2) enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (2), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1829/2003 av den 22 september 2003 om genetiskt modifierade livsmedel och foder (2), särskilt artiklarna 7.3 och 19.3,

| — | med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 11 och 13 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 182/2011 av den 16 februari 2011 om fastställande av allmänna regler och principer för medlemsstaternas kontroll av kommissionens utövande av sina genomförandebefogenheter (3),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 15 juli 2015 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) av den 15 juli 2015 (4),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106.2 och 106.3 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Monsanto Europe SA lämnade den 17 maj 2010 in en ansökan till den behöriga nederländska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av NK603 × T25-majs på marknaden. |
| --- | --- |

A.

Monsanto Europe SA lämnade den 17 maj 2010 in en ansökan till den behöriga nederländska myndigheten, i enlighet med artiklarna 5 och 17 i förordning (EG) nr 1829/2003, om att få släppa ut livsmedel, livsmedelsingredienser och foder som innehåller, består av eller har framställts av NK603 × T25-majs på marknaden.

| B. | I ansökan anges att GMO-majsen MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 uttrycker CP4 EPSPS-protein som ger tolerans mot herbicider som innehåller glyfosat och PAT-protein som ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinatammonium. Den 20 mars 2015 meddelade WHO:s särskilda cancerorgan (International Agency for Research on Cancer) att de klassar glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor (5). |
| --- | --- |

B.

I ansökan anges att GMO-majsen MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2 uttrycker CP4 EPSPS-protein som ger tolerans mot herbicider som innehåller glyfosat och PAT-protein som ger tolerans mot herbicider som innehåller glufosinatammonium. Den 20 mars 2015 meddelade WHO:s särskilda cancerorgan (International Agency for Research on Cancer) att de klassar glyfosat som troligtvis cancerframkallande för människor (5).

| C. | Den 1 december 2015 antog parlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet ett förslag till resolution med invändningar mot förslaget till genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2). Trots detta beslutade kommissionen att ignorera principen om lojalt samarbete mellan EU:s institutioner, och antog genomförandebeslutet den 4 december 2015, tio dagar före inledningen av den första sammanträdesperiod då parlamentet skulle ha möjlighet att rösta om förslaget till resolution efter dess antagande i utskottet. |
| --- | --- |

C.

Den 1 december 2015 antog parlamentets utskott för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet ett förslag till resolution med invändningar mot förslaget till genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av den genetiskt modifierade majsen NK603 × T25 (MON-ØØ6Ø3-6 × ACS-ZMØØ3-2). Trots detta beslutade kommissionen att ignorera principen om lojalt samarbete mellan EU:s institutioner, och antog genomförandebeslutet den 4 december 2015, tio dagar före inledningen av den första sammanträdesperiod då parlamentet skulle ha möjlighet att rösta om förslaget till resolution efter dess antagande i utskottet.

| D. | I motiveringen till sitt förslag av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 beklagade kommissionen att tillståndsbesluten, sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft, har fattats av kommissionen, i enlighet med tillämplig lagstiftning, utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén. Vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har det blivit en norm att åter hänvisa ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet. |
| --- | --- |

D.

I motiveringen till sitt förslag av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 beklagade kommissionen att tillståndsbesluten, sedan förordning (EG) nr 1829/2003 trädde i kraft, har fattats av kommissionen, i enlighet med tillämplig lagstiftning, utan stöd av medlemsstaternas yttrande i kommittén. Vid beslut om godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder har det blivit en norm att åter hänvisa ärendet till kommissionen för slutligt beslut, något som egentligen tillhör undantagen i förfarandet.

| E. | Europeiska kommissionen nominerades på grundval av de politiska riktlinjer som den lade fram för Europaparlamentet. I riktlinjerna åtog sig kommissionen att se över den tillämpliga lagstiftningen om godkännande av genetiskt modifierade organismer. |
| --- | --- |

E.

Europeiska kommissionen nominerades på grundval av de politiska riktlinjer som den lade fram för Europaparlamentet. I riktlinjerna åtog sig kommissionen att se över den tillämpliga lagstiftningen om godkännande av genetiskt modifierade organismer.

| F. | Förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 förkastades av parlamentet den 28 oktober 2015 (6), eftersom GMO-handel är gränsöverskridande – även om själva odlingen naturligtvis sker på en medlemsstats territorium – vilket innebär att kommissionens förslag om nationella förbud mot försäljning och användning skulle bli omöjliga att genomdriva utan att återinföra importkontroller vid gränserna. |
| --- | --- |

F.

Förslaget av den 22 april 2015 om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 förkastades av parlamentet den 28 oktober 2015 (6), eftersom GMO-handel är gränsöverskridande – även om själva odlingen naturligtvis sker på en medlemsstats territorium – vilket innebär att kommissionens förslag om nationella förbud mot försäljning och användning skulle bli omöjliga att genomdriva utan att återinföra importkontroller vid gränserna.

| G. | Det nuvarande systemet för godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder fungerar inte. Detta framgår av den franska tidningen Le Mondes avslöjande av den 14 oktober 2015 (7) att tillstånd för import till EU har getts för sex genetiskt modifierade majssorter som bär på genetiska modifieringar som inte fanns med i bedömningen när sorterna fick tillstånd. Syngenta underrättade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och kommissionen om de extra genmodifierade egenskaperna först i juli 2015, trots att import av sorterna hade tillåtits mellan 2008 och 2011. |
| --- | --- |

G.

Det nuvarande systemet för godkännande av genetiskt modifierade livsmedel och foder fungerar inte. Detta framgår av den franska tidningen Le Mondes avslöjande av den 14 oktober 2015 (7) att tillstånd för import till EU har getts för sex genetiskt modifierade majssorter som bär på genetiska modifieringar som inte fanns med i bedömningen när sorterna fick tillstånd. Syngenta underrättade Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och kommissionen om de extra genmodifierade egenskaperna först i juli 2015, trots att import av sorterna hade tillåtits mellan 2008 och 2011.

| H. | Parlamentet förkastade förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 och uppmanade kommissionen att dra tillbaka förslaget och ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

H.

Parlamentet förkastade förslaget till ändring av förordning (EG) nr 1829/2003 och uppmanade kommissionen att dra tillbaka förslaget och ersätta det med ett nytt.

| 1. | Europaparlamentet anser att kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet anser att kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279 överskrider de genomförandebefogenheter som fastställs i förordning (EG) nr 1829/2003.

| 2. | Europaparlamentet anser att kommissionens beslut att gå vidare och anta kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279, trots att förslaget till beslut förkastades av det ansvariga utskottet inför omröstningen i kammaren, är ett brott mot artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen vad gäller lojalt samarbete mellan institutionerna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att kommissionens beslut att gå vidare och anta kommissionens genomförandebeslut (EU) 2015/2279, trots att förslaget till beslut förkastades av det ansvariga utskottet inför omröstningen i kammaren, är ett brott mot artikel 13.2 i fördraget om Europeiska unionen vad gäller lojalt samarbete mellan institutionerna.

| 3. | Europaparlamentet anser att genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierade organismer i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003 i sin nuvarande icke-fungerande form, bör stoppas tills en ny förordning har antagits på grundval av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att genomförandebeslut om godkännande för utsläppande på marknaden av produkter som innehåller, består av eller har framställts av genetiskt modifierade organismer i enlighet med förordning (EG) nr 1829/2003 i sin nuvarande icke-fungerande form, bör stoppas tills en ny förordning har antagits på grundval av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet anser att kommissionens genomförandebeslut strider mot EU-rätten eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003 och förordning (EG) nr 396/2005 (8), nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i förordning (EG) nr 178/2002 (9), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att kommissionens genomförandebeslut strider mot EU-rätten eftersom det inte är förenligt med målet i förordning (EG) nr 1829/2003 och förordning (EG) nr 396/2005 (8), nämligen att, i enlighet med de allmänna principerna i förordning (EG) nr 178/2002 (9), skapa en grund för att säkerställa ett gott skydd för människors liv och hälsa, djurs hälsa och välbefinnande samt miljö- och konsumentintressena med avseende på genetiskt modifierade livsmedel och foder, och att samtidigt sörja för att den inre marknaden fungerar effektivt.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva sitt genomförandebeslut (EU) 2015/2279. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upphäva sitt genomförandebeslut (EU) 2015/2279.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag på grundval av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och att därvid ta hänsyn till de synpunkter som ofta uttryckts av medlemsstaterna och som inte enbart rör frågor om genetiskt modifierade organismer och deras säkerhet för hälsan eller miljön. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett nytt lagstiftningsförslag på grundval av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om ändring av förordning (EG) nr 1829/2003, och att därvid ta hänsyn till de synpunkter som ofta uttryckts av medlemsstaterna och som inte enbart rör frågor om genetiskt modifierade organismer och deras säkerhet för hälsan eller miljön.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 322, 8.12.2015, s. 58.

(2)  EUT L 268, 18.10.2003, s. 1.

(3)  EUT L 55, 28.2.2011, s. 13.

(4)  EFSA GMO Panel (Efsas panel för genetiskt modifierade organismer), 2015. Scientific Opinion on application (EFSA-GMO-NL-2010-80) for the placing on the market of herbicide tolerant genetically modified maize NK603 x T25 for food and feed uses, import and processing under Regulation (EC) No 1829/2003 from Monsanto. EFSA Journal: 2015, 13(7):4165, 23 pp. doi:10.2903/j.efsa.2015.4165.

(5)  IARC Monographs Volume 112: evaluation of five organophosphate insecticides and herbicides 20 March 2015 http://www.iarc.fr/en/media-centre/iarcnews/pdf/MonographVolume112.pdf

(6)  Antagna texter, P8_TA(2015)0379.

(7)  http://www.lemonde.fr/planete/article/2015/10/14/failles-dans-l-homologation-de-six-mais-ogm-en-europe_4788853_3244.html

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (EUT L 70, 16.3.2005, s. 1).

(9)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (EUT L 31, 1.2.2002, s. 1).

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/74 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/74

---

P8_TA(2015)0457

Ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 med rekommendationer till kommissionen om ökad transparens, samordning och samstämdhet för bolagsbeskattningen i unionen (2015/2010(INL))

(2017/C 399/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 225 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av förslaget till betänkande från det särskilda utskottet för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (2015/2066(INI) (TAXE 1-utskottet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till betänkande från det särskilda utskottet för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (2015/2066(INI) (TAXE 1-utskottet),

| — | med beaktande av slutrapporten om det projekt från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och G20 om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) som offentliggjordes den 5 oktober 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten om det projekt från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) och G20 om urholkning av skattebasen och överföring av vinster (BEPS) som offentliggjordes den 5 oktober 2015,

| — | med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 46 och 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0349/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0349/2015), och av följande skäl:

De huvudsakliga fakta som framkom vid luxleaks-skandalen

| A. | En grupp journalister, the International Consortium of Investigative Journalists (ICIJ), som undersökte skattebeslut och andra skadliga metoder i Luxemburg (LuxLeaks), avslöjade i november 2014 att närmare 340 multinationella företag ingick hemliga avtal med Luxemburg. Avtalen innebar att många av företagen kunde sänka sina skatter på de sammanlagda intäkterna, till ett minimum och till nackdel för de europeiska medborgarnas allmänintresse, trots att de bara hade liten eller ingen ekonomisk verksamhet i Luxemburg. |
| --- | --- |

A.

En grupp journalister, the International Consortium of Investigative Journalists (ICIJ), som undersökte skattebeslut och andra skadliga metoder i Luxemburg (LuxLeaks), avslöjade i november 2014 att närmare 340 multinationella företag ingick hemliga avtal med Luxemburg. Avtalen innebar att många av företagen kunde sänka sina skatter på de sammanlagda intäkterna, till ett minimum och till nackdel för de europeiska medborgarnas allmänintresse, trots att de bara hade liten eller ingen ekonomisk verksamhet i Luxemburg.

| B. | Avslöjandena visade att vissa skatterådgivare medvetet och målinriktat har hjälpt multinationella företag att erhålla minst 548 skattebeslut i Luxemburg mellan 2002 och 2010. Dessa hemliga avtal innehöll komplexa finansiella strukturer som utformats för att ge omfattande skattesänkningar. |
| --- | --- |

B.

Avslöjandena visade att vissa skatterådgivare medvetet och målinriktat har hjälpt multinationella företag att erhålla minst 548 skattebeslut i Luxemburg mellan 2002 och 2010. Dessa hemliga avtal innehöll komplexa finansiella strukturer som utformats för att ge omfattande skattesänkningar.

| C. | Dessa skattebeslut har lett till att många företag har betalat mindre än 1 procent effektiv skatt på de vinster som har överförts till Luxemburg. Vissa multinationella företag betalar inte sin rättmätiga del av skatten trots att de drar nytta av olika offentliga varor och tjänster där de verkar. Effektiva skattesatser på nästan noll för vissa multinationella företags vinster kan skada unionen och andra ekonomier. |
| --- | --- |

C.

Dessa skattebeslut har lett till att många företag har betalat mindre än 1 procent effektiv skatt på de vinster som har överförts till Luxemburg. Vissa multinationella företag betalar inte sin rättmätiga del av skatten trots att de drar nytta av olika offentliga varor och tjänster där de verkar. Effektiva skattesatser på nästan noll för vissa multinationella företags vinster kan skada unionen och andra ekonomier.

| D. | I många fall har dotterbolag i Luxemburg hanterat hundratals miljoner euro i affärsverksamhet men haft mycket begränsad närvaro och sparsam ekonomisk verksamhet i Luxemburg. På vissa adresser har fler än 1 600 företag varit registrerade. |
| --- | --- |

D.

I många fall har dotterbolag i Luxemburg hanterat hundratals miljoner euro i affärsverksamhet men haft mycket begränsad närvaro och sparsam ekonomisk verksamhet i Luxemburg. På vissa adresser har fler än 1 600 företag varit registrerade.

| E. | Under TAXE 1-utskottets undersökningar avslöjades att denna metod med skattebeslut inte bara har använts i Luxemburg utan är utbredd i hela unionen. Skattebeslut kan användas lagligt för att skapa nödvändig rättssäkerhet för företag och minska den finansiella risken för hederliga företag men ger också möjlighet till missbruk och skatteundandragande och skulle, genom att skapa rättssäkerhet endast för vissa utvalda aktörer, kunna leda till en viss grad av ojämlikhet mellan företag som beviljats skattebeslut och företag som inte beviljats några sådana. |
| --- | --- |

E.

Under TAXE 1-utskottets undersökningar avslöjades att denna metod med skattebeslut inte bara har använts i Luxemburg utan är utbredd i hela unionen. Skattebeslut kan användas lagligt för att skapa nödvändig rättssäkerhet för företag och minska den finansiella risken för hederliga företag men ger också möjlighet till missbruk och skatteundandragande och skulle, genom att skapa rättssäkerhet endast för vissa utvalda aktörer, kunna leda till en viss grad av ojämlikhet mellan företag som beviljats skattebeslut och företag som inte beviljats några sådana.

| F. | Man har beaktat den rapport från OECD som offentliggjordes den 12 februari 2013 med titeln Addressing Base Erosion and Profit Shifting (urholkning av skattebasen och överföring av vinster, BEPS), där det föreslås nya internationella standarder för att bekämpa BEPS. |
| --- | --- |

F.

Man har beaktat den rapport från OECD som offentliggjordes den 12 februari 2013 med titeln Addressing Base Erosion and Profit Shifting (urholkning av skattebasen och överföring av vinster, BEPS), där det föreslås nya internationella standarder för att bekämpa BEPS.

| G. | Man har också beaktat den kommuniké som utfärdades efter mötet mellan G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer, vilket ägde rum den 5 oktober 2015. |
| --- | --- |

G.

Man har också beaktat den kommuniké som utfärdades efter mötet mellan G20-ländernas finansministrar och centralbankschefer, vilket ägde rum den 5 oktober 2015.

| H. | Med vissa berömvärda undantag har de nationella politiska ledarna inte gjort tillräckligt för att åtgärda problemet med skatteundandragande inom ramen för bolagsbeskattning. |
| --- | --- |

H.

Med vissa berömvärda undantag har de nationella politiska ledarna inte gjort tillräckligt för att åtgärda problemet med skatteundandragande inom ramen för bolagsbeskattning.

| I. | Europeiska unionen har gjort stora framsteg mot ekonomisk integration såsom Ekonomiska och monetära unionen och bankunionen, och en samordning av finanspolitiken på unionsnivå inom ramen för fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är en oundgänglig del av integrationsprocessen. |
| --- | --- |

I.

Europeiska unionen har gjort stora framsteg mot ekonomisk integration såsom Ekonomiska och monetära unionen och bankunionen, och en samordning av finanspolitiken på unionsnivå inom ramen för fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är en oundgänglig del av integrationsprocessen.

Företagsbeskattning och aggressiv skatteplanering

| J. | I de 28 medlemsstaterna utgjorde skatteintäkter från företag 2,6 procent av BNP under 2012 (1). |
| --- | --- |

J.

I de 28 medlemsstaterna utgjorde skatteintäkter från företag 2,6 procent av BNP under 2012 (1).

| K. | I ett läge där investeringar och tillväxt saknas är det viktigt att behålla företag i unionen eller attrahera företag till unionen och det är därför avgörande för unionen att främja sin attraktivitet för lokala och utländska företag. |
| --- | --- |

K.

I ett läge där investeringar och tillväxt saknas är det viktigt att behålla företag i unionen eller attrahera företag till unionen och det är därför avgörande för unionen att främja sin attraktivitet för lokala och utländska företag.

| L. | All skatteplanering bör äga rum inom ramen för lagen och tillämpliga fördrag. |
| --- | --- |

L.

All skatteplanering bör äga rum inom ramen för lagen och tillämpliga fördrag.

| M. | Aggressiv skatteplanering innebär att man drar nytta av teknikaliteter i ett skattesystem eller av skillnader mellan två eller flera skattesystem eller rättsliga kryphål i syfte att minska det skattepliktiga beloppet. |
| --- | --- |

M.

Aggressiv skatteplanering innebär att man drar nytta av teknikaliteter i ett skattesystem eller av skillnader mellan två eller flera skattesystem eller rättsliga kryphål i syfte att minska det skattepliktiga beloppet.

| N. | System för aggressiv skatteplanering leder ofta till utnyttjandet av en kombination av internationella skatteskillnader, mycket förmånliga specifika nationella skatteregler och skatteparadis. |
| --- | --- |

N.

System för aggressiv skatteplanering leder ofta till utnyttjandet av en kombination av internationella skatteskillnader, mycket förmånliga specifika nationella skatteregler och skatteparadis.

| O. | Skattebedrägeri och skatteflykt är till skillnad från aggressiv skatteplanering framför allt olagliga sätt att undvika skatteplikt. |
| --- | --- |

O.

Skattebedrägeri och skatteflykt är till skillnad från aggressiv skatteplanering framför allt olagliga sätt att undvika skatteplikt.

| P. | Det lämpligaste svaret på aggressiv skatteplanering förefaller vara god lagstiftning, som genomförs på ett korrekt sätt, och internationell samordning för att få till stånd önskade resultat. |
| --- | --- |

P.

Det lämpligaste svaret på aggressiv skatteplanering förefaller vara god lagstiftning, som genomförs på ett korrekt sätt, och internationell samordning för att få till stånd önskade resultat.

| Q. | Intäktsförlusterna för staten på grund av företagens skatteundandragande kompenseras i allmänhet genom att höja den allmänna skattenivån, skära ned på offentliga tjänster eller öka den offentliga upplåningen, vilket därmed skadar andra skattebetalare och hela ekonomin. |
| --- | --- |

Q.

Intäktsförlusterna för staten på grund av företagens skatteundandragande kompenseras i allmänhet genom att höja den allmänna skattenivån, skära ned på offentliga tjänster eller öka den offentliga upplåningen, vilket därmed skadar andra skattebetalare och hela ekonomin.

| R. | I en undersökning (2) uppskattas att unionen kan gå miste om cirka 50–70 miljarder EUR i skatteintäkter per år på grund av att företagen undviker beskattning genom vinstöverföring. I samma undersökning uppskattas att unionens intäktsbortfall på grund av företagens skatteundandragande i verkligheten skulle kunna uppgå till cirka 160–190 miljarder EUR, om man även räknar med särskilda skattearrangemang, ineffektiv skatteuppbörd och annan sådan verksamhet. |
| --- | --- |

R.

I en undersökning (2) uppskattas att unionen kan gå miste om cirka 50–70 miljarder EUR i skatteintäkter per år på grund av att företagen undviker beskattning genom vinstöverföring. I samma undersökning uppskattas att unionens intäktsbortfall på grund av företagens skatteundandragande i verkligheten skulle kunna uppgå till cirka 160–190 miljarder EUR, om man även räknar med särskilda skattearrangemang, ineffektiv skatteuppbörd och annan sådan verksamhet.

| S. | I samma undersökning uppskattas skattesystemens effektivitet till 75 procent när det gäller bolagsskatter, men man bekräftar även att detta inte motsvarar de belopp som skattemyndigheterna skulle kunna förväntas driva in, eftersom det skulle vara förenat med alltför stora kostnader eller tekniska svårigheter att driva in en viss andel av dessa belopp. Enligt undersökningen skulle medlemsstaternas skatteintäkter uppskattningsvis öka med 0,2 procent om det fanns en heltäckande lösning på problemet med BEPS som kunde tillämpas i hela unionen. |
| --- | --- |

S.

I samma undersökning uppskattas skattesystemens effektivitet till 75 procent när det gäller bolagsskatter, men man bekräftar även att detta inte motsvarar de belopp som skattemyndigheterna skulle kunna förväntas driva in, eftersom det skulle vara förenat med alltför stora kostnader eller tekniska svårigheter att driva in en viss andel av dessa belopp. Enligt undersökningen skulle medlemsstaternas skatteintäkter uppskattningsvis öka med 0,2 procent om det fanns en heltäckande lösning på problemet med BEPS som kunde tillämpas i hela unionen.

| T. | Förlorade skatteintäkter på grund av BEPS är ett hot mot en välfungerande inre marknad och mot bolagsskattesystemens trovärdighet, effektivitet och rättvisa i unionen. I samma undersökning konstateras även att uppskattningar av verksamheten inom skuggekonomin inte ingår i beräkningarna, att bristen på insyn i vissa företags strukturer och betalningar försvårar en korrekt bedömning av effekten på skatteintäkterna och att denna effekt därför kan vara betydligt större än vad som uppskattas i rapporten. |
| --- | --- |

T.

Förlorade skatteintäkter på grund av BEPS är ett hot mot en välfungerande inre marknad och mot bolagsskattesystemens trovärdighet, effektivitet och rättvisa i unionen. I samma undersökning konstateras även att uppskattningar av verksamheten inom skuggekonomin inte ingår i beräkningarna, att bristen på insyn i vissa företags strukturer och betalningar försvårar en korrekt bedömning av effekten på skatteintäkterna och att denna effekt därför kan vara betydligt större än vad som uppskattas i rapporten.

| U. | De förlorade skatteintäkterna på grund av BEPS visar också tydligt att de företag som endast är verksamma i en medlemsstat, särskilt små och medelstora företag, familjeföretag och egenföretagare, och betalar sina skatter där inte konkurrerar på samma villkor som vissa multinationella företag som kan överföra vinster från högskattejurisdiktioner till särskilda lågskattejurisdiktioner och ägna sig åt aggressiv skatteplanering så att de kan minska sin sammantagna skattebas, vilket ökar trycket på statsfinanserna och belastar unionsmedborgarna och de små och medelstora företagen. |
| --- | --- |

U.

De förlorade skatteintäkterna på grund av BEPS visar också tydligt att de företag som endast är verksamma i en medlemsstat, särskilt små och medelstora företag, familjeföretag och egenföretagare, och betalar sina skatter där inte konkurrerar på samma villkor som vissa multinationella företag som kan överföra vinster från högskattejurisdiktioner till särskilda lågskattejurisdiktioner och ägna sig åt aggressiv skatteplanering så att de kan minska sin sammantagna skattebas, vilket ökar trycket på statsfinanserna och belastar unionsmedborgarna och de små och medelstora företagen.

| V. | Multinationella företags tillämpning av aggressiv skatteplanering strider mot principen om rättvis konkurrens och företagsansvar i enlighet med meddelande COM(2011)0681 eftersom utformandet av skatteplaneringsstrategier kräver resurser som bara stora företag har tillgång till och eftersom detta leder till att små och medelstora företag inte har samma konkurrensvillkor som storföretag, vilket är något som man akut behöver ta itu med. |
| --- | --- |

V.

Multinationella företags tillämpning av aggressiv skatteplanering strider mot principen om rättvis konkurrens och företagsansvar i enlighet med meddelande COM(2011)0681 eftersom utformandet av skatteplaneringsstrategier kräver resurser som bara stora företag har tillgång till och eftersom detta leder till att små och medelstora företag inte har samma konkurrensvillkor som storföretag, vilket är något som man akut behöver ta itu med.

| W. | Vidare betonas det att skattekonkurrens i unionen och gentemot tredjeländer i vissa fall kan vara skadlig och leda till en ”kapplöpning mot botten” när det gäller skattesatser, medan förbättrad transparens, samordning och samstämdhet utgör en effektiv ram för att garantera sund konkurrens mellan företag i unionen och skydda statsbudgetarna från negativa effekter. |
| --- | --- |

W.

Vidare betonas det att skattekonkurrens i unionen och gentemot tredjeländer i vissa fall kan vara skadlig och leda till en ”kapplöpning mot botten” när det gäller skattesatser, medan förbättrad transparens, samordning och samstämdhet utgör en effektiv ram för att garantera sund konkurrens mellan företag i unionen och skydda statsbudgetarna från negativa effekter.

| X. | Åtgärder som medger aggressiv skatteplanering är oförenliga med principen om lojalt samarbete mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

X.

Åtgärder som medger aggressiv skatteplanering är oförenliga med principen om lojalt samarbete mellan medlemsstaterna.

| Y. | Aggressiv skatteplanering underlättas bland annat av att företagens komplexitet ökar och ekonomin digitaliseras och globaliseras. Detta leder till snedvridning av konkurrensen, vilket missgynnar tillväxten och företagen i unionen, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

Y.

Aggressiv skatteplanering underlättas bland annat av att företagens komplexitet ökar och ekonomin digitaliseras och globaliseras. Detta leder till snedvridning av konkurrensen, vilket missgynnar tillväxten och företagen i unionen, särskilt små och medelstora företag.

| Z. | Medlemsstaterna klarar inte av att på egen hand bekämpa aggressiv skatteplanering. En bolagsbeskattning som inte är transparent och samordnad innebär en risk för medlemsstaternas finanspolitik, med improduktiva resultat såsom ökad beskattning av mindre rörliga skattebaser. |
| --- | --- |

Z.

Medlemsstaterna klarar inte av att på egen hand bekämpa aggressiv skatteplanering. En bolagsbeskattning som inte är transparent och samordnad innebär en risk för medlemsstaternas finanspolitik, med improduktiva resultat såsom ökad beskattning av mindre rörliga skattebaser.

| AA. | Bristen på samordnade åtgärder får många medlemsstater att anta ensidiga nationella åtgärder. Sådana åtgärder har ofta visat sig vara ineffektiva och otillräckliga och de har i vissa fall till och med motverkat sitt syfte. |
| --- | --- |

AA.

Bristen på samordnade åtgärder får många medlemsstater att anta ensidiga nationella åtgärder. Sådana åtgärder har ofta visat sig vara ineffektiva och otillräckliga och de har i vissa fall till och med motverkat sitt syfte.

| AB. | Det som behövs är därför en samordnad och heltäckande strategi på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå. |
| --- | --- |

AB.

Det som behövs är därför en samordnad och heltäckande strategi på nationell nivå, unionsnivå och internationell nivå.

| AC. | Unionen har varit en föregångare i den globala kampen mot aggressiv skatteplanering, framför allt när det gäller att främja framsteg på OECD-nivå inom BEPS-projektet. Unionen bör även fortsättningsvis spela en framträdande roll i takt med att BEPS-projektet utvecklas och försöka undvika den skada som BEPS kan åsamka både medlemsstaterna och utvecklinsländerna runt om i världen, bland annat genom att åtgärder inom och utom BEPS vidtas för frågor som har betydelse för utvecklingsländerna, såsom de som specificeras i rapporten till G20-arbetsgruppen för utveckling 2014. |
| --- | --- |

AC.

Unionen har varit en föregångare i den globala kampen mot aggressiv skatteplanering, framför allt när det gäller att främja framsteg på OECD-nivå inom BEPS-projektet. Unionen bör även fortsättningsvis spela en framträdande roll i takt med att BEPS-projektet utvecklas och försöka undvika den skada som BEPS kan åsamka både medlemsstaterna och utvecklinsländerna runt om i världen, bland annat genom att åtgärder inom och utom BEPS vidtas för frågor som har betydelse för utvecklingsländerna, såsom de som specificeras i rapporten till G20-arbetsgruppen för utveckling 2014.

| AD. | Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att det omfattande åtgärdespaketet om BEPS genomförs som en minimistandard på unionsnivå och att de förblir ambitiösa. Det är av avgörande betydelse att alla OECD-länder genomför BEPS-projektet. |
| --- | --- |

AD.

Kommissionen och medlemsstaterna bör säkerställa att det omfattande åtgärdespaketet om BEPS genomförs som en minimistandard på unionsnivå och att de förblir ambitiösa. Det är av avgörande betydelse att alla OECD-länder genomför BEPS-projektet.

| AE. | Kommissionen bör tydligt ange hur den kommer att genomföra alla 15 delarna av OECD/G20-gruppens BEPS-projekt utöver de handlingsområden som redan nämns i detta betänkande, och kommissionen bör så fort som möjligt lägga fram en ambitiös plan för lagstiftningsåtgärder som syftar till att uppmuntra andra länder att följa OECD:s riktlinjer och unionens exempel när det gäller genomförandet av handlingsplanen. Kommissionen bör också överväga på vilka områden unionen ska gå längre än de minimistandarder som OECD rekommenderar. |
| --- | --- |

AE.

Kommissionen bör tydligt ange hur den kommer att genomföra alla 15 delarna av OECD/G20-gruppens BEPS-projekt utöver de handlingsområden som redan nämns i detta betänkande, och kommissionen bör så fort som möjligt lägga fram en ambitiös plan för lagstiftningsåtgärder som syftar till att uppmuntra andra länder att följa OECD:s riktlinjer och unionens exempel när det gäller genomförandet av handlingsplanen. Kommissionen bör också överväga på vilka områden unionen ska gå längre än de minimistandarder som OECD rekommenderar.

| AF. | Enligt unionsfördragen är det för närvarande medlemsstaterna som har lagstiftningsbehörighet i fråga om företagsbeskattning, men en överväldigande majoritet av problemen med aggressiv skatteplanering är av multinationell art. |
| --- | --- |

AF.

Enligt unionsfördragen är det för närvarande medlemsstaterna som har lagstiftningsbehörighet i fråga om företagsbeskattning, men en överväldigande majoritet av problemen med aggressiv skatteplanering är av multinationell art.

| AG. | Ökad samordning av medlemsstaternas nationella skattepolitik är därför den enda möjligheten att skapa lika villkor och undvika åtgärder som gynnar stora multinationella företag till nackdel för små och medelstora företag |
| --- | --- |

AG.

Ökad samordning av medlemsstaternas nationella skattepolitik är därför den enda möjligheten att skapa lika villkor och undvika åtgärder som gynnar stora multinationella företag till nackdel för små och medelstora företag

| AH. | Avsaknaden av en samordnad skattepolitik i unionen leder till avsevärda kostnader och administrativa bördor för medborgarna och de företag som bedriver verksamhet i mer än en medlemsstat inom unionen, särskilt små och medelstora företag. Detta ger upphov till oavsiktlig dubbelbeskattning, dubbel icke-beskattning eller underlättar aggressiv skatteplanering. Dessa fall måste åtgärdas, vilket kräver mer transparenta och enklare lösningar. |
| --- | --- |

AH.

Avsaknaden av en samordnad skattepolitik i unionen leder till avsevärda kostnader och administrativa bördor för medborgarna och de företag som bedriver verksamhet i mer än en medlemsstat inom unionen, särskilt små och medelstora företag. Detta ger upphov till oavsiktlig dubbelbeskattning, dubbel icke-beskattning eller underlättar aggressiv skatteplanering. Dessa fall måste åtgärdas, vilket kräver mer transparenta och enklare lösningar.

| AI. | Vid utarbetandet av skattebestämmelser och proportinerliga administrativa förfaranden bör särskild uppmärksamhet ägnas små och medelstora företag och familjeföretag, som utgör ryggraden i unionens ekonomi. |
| --- | --- |

AI.

Vid utarbetandet av skattebestämmelser och proportinerliga administrativa förfaranden bör särskild uppmärksamhet ägnas små och medelstora företag och familjeföretag, som utgör ryggraden i unionens ekonomi.

| AJ. | Ett EU-omfattande register över verkliga ägare måste tas i drift senast den 26 juni 2017, vilket kommer att bidra till att spåra eventuella fall av skatteundandragande och vinstförflyttning. |
| --- | --- |

AJ.

Ett EU-omfattande register över verkliga ägare måste tas i drift senast den 26 juni 2017, vilket kommer att bidra till att spåra eventuella fall av skatteundandragande och vinstförflyttning.

| AK. | Avslöjandena i LuxLeaks-skandalen och det arbete som utförts av TAXE 1-utskottet visar tydligt att det behövs unionslagstiftning för att förbättra transparensen, samordningen och samstämdheten för bolagsbeskattningen i unionen. |
| --- | --- |

AK.

Avslöjandena i LuxLeaks-skandalen och det arbete som utförts av TAXE 1-utskottet visar tydligt att det behövs unionslagstiftning för att förbättra transparensen, samordningen och samstämdheten för bolagsbeskattningen i unionen.

| AL. | Företagsbeskattningen bör styras av principen om att vinster ska beskattas där de genereras. |
| --- | --- |

AL.

Företagsbeskattningen bör styras av principen om att vinster ska beskattas där de genereras.

| AM. | Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att vara mycket aktiva på den internationella arenan för att försöka åstadkomma internationella standarder som huvudsakligen grundas på principer för transparens, informationsutbyte och avskaffande av skadliga skatteåtgärder. |
| --- | --- |

AM.

Europeiska kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att vara mycket aktiva på den internationella arenan för att försöka åstadkomma internationella standarder som huvudsakligen grundas på principer för transparens, informationsutbyte och avskaffande av skadliga skatteåtgärder.

| AN. | I enlighet med principen om en konsekvent politik för utveckling, som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska unionen se till att målet om hållbar utveckling inte motverkas utan främjas i alla politiska beslutsled och på alla områden, även när det gäller företagsbeskattning. |
| --- | --- |

AN.

I enlighet med principen om en konsekvent politik för utveckling, som fastställs i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, ska unionen se till att målet om hållbar utveckling inte motverkas utan främjas i alla politiska beslutsled och på alla områden, även när det gäller företagsbeskattning.

| AO. | En samordnad strategi för företagsbeskattning i hela unionen skulle göra det möjligt att ta itu med illojal konkurrens och öka konkurrenskraften hos unionens företag, särskilt små och medelstora företag. |
| --- | --- |

AO.

En samordnad strategi för företagsbeskattning i hela unionen skulle göra det möjligt att ta itu med illojal konkurrens och öka konkurrenskraften hos unionens företag, särskilt små och medelstora företag.

| AP. | Kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att utveckla elektroniska lösningar för skatterelaterade förfaranden i syfte att minska de administrativa bördorna och förenkla gränsöverskridande förfaranden. |
| --- | --- |

AP.

Kommissionen och medlemsstaterna bör fortsätta att utveckla elektroniska lösningar för skatterelaterade förfaranden i syfte att minska de administrativa bördorna och förenkla gränsöverskridande förfaranden.

| AQ. | Kommissionen bör bedöma effekterna av de skattefördelar som beviljats särskilda ekonomiska zoner i unionen och uppmuntrar i detta sammanhang utbyte av bästa praxis mellan skattemyndigheter. |
| --- | --- |

AQ.

Kommissionen bör bedöma effekterna av de skattefördelar som beviljats särskilda ekonomiska zoner i unionen och uppmuntrar i detta sammanhang utbyte av bästa praxis mellan skattemyndigheter.

Transparens

| AR. | Ökad transparens på området företagsbeskattning kan förbättra skatteuppbörden, göra skattemyndigheternas arbete effektivare och är avgörande för att ge allmänheten ett större förtroende för skattesystem och regeringar, och detta bör i hög grad prioriteras.






  i) | Ökad transparens när det gäller de stora multinationella företagens verksamhet, särskilt när det gäller vinster, betald vinstskatt, erhållna subventioner, skatteåterbäring, antal anställda och tillgångar är avgörande för att se till att skatteförvaltningarna tar itu med BEPS på ett effektivt sätt. Det krävs rätt balans mellan transparens, skyddet av personuppgifter och kommersiell känslighet, och man måste även beakta effekterna för mindre företag. En viktig del av denna transparens är landsspecifik rapportering. Alla unionens förslag om landsspecifik rapportering bör i första hand bygga på OECD:s mall. Unionen kan gå längre än OECD:s riktlinjer och göra en sådan landsspecifik rapportering obligatorisk och offentlig, och Europaparlamentet röstade för en helt offentlig landsspecifik rapportering i sina ändringsförslag som antogs den 8 juli 2015 (3) avseende förslaget till ändring av direktivet om aktieägares rättigheter. Europeiska kommissionen genomförde ett samråd i denna fråga mellan den 17 juni och den 9 september 2015 i syfte att utforska olika alternativ för införande av landsspecifik rapportering (4). Av dem som offentliggjorde sina svar i detta samråd uppgav 88 procent att de var för att företagen ska offentliggöra skatterelaterad information. |
| --- | --- | --- |

AR.

Ökad transparens på området företagsbeskattning kan förbättra skatteuppbörden, göra skattemyndigheternas arbete effektivare och är avgörande för att ge allmänheten ett större förtroende för skattesystem och regeringar, och detta bör i hög grad prioriteras.

i)

Ökad transparens när det gäller de stora multinationella företagens verksamhet, särskilt när det gäller vinster, betald vinstskatt, erhållna subventioner, skatteåterbäring, antal anställda och tillgångar är avgörande för att se till att skatteförvaltningarna tar itu med BEPS på ett effektivt sätt. Det krävs rätt balans mellan transparens, skyddet av personuppgifter och kommersiell känslighet, och man måste även beakta effekterna för mindre företag. En viktig del av denna transparens är landsspecifik rapportering. Alla unionens förslag om landsspecifik rapportering bör i första hand bygga på OECD:s mall. Unionen kan gå längre än OECD:s riktlinjer och göra en sådan landsspecifik rapportering obligatorisk och offentlig, och Europaparlamentet röstade för en helt offentlig landsspecifik rapportering i sina ändringsförslag som antogs den 8 juli 2015 (3) avseende förslaget till ändring av direktivet om aktieägares rättigheter. Europeiska kommissionen genomförde ett samråd i denna fråga mellan den 17 juni och den 9 september 2015 i syfte att utforska olika alternativ för införande av landsspecifik rapportering (4). Av dem som offentliggjorde sina svar i detta samråd uppgav 88 procent att de var för att företagen ska offentliggöra skatterelaterad information.

| ii) | Företags aggressiva skatteplanering är oförenlig med deras skyldighet till socialt ansvar (CSR). Vissa företag i unionen har redan börjat visa att de följer alla skatteregler genom att ansöka om att bli rättvisemärkta skattebetalare och använda denna märkning i sin marknadsföring (5). Sådana åtgärder kan få en stark avskräckande effekt och ändra beteenden, genom renommérisken för icke skötsamma företag. En sådan märkning bör grundas på gemensamma europeiska kriterier, |
| --- | --- |

ii)

Företags aggressiva skatteplanering är oförenlig med deras skyldighet till socialt ansvar (CSR). Vissa företag i unionen har redan börjat visa att de följer alla skatteregler genom att ansöka om att bli rättvisemärkta skattebetalare och använda denna märkning i sin marknadsföring (5). Sådana åtgärder kan få en stark avskräckande effekt och ändra beteenden, genom renommérisken för icke skötsamma företag. En sådan märkning bör grundas på gemensamma europeiska kriterier,

| iii) | Öppenheten skulle öka om medlemsstaterna informerade varandra och kommissionen om eventuella nya avdrag, lättnader, undantag, incitament eller liknande åtgärder som skulle kunna få väsentlig inverkan på deras effektiva skattesats. Sådan information skulle hjälpa medlemsstaterna att upptäcka skadliga skattemetoder. |
| --- | --- |

iii)

Öppenheten skulle öka om medlemsstaterna informerade varandra och kommissionen om eventuella nya avdrag, lättnader, undantag, incitament eller liknande åtgärder som skulle kunna få väsentlig inverkan på deras effektiva skattesats. Sådan information skulle hjälpa medlemsstaterna att upptäcka skadliga skattemetoder.

| iv) | Trots att rådet nyligen godkände en ändring av rådets direktiv 2011/16/EU (6) när det gäller automatiskt utbyte av skattebeslut finns det fortfarande en risk för att medlemsstaterna inte kommunicerar tillräckligt sinsemellan om hur deras skattearrangemang med vissa företag eventuellt kan inverka på skatteuppbörden i andra medlemsstater. De nationella skattemyndigheterna bör automatiskt och utan dröjsmål informera varandra om alla skattebeslut när de har utfärdats. Kommissionen bör få tillgång till skattebeslut via en säker central katalog. Det bör råda större öppenhet kring skattebeslut som undertecknas av skattemyndigheter, förutsatt att konfidentiella och företagskänsliga uppgifter inte röjs. |
| --- | --- |

iv)

Trots att rådet nyligen godkände en ändring av rådets direktiv 2011/16/EU (6) när det gäller automatiskt utbyte av skattebeslut finns det fortfarande en risk för att medlemsstaterna inte kommunicerar tillräckligt sinsemellan om hur deras skattearrangemang med vissa företag eventuellt kan inverka på skatteuppbörden i andra medlemsstater. De nationella skattemyndigheterna bör automatiskt och utan dröjsmål informera varandra om alla skattebeslut när de har utfärdats. Kommissionen bör få tillgång till skattebeslut via en säker central katalog. Det bör råda större öppenhet kring skattebeslut som undertecknas av skattemyndigheter, förutsatt att konfidentiella och företagskänsliga uppgifter inte röjs.

| v) | Det rapporteras om att tullfria hamnar används för att gömma transaktioner för skattemyndigheterna. |
| --- | --- |

v)

Det rapporteras om att tullfria hamnar används för att gömma transaktioner för skattemyndigheterna.

| vi) | Framstegen i kampen mot skatteflykt, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering kan endast övervakas med en enhetlig metod, som kan användas för att uppskatta hur stora de direkta och indirekta skattegapen är i alla medlemsstater och i unionen som helhet. En uppskattning av skattegapet bör endast vara starten när det gäller att ta fram mer information i skattefrågor. |
| --- | --- |

vi)

Framstegen i kampen mot skatteflykt, skatteundandragande och aggressiv skatteplanering kan endast övervakas med en enhetlig metod, som kan användas för att uppskatta hur stora de direkta och indirekta skattegapen är i alla medlemsstater och i unionen som helhet. En uppskattning av skattegapet bör endast vara starten när det gäller att ta fram mer information i skattefrågor.

| vii) | Den nuvarande unionsomfattande rättsliga ramen för att skydda visselblåsare är otillräcklig, och det finns avsevärda skillnader mellan de olika medlemsstaternas sätt att skydda visselblåsare. Om sådant skydd saknas är det förståeligt att anställda som har viktig information inte vill träda fram och att informationen därför inte blir tillgänglig. Eftersom visselblåsare har hjälpt till med att uppmärksamma allmänheten på frågan om orättvis beskattning, bör medlemsstaterna överväga åtgärder som skyddar sådant agerande. Det skulle därför vara lämpligt att erbjuda unionsomfattande skydd för visselblåsare som rapporterar misstänkt regelmissbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet till de nationella eller europeiska myndigheterna eller till allmänheten, om det gäller varaktigt oåtgärdat missbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet som skulle kunna påverka allmänintresset. Sådant skydd bör vara förenligt med det övergripande rättsliga systemet. Detta skydd bör gälla mot orättfärdiga åtal, ekonomiska sanktioner och diskriminering. |
| --- | --- |

vii)

Den nuvarande unionsomfattande rättsliga ramen för att skydda visselblåsare är otillräcklig, och det finns avsevärda skillnader mellan de olika medlemsstaternas sätt att skydda visselblåsare. Om sådant skydd saknas är det förståeligt att anställda som har viktig information inte vill träda fram och att informationen därför inte blir tillgänglig. Eftersom visselblåsare har hjälpt till med att uppmärksamma allmänheten på frågan om orättvis beskattning, bör medlemsstaterna överväga åtgärder som skyddar sådant agerande. Det skulle därför vara lämpligt att erbjuda unionsomfattande skydd för visselblåsare som rapporterar misstänkt regelmissbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet till de nationella eller europeiska myndigheterna eller till allmänheten, om det gäller varaktigt oåtgärdat missbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet som skulle kunna påverka allmänintresset. Sådant skydd bör vara förenligt med det övergripande rättsliga systemet. Detta skydd bör gälla mot orättfärdiga åtal, ekonomiska sanktioner och diskriminering.

Samordning

| AS. | Medlemsstaterna har lagstiftningsbehörighet i fråga om företagsbeskattning, men en överväldigande majoritet av problemen med aggressiv skatteplanering är av multinationell art. Ökad samordning av medlemsstaternas nationella skattepolitik är därför den enda möjligheten att ta itu med problemen med BEPS och aggressiv skatteplanering.






  i) | Att införa en obligatorisk unionsomfattande gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle vara en viktig åtgärd för att lösa problemen i samband med aggressiv skatteplanering i unionen, och bör införas snarast. Det slutgiltiga målet är en fullständig och obligatorisk gemensam konsoliderad bolagsskattebas, eventuellt med ett tillfälligt undantag för små och medelstora företag som inte är multinationella företag och för företag utan gränsöverskridande verksamhet, med en fördelningsmetod baserad på objektiva variabler. Kommissionen överväger att införa tillfälliga åtgärder mot möjligheterna till vinstöverföring fram till dess att en fullständig gemensam konsoliderad bolagsskattebas har införts. Dessa åtgärder, bland annat gränsöverskridande förlustutjämning, får dock inte öka risken för BEPS. Dessa åtgärder kan inte helt och hållet ersätta en konsolidering och det kommer att ta tid innan regelverket kan fungera fullt ut. |
| --- | --- | --- |

AS.

Medlemsstaterna har lagstiftningsbehörighet i fråga om företagsbeskattning, men en överväldigande majoritet av problemen med aggressiv skatteplanering är av multinationell art. Ökad samordning av medlemsstaternas nationella skattepolitik är därför den enda möjligheten att ta itu med problemen med BEPS och aggressiv skatteplanering.

i)

Att införa en obligatorisk unionsomfattande gemensam konsoliderad bolagsskattebas skulle vara en viktig åtgärd för att lösa problemen i samband med aggressiv skatteplanering i unionen, och bör införas snarast. Det slutgiltiga målet är en fullständig och obligatorisk gemensam konsoliderad bolagsskattebas, eventuellt med ett tillfälligt undantag för små och medelstora företag som inte är multinationella företag och för företag utan gränsöverskridande verksamhet, med en fördelningsmetod baserad på objektiva variabler. Kommissionen överväger att införa tillfälliga åtgärder mot möjligheterna till vinstöverföring fram till dess att en fullständig gemensam konsoliderad bolagsskattebas har införts. Dessa åtgärder, bland annat gränsöverskridande förlustutjämning, får dock inte öka risken för BEPS. Dessa åtgärder kan inte helt och hållet ersätta en konsolidering och det kommer att ta tid innan regelverket kan fungera fullt ut.

| ii) | Trots uppförandekodgruppens arbete avseende skadlig företagsbeskattning fortsätter den aggressiva skatteplaneringen i hela unionen. Tidigare försök att förstärka gruppens styrning och mandat, och att anpassa och bredda de arbetsmetoder och kriterier som fastställs i koden i syfte att bekämpa nya former av skadlig skattepraxis inom den nuvarande ekonomiska miljön, har inte varit framgångsrika. Gruppens verksamhet karaktäriseras av en allmän brist på transparens och redovisningsskyldighet. Gruppens funktionssätt och ändamålsenlighet måste därför i hög grad ändras för att göras mer effektivt och transparent, bland annat genom att offentliggöra årsrapporter och protokoll, inbegripet medlemsstaternas ståndpunkter. Gruppen bör kunna ta ställning i frågor i samband med skattepolitiken i flera medlemsstater utan att en liten minoritet av medlemsstater blockerar rekommendationerna. |
| --- | --- |

ii)

Trots uppförandekodgruppens arbete avseende skadlig företagsbeskattning fortsätter den aggressiva skatteplaneringen i hela unionen. Tidigare försök att förstärka gruppens styrning och mandat, och att anpassa och bredda de arbetsmetoder och kriterier som fastställs i koden i syfte att bekämpa nya former av skadlig skattepraxis inom den nuvarande ekonomiska miljön, har inte varit framgångsrika. Gruppens verksamhet karaktäriseras av en allmän brist på transparens och redovisningsskyldighet. Gruppens funktionssätt och ändamålsenlighet måste därför i hög grad ändras för att göras mer effektivt och transparent, bland annat genom att offentliggöra årsrapporter och protokoll, inbegripet medlemsstaternas ståndpunkter. Gruppen bör kunna ta ställning i frågor i samband med skattepolitiken i flera medlemsstater utan att en liten minoritet av medlemsstater blockerar rekommendationerna.

| iii) | Den övergripande principen om företagsbeskattning i unionen bör vara att skatter ska betalas i de länder där ett företag bedriver sin faktiska ekonomiska verksamhet och där värdet skapas. Det bör utarbetas kriterier för att genomföra detta. Eventuell användning av patentboxordningar eller andra förmånliga skatteordningar måste också säkerställa att skatten betalas där värdet skapas, enligt de kriterier som fastställs i BEPS-projektets åtgärd 5. Det ska även fastställas gemensamma europeiska definitioner för vad som kan räknas som främjande av FoU och vad som inte kan räknas som det, och för en harmonisering av användningen av patent- och innovationsboxar, vilket inbegriper ett tidigareläggande till den 30 juni 2017 av datumet för avskaffandet av den gamla ordningen. |
| --- | --- |

iii)

Den övergripande principen om företagsbeskattning i unionen bör vara att skatter ska betalas i de länder där ett företag bedriver sin faktiska ekonomiska verksamhet och där värdet skapas. Det bör utarbetas kriterier för att genomföra detta. Eventuell användning av patentboxordningar eller andra förmånliga skatteordningar måste också säkerställa att skatten betalas där värdet skapas, enligt de kriterier som fastställs i BEPS-projektets åtgärd 5. Det ska även fastställas gemensamma europeiska definitioner för vad som kan räknas som främjande av FoU och vad som inte kan räknas som det, och för en harmonisering av användningen av patent- och innovationsboxar, vilket inbegriper ett tidigareläggande till den 30 juni 2017 av datumet för avskaffandet av den gamla ordningen.

| iv) | Vissa medlemsstater har ensidigt infört bestämmelser för kontrollerade utlandsbolag (CFC-bolag) för att på ett ändamålsenligt sätt se till att vinster som överförs till länder med låga eller inga skatter beskattas effektivt. Dessa regler måste samordnas för att förhindra att skillnaderna mellan nationella CFC-regler inom unionen snedvrider konkurrensen på den inre marknaden. |
| --- | --- |

iv)

Vissa medlemsstater har ensidigt infört bestämmelser för kontrollerade utlandsbolag (CFC-bolag) för att på ett ändamålsenligt sätt se till att vinster som överförs till länder med låga eller inga skatter beskattas effektivt. Dessa regler måste samordnas för att förhindra att skillnaderna mellan nationella CFC-regler inom unionen snedvrider konkurrensen på den inre marknaden.

| v) | Enligt direktiv 2011/16/EU ska medlemsstaterna samarbeta om skatteinspektioner och skatterevisioner, och skattemyndigheterna uppmuntras att utbyta bästa praxis. De instrument som föreskrivs i det direktivet är dock inte tillräckligt effektiva, och medlemsstaternas olika metoder för att kontrollera företagen står i kontrast till vissa företags mycket välorganiserade skatteplaneringsmetoder. |
| --- | --- |

v)

Enligt direktiv 2011/16/EU ska medlemsstaterna samarbeta om skatteinspektioner och skatterevisioner, och skattemyndigheterna uppmuntras att utbyta bästa praxis. De instrument som föreskrivs i det direktivet är dock inte tillräckligt effektiva, och medlemsstaternas olika metoder för att kontrollera företagen står i kontrast till vissa företags mycket välorganiserade skatteplaneringsmetoder.

| vi) | För att åstadkomma ett effektivt automatiskt informationsutbyte i allmänhet, och om skattebeslut i synnerhet, krävs ett gemensamt europeiskt system för skatteregistreringsnummer. Kommissionen bör överväga införandet av ett gemensamt europeiskt företagsregister. |
| --- | --- |

vi)

För att åstadkomma ett effektivt automatiskt informationsutbyte i allmänhet, och om skattebeslut i synnerhet, krävs ett gemensamt europeiskt system för skatteregistreringsnummer. Kommissionen bör överväga införandet av ett gemensamt europeiskt företagsregister.

| vii) | Kommissionen har beslutat att förlänga mandatet för plattformen för god förvaltning i skattefrågor, som skulle ha löpt ut 2016, samt utvidga dess tillämpningsområde och förstärka dess arbetsmetoder. Plattformen kan bidra till att nå resultat i den nya handlingsplanen för att stärka kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt, underlätta diskussioner om medlemsstaternas skattebeslut i ljuset av de nya regler som föreslås om informationsutbyte och ge återkoppling om nya initiativ mot skatteundandragande. Kommissionen behöver dock lyfta fram profilen, bredda medlemskapet och göra plattformen för god förvaltning i skattefrågor effektivare. |
| --- | --- |

vii)

Kommissionen har beslutat att förlänga mandatet för plattformen för god förvaltning i skattefrågor, som skulle ha löpt ut 2016, samt utvidga dess tillämpningsområde och förstärka dess arbetsmetoder. Plattformen kan bidra till att nå resultat i den nya handlingsplanen för att stärka kampen mot skattebedrägerier och skatteflykt, underlätta diskussioner om medlemsstaternas skattebeslut i ljuset av de nya regler som föreslås om informationsutbyte och ge återkoppling om nya initiativ mot skatteundandragande. Kommissionen behöver dock lyfta fram profilen, bredda medlemskapet och göra plattformen för god förvaltning i skattefrågor effektivare.

| viii) | Kommissionen bör analysera och begära att skatteförvaltningarna genomför reformer inom den europeiska planeringsterminen, för att öka de nationella och europeiska skatteförvaltningarnas uppbördskapacitet så att de kan utföra sitt uppdrag effektivt och därigenom främja de positiva effekter som en effektiv skatteuppbörd och effektiva åtgärder mot skattebedrägerier och skatteflykt får för medlemsstaternas inkomster. |
| --- | --- |

viii)

Kommissionen bör analysera och begära att skatteförvaltningarna genomför reformer inom den europeiska planeringsterminen, för att öka de nationella och europeiska skatteförvaltningarnas uppbördskapacitet så att de kan utföra sitt uppdrag effektivt och därigenom främja de positiva effekter som en effektiv skatteuppbörd och effektiva åtgärder mot skattebedrägerier och skatteflykt får för medlemsstaternas inkomster.

Samstämdhet

| AT. | De grundläggande problem som beror på att olika medlemsstater har olika regler för företagsbeskattning kan inte lösas enbart genom bättre samordning. Det övergripande arbetet mot aggressiv skatteplanering måste i viss utsträckning handla om tillnärmning av en begränsad del av medlemsstaternas skattepraxis. Detta kan åstadkommas samtidigt som man bevarar medlemsstaternas suveränitet i förhållande till andra delar av deras bolagsskattesystem.






  i) | Aggressiv skatteplanering kan ibland uppkomma genom de sammantagna förmånerna i dubbelbeskattningsavtal som ingåtts mellan olika medlemsstater men som i stället har lett till dubbel icke-beskattning. Utbredningen av dubbelbeskattningsavtal mellan enskilda medlemsstater och tredjeländer kan ge möjligheter till nya kryphål. I enlighet med åtgärd 15 i OECD/G20-gruppens BEPS-projekt skulle det behövas ett multilateralt instrument för ändring av bilaterala skatteavtal. Kommissionen bör ha mandat att förhandla fram skatteavtal med tredjeländer för unionens räkning, i stället för nuvarande praxis med bilaterala förhandlingar som inte ger optimala resultat. Kommissionen bör se till att sådana avtal omfattar bestämmelser om ömsesidighet och förhindrar eventuell negativ inverkan på medborgare och företag i unionen, särskilt små och medelstora företag, som ett resultat av extraterritoriell tillämpning av tredjelandslagstiftning inom unionens och dess medlemsstaters jurisdiktion. |
| --- | --- | --- |

AT.

De grundläggande problem som beror på att olika medlemsstater har olika regler för företagsbeskattning kan inte lösas enbart genom bättre samordning. Det övergripande arbetet mot aggressiv skatteplanering måste i viss utsträckning handla om tillnärmning av en begränsad del av medlemsstaternas skattepraxis. Detta kan åstadkommas samtidigt som man bevarar medlemsstaternas suveränitet i förhållande till andra delar av deras bolagsskattesystem.

i)

Aggressiv skatteplanering kan ibland uppkomma genom de sammantagna förmånerna i dubbelbeskattningsavtal som ingåtts mellan olika medlemsstater men som i stället har lett till dubbel icke-beskattning. Utbredningen av dubbelbeskattningsavtal mellan enskilda medlemsstater och tredjeländer kan ge möjligheter till nya kryphål. I enlighet med åtgärd 15 i OECD/G20-gruppens BEPS-projekt skulle det behövas ett multilateralt instrument för ändring av bilaterala skatteavtal. Kommissionen bör ha mandat att förhandla fram skatteavtal med tredjeländer för unionens räkning, i stället för nuvarande praxis med bilaterala förhandlingar som inte ger optimala resultat. Kommissionen bör se till att sådana avtal omfattar bestämmelser om ömsesidighet och förhindrar eventuell negativ inverkan på medborgare och företag i unionen, särskilt små och medelstora företag, som ett resultat av extraterritoriell tillämpning av tredjelandslagstiftning inom unionens och dess medlemsstaters jurisdiktion.

| ii) | Unionen bör ha sin egen uppdaterade definition av skatteparadis. |
| --- | --- |

ii)

Unionen bör ha sin egen uppdaterade definition av skatteparadis.

| iii) | Unionen bör vidta motåtgärder mot företag som använder sig av sådana skatteparadis. Detta har redan efterlysts i Europaparlamentets betänkande om det årliga skattebetänkandet 2014 (7), där man begärde följande: ”Kännbara sanktioner för att hindra företag att bryta mot eller undkomma skattestandarder genom att neka företag som ägnat sig åt bedrägerier eller företag som är belägna i skatteparadis eller länder som snedvrider konkurrensen med förmånliga skattevillkor tillgång till EU-finansiering och statligt stöd eller medverkan i offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att återkräva allt statligt stöd till företag om de har brutit mot EU:s skattestandarder.” EU-länder bör också bli föremål för motåtgärder om de vägrar att ändra på sina skadliga system med skatteförmåner som undergräver förutsättningarna för lika villkor i EU. |
| --- | --- |

iii)

Unionen bör vidta motåtgärder mot företag som använder sig av sådana skatteparadis. Detta har redan efterlysts i Europaparlamentets betänkande om det årliga skattebetänkandet 2014 (7), där man begärde följande: ”Kännbara sanktioner för att hindra företag att bryta mot eller undkomma skattestandarder genom att neka företag som ägnat sig åt bedrägerier eller företag som är belägna i skatteparadis eller länder som snedvrider konkurrensen med förmånliga skattevillkor tillgång till EU-finansiering och statligt stöd eller medverkan i offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att återkräva allt statligt stöd till företag om de har brutit mot EU:s skattestandarder.” EU-länder bör också bli föremål för motåtgärder om de vägrar att ändra på sina skadliga system med skatteförmåner som undergräver förutsättningarna för lika villkor i EU.

| iv) | En ny bindande definition av ”fast driftsställe” behövs för att se till att beskattningen äger rum där den ekonomiska aktiviteten äger rum och värdet skapas. Definitionen bör åtföljas av bindande minimikriterier för att avgöra om den ekonomiska verksamheten är av tillräcklig betydelse för att beskattas i en medlemsstat för att undvika problemet med brevlådeföretag, särskilt när det gäller de utmaningar som den digitala ekonomin skapat. |
| --- | --- |

iv)

En ny bindande definition av ”fast driftsställe” behövs för att se till att beskattningen äger rum där den ekonomiska aktiviteten äger rum och värdet skapas. Definitionen bör åtföljas av bindande minimikriterier för att avgöra om den ekonomiska verksamheten är av tillräcklig betydelse för att beskattas i en medlemsstat för att undvika problemet med brevlådeföretag, särskilt när det gäller de utmaningar som den digitala ekonomin skapat.

| v) | Kommissionens pågående undersökningar av påstådda brott mot unionens regler om statligt stöd har visat att det råder en ogynnsam brist på transparens för dessa reglers tillämpning. För att reda ut detta bör kommissionen offentliggöra riktlinjer om statligt stöd för att klargöra hur den kommer att avgöra fall av skatterelaterat statligt stöd och på så vis öka rättssäkerheten för både företagen och medlemsstaterna. I samband med moderniseringen av statsstödsordningen bör kommissionen säkerställa effektiva efterhandskontroller av lagligheten i det beviljade statsstödet. |
| --- | --- |

v)

Kommissionens pågående undersökningar av påstådda brott mot unionens regler om statligt stöd har visat att det råder en ogynnsam brist på transparens för dessa reglers tillämpning. För att reda ut detta bör kommissionen offentliggöra riktlinjer om statligt stöd för att klargöra hur den kommer att avgöra fall av skatterelaterat statligt stöd och på så vis öka rättssäkerheten för både företagen och medlemsstaterna. I samband med moderniseringen av statsstödsordningen bör kommissionen säkerställa effektiva efterhandskontroller av lagligheten i det beviljade statsstödet.

| vi) | En av de oavsiktliga effekterna av rådets direktiv 2003/49/EG (8) är att gränsöverskridande ränte- och royaltyinkomster får undantas från beskattning (eller beskattas på mycket låg nivå). En allmän regel mot missbruk bör införas i det direktivet och likaså i rådets direktiv 2005/19/EG (9) samt i övrig relevant unionslagstiftning. |
| --- | --- |

vi)

En av de oavsiktliga effekterna av rådets direktiv 2003/49/EG (8) är att gränsöverskridande ränte- och royaltyinkomster får undantas från beskattning (eller beskattas på mycket låg nivå). En allmän regel mot missbruk bör införas i det direktivet och likaså i rådets direktiv 2005/19/EG (9) samt i övrig relevant unionslagstiftning.

| vii) | En unionsomfattande källskatt eller liknande åtgärd skulle innebära att alla vinster som genereras inom unionen, och som kommer att lämna unionen, beskattas åtminstone en gång inom unionen innan de förs ut ur unionen. |
| --- | --- |

vii)

En unionsomfattande källskatt eller liknande åtgärd skulle innebära att alla vinster som genereras inom unionen, och som kommer att lämna unionen, beskattas åtminstone en gång inom unionen innan de förs ut ur unionen.

| viii) | Unionens befintliga ram för tvistlösning mellan medlemsstaterna när det gäller dubbelbeskattning fungerar inte effektivt, utan skulle behöva kompletteras med tydligare regler och tidsfrister och bygga på redan existerande system. |
| --- | --- |

viii)

Unionens befintliga ram för tvistlösning mellan medlemsstaterna när det gäller dubbelbeskattning fungerar inte effektivt, utan skulle behöva kompletteras med tydligare regler och tidsfrister och bygga på redan existerande system.

| ix) | Skatterådgivare spelar en avgörande roll för att underlätta aggressiv skatteplanering genom att hjälpa företag att upprätta komplexa rättsliga strukturer för att utnyttja skillnader och kryphål till följd av olika skattesystem. En grundläggande översyn av bolagsskattesystemet kan inte ske utan att dessa rådgivningsfirmors praxis undersöks. En sådan undersökning måste beakta intressekonflikterna inom sådana företag, som ger råd till nationella regeringar om utformning av skattesystemen samtidigt som de ger råd till företag om hur de bäst optimerar sina skatter inom sådana system. |
| --- | --- |

ix)

Skatterådgivare spelar en avgörande roll för att underlätta aggressiv skatteplanering genom att hjälpa företag att upprätta komplexa rättsliga strukturer för att utnyttja skillnader och kryphål till följd av olika skattesystem. En grundläggande översyn av bolagsskattesystemet kan inte ske utan att dessa rådgivningsfirmors praxis undersöks. En sådan undersökning måste beakta intressekonflikterna inom sådana företag, som ger råd till nationella regeringar om utformning av skattesystemen samtidigt som de ger råd till företag om hur de bäst optimerar sina skatter inom sådana system.

| AU. | Skatteuppbördens övergripande effektivitet, begreppet rättvis beskattning och de nationella skatteförvaltningarnas trovärdighet undergrävs inte bara av aggressiv skatteplanering och BEPS-verksamhet. Unionen och medlemsstaterna bör agera lika bestämt för att lösa problemen med skatteflykt och skattebedrägerier inom beskattningen av både företag och privatpersoner och problemen med uppbörd av andra skatter än bolagsskatter, särskilt, mervärdesskatt. Dessa andra aspekter av skatteuppbörd och skatteförvaltning står för en väsentlig del av det nuvarande skattegapet. |
| --- | --- |

AU.

Skatteuppbördens övergripande effektivitet, begreppet rättvis beskattning och de nationella skatteförvaltningarnas trovärdighet undergrävs inte bara av aggressiv skatteplanering och BEPS-verksamhet. Unionen och medlemsstaterna bör agera lika bestämt för att lösa problemen med skatteflykt och skattebedrägerier inom beskattningen av både företag och privatpersoner och problemen med uppbörd av andra skatter än bolagsskatter, särskilt, mervärdesskatt. Dessa andra aspekter av skatteuppbörd och skatteförvaltning står för en väsentlig del av det nuvarande skattegapet.

| AV. | Kommissionen bör därför också överväga hur den kan åtgärda dessa mer allmänna problem, särskilt efterlevnaden av momsregler i medlemsstaterna och deras tillämpning i gränsöverskridande fall, ineffektiviteter i samband med uppbörden av mervärdesskatt (som i vissa medlemsstater är en stor nationell inkomstkälla), metoder för mervärdesskatteundandragande och de negativa följderna av vissa skatteamnestier eller icke transparenta åtgärder för skattenedsättning. Förhållandet mellan kostnader och nytta bör övervägas i alla sådana nya åtgärder. |
| --- | --- |

AV.

Kommissionen bör därför också överväga hur den kan åtgärda dessa mer allmänna problem, särskilt efterlevnaden av momsregler i medlemsstaterna och deras tillämpning i gränsöverskridande fall, ineffektiviteter i samband med uppbörden av mervärdesskatt (som i vissa medlemsstater är en stor nationell inkomstkälla), metoder för mervärdesskatteundandragande och de negativa följderna av vissa skatteamnestier eller icke transparenta åtgärder för skattenedsättning. Förhållandet mellan kostnader och nytta bör övervägas i alla sådana nya åtgärder.

| 1. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2016 översända ett eller flera lagstiftningsförslag till parlamentet, med beaktande av de detaljerade rekommendationerna i bilagan till detta betänkande. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast i juni 2016 översända ett eller flera lagstiftningsförslag till parlamentet, med beaktande av de detaljerade rekommendationerna i bilagan till detta betänkande.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna stämmer överens med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rekommendationerna stämmer överens med de grundläggande rättigheterna och subsidiaritetsprincipen.

| 3. | Europaparlamentet anser att det begärda förslagets ekonomiska konsekvenser ska täckas av lämpliga budgetanslag. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att det begärda förslagets ekonomiska konsekvenser ska täckas av lämpliga budgetanslag.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution och bifogade detaljerade rekommendationer till kommissionen och rådet samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  http://ec.europa.eu/taxation_customs/resources/documents/taxation/gen_info/ economic_analysis/tax_structures/2014/report.pdf

(2)  Benjamin Ferrett, Daniel Gravino och Silvia Merler: European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union (ännu ej offentliggjord).

(3)  Antagna texter från sammanträdet den 8 juli 2015, P8_TA(2015)0257.

(4)  http://ec.europa.eu/finance/consultations/2015/further-corporate-tax-transparency/index_en.htm.

(5)  Exempelvis ”Fair Tax Mark”: http://www.fairtaxmark.net/.

(6)  Rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och om upphävande av direktiv 77/799/EEG (EUT L 64, 11.3.2011, s. 1).

(7)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+REPORT+A8-2015-0040+0+DOC+XML+V0//SV

(8)  Rådets direktiv 2003/49/EG av den 3 juni 2003 om ett gemensamt system för beskattning av räntor och royalties som betalas mellan närstående bolag i olika medlemsstater (EUT L 157, 26.6.2003, s. 49).

(9)  Rådets direktiv 2005/19/EG av den 17 februari 2005 om ändring av direktiv 90/434/EEG om ett gemensamt beskattningssystem för fusion, fission, överföring av tillgångar och utbyte av aktier eller andelar som berör bolag i olika medlemsstater (EUT L 58, 4.3.2005, s. 19).

---

BILAGATILL RESOLUTIONEN

DETALJERADE REKOMMENDATIONER OM INNEHÅLLET I DET BEGÄRDA FÖRSLAGET

A.
     
  Transparens

Rekommendation A1. Obligatorisk offentlig landsspecifik rapportering för multinationella företag inom alla sektorer

Europaparlamentet uppmanar återigen Europeiska kommissionen att vidta alla åtgärder som krävs för att senast under första kvartalet 2016 införa omfattande och offentlig landsspecifik rapportering för alla multinationella företag inom alla sektorer.

| — | Detta förslag bör bygga på de krav som OECD har framfört i sin datamall för landsspecifik rapportering, som offentliggjordes i september 2014 (åtgärd 13 i OECD/G20-gruppens BEPS-projekt). |
| --- | --- |

—

Detta förslag bör bygga på de krav som OECD har framfört i sin datamall för landsspecifik rapportering, som offentliggjordes i september 2014 (åtgärd 13 i OECD/G20-gruppens BEPS-projekt).

| — | Vid utarbetandet av förslaget bör kommissionen även ta hänsyn till






  — | resultatet av kommissionens samråd om landsspecifik rapportering, som genomfördes mellan den 17 juni och den 9 september 2015, i syfte att undersöka olika alternativ för att eventuellt införa landsspecifik rapportering i unionen, och |
| --- | --- | --- |

—

Vid utarbetandet av förslaget bör kommissionen även ta hänsyn till

—

resultatet av kommissionens samråd om landsspecifik rapportering, som genomfördes mellan den 17 juni och den 9 september 2015, i syfte att undersöka olika alternativ för att eventuellt införa landsspecifik rapportering i unionen, och

| — | de förslag om en helt offentlig landsspecifik rapportering som beskrivs i det reviderade direktivet om aktieägares rättigheter och som röstades igenom i Europaparlamentet den 8 juli 2015 (1) och resultatet från de pågående trepartsmötena om detta direktiv. |
| --- | --- |

—

de förslag om en helt offentlig landsspecifik rapportering som beskrivs i det reviderade direktivet om aktieägares rättigheter och som röstades igenom i Europaparlamentet den 8 juli 2015 (1) och resultatet från de pågående trepartsmötena om detta direktiv.

Rekommendation A2. En ny rättvisemärkning för skattebetalande företag som tillämpar goda skattemetoder

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag om en frivillig europeisk rättvisemärkning för skattebetalare.

| — | Förslaget bör innefatta en europeisk ram med godkännandekriterier som nationella organ skulle tillämpa vid märkningen. |
| --- | --- |

—

Förslaget bör innefatta en europeisk ram med godkännandekriterier som nationella organ skulle tillämpa vid märkningen.

| — | Denna ram med godkännandekriterier skulle klargöra att det bara är sådana företag som har gått längre än vad som krävs enligt unionens och medlemsstaternas lagstiftning som kan bli rättvisemärkta skattebetalare. |
| --- | --- |

—

Denna ram med godkännandekriterier skulle klargöra att det bara är sådana företag som har gått längre än vad som krävs enligt unionens och medlemsstaternas lagstiftning som kan bli rättvisemärkta skattebetalare.

| — | Denna rättvisemärkning för skattebetalare bör uppmuntra företagen till att göra betalningen av en rättmätig andel av skatterna till en väsentlig del av deras politik för socialt ansvar och till att redogöra för deras ståndpunkt i skattefrågor i deras årsrapporter. |
| --- | --- |

—

Denna rättvisemärkning för skattebetalare bör uppmuntra företagen till att göra betalningen av en rättmätig andel av skatterna till en väsentlig del av deras politik för socialt ansvar och till att redogöra för deras ståndpunkt i skattefrågor i deras årsrapporter.

Rekommendation A3. Obligatorisk underrättelse om nya skatteåtgärder

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett förslag om en ny mekanism som förpliktigar medlemsstaterna att utan dröjsmål underrätta övriga medlemsstater och kommissionen om de avser att införa nya avdrag, lättnader, undantag, incitament eller liknande åtgärder som skulle kunna få väsentlig inverkan på den effektiva skattesatsen i medlemsstaten eller på skattebasen i en annan medlemsstat.

| — | Dessa underrättelser från medlemsstaterna ska innehålla analyser av spridningseffekten med avseende på de nya skatteåtgärdernas väsentliga inverkan på andra medlemsstater och utvecklingsländer, och analyserna ska fungera som stöd för uppförandekodgruppens arbete med att upptäcka skadliga skattemetoder. |
| --- | --- |

—

Dessa underrättelser från medlemsstaterna ska innehålla analyser av spridningseffekten med avseende på de nya skatteåtgärdernas väsentliga inverkan på andra medlemsstater och utvecklingsländer, och analyserna ska fungera som stöd för uppförandekodgruppens arbete med att upptäcka skadliga skattemetoder.

| — | Dessa nya skatteåtgärder bör även inkluderas i förfarandet med den europeiska planeringsterminen och det ska utarbetas rekommendationer för uppföljning. |
| --- | --- |

—

Dessa nya skatteåtgärder bör även inkluderas i förfarandet med den europeiska planeringsterminen och det ska utarbetas rekommendationer för uppföljning.

| — | Europaparlamentet bör regelbundet uppdateras om dessa underrättelser och den utvärdering som görs av kommissionen. |
| --- | --- |

—

Europaparlamentet bör regelbundet uppdateras om dessa underrättelser och den utvärdering som görs av kommissionen.

| — | Sanktioner bör övervägas för medlemsstater som inte uppfyller dessa rapporteringskrav. |
| --- | --- |

—

Sanktioner bör övervägas för medlemsstater som inte uppfyller dessa rapporteringskrav.

| — | Kommissionen bör också överväga huruvida det vore lämpligt att förpliktiga skatterådgivningsföretagen att underrätta de nationella skattemyndigheterna när de utvecklar eller lanserar vissa skatteplaneringsupplägg som syftar till att hjälpa företagen att minska sina övergripande skatteskyldigheter, vilket för närvarande är fallet i vissa medlemsstater. Man bör också diskutera huruvida utbyte av sådan information mellan medlemsstaterna, via uppförandekodgruppen, vore ett effektivt sätt att förbättra företagsbeskattningen i unionen. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör också överväga huruvida det vore lämpligt att förpliktiga skatterådgivningsföretagen att underrätta de nationella skattemyndigheterna när de utvecklar eller lanserar vissa skatteplaneringsupplägg som syftar till att hjälpa företagen att minska sina övergripande skatteskyldigheter, vilket för närvarande är fallet i vissa medlemsstater. Man bör också diskutera huruvida utbyte av sådan information mellan medlemsstaterna, via uppförandekodgruppen, vore ett effektivt sätt att förbättra företagsbeskattningen i unionen.

Rekommendation A4. Automatiskt utbyte av information om skattebeslut bör utvidgas till att gälla alla skattebeslut och till viss del offentliggöras

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att komplettera direktiv 2011/16/EU, vilket innefattar förslag om automatiskt utbyte av information om skattebeslut, enligt följande:

| — | Utöka det automatiska informationsutbytet, så att det inte bara gäller gränsöverskridande skattebeslut utan omfattar alla skattebeslut avseende bolagsskatt. Den information som lämnas ska vara heltäckande och i ett gemensamt fastställt format för att säkerställa att det effektivt kan användas av skattemyndigheterna i de relevanta länderna. |
| --- | --- |

—

Utöka det automatiska informationsutbytet, så att det inte bara gäller gränsöverskridande skattebeslut utan omfattar alla skattebeslut avseende bolagsskatt. Den information som lämnas ska vara heltäckande och i ett gemensamt fastställt format för att säkerställa att det effektivt kan användas av skattemyndigheterna i de relevanta länderna.

| — | Väsentligt öka insynen i skattebeslut på unionsnivå, med vederbörlig hänsyn till företagens konfidentialitet och företagshemligheter samt med hänsyn till gällande bästa praxis som tillämpas i vissa medlemsstater, genom att årligen offentliggöra en rapport som sammanfattar de viktigaste fallen i kommissionens säkra centrala katalog för skattebeslut och förhandsbesked om prissättning som ska skapas. |
| --- | --- |

—

Väsentligt öka insynen i skattebeslut på unionsnivå, med vederbörlig hänsyn till företagens konfidentialitet och företagshemligheter samt med hänsyn till gällande bästa praxis som tillämpas i vissa medlemsstater, genom att årligen offentliggöra en rapport som sammanfattar de viktigaste fallen i kommissionens säkra centrala katalog för skattebeslut och förhandsbesked om prissättning som ska skapas.

| — | Informationen i rapporten ska lämnas i en överenskommen standardiserad form så att allmänheten effektivt kan använda den. |
| --- | --- |

—

Informationen i rapporten ska lämnas i en överenskommen standardiserad form så att allmänheten effektivt kan använda den.

| — | Garantera att kommissionen spelar en fullständig och betydande roll vid det obligatoriska utbytet av information om skattebeslut genom inrättandet av en säker central katalog där medlemsstaterna och kommissionen får tillgång till samtliga skattebeslut som avtalats i unionen. |
| --- | --- |

—

Garantera att kommissionen spelar en fullständig och betydande roll vid det obligatoriska utbytet av information om skattebeslut genom inrättandet av en säker central katalog där medlemsstaterna och kommissionen får tillgång till samtliga skattebeslut som avtalats i unionen.

| — | Säkerställa att lämpliga sanktioner tillämpas för medlemsstater som inte automatiskt utbyter information om skattebeslut som de borde. |
| --- | --- |

—

Säkerställa att lämpliga sanktioner tillämpas för medlemsstater som inte automatiskt utbyter information om skattebeslut som de borde.

Rekommendation A5. Transparens i tullfria hamnar

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om

| — | fastställande av en längsta tidsfrist inom vilken varor får säljas i tullfria hamnar och undantas från tullar, punktskatter och mervärdesskatt, och |
| --- | --- |

—

fastställande av en längsta tidsfrist inom vilken varor får säljas i tullfria hamnar och undantas från tullar, punktskatter och mervärdesskatt, och

| — | en skyldighet för myndigheterna för tullfria hamnar att omedelbart upplysa de relevanta medlemsstaternas och tredjeländers skattemyndigheter om eventuella transaktioner som personer med skatterättslig hemvist i deras länder genomför i de tullfria hamnarnas lokaler. |
| --- | --- |

—

en skyldighet för myndigheterna för tullfria hamnar att omedelbart upplysa de relevanta medlemsstaternas och tredjeländers skattemyndigheter om eventuella transaktioner som personer med skatterättslig hemvist i deras länder genomför i de tullfria hamnarnas lokaler.

Rekommendation A6. Kommissionens uppskattning av bolagsskattegapet

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra följande:

| — | På grundval av gällande bästa praxis i medlemsstaterna skapa en enhetlig metod, som ska offentliggöras, och som medlemsstaterna kan använda för att uppskatta storleken av det direkta och indirekta bolagsskattegapet, dvs. skillnaden mellan den bolagsskatt som ska betalas och den bolagsskatt som faktiskt betalas, i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

—

På grundval av gällande bästa praxis i medlemsstaterna skapa en enhetlig metod, som ska offentliggöras, och som medlemsstaterna kan använda för att uppskatta storleken av det direkta och indirekta bolagsskattegapet, dvs. skillnaden mellan den bolagsskatt som ska betalas och den bolagsskatt som faktiskt betalas, i alla medlemsstater.

| — | Samarbeta med medlemsstaterna för att se till att de tillhandahåller nödvändiga data som ska analyseras med denna metod i syfte att ta fram så korrekta siffror som möjligt. |
| --- | --- |

—

Samarbeta med medlemsstaterna för att se till att de tillhandahåller nödvändiga data som ska analyseras med denna metod i syfte att ta fram så korrekta siffror som möjligt.

| — | Använda den överenskomna metoden och nödvändiga data för att vartannat år beräkna och offentliggöra en uppskattning av de direkta och indirekta bolagsskattegapen i hela unionen. |
| --- | --- |

—

Använda den överenskomna metoden och nödvändiga data för att vartannat år beräkna och offentliggöra en uppskattning av de direkta och indirekta bolagsskattegapen i hela unionen.

Rekommendation A7. Skydd för visselblåsare

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för följande ändamål:

| — | Skydda visselblåsare som agerar enbart i allmänhetens intresse (och inte även för pengar eller med något annat personligt syfte) för att avslöja missbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet när det gäller företagsbeskattning i någon EU-medlemsstat. Sådana visselblåsare bör skyddas om de rapporterar misstänkt missbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet till sina relevanta behöriga myndigheter, men också om de rapporterar sina farhågor till allmänheten vid fortlöpande missbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet när det gäller företagsbeskattning som skulle kunna påverka allmänintresset. |
| --- | --- |

—

Skydda visselblåsare som agerar enbart i allmänhetens intresse (och inte även för pengar eller med något annat personligt syfte) för att avslöja missbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet när det gäller företagsbeskattning i någon EU-medlemsstat. Sådana visselblåsare bör skyddas om de rapporterar misstänkt missbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet till sina relevanta behöriga myndigheter, men också om de rapporterar sina farhågor till allmänheten vid fortlöpande missbruk, fel, bedrägeri eller olaglig verksamhet när det gäller företagsbeskattning som skulle kunna påverka allmänintresset.

| — | Se till att rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet när det gäller företagsbeskattning respekteras i EU. |
| --- | --- |

—

Se till att rätten till yttrandefrihet och informationsfrihet när det gäller företagsbeskattning respekteras i EU.

| — | Sådant skydd bör vara förenligt med det övergripande rättsliga systemet och gälla mot orättfärdiga åtal, ekonomiska sanktioner och diskriminering. |
| --- | --- |

—

Sådant skydd bör vara förenligt med det övergripande rättsliga systemet och gälla mot orättfärdiga åtal, ekonomiska sanktioner och diskriminering.

| — | Ett sådant lagstiftningsförslag bör grundas på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (2) och beakta eventuell framtida unionslagstiftning på detta område. |
| --- | --- |

—

Ett sådant lagstiftningsförslag bör grundas på Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 (2) och beakta eventuell framtida unionslagstiftning på detta område.

| — | Ett sådant lagstiftningsförslag skulle också kunna beakta Europarådets rekommendation CM/Rec(2014)7 (3) om skydd för visselblåsare och särskilt definitionen av visselblåsare som en person som inom ramen för sina arbetsrelaterade relationer rapporterar eller avslöjar information om hot eller skada för allmänintresset, oavsett om det är inom den offentliga eller privata sektorn. |
| --- | --- |

—

Ett sådant lagstiftningsförslag skulle också kunna beakta Europarådets rekommendation CM/Rec(2014)7 (3) om skydd för visselblåsare och särskilt definitionen av visselblåsare som en person som inom ramen för sina arbetsrelaterade relationer rapporterar eller avslöjar information om hot eller skada för allmänintresset, oavsett om det är inom den offentliga eller privata sektorn.

B.
     
  Samordning

Rekommendation B1. Införande av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast möjligt lägga fram ett lagstiftningsförslag om införande av en gemensam konsoliderad bolagsskattebas enligt följande:

Som första steg bör man senast i juni 2016 införa en obligatorisk gemensam bolagsskattebas i unionen, eventuellt med ett tillfälligt undantag för små och medelstora företag som inte är multinationella företag och företag utan gränsöverskridande verksamhet, så att det finns en enda uppsättning regler för beräkningen av beskattningsbar vinst för företag som är verksamma i flera medlemsstater.

Som ett andra steg bör man snarast möjligt, dock senast i slutet av 2017, införa en obligatorisk gemensam konsoliderad bolagsskattebas med vederbörlig hänsyn till de olika alternativ som finns (t.ex. ta med i beräkningen vad det skulle kosta att även inkludera små och medelstora företag och företag utan gränsöverskridande verksamhet).

Den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen bör baseras på en fördelningsmetod som återspeglar företagens faktiska ekonomiska verksamhet och inte ger vissa medlemsstater otillbörliga fördelar.

Under övergångsperioden, från införandet av en obligatorisk gemensam bolagsskattebas till införandet av en fullständigt fungerande obligatorisk gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör man vidta en rad åtgärder för att minska överföringen av vinster (främst genom internprissättning), genom att åtminstone lägga fram ett förslag till unionslagstiftning mot BEPS. Dessa åtgärder bör inte innefatta ett tillfälligt regelverk för gränsöverskridande förlustutjämning, såvida inte kommissionen kan garantera att regelverket kommer att vara transparent och inte kommer att kunna missbrukas för aggressiv skatteplanering.

Kommissionen bör överväga i vilken utsträckning det skulle vara nödvändigt att ta fram en enda uppsättning allmänt accepterade redovisningsprinciper för att förbereda de uppgifter ur räkenskaperna som ska ligga till grund för den gemensamma konsoliderade bolagsskattebasen.

Alla förslag till införande av antingen en gemensam bolagsskattebas eller en gemensam konsoliderad bolagsskattebas bör inbegripa en klausul mot skatteundandragande.

Rekommendation B2. Förstärkt mandat för och ökad insyn i rådets uppförandekodgrupp (företagsbeskattning)

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om införlivande av uppförandekodgruppen i gemenskapsmetoden, som en arbetsgrupp i rådet med kommissionen och parlamentet som observatörer.

| — | Uppförandekodgruppen ska bli mer transparent och effektiv och ha en större ansvarsskyldighet, bl.a. genom att






  — | regelbundet tillhandahålla, uppdatera och offentliggöra sin övervakning av hur medlemsstaterna följer de rekommendationer som fastställts av gruppen i dess halvårsvisa framstegsrapport till finansministrarna, |
| --- | --- | --- |

—

Uppförandekodgruppen ska bli mer transparent och effektiv och ha en större ansvarsskyldighet, bl.a. genom att

—

regelbundet tillhandahålla, uppdatera och offentliggöra sin övervakning av hur medlemsstaterna följer de rekommendationer som fastställts av gruppen i dess halvårsvisa framstegsrapport till finansministrarna,

| — | regelbundet tillhandahålla, uppdatera och vartannat år offentliggöra en lista över skadliga skattemetoder, |
| --- | --- |

—

regelbundet tillhandahålla, uppdatera och vartannat år offentliggöra en lista över skadliga skattemetoder,

| — | regelbundet ta fram, tillhandahålla och offentliggöra sina protokoll, inbegripet ökad transparens i processen med att ta fram rekommendationer, bl.a. genom att uppge de ståndpunkter som medlemsstaternas företrädare har, |
| --- | --- |

—

regelbundet ta fram, tillhandahålla och offentliggöra sina protokoll, inbegripet ökad transparens i processen med att ta fram rekommendationer, bl.a. genom att uppge de ståndpunkter som medlemsstaternas företrädare har,

| — | en politisk ordförande utses av finansministrarna, |
| --- | --- |

—

en politisk ordförande utses av finansministrarna,

| — | varje medlemsstat utser en högnivårepresentant och en suppleant i syfte att höja organets profil, |
| --- | --- |

—

varje medlemsstat utser en högnivårepresentant och en suppleant i syfte att höja organets profil,

| — | Uppförandekodgruppen ska bl.a. ha i uppgift att






  — | upptäcka skadliga skattemetoder i unionen, |
| --- | --- | --- |

—

Uppförandekodgruppen ska bl.a. ha i uppgift att

—

upptäcka skadliga skattemetoder i unionen,

| — | föreslå åtgärder och tidsfrister för avskaffandet av skadliga skattemetoder och övervaka resultaten av de rekommendationer eller de åtgärder som har föreslagits, |
| --- | --- |

—

föreslå åtgärder och tidsfrister för avskaffandet av skadliga skattemetoder och övervaka resultaten av de rekommendationer eller de åtgärder som har föreslagits,

| — | se över rapporterna om spridningseffekter av de nya skatteåtgärder som medlemsstaterna underrättar om enligt vad som föreskrivs ovan och avgöra om det krävs åtgärder, |
| --- | --- |

—

se över rapporterna om spridningseffekter av de nya skatteåtgärder som medlemsstaterna underrättar om enligt vad som föreskrivs ovan och avgöra om det krävs åtgärder,

| — | föreslå andra initiativ när det gäller skatteåtgärder i unionens externa politik, och |
| --- | --- |

—

föreslå andra initiativ när det gäller skatteåtgärder i unionens externa politik, och

| — | förbättra tillämpningen av mekanismerna mot de metoder som underlättar aggressiv skatteplanering. |
| --- | --- |

—

förbättra tillämpningen av mekanismerna mot de metoder som underlättar aggressiv skatteplanering.

Rekommendation B3. Patentboxar och andra förmånsordningar: länkning av förmånsordningar till de platser där värdet skapas

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fortsätta att ge medlemsstaterna vägledning om hur patentboxordningar ska införas i enlighet med den ”ändrade nexusstrategin”, för att säkerställa att de inte är skadliga.

| — | Denna vägledning bör klargöra att förmånsordningar, t.ex. patentboxar, måste baseras på den ”ändrade nexusstrategin” i enlighet med OECD:s BEPS-åtgärd 5, vilket innebär att det måste finnas ett direkt samband mellan skatteförmånen och den underliggande forsknings- och utvecklingsverksamheten. |
| --- | --- |

—

Denna vägledning bör klargöra att förmånsordningar, t.ex. patentboxar, måste baseras på den ”ändrade nexusstrategin” i enlighet med OECD:s BEPS-åtgärd 5, vilket innebär att det måste finnas ett direkt samband mellan skatteförmånen och den underliggande forsknings- och utvecklingsverksamheten.

| — | Omfattande patentboxordningar utan samband med kunskapens geografiska ursprung och ”ålder” bör betraktas som skadliga metoder. |
| --- | --- |

—

Omfattande patentboxordningar utan samband med kunskapens geografiska ursprung och ”ålder” bör betraktas som skadliga metoder.

| — | Om medlemsstaterna inte tillämpar denna nya strategi konsekvent inom 12 månader, bör kommissionen lägga fram ett förslag till bindande lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Om medlemsstaterna inte tillämpar denna nya strategi konsekvent inom 12 månader, bör kommissionen lägga fram ett förslag till bindande lagstiftning.

| — | Kommissionen bör lägga fram förslag till gemensamma europeiska standarder för och definitioner av vad som kan räknas som främjande av FoU och vad som inte kan räknas som det, och förslag till en harmonisering av användningen av patent- och innovationsboxar, vilket även inbegriper ett tidigareläggande till den 30 juni 2017 av datumet för avskaffandet av den gamla ordningen genom nerkortning av den tid under vilken äldre regler får tillämpas (grandfathering). |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör lägga fram förslag till gemensamma europeiska standarder för och definitioner av vad som kan räknas som främjande av FoU och vad som inte kan räknas som det, och förslag till en harmonisering av användningen av patent- och innovationsboxar, vilket även inbegriper ett tidigareläggande till den 30 juni 2017 av datumet för avskaffandet av den gamla ordningen genom nerkortning av den tid under vilken äldre regler får tillämpas (grandfathering).

Rekommendation B4. CFC-bolag

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för följande ändamål:

| — | Tillhandahålla en samordnad unionsram för reglerna för CFC-bolag för att se till att vinster som parkeras i länder med låga eller inga skatter beskattas effektivt och för att förhindra att de många olika nationella reglerna för CFC-bolag inom unionen snedvrider den inre marknadens funktionssätt. Denna ram bör säkerställa att reglerna för CFC-bolag tillämpas fullt ut även i andra situationer än där det rör sig om upplägg som är rent konstlade. Detta ska inte hindra enskilda medlemsstater från att införa striktare regler. |
| --- | --- |

—

Tillhandahålla en samordnad unionsram för reglerna för CFC-bolag för att se till att vinster som parkeras i länder med låga eller inga skatter beskattas effektivt och för att förhindra att de många olika nationella reglerna för CFC-bolag inom unionen snedvrider den inre marknadens funktionssätt. Denna ram bör säkerställa att reglerna för CFC-bolag tillämpas fullt ut även i andra situationer än där det rör sig om upplägg som är rent konstlade. Detta ska inte hindra enskilda medlemsstater från att införa striktare regler.

Rekommendation B5. Bättre samordning av skattekontroller mellan medlemsstaterna

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om ändring av direktiv 2011/16/EU för att

| — | säkerställa effektivare samtidiga skatterevisioner och skattekontroller, där två eller fler nationella skattemyndigheter beslutar att genomföra kontroller av en eller flera personer med gemensamma eller kompletterande intressen, och |
| --- | --- |

—

säkerställa effektivare samtidiga skatterevisioner och skattekontroller, där två eller fler nationella skattemyndigheter beslutar att genomföra kontroller av en eller flera personer med gemensamma eller kompletterande intressen, och

| — | se till att ett moderbolag och dess dotterbolag i unionen granskas av deras respektive skattemyndigheter under samma tidsperiod och under ledning av skattemyndigheterna för moderbolaget, för att säkerställa ett effektivt informationsflöde mellan skattemyndigheterna. Inom ramen för detta ska






  — | skattemyndigheterna regelbundet utbyta information om sina undersökningar för att se till att koncerner inte utnyttjar skillnader eller kryphål genom kombinationen av olika nationella skattesystem, |
| --- | --- | --- |

—

se till att ett moderbolag och dess dotterbolag i unionen granskas av deras respektive skattemyndigheter under samma tidsperiod och under ledning av skattemyndigheterna för moderbolaget, för att säkerställa ett effektivt informationsflöde mellan skattemyndigheterna. Inom ramen för detta ska

—

skattemyndigheterna regelbundet utbyta information om sina undersökningar för att se till att koncerner inte utnyttjar skillnader eller kryphål genom kombinationen av olika nationella skattesystem,

| — | tidsfristerna för utbyte av information om pågående revisioner vara så korta som möjligt, |
| --- | --- |

—

tidsfristerna för utbyte av information om pågående revisioner vara så korta som möjligt,

| — | skattemyndigheterna för ett bolag systematiskt upplysa skattemyndigheterna för de övriga bolagen inom samma koncern om resultatet av en skatterevision, och |
| --- | --- |

—

skattemyndigheterna för ett bolag systematiskt upplysa skattemyndigheterna för de övriga bolagen inom samma koncern om resultatet av en skatterevision, och

| — | inget beslut om resultatet av en skattemyndighets skatterevision fattas innan de andra berörda myndigheterna underrättats. |
| --- | --- |

—

inget beslut om resultatet av en skattemyndighets skatterevision fattas innan de andra berörda myndigheterna underrättats.

Rekommendation B6. Införande av ett gemensamt europeiskt skatteregistreringsnummer

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till europeiskt skatteregistreringsnummer.

| — | Förslaget ska baseras på utkastet till ett europeiskt skatteregistreringsnummer i kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande från 2012 (åtgärd 22) (4) och resultatet av det samråd som genomfördes 2013 (5). |
| --- | --- |

—

Förslaget ska baseras på utkastet till ett europeiskt skatteregistreringsnummer i kommissionens handlingsplan för att stärka kampen mot skattebedrägerier och skatteundandragande från 2012 (åtgärd 22) (4) och resultatet av det samråd som genomfördes 2013 (5).

C.
     
  Samstämdhet

Rekommendation C1. En ny strategi för internationella skatteavtal

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om behörighet för unionen att tala med en röst när det gäller internationella skatteavtal.

| — | Kommissionen bör ha mandat att förhandla fram skatteavtal med tredjeländer för unionens räkning, i stället för nuvarande praxis med bilaterala förhandlingar som inte ger optimala resultat, särskilt inte för utvecklingsländerna. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör ha mandat att förhandla fram skatteavtal med tredjeländer för unionens räkning, i stället för nuvarande praxis med bilaterala förhandlingar som inte ger optimala resultat, särskilt inte för utvecklingsländerna.

| — | Kommissionen bör se till att sådana avtal omfattar bestämmelser om ömsesidighet och förhindrar eventuell negativ inverkan på unionsmedborgare och företag, särskilt små och medelstora företag, som ett resultat av extraterritoriell tillämpning av tredjelandslagstiftning inom unionens och dess medlemsstaters jurisdiktion. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör se till att sådana avtal omfattar bestämmelser om ömsesidighet och förhindrar eventuell negativ inverkan på unionsmedborgare och företag, särskilt små och medelstora företag, som ett resultat av extraterritoriell tillämpning av tredjelandslagstiftning inom unionens och dess medlemsstaters jurisdiktion.

| — | Man bör införa ett gemensamt multilateralt skatteavtal för unionen i stället för de många bilaterala skatteavtal som medlemsstaterna har ingått sinsemellan och med tredjeländer. |
| --- | --- |

—

Man bör införa ett gemensamt multilateralt skatteavtal för unionen i stället för de många bilaterala skatteavtal som medlemsstaterna har ingått sinsemellan och med tredjeländer.

| — | Alla nya internationella handelsavtal som ingås av unionen bör innehålla en klausul om god skatteförvaltning. |
| --- | --- |

—

Alla nya internationella handelsavtal som ingås av unionen bör innehålla en klausul om god skatteförvaltning.

| — | Alla internationella skatteavtal ska innehålla en mekanism för efterlevnadskontroll. |
| --- | --- |

—

Alla internationella skatteavtal ska innehålla en mekanism för efterlevnadskontroll.

Rekommendation C2. En gemensam och strikt definition av skatteparadis

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag om att i samarbete med bl.a. OECD och Förenta nationerna fastställa strikta kriterier för definitionen av ”skatteparadis”.

| — | Dessa kriterier bör baseras på omfattande, transparenta, tillförlitliga, objektivt kontrollerbara och allmänt vedertagna indikatorer och bygga vidare på de principer om god förvaltningssed som anges i kommissionens meddelande från 2009 God förvaltning i skattefrågor (6), nämligen: informationsutbyte och administrativt samarbete, rättvis skattekonkurrens och insyn. |
| --- | --- |

—

Dessa kriterier bör baseras på omfattande, transparenta, tillförlitliga, objektivt kontrollerbara och allmänt vedertagna indikatorer och bygga vidare på de principer om god förvaltningssed som anges i kommissionens meddelande från 2009 God förvaltning i skattefrågor (6), nämligen: informationsutbyte och administrativt samarbete, rättvis skattekonkurrens och insyn.

| — | Dessa kriterier bör omfatta begrepp såsom banksekretess, registrering av ägare av företag, truster och stiftelser, offentliggörande av företagens redovisningshandlingar, kapacitet att utbyta information, skattemyndigheternas effektivitet, främjande av skatteflykt, förekomst av skadliga rättsliga verktyg, förebyggande av penningtvätt, automatiskt informationsutbyte, förekomst av bilaterala avtal och internationella förpliktelser ifråga om transparens och rättsligt samarbete. |
| --- | --- |

—

Dessa kriterier bör omfatta begrepp såsom banksekretess, registrering av ägare av företag, truster och stiftelser, offentliggörande av företagens redovisningshandlingar, kapacitet att utbyta information, skattemyndigheternas effektivitet, främjande av skatteflykt, förekomst av skadliga rättsliga verktyg, förebyggande av penningtvätt, automatiskt informationsutbyte, förekomst av bilaterala avtal och internationella förpliktelser ifråga om transparens och rättsligt samarbete.

| — | Utifrån dessa kriterier bör kommissionen lägga fram en reviderad lista över skatteparadis, som skulle ersätta den tillfälliga listan från juni 2015. |
| --- | --- |

—

Utifrån dessa kriterier bör kommissionen lägga fram en reviderad lista över skatteparadis, som skulle ersätta den tillfälliga listan från juni 2015.

| — | Denna lista över skatteparadis bör kopplas till relevant skattelagstiftning som en referenspunkt för annan politik och lagstiftning. |
| --- | --- |

—

Denna lista över skatteparadis bör kopplas till relevant skattelagstiftning som en referenspunkt för annan politik och lagstiftning.

| — | Kommissionen bör se över listan åtminstone vartannat år eller på berättigad begäran av en jurisdiktion som upptagits på listan. |
| --- | --- |

—

Kommissionen bör se över listan åtminstone vartannat år eller på berättigad begäran av en jurisdiktion som upptagits på listan.

Rekommendation C3. Åtgärder mot de företag som använder sig av skatteparadis

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag till en katalog över motåtgärder som unionen och medlemsstaterna, i egenskap av aktieägare till och finansiärer av offentliga organ, banker och stödprogram, bör vidta mot företag som använder sig av skatteparadis för att bedriva aggressiv skatteplanering och därför inte följer unionens standarder för god förvaltning i skattefrågor.

| — | Dessa motåtgärder bör bl.a. bestå i att företaget






  — | utesluts från tillgång till statligt stöd eller offentliga upphandlingar på unionsnivå eller nationell nivå, och |
| --- | --- | --- |

—

Dessa motåtgärder bör bl.a. bestå i att företaget

—

utesluts från tillgång till statligt stöd eller offentliga upphandlingar på unionsnivå eller nationell nivå, och

| — | utesluts från tillgång till vissa unionsmedel. |
| --- | --- |

—

utesluts från tillgång till vissa unionsmedel.

| — | Detta bör man åstadkomma genom att bl.a.






  — | ändra Europeiska investeringsbankens (EIB:s) stadgar (protokoll nr 5, som är bilaga till fördragen) för att se till att inget stöd från EIB kan utgå till slutmottagare eller finansiella mellanhänder som använder sig av skatteparadis eller skadliga skattemetoder (7), |
| --- | --- | --- |

—

Detta bör man åstadkomma genom att bl.a.

—

ändra Europeiska investeringsbankens (EIB:s) stadgar (protokoll nr 5, som är bilaga till fördragen) för att se till att inget stöd från EIB kan utgå till slutmottagare eller finansiella mellanhänder som använder sig av skatteparadis eller skadliga skattemetoder (7),

| — | ändra Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 (8) för att se till att inga Efsi-medel kan utgå till sådana företag (9), |
| --- | --- |

—

ändra Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 (8) för att se till att inga Efsi-medel kan utgå till sådana företag (9),

| — | ändra Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1305/2013 (10), (EU) nr 1306/2013 (11), (EU) nr 1307/2013 (12) och (EU) nr 1308/2013 (13) för att se till att inga GJP-medel kan utgå till sådana företag, |
| --- | --- |

—

ändra Europaparlamentets och rådets förordningar (EU) nr 1305/2013 (10), (EU) nr 1306/2013 (11), (EU) nr 1307/2013 (12) och (EU) nr 1308/2013 (13) för att se till att inga GJP-medel kan utgå till sådana företag,

| — | fortsätta arbetet med att modernisera det statliga stödet för att se till att medlemsstaterna inte ger statligt stöd till sådana företag (14), |
| --- | --- |

—

fortsätta arbetet med att modernisera det statliga stödet för att se till att medlemsstaterna inte ger statligt stöd till sådana företag (14),

| — | ändra Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (15) för att se till att inga pengar från de fem europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden) kan utgå till sådana företag, |
| --- | --- |

—

ändra Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 (15) för att se till att inga pengar från de fem europeiska struktur- och investeringsfonderna (Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden) kan utgå till sådana företag,

| — | ändra avtalet om upprättandet av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling för att se till att inget stöd från denna bank kan utgå till sådana företag (16), och |
| --- | --- |

—

ändra avtalet om upprättandet av Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling för att se till att inget stöd från denna bank kan utgå till sådana företag (16), och

| — | förbjuda unionen att ingå handelsavtal med jurisdiktioner som är skatteparadis enligt kommissionens definition. |
| --- | --- |

—

förbjuda unionen att ingå handelsavtal med jurisdiktioner som är skatteparadis enligt kommissionens definition.

Kommissionen ska ta reda på om man kan avbryta eller säga upp befintliga avtal med länder som klassas som skatteparadis.

Rekommendation C4. Fast driftsställe

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om

| — | ändring av definitionen av ”fast driftsställe”, så att företagen inte artificiellt kan undvika att ha en beskattningsbar närvaro i medlemsstater där de har ekonomisk verksamhet; denna definition bör även omfatta situationer där företag som ägnar sig åt helt dematerialiserad digital verksamhet anses ha ett fast driftsställe i en medlemsstat om de har en viktig digital närvaro i detta lands ekonomi, |
| --- | --- |

—

ändring av definitionen av ”fast driftsställe”, så att företagen inte artificiellt kan undvika att ha en beskattningsbar närvaro i medlemsstater där de har ekonomisk verksamhet; denna definition bör även omfatta situationer där företag som ägnar sig åt helt dematerialiserad digital verksamhet anses ha ett fast driftsställe i en medlemsstat om de har en viktig digital närvaro i detta lands ekonomi,

| — | införande av en unionsdefinition av minsta ”ekonomiska substans”, som även omfattar den digitala ekonomin, för att säkerställa att företag verkligen skapar värde och bidrar till ekonomin i den medlemsstat där den har en beskattningsbar närvaro. |
| --- | --- |

—

införande av en unionsdefinition av minsta ”ekonomiska substans”, som även omfattar den digitala ekonomin, för att säkerställa att företag verkligen skapar värde och bidrar till ekonomin i den medlemsstat där den har en beskattningsbar närvaro.

Dessa två definitionerna bör ingå i ett konkret förbud mot så kallade brevlådeföretag.

Rekommendation C5. Bättre ramverk för internprissättning i EU

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag för att

| — | utifrån sin erfarenhet och analysen av OECD:s nya principer för internprissättning utarbeta särskilda unionsriktlinjer för hur OECD:s principer ska tillämpas och hur de ska tolkas i unionssammanhang, i syfte att






  — | återspegla den ekonomiska verkligheten på den inre marknaden, |
| --- | --- | --- |

—

utifrån sin erfarenhet och analysen av OECD:s nya principer för internprissättning utarbeta särskilda unionsriktlinjer för hur OECD:s principer ska tillämpas och hur de ska tolkas i unionssammanhang, i syfte att

—

återspegla den ekonomiska verkligheten på den inre marknaden,

| — | ge visshet, klarhet och rättvisa för medlemsstaterna och de företag som verkar inom unionen, och |
| --- | --- |

—

ge visshet, klarhet och rättvisa för medlemsstaterna och de företag som verkar inom unionen, och

| — | minska risken för regelmissbruk för vinstöverföringsändamål. |
| --- | --- |

—

minska risken för regelmissbruk för vinstöverföringsändamål.

Rekommendation C6. Olikheter i medlemsstaternas skattesystem som leder till hybridlösningar

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag om antingen

| — | harmonisering av de nationella definitionerna av skuld, kapital, företag som är överblickbara och företag som inte är det, harmonisering av tilldelningen av tillgångar och skulder till ett fast driftsställe och harmonisering av fördelningen av kostnader och vinster mellan olika enheter inom samma koncern, eller |
| --- | --- |

—

harmonisering av de nationella definitionerna av skuld, kapital, företag som är överblickbara och företag som inte är det, harmonisering av tilldelningen av tillgångar och skulder till ett fast driftsställe och harmonisering av fördelningen av kostnader och vinster mellan olika enheter inom samma koncern, eller

| — | förhindrande av dubbel icke-beskattning vid olikheter i medlemsstaternas skattesystem. |
| --- | --- |

—

förhindrande av dubbel icke-beskattning vid olikheter i medlemsstaternas skattesystem.

Rekommendation C7. Ändring av EU:s regelverk för statligt stöd när det gäller skatter

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag senast i mitten av 2017 för följande ändamål:

| — | Riktlinjer för statligt stöd som klargör hur kommissionen kommer att avgöra fall av skatterelaterat statligt stöd för att på så vis öka rättssäkerheten för både företagen och medlemsstaterna, med hänsyn till att sådana riktlinjer inom andra sektorer har visat sig vara ytterst effektiva när det gäller att sätta stopp för och föregripa förfaranden i medlemsstaterna som är oförenliga med unionens lagstiftning om statligt stöd. Denna effekt kan endast åstadkommas med hjälp av mycket detaljerade riktlinjer, inbegripet numeriska tröskelvärden. |
| --- | --- |

—

Riktlinjer för statligt stöd som klargör hur kommissionen kommer att avgöra fall av skatterelaterat statligt stöd för att på så vis öka rättssäkerheten för både företagen och medlemsstaterna, med hänsyn till att sådana riktlinjer inom andra sektorer har visat sig vara ytterst effektiva när det gäller att sätta stopp för och föregripa förfaranden i medlemsstaterna som är oförenliga med unionens lagstiftning om statligt stöd. Denna effekt kan endast åstadkommas med hjälp av mycket detaljerade riktlinjer, inbegripet numeriska tröskelvärden.

| — | Skattepolitik som inte är förenlig med statliga stödåtgärder bör offentligt fastställas, så att företagen och medlemsstaterna får vägledning och bättre rättssäkerhet. Kommissionen ska i detta syfte omfördela resurser till GD Konkurrens, så att det kan vidta effektiva åtgärder i fall med olagligt statligt stöd (inbegripet selektiva skatteförmåner). |
| --- | --- |

—

Skattepolitik som inte är förenlig med statliga stödåtgärder bör offentligt fastställas, så att företagen och medlemsstaterna får vägledning och bättre rättssäkerhet. Kommissionen ska i detta syfte omfördela resurser till GD Konkurrens, så att det kan vidta effektiva åtgärder i fall med olagligt statligt stöd (inbegripet selektiva skatteförmåner).

Europaparlamentet uppmanar även kommissionen att på längre sikt undersöka möjligheterna att ändra de befintliga reglerna, för att förhindra att de belopp som återvunnits till följd av en överträdelse av EU:s statsstödsregler betalas tillbaka till den medlemsstat som beviljade det olagliga skatterelaterade stödet, vilket är fallet i dag. De återvunna beloppen skulle kunna tilldelas unionsbudgeten eller de medlemsstater som har fått sin skattebas urholkad.

Rekommendation C8. Ändring av rådets direktiv 90/435/EEG

   (17)

  , 2003/49/EG och 2005/19/EG och annan relevant unionslagstiftning samt införande av en allmän regel för att motverka missbruk

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett förslag med följande innehåll:

| — | Efter införandet av en allmän regel för att motverka missbruk i direktiv 90/435/EEG bör man snarast möjligt gå vidare och införa en sådan regel även i direktiv 2003/49/EG samt lägga ett förslag om införande av en allmän regel för att motverka missbruk i direktiv 2005/19/EG och annan relevant unionslagstiftning. |
| --- | --- |

—

Efter införandet av en allmän regel för att motverka missbruk i direktiv 90/435/EEG bör man snarast möjligt gå vidare och införa en sådan regel även i direktiv 2003/49/EG samt lägga ett förslag om införande av en allmän regel för att motverka missbruk i direktiv 2005/19/EG och annan relevant unionslagstiftning.

| — | En allmän regel för att motverka missbruk bör även ingå i all framtida unionslagstiftning som rör skattefrågor eller har skattemässiga följder. |
| --- | --- |

—

En allmän regel för att motverka missbruk bör även ingå i all framtida unionslagstiftning som rör skattefrågor eller har skattemässiga följder.

| — | När det gäller direktiv 2003/49/EG bör man, utöver införandet av en allmän regel för att motverka missbruk, avskaffa kravet på att medlemsstaterna ska behandla ränte- och royaltybetalningar förmånligt om det saknas effektiv beskattning på annat håll i unionen. |
| --- | --- |

—

När det gäller direktiv 2003/49/EG bör man, utöver införandet av en allmän regel för att motverka missbruk, avskaffa kravet på att medlemsstaterna ska behandla ränte- och royaltybetalningar förmånligt om det saknas effektiv beskattning på annat håll i unionen.

| — | När det gäller direktiv 2005/19/EG bör man, utöver införandet av en allmän regel för att motverka missbruk, även införa ytterligare skyldigheter till öppenhet och, om dessa ändringar visar sig otillräckliga för att förhindra aggressiv skatteplanering, införa ett krav på minimiskatt för utnyttjande av skattefördelar (t.ex. ingen beskattning av vinstutdelning) eller andra åtgärder med liknande effekt. |
| --- | --- |

—

När det gäller direktiv 2005/19/EG bör man, utöver införandet av en allmän regel för att motverka missbruk, även införa ytterligare skyldigheter till öppenhet och, om dessa ändringar visar sig otillräckliga för att förhindra aggressiv skatteplanering, införa ett krav på minimiskatt för utnyttjande av skattefördelar (t.ex. ingen beskattning av vinstutdelning) eller andra åtgärder med liknande effekt.

Rekommendation C9. Förbättrade tvistlösningsmekanismer för gränsöverskridande beskattning

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast sommaren 2016 lägga fram ett förslag med följande syfte:

| — | Att förbättra de befintliga mekanismerna för att lösa gränsöverskridande skattetvister i unionen, inte bara med inriktning på ärenden med dubbelbeskattning utan även dubbel icke-beskattning. Syftet är att skapa en samordnad unionsstrategi för tvistlösning med tydligare regler och striktare tidsplaner som bygger på redan befintliga system. |
| --- | --- |

—

Att förbättra de befintliga mekanismerna för att lösa gränsöverskridande skattetvister i unionen, inte bara med inriktning på ärenden med dubbelbeskattning utan även dubbel icke-beskattning. Syftet är att skapa en samordnad unionsstrategi för tvistlösning med tydligare regler och striktare tidsplaner som bygger på redan befintliga system.

| — | Tvistlösningsmekanismens arbete och beslut bör vara transparenta i syfte att minska osäkerheten för företagen vid tillämpningen av skattelagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Tvistlösningsmekanismens arbete och beslut bör vara transparenta i syfte att minska osäkerheten för företagen vid tillämpningen av skattelagstiftningen.

Rekommendation C10. Införande av källskatt eller liknande åtgärd för att förhindra att vinster lämnar unionen obeskattade

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast sommaren 2016 lägga fram ett förslag i syfte att införa källskatt eller liknande åtgärd för att garantera att alla vinster som genereras inom unionen, och som kommer att lämna unionen, beskattas effektivt åtminstone en gång inom unionen innan de förs ut ur unionen.

D.
     
  Övriga åtgärder

Rekommendation D1. Ytterligare åtgärder för att ta itu med skattegapet

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att även inrikta sig på andra faktorer än aggressiv skatteplanering och BEPS-verksamhet som bidrar till det befintliga skattegapet och bland annat

| — | undersöka orsakerna till lågeffektiv skatteuppbörd, inbegripet uppbörd av mervärdesskatt, |
| --- | --- |

—

undersöka orsakerna till lågeffektiv skatteuppbörd, inbegripet uppbörd av mervärdesskatt,

| — | undersöka orsakerna till orättvis beskattning eller låg trovärdighet hos skatteförvaltningar på andra områden än företagsbeskattning, |
| --- | --- |

—

undersöka orsakerna till orättvis beskattning eller låg trovärdighet hos skatteförvaltningar på andra områden än företagsbeskattning,

| — | fastställa principer för skatteamnesti, inbegripet situationer när detta skulle vara lämpligt och när andra politiska lösningar skulle vara att föredra, samt kräva att medlemsstaterna på förhand informerar kommissionen om eventuella nya skatteamnestier, för att få bukt med de negativa följderna av denna politik för framtida skatteuppbörd, |
| --- | --- |

—

fastställa principer för skatteamnesti, inbegripet situationer när detta skulle vara lämpligt och när andra politiska lösningar skulle vara att föredra, samt kräva att medlemsstaterna på förhand informerar kommissionen om eventuella nya skatteamnestier, för att få bukt med de negativa följderna av denna politik för framtida skatteuppbörd,

| — | föreslå en lägsta nivå för transparens när det gäller åtgärder för skattenedsättning och skönsmässiga skattelättnader som vidtas av nationella regeringar, |
| --- | --- |

—

föreslå en lägsta nivå för transparens när det gäller åtgärder för skattenedsättning och skönsmässiga skattelättnader som vidtas av nationella regeringar,

| — | ge medlemsstaterna större frihet att utgå från företagens efterlevnad av skatteregler, och särskilt systematiska brister i efterlevnaden, i samband med beviljandet av upphandlingskontrakt, |
| --- | --- |

—

ge medlemsstaterna större frihet att utgå från företagens efterlevnad av skatteregler, och särskilt systematiska brister i efterlevnaden, i samband med beviljandet av upphandlingskontrakt,

| — | se till att skattemyndigheterna har fullständig och meningsfull tillgång till centrala register över de verkliga ägarna för både företag och stiftelser, och att dessa register förvaltas korrekt och kontrolleras. |
| --- | --- |

—

se till att skattemyndigheterna har fullständig och meningsfull tillgång till centrala register över de verkliga ägarna för både företag och stiftelser, och att dessa register förvaltas korrekt och kontrolleras.

Detta kan åstadkommas genom att medlemsstaterna snabbt införlivar det fjärde direktivet mot penningtvätt och säkrar bred och förenklad tillgång till uppgifter i de centrala registren över verkliga ägare, inbegripet för det civila samhällets organisationer, journalister och medborgare.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet den 8 juli 2015, P8_TA(2015)0257.

(2)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 596/2014 av den 16 april 2014 om marknadsmissbruk (marknadsmissbruksförordning) och om upphävande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/6/EG och kommissionens direktiv 2003/124/EG, 2003/125/EG och 2004/72/EG (EUT L 173, 12.6.2014, s. 1).

(3)  http://www.coe.int/t/dghl/standardsetting/cdcj/Whistleblowers/protecting_whistleblowers_en.asp

(4)  COM(2012)0722.

(5)  https://circabc.europa.eu/faces/jsp/extension/wai/navigation/container.jsp

(6)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2009:0201:FIN:SV:PDF

(7)  http://www.eib.org/attachments/general/governance_of_the_eib_en.pdf

(8)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1017 av den 25 juni 2015 om Europeiska fonden för strategiska investeringar, Europeiska centrumet för investeringsrådgivning och portalen för investeringsprojekt på europeisk nivå samt om ändring av förordningarna (EU) nr 1291/2013 och (EU) nr 1316/2013 – Europeiska fonden för strategiska investeringar (EUT L 169, 1.7.2015, s. 1).

(9)  http://ec.europa.eu/priorities/jobs-growth-investment/plan/docs/proposal_regulation_efsi_en.pdf

(10)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1305/2013 av den 17 december 2013 om stöd för landsbygdsutveckling från Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (Ejflu) och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1698/2005 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 487).

(11)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549).

(12)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1307/2013 av den 17 december 2013 om regler för direktstöd för jordbrukare inom de stödordningar som ingår i den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordning (EG) nr 637/2008 och rådets förordning (EG) nr 73/2009 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 608).

(13)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1308/2013 av den 17 december 2013 om upprättande av en samlad marknadsordning för jordbruksprodukter och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 922/72, (EEG) nr 234/79, (EG) nr 1037/2001 och (EG) nr 1234/2007 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 671).

(14)  http://www.europarl.europa.eu/sides/getDoc.do?pubRef=-//EP//TEXT+TA+P7-TA-2013-0026+0+DOC+XML+V0//SV

(15)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (EUT L 347, 20.12.2013, s. 320).

(16)  http://www.ebrd.com/news/publications/institutional-documents/basic-documents-of-the-ebrd.html

(17)  Rådets direktiv 90/435/EEG av den 23 juli 1990 om ett gemensamt beskattningssystem för moderbolag och dotterbolag hemmahörande i olika medlemsstater (EGT L 225, 20.8.1990, s. 6).

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/92 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/92

---

P8_TA(2015)0458

Förbindelserna EU–Kina

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (2015/2003(INI))

(2017/C 399/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av etableringen av diplomatiska förbindelser mellan EU och Kina den 6 maj 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av etableringen av diplomatiska förbindelser mellan EU och Kina den 6 maj 1975,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som inleddes 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som inleddes 2003,

| — | med beaktande av den huvudsakliga rättsliga ramen för förbindelser med Kina, nämligen avtalet om handelssamarbete och ekonomiskt samarbete mellan EU och Kina (1), vilket undertecknades i maj 1985 och omfattar ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser samt samarbetsprogrammet mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den huvudsakliga rättsliga ramen för förbindelser med Kina, nämligen avtalet om handelssamarbete och ekonomiskt samarbete mellan EU och Kina (1), vilket undertecknades i maj 1985 och omfattar ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser samt samarbetsprogrammet mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av den strategiska agendan för förbindelserna mellan EU och Kina fram till 2020, som godkändes den 21 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska agendan för förbindelserna mellan EU och Kina fram till 2020, som godkändes den 21 november 2013,

| — | med beaktande av den strukturerade politiska dialogen mellan EU och Kina, som formellt upprättades 1994, och den strategiska högnivådialogen om strategiska och utrikespolitiska frågor, som upprättades 2010, särskilt den femte strategiska högnivådialogen mellan EU och Kina, som hölls i Peking den 6 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strukturerade politiska dialogen mellan EU och Kina, som formellt upprättades 1994, och den strategiska högnivådialogen om strategiska och utrikespolitiska frågor, som upprättades 2010, särskilt den femte strategiska högnivådialogen mellan EU och Kina, som hölls i Peking den 6 maj 2015,

| — | med beaktande av förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, som har pågått sedan 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, som har pågått sedan 2007,

| — | med beaktande av förhandlingarna om ett nytt investeringsavtal, som påbörjades i januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingarna om ett nytt investeringsavtal, som påbörjades i januari 2014,

| — | med beaktande av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina, som ägde rum i Bryssel den 29 juni 2015, och den gemensamma förklaring som utfärdades vid toppmötets slut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina, som ägde rum i Bryssel den 29 juni 2015, och den gemensamma förklaring som utfärdades vid toppmötets slut,

| — | med beaktande av kommentarerna från Donald Tusk, Europeiska rådets ordförande, den 29 juni 2015 vid den gemensamma presskonferensen med Kinas premiärminister Li Keqiang efter det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina, där han uttryckte EU:s farhågor angående yttrandefriheten och föreningsfriheten i Kina, bland annat situationen för personer som tillhör minoriteter som tibetaner och uigurer, och där han uppmuntrade Kina att återuppta en meningsfull dialog med Dalai lamas företrädare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommentarerna från Donald Tusk, Europeiska rådets ordförande, den 29 juni 2015 vid den gemensamma presskonferensen med Kinas premiärminister Li Keqiang efter det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina, där han uttryckte EU:s farhågor angående yttrandefriheten och föreningsfriheten i Kina, bland annat situationen för personer som tillhör minoriteter som tibetaner och uigurer, och där han uppmuntrade Kina att återuppta en meningsfull dialog med Dalai lamas företrädare,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2006 till rådet och Europaparlamentet EU–Kina: Närmare partner med ökat ansvar (COM(2006)0631), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2006 till rådet och Europaparlamentet EU–Kina: Närmare partner med ökat ansvar (COM(2006)0631),

| — | med beaktande av rådets politiska riktlinjer avseende Ostasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets politiska riktlinjer avseende Ostasien,

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser av den 11–12 december 2006 om det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor och yttre förbindelser) slutsatser av den 11–12 december 2006 om det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av kommissionens strategidokument för Kina för perioden 2007–2013, det fleråriga vägledande programmet för 2011–2013 och 2010 års halvtidsöversyn av strategidokumentet samt översynen av det fleråriga vägledande programmet för 2011–2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategidokument för Kina för perioden 2007–2013, det fleråriga vägledande programmet för 2011–2013 och 2010 års halvtidsöversyn av strategidokumentet samt översynen av det fleråriga vägledande programmet för 2011–2013,

| — | med beaktande av Kinas första strategidokument om EU någonsin, som offentliggjordes den 13 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kinas första strategidokument om EU någonsin, som offentliggjordes den 13 oktober 2003,

| — | med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 1 juli 2015 av den nya lagen för nationell säkerhet och offentliggörandet den 5 maj 2015 av det andra förslaget om en ny lag för hantering av utländska icke-statliga organisationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 1 juli 2015 av den nya lagen för nationell säkerhet och offentliggörandet den 5 maj 2015 av det andra förslaget om en ny lag för hantering av utländska icke-statliga organisationer,

| — | med beaktande av vitboken av den 26 maj 2015 om Kinas militära strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken av den 26 maj 2015 om Kinas militära strategi,

| — | med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och den trettioandra rundan, som hölls i Peking den 8–9 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och den trettioandra rundan, som hölls i Peking den 8–9 december 2014,

| — | med beaktande av de närmare 60 sektorsdialoger som pågår mellan Kina och EU angående bland annat miljö, regionalpolitik, sysselsättning och sociala frågor samt det civila samhället, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de närmare 60 sektorsdialoger som pågår mellan Kina och EU angående bland annat miljö, regionalpolitik, sysselsättning och sociala frågor samt det civila samhället,

| — | med beaktande av inrättandet i februari 2012 av högnivådialogen människor emellan mellan EU och Kina, som omfattar alla gemensamma initiativ mellan EU och Kina på detta område, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet i februari 2012 av högnivådialogen människor emellan mellan EU och Kina, som omfattar alla gemensamma initiativ mellan EU och Kina på detta område,

| — | med beaktande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EU och Kina, som trädde i kraft 2000 (2), och av partnerskapsavtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, som undertecknades den 20 maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan EU och Kina, som trädde i kraft 2000 (2), och av partnerskapsavtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, som undertecknades den 20 maj 2009,

| — | med beaktande av EU:s och Kinas gemensamma uttalande om klimatförändringar från det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina i juni 2015 och av det planerade nationellt fastställda bidraget från Kina till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) den 30 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Kinas gemensamma uttalande om klimatförändringar från det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina i juni 2015 och av det planerade nationellt fastställda bidraget från Kina till FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) den 30 juni 2015,

| — | med beaktande av EU:s och Kinas gemensamma förklaring om energitrygghet, som utfärdades i Bryssel den 3 maj 2012, och av energidialogen mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Kinas gemensamma förklaring om energitrygghet, som utfärdades i Bryssel den 3 maj 2012, och av energidialogen mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av rundabordssamtalen mellan Kina och EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rundabordssamtalen mellan Kina och EU,

| — | med beaktande av den artonde nationella kongressen i Kinas kommunistiska parti, vilken hölls den 8–14 november 2012, och av de förändringar inom ledningen för politbyråns ständiga kommitté som fastställdes på kongressen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den artonde nationella kongressen i Kinas kommunistiska parti, vilken hölls den 8–14 november 2012, och av de förändringar inom ledningen för politbyråns ständiga kommitté som fastställdes på kongressen,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter av den 16 december 1966,

| — | med beaktande av resultatet av det fjärde plenarmötet i Kinas kommunistiska partis artonde centralkommitté, vilket hölls den 20–23 oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det fjärde plenarmötet i Kinas kommunistiska partis artonde centralkommitté, vilket hölls den 20–23 oktober 2014,

| — | med beaktande av ordförandens uttalande av den 27 april 2015 vid Aseans tjugosjätte toppmöte, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandens uttalande av den 27 april 2015 vid Aseans tjugosjätte toppmöte,

| — | med beaktande av uttalandet av den 6 maj 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, till följd av hennes möte med Kinas premiärminister Li Keqiang, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 6 maj 2015 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, till följd av hennes möte med Kinas premiärminister Li Keqiang,

| — | med beaktande av det senaste interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Kina, som ägde rum i Bryssel den 26 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det senaste interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Kina, som ägde rum i Bryssel den 26 november 2013,

| — | med beaktande av sina nyligen antagna resolutioner om Kina, särskilt resolutionen av den 23 maj 2012EU och Kina: obalanserad handel?
   (3), av den 2 februari 2012 om EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter: mål och strategier (4), av den 14 mars 2013 om kärnvapenhot och mänskliga rättigheter i Demokratiska folkrepubliken Korea (5), av den 17 april 2014 om situationen i Nordkorea (6), av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (7) samt av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten till Europaparlamentet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina nyligen antagna resolutioner om Kina, särskilt resolutionen av den 23 maj 2012EU och Kina: obalanserad handel?
   (3), av den 2 februari 2012 om EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter: mål och strategier (4), av den 14 mars 2013 om kärnvapenhot och mänskliga rättigheter i Demokratiska folkrepubliken Korea (5), av den 17 april 2014 om situationen i Nordkorea (6), av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (7) samt av den 12 mars 2015 om den årliga rapporten till Europaparlamentet från Europeiska unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (8),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 7 september 2006 om förbindelserna mellan EU och Kina (9), av den 5 februari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina (10), av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (11), av den 9 oktober 2013 om förhandlingar mellan EU och Kina om ett bilateralt investeringsavtal (12) samt av den 9 oktober 2013 om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 7 september 2006 om förbindelserna mellan EU och Kina (9), av den 5 februari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina (10), av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (11), av den 9 oktober 2013 om förhandlingar mellan EU och Kina om ett bilateralt investeringsavtal (12) samt av den 9 oktober 2013 om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (13),

| — | med beaktande av sina människorättsresolutioner av den 26 november 2009 om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff (14), av den 10 mars 2011 om situationen och kulturarvet i Kashgar (Xinjiangs uiguriska autonoma region i Kina) (15), av den 5 juli 2012 om skandalen med tvångsaborter i Kina (16), av den 12 december 2013 om organskörden i Kina (17) samt av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina människorättsresolutioner av den 26 november 2009 om Kina: minoriteters rättigheter och tillämpningen av dödsstraff (14), av den 10 mars 2011 om situationen och kulturarvet i Kashgar (Xinjiangs uiguriska autonoma region i Kina) (15), av den 5 juli 2012 om skandalen med tvångsaborter i Kina (16), av den 12 december 2013 om organskörden i Kina (17) samt av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (18),

| — | med beaktande av EU:s vapenembargo, som infördes efter kraftåtgärderna på Himmelska fridens torg i juni 1989 och som parlamentet stödde i sin resolution av den 2 februari 2006 om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s vapenembargo, som infördes efter kraftåtgärderna på Himmelska fridens torg i juni 1989 och som parlamentet stödde i sin resolution av den 2 februari 2006 om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2005 om förbindelserna mellan EU, Kina och Taiwan samt säkerheten i Fjärran Östern (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2005 om förbindelserna mellan EU, Kina och Taiwan samt säkerheten i Fjärran Östern (20),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tibet, särskilt av den 25 november 2010 om Tibet: planer på att göra kinesiska till det huvudsakliga undervisningsspråket (21), av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar (22) samt av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Tibet, särskilt av den 25 november 2010 om Tibet: planer på att göra kinesiska till det huvudsakliga undervisningsspråket (21), av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar (22) samt av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (23),

| — | med beaktande av de nio förhandlingsrundorna under perioden 2002–2010 mellan högt uppsatta företrädare för Kinas regering och Dalai lama, med beaktande av Kinas vitbok om Tibet, Tibet’s Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide, offentliggjord den 15 april 2015 av det kinesiska statsrådets informationskontor, med beaktande av 2008 års memorandum och 2009 års meddelande om verkligt självstyre, båda presenterade av den fjortonde Dalai lamas företrädare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nio förhandlingsrundorna under perioden 2002–2010 mellan högt uppsatta företrädare för Kinas regering och Dalai lama, med beaktande av Kinas vitbok om Tibet, Tibet’s Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide, offentliggjord den 15 april 2015 av det kinesiska statsrådets informationskontor, med beaktande av 2008 års memorandum och 2009 års meddelande om verkligt självstyre, båda presenterade av den fjortonde Dalai lamas företrädare,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0350/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0350/2015), och av följande skäl:

| A. | 2015 firas 40 års diplomatiska förbindelser mellan EU och Kina. Det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina har en central betydelse för förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina och för att finna gemensamma svar på flera globala frågor och identifiera gemensamma intressen, såsom global och regional säkerhet, terrorismbekämpning, kampen mot organiserad brottslighet, it-säkerhet, icke-spridning av massförstörelsevapen och kärnvapen, energitrygghet, global finansiell reglering och marknadsreglering, klimatförändringarna samt hållbar utveckling, men även som en ram för att ta upp bilaterala frågor mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

A.

2015 firas 40 års diplomatiska förbindelser mellan EU och Kina. Det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina har en central betydelse för förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina och för att finna gemensamma svar på flera globala frågor och identifiera gemensamma intressen, såsom global och regional säkerhet, terrorismbekämpning, kampen mot organiserad brottslighet, it-säkerhet, icke-spridning av massförstörelsevapen och kärnvapen, energitrygghet, global finansiell reglering och marknadsreglering, klimatförändringarna samt hållbar utveckling, men även som en ram för att ta upp bilaterala frågor mellan EU och Kina.

| B. | Kina och EU inledde 2013 förhandlingar om ett bilateralt investeringsavtal. |
| --- | --- |

B.

Kina och EU inledde 2013 förhandlingar om ett bilateralt investeringsavtal.

| C. | Kina är en mycket viktig handelspartner för EU, med en enorm och alltjämt växande marknad. De pågående förhandlingarna om ett investeringsavtal utgör en av de viktigaste frågorna i de bilaterala ekonomiska förbindelserna och handelsförbindelserna mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

C.

Kina är en mycket viktig handelspartner för EU, med en enorm och alltjämt växande marknad. De pågående förhandlingarna om ett investeringsavtal utgör en av de viktigaste frågorna i de bilaterala ekonomiska förbindelserna och handelsförbindelserna mellan EU och Kina.

| D. | Under Kinas kommunistiska partis generalsekreterare och president Xi Jinpings nuvarande ledarskap har Kina inlett en rad initiativ, bland annat ett projekt för en ”ny Sidenväg” som ska integrera Kina ekonomiskt med Centralasien och i sista ledet med Europa och Afrika, inrättandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) samt en strategiskt viktig energiöverenskommelse med Ryssland om leverans av 38 miljarder kubikmeter naturgas årligen, byggande av en oljeledning och andra gemensamma projekt för oljeprospektering och oljeutvinning i Kina. Under de senaste åren har Kina i allt större utsträckning verkat för en aktiv investeringspolitik, såväl i EU som i det östra grannskapet. |
| --- | --- |

D.

Under Kinas kommunistiska partis generalsekreterare och president Xi Jinpings nuvarande ledarskap har Kina inlett en rad initiativ, bland annat ett projekt för en ”ny Sidenväg” som ska integrera Kina ekonomiskt med Centralasien och i sista ledet med Europa och Afrika, inrättandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) samt en strategiskt viktig energiöverenskommelse med Ryssland om leverans av 38 miljarder kubikmeter naturgas årligen, byggande av en oljeledning och andra gemensamma projekt för oljeprospektering och oljeutvinning i Kina. Under de senaste åren har Kina i allt större utsträckning verkat för en aktiv investeringspolitik, såväl i EU som i det östra grannskapet.

| E. | President Xi Jinping har lanserat initiativet ”den kinesiska drömmen”, som ett koncept och en vision med syftet att förverkliga en förnyelse av landet och med mått och sans bygga upp ett välmående samhälle över ett brett spektrum av olika ekonomiska, sociala, kulturella och politiska dimensioner, med målet att Kina senast 2049 ska bli en fullt utvecklad nation. |
| --- | --- |

E.

President Xi Jinping har lanserat initiativet ”den kinesiska drömmen”, som ett koncept och en vision med syftet att förverkliga en förnyelse av landet och med mått och sans bygga upp ett välmående samhälle över ett brett spektrum av olika ekonomiska, sociala, kulturella och politiska dimensioner, med målet att Kina senast 2049 ska bli en fullt utvecklad nation.

| F. | Kina har under de senaste 20 åren haft en mycket hög ekonomisk tillväxt, och 600 miljoner kinesiska medborgare har lyfts ur fattigdom. |
| --- | --- |

F.

Kina har under de senaste 20 åren haft en mycket hög ekonomisk tillväxt, och 600 miljoner kinesiska medborgare har lyfts ur fattigdom.

| G. | Den kinesiska börskraschen 2015 påverkade den globala finansiella stabiliteten negativt, även i EU. |
| --- | --- |

G.

Den kinesiska börskraschen 2015 påverkade den globala finansiella stabiliteten negativt, även i EU.

| H. | Kinas familjeplaneringspolitik har inneburit att befolkningen snabbt har åldrats sedan 1980-talet, och över 200 miljoner invånare är nu över 60 år gamla. |
| --- | --- |

H.

Kinas familjeplaneringspolitik har inneburit att befolkningen snabbt har åldrats sedan 1980-talet, och över 200 miljoner invånare är nu över 60 år gamla.

| I. | Miljöförstöringen i Kina har tagit dramatiska proportioner, och det behövs ännu mer brådskande, kraftfulla och målinriktade insatser från regeringens håll. Frågan om hållbar utveckling och klimatförändringarna diskuterades vid det senaste toppmötet mellan EU och Kina, och ett gemensamt uttalande om klimatförändringarna gjordes då. |
| --- | --- |

I.

Miljöförstöringen i Kina har tagit dramatiska proportioner, och det behövs ännu mer brådskande, kraftfulla och målinriktade insatser från regeringens håll. Frågan om hållbar utveckling och klimatförändringarna diskuterades vid det senaste toppmötet mellan EU och Kina, och ett gemensamt uttalande om klimatförändringarna gjordes då.

| J. | Kina har erkänt att man behöver ta itu med det hot som klimatförändringarna utgör och har åtagit sig att anta ett protokoll eller något annat rättsligt instrument som kommer att göra det möjligt att nå en samlad överenskommelse i frågan vid klimatförändringskonferensen i Paris. |
| --- | --- |

J.

Kina har erkänt att man behöver ta itu med det hot som klimatförändringarna utgör och har åtagit sig att anta ett protokoll eller något annat rättsligt instrument som kommer att göra det möjligt att nå en samlad överenskommelse i frågan vid klimatförändringskonferensen i Paris.

| K. | President Xis populära kampanj mot korruption – som inleddes 2012 med målet att ta itu med olika förvaltningsfrågor genom att specifikt riktas mot korruptionsmisstänkta tjänstemän inom partiet, regeringen, militären och statsägda företag – har krävt flera uppmärksammade offer. Man har inte bara uppdagat mygel, utan också att kinesiska ledare samlat på sig stora förmögenheter, och det har avslöjats att mäktiga kriminella nätverk infiltrerat det politiska systemet. |
| --- | --- |

K.

President Xis populära kampanj mot korruption – som inleddes 2012 med målet att ta itu med olika förvaltningsfrågor genom att specifikt riktas mot korruptionsmisstänkta tjänstemän inom partiet, regeringen, militären och statsägda företag – har krävt flera uppmärksammade offer. Man har inte bara uppdagat mygel, utan också att kinesiska ledare samlat på sig stora förmögenheter, och det har avslöjats att mäktiga kriminella nätverk infiltrerat det politiska systemet.

| L. | Utländska icke-statliga organisationer har blomstrat och spelat en mycket viktig roll för utvecklingen av lokala icke-statliga organisationer och ett öppnare Kina sedan reformen. |
| --- | --- |

L.

Utländska icke-statliga organisationer har blomstrat och spelat en mycket viktig roll för utvecklingen av lokala icke-statliga organisationer och ett öppnare Kina sedan reformen.

| M. | Av skäl som rör den nationella säkerheten har Kina i år offentliggjort tre nya lagförslag som innehåller bestämmelser om it-säkerhet och enskilda organisationer. |
| --- | --- |

M.

Av skäl som rör den nationella säkerheten har Kina i år offentliggjort tre nya lagförslag som innehåller bestämmelser om it-säkerhet och enskilda organisationer.

| N. | Peking, Kunming och Ürümqi blev 2013 och 2014 måltavlor för stora och våldsamma terroristattentat som ledde till att 72 personer miste livet och 356 skadades. Kina förbereder nu en lag om terrorbekämpning, vilket understryker att regeringen ger kampen mot terrorism högsta prioritet. |
| --- | --- |

N.

Peking, Kunming och Ürümqi blev 2013 och 2014 måltavlor för stora och våldsamma terroristattentat som ledde till att 72 personer miste livet och 356 skadades. Kina förbereder nu en lag om terrorbekämpning, vilket understryker att regeringen ger kampen mot terrorism högsta prioritet.

| O. | I juni 2015 röstade Hongkongs lagstiftande råd mot ett kontroversiellt förslag som skulle ha låtit väljarna i Hongkong utse sin regeringschef, dock bara från en grupp av kandidater som förhandskontrollerats av en Pekingvänlig kommitté. Just detta förslag var den tändande gnistan till den 79 dagar långa ”paraplyrevolutionen” för demokrati, med mycket omfattande protester, från senare delen av september till mitten av december 2014. |
| --- | --- |

O.

I juni 2015 röstade Hongkongs lagstiftande råd mot ett kontroversiellt förslag som skulle ha låtit väljarna i Hongkong utse sin regeringschef, dock bara från en grupp av kandidater som förhandskontrollerats av en Pekingvänlig kommitté. Just detta förslag var den tändande gnistan till den 79 dagar långa ”paraplyrevolutionen” för demokrati, med mycket omfattande protester, från senare delen av september till mitten av december 2014.

| P. | Den nya ledningen i Kina anser att Folkrepublikens uppgång är ett oåterkalleligt faktum som resulterar i en omställning från ”passiv diplomati” till ”proaktiv diplomati”. |
| --- | --- |

P.

Den nya ledningen i Kina anser att Folkrepublikens uppgång är ett oåterkalleligt faktum som resulterar i en omställning från ”passiv diplomati” till ”proaktiv diplomati”.

| Q. | Den nya vitboken för Kinas militära strategi fastställer att den traditionella synen att land är viktigare än hav måste överges och att större vikt bör läggas vid att förvalta haven och skydda maritima rättigheter och intressen. Kina erkänner inte FN:s havsrättskonvention i samband med tvisterna i Sydkinesiska och Östkinesiska havet. |
| --- | --- |

Q.

Den nya vitboken för Kinas militära strategi fastställer att den traditionella synen att land är viktigare än hav måste överges och att större vikt bör läggas vid att förvalta haven och skydda maritima rättigheter och intressen. Kina erkänner inte FN:s havsrättskonvention i samband med tvisterna i Sydkinesiska och Östkinesiska havet.

| R. | I en viljeyttring från 2002 gav Kina och Aseanländerna ett löfte om att skapa villkor för en fredlig och hållbar lösning i Sydkinesiska havet. Trots det blir läget alltmer spänt med grannländer såsom Taiwan, Vietnam, Filippinerna, Malaysia och Brunei. |
| --- | --- |

R.

I en viljeyttring från 2002 gav Kina och Aseanländerna ett löfte om att skapa villkor för en fredlig och hållbar lösning i Sydkinesiska havet. Trots det blir läget alltmer spänt med grannländer såsom Taiwan, Vietnam, Filippinerna, Malaysia och Brunei.

| S. | Kina är Nordkoreas viktigaste politiska stöd och dess största investerare, biståndsgivare, livsmedels- och energileverantör samt handelspartner. Kinesiska experter avslöjade nyligen att Nordkorea redan kan ha 20 kärnstridsspetsar. |
| --- | --- |

S.

Kina är Nordkoreas viktigaste politiska stöd och dess största investerare, biståndsgivare, livsmedels- och energileverantör samt handelspartner. Kinesiska experter avslöjade nyligen att Nordkorea redan kan ha 20 kärnstridsspetsar.

| T. | Efter Ukrainakrisen har både Ryssland och Kina stärkt sina ömsesidiga förbindelser på ett aldrig tidigare skådat sätt. |
| --- | --- |

T.

Efter Ukrainakrisen har både Ryssland och Kina stärkt sina ömsesidiga förbindelser på ett aldrig tidigare skådat sätt.

| U. | Den 8 maj 2015 undertecknade Ryssland och Kina ett bilateralt avtal om informationssäkerhet, där it-hot definieras som överföring av information som skulle kunna äventyra ”staters sociopolitiska och socioekonomiska system och andliga, moraliska och kulturella klimat”. |
| --- | --- |

U.

Den 8 maj 2015 undertecknade Ryssland och Kina ett bilateralt avtal om informationssäkerhet, där it-hot definieras som överföring av information som skulle kunna äventyra ”staters sociopolitiska och socioekonomiska system och andliga, moraliska och kulturella klimat”.

| V. | Sedan 2005 har Kina beviljat latinamerikanska länder lån till ett sammanlagt värde på ungefär 100 miljarder USD. För Brasilien är Kina för närvarande den viktigaste handelspartnern, och för exempelvis Argentina, Venezuela och Kuba är Kina den näst viktigaste handelspartnern. |
| --- | --- |

V.

Sedan 2005 har Kina beviljat latinamerikanska länder lån till ett sammanlagt värde på ungefär 100 miljarder USD. För Brasilien är Kina för närvarande den viktigaste handelspartnern, och för exempelvis Argentina, Venezuela och Kuba är Kina den näst viktigaste handelspartnern.

| W. | Kinas regering erkänner att de mänskliga rättigheterna är viktiga och universella, men har inte uppvisat några påtagliga resultat när det gäller att förbättra situationen för dessa rättigheter. |
| --- | --- |

W.

Kinas regering erkänner att de mänskliga rättigheterna är viktiga och universella, men har inte uppvisat några påtagliga resultat när det gäller att förbättra situationen för dessa rättigheter.

| X. | Kina har officiellt och formellt erkänt att de mänskliga rättigheterna är universella och har under de tre senaste årtiondena anslutit sig till de internationella ramarna för mänskliga rättigheter genom att underteckna ett stort antal olika människorättsfördrag. Landet har därmed blivit en del av de internationella rättsliga och institutionella ramarna för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

X.

Kina har officiellt och formellt erkänt att de mänskliga rättigheterna är universella och har under de tre senaste årtiondena anslutit sig till de internationella ramarna för mänskliga rättigheter genom att underteckna ett stort antal olika människorättsfördrag. Landet har därmed blivit en del av de internationella rättsliga och institutionella ramarna för mänskliga rättigheter.

| Y. | I början av 2015 tillkännagav president Xi offentligt att han vill införa rättsstatlighet i hela landet, i övertygelsen om att verklig rättvisa är avgörande för en modern ekonomi och ett modernt samhälle i Kina. |
| --- | --- |

Y.

I början av 2015 tillkännagav president Xi offentligt att han vill införa rättsstatlighet i hela landet, i övertygelsen om att verklig rättvisa är avgörande för en modern ekonomi och ett modernt samhälle i Kina.

| Z. | Kinas kommunistiska parti erkänner fem religioner, som ytterst kontrolleras av partiets egen centrala avdelning för enhetsfronten. Denna lista är uttömmande, vilket innebär att andra religioner och trossamfund diskrimineras. |
| --- | --- |

Z.

Kinas kommunistiska parti erkänner fem religioner, som ytterst kontrolleras av partiets egen centrala avdelning för enhetsfronten. Denna lista är uttömmande, vilket innebär att andra religioner och trossamfund diskrimineras.

| AA. | EU och Kina har fört människorättsdialoger sedan 1995. |
| --- | --- |

AA.

EU och Kina har fört människorättsdialoger sedan 1995.

| AB. | Europeiska ombudsmannen kritiserade i sitt förslag till rekommendation av den 26 mars 2015 avsaknaden av en bedömning av människorättskonsekvenserna med avseende på mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat i förhandlingarna om ett handels- och investeringsavtal med Vietnam. Detta utgör ett viktigt prejudikat för förhandlingarna om det bilaterala investeringsavtalet mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

AB.

Europeiska ombudsmannen kritiserade i sitt förslag till rekommendation av den 26 mars 2015 avsaknaden av en bedömning av människorättskonsekvenserna med avseende på mekanismen för tvistlösning mellan investerare och stat i förhandlingarna om ett handels- och investeringsavtal med Vietnam. Detta utgör ett viktigt prejudikat för förhandlingarna om det bilaterala investeringsavtalet mellan EU och Kina.

| AC. | Tibetanerna uttrycker sin kulturella identitet genom Lhakarrörelsen (den vita onsdagen), genom att endast bära tibetansk klädsel, tala tibetanska och äta tibetansk mat varje onsdag. Hittills har mer än 140 tibetaner bränt sig själva till döds i protest mot den kinesiska regeringens politik i den autonoma regionen Tibet. Nya spänningar uppstod när lama Tenzin Delek Rinpoche nyligen dog i fängelset. Dessutom bedrivs en politik för bosättning av hankineser i Tibet. 2015 har det gått 50 år sedan den autonoma regionen Tibet upprättades. Eftersom den senaste omgången av fredsförhandlingar hölls 2010 har inga framsteg gjorts under de senaste åren när det gäller en lösning på Tibetkrisen. |
| --- | --- |

AC.

Tibetanerna uttrycker sin kulturella identitet genom Lhakarrörelsen (den vita onsdagen), genom att endast bära tibetansk klädsel, tala tibetanska och äta tibetansk mat varje onsdag. Hittills har mer än 140 tibetaner bränt sig själva till döds i protest mot den kinesiska regeringens politik i den autonoma regionen Tibet. Nya spänningar uppstod när lama Tenzin Delek Rinpoche nyligen dog i fängelset. Dessutom bedrivs en politik för bosättning av hankineser i Tibet. 2015 har det gått 50 år sedan den autonoma regionen Tibet upprättades. Eftersom den senaste omgången av fredsförhandlingar hölls 2010 har inga framsteg gjorts under de senaste åren när det gäller en lösning på Tibetkrisen.

| AD. | EU håller fast vid sin politik för ett enat Kina i fråga om förbindelserna mellan Folkrepubliken Kina och Taiwan. |
| --- | --- |

AD.

EU håller fast vid sin politik för ett enat Kina i fråga om förbindelserna mellan Folkrepubliken Kina och Taiwan.

Strategiskt partnerskap och samarbete mellan EU och Kina

| 1. | Europaparlamentet välkomnar 40-årsdagen av diplomatiska förbindelser mellan EU och Kina som en källa till inspiration för att stärka det strategiska partnerskapet, som utan tvekan behövs i denna multipolära och globaliserade värld, och påskynda de pågående förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal baserat på tillit, öppenhet och respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att båda parter, under det senaste toppmötet mellan EU och Kina den 29 juni 2015, på nytt bekräftade sitt engagemang för en fördjupning av detta partnerskap. Parlamentet framhåller att Kina är en central internationell stormakt och en av EU:s viktigaste partner, och betonar att båda sidorna har ett engagemang för att under det kommande årtiondet främja det övergripande strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, vilket kommer att gagna både EU och Kina. Parlamentet uttrycker sitt stöd för den strategiska högnivådialogen, som hålls en eller två gånger om året, högnivådialogen om ekonomi och handel, högnivådialogen människor emellan samt de över 60 sektorsdialoger som förs mellan EU och Kina om ett stort antal olika frågor. Parlamentet vill att dessa sektorsdialoger ska leda till ökat förtroende och konkreta resultat. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar 40-årsdagen av diplomatiska förbindelser mellan EU och Kina som en källa till inspiration för att stärka det strategiska partnerskapet, som utan tvekan behövs i denna multipolära och globaliserade värld, och påskynda de pågående förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal baserat på tillit, öppenhet och respekt för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att båda parter, under det senaste toppmötet mellan EU och Kina den 29 juni 2015, på nytt bekräftade sitt engagemang för en fördjupning av detta partnerskap. Parlamentet framhåller att Kina är en central internationell stormakt och en av EU:s viktigaste partner, och betonar att båda sidorna har ett engagemang för att under det kommande årtiondet främja det övergripande strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, vilket kommer att gagna både EU och Kina. Parlamentet uttrycker sitt stöd för den strategiska högnivådialogen, som hålls en eller två gånger om året, högnivådialogen om ekonomi och handel, högnivådialogen människor emellan samt de över 60 sektorsdialoger som förs mellan EU och Kina om ett stort antal olika frågor. Parlamentet vill att dessa sektorsdialoger ska leda till ökat förtroende och konkreta resultat.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina den 29 juni 2015, som innebar att de bilaterala förbindelserna togs till en ny nivå, med en signal om ett närmare politiskt samarbete som går bortom rena handelsförbindelser i riktning mot ett samordnat strategiskt angreppssätt för att ta itu med gemensamma globala utmaningar och hot. Parlamentet konstaterar att båda sidor fullt ut erkände de framsteg som gjorts i genomförandet av den strategiska agendan för förbindelserna mellan EU och Kina fram till 2020 och att en bilateral översynsmekanism kommer att inrättas på tjänstemannanivå, för övervakning av uppföljande åtgärder. Parlamentet gläds över att båda sidor under toppmötet enades om en uppsättning prioriteringar för att stärka det bilaterala samarbetet och den globala dimensionen i sitt strategiska partnerskap. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar resultatet av det sjuttonde toppmötet mellan EU och Kina den 29 juni 2015, som innebar att de bilaterala förbindelserna togs till en ny nivå, med en signal om ett närmare politiskt samarbete som går bortom rena handelsförbindelser i riktning mot ett samordnat strategiskt angreppssätt för att ta itu med gemensamma globala utmaningar och hot. Parlamentet konstaterar att båda sidor fullt ut erkände de framsteg som gjorts i genomförandet av den strategiska agendan för förbindelserna mellan EU och Kina fram till 2020 och att en bilateral översynsmekanism kommer att inrättas på tjänstemannanivå, för övervakning av uppföljande åtgärder. Parlamentet gläds över att båda sidor under toppmötet enades om en uppsättning prioriteringar för att stärka det bilaterala samarbetet och den globala dimensionen i sitt strategiska partnerskap.

| 3. | Europaparlamentet betonar att EU:s medlemsstater måste bemöta Kinas regering med enad front, särskilt med tanke på Pekings nuvarande diplomatiska dynamik och omformning av ordningen för global styrning. Parlamentet understryker att förhandlingarna om överenskommelsen om Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) slutförts, och ser fram emot ett nära samarbete mellan EU och AIIB framöver. Parlamentet beklagar bristen på djupgående debatt och nära samordning på EU-nivå rörande medlemsstaternas medlemskap i AIIB. Parlamentet betonar vikten av handels- och investeringspolitiken som det mest uppenbara området för att maximera inflytandet i det strategiska förhållandet med Kina. Parlamentet noterar det nyligen framvuxna samarbete mellan Kina och central- och östeuropeiska länder som även kallas 16+1-gruppen och som omfattar ett antal EU-medlemsstater, men anser att detta inte får splittra EU eller försvaga dess ståndpunkt gentemot Kina och även bör ta upp frågor om de mänskliga rättigheterna. Europeiska utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att för Europaparlamentet lägga fram en årlig rapport om utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Kina. Parlamentet efterlyser ett stärkande av bindande, regelbaserade handels- och investeringsförbindelser med Kina. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att EU:s medlemsstater måste bemöta Kinas regering med enad front, särskilt med tanke på Pekings nuvarande diplomatiska dynamik och omformning av ordningen för global styrning. Parlamentet understryker att förhandlingarna om överenskommelsen om Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) slutförts, och ser fram emot ett nära samarbete mellan EU och AIIB framöver. Parlamentet beklagar bristen på djupgående debatt och nära samordning på EU-nivå rörande medlemsstaternas medlemskap i AIIB. Parlamentet betonar vikten av handels- och investeringspolitiken som det mest uppenbara området för att maximera inflytandet i det strategiska förhållandet med Kina. Parlamentet noterar det nyligen framvuxna samarbete mellan Kina och central- och östeuropeiska länder som även kallas 16+1-gruppen och som omfattar ett antal EU-medlemsstater, men anser att detta inte får splittra EU eller försvaga dess ståndpunkt gentemot Kina och även bör ta upp frågor om de mänskliga rättigheterna. Europeiska utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att för Europaparlamentet lägga fram en årlig rapport om utvecklingen av förbindelserna mellan EU och Kina. Parlamentet efterlyser ett stärkande av bindande, regelbaserade handels- och investeringsförbindelser med Kina.

| 4. | Europaparlamentet anser att Kina bör spela en starkare roll i multilaterala finansinstitut som bättre avspeglar storleken på landets ekonomi. Parlamentet betraktar det nyligen inrättade AIIB som en möjlighet för Kina att verka som en ansvarstagande aktör inom den multilaterala ordningen. Parlamentet uppmuntrar den nya institutionen att undvika tidigare misstag som innebar att man prioriterade finansiering av storslagna infrastrukturprojekt, och i stället prioritera tekniskt bistånd och tillgång till global kunskap, samtidigt som man finner en balans i förhållande till miljörelaterade, sociala och utvecklingsmässiga prioriteringar. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser att Kina bör spela en starkare roll i multilaterala finansinstitut som bättre avspeglar storleken på landets ekonomi. Parlamentet betraktar det nyligen inrättade AIIB som en möjlighet för Kina att verka som en ansvarstagande aktör inom den multilaterala ordningen. Parlamentet uppmuntrar den nya institutionen att undvika tidigare misstag som innebar att man prioriterade finansiering av storslagna infrastrukturprojekt, och i stället prioritera tekniskt bistånd och tillgång till global kunskap, samtidigt som man finner en balans i förhållande till miljörelaterade, sociala och utvecklingsmässiga prioriteringar.

| 5. | Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att det europeiska bidraget till deltagandet i AIIB består av insynsvänliga förfaranden i samband med lånebedömning, tydliga normer för god förvaltning, socialt ansvar och miljö samt hänsyn till att de låntagande länderna måste kunna hantera sin skuldbörda. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att det är av avgörande betydelse att det europeiska bidraget till deltagandet i AIIB består av insynsvänliga förfaranden i samband med lånebedömning, tydliga normer för god förvaltning, socialt ansvar och miljö samt hänsyn till att de låntagande länderna måste kunna hantera sin skuldbörda.

| 6. | Europaparlamentet ser positivt på att flera medlemsstater deltar i AIIB, men beklagar emellertid djupt bristen på djupgående debatt, nära samordning och ett samlat svar och angreppssätt på EU-nivå som reaktion på de initiativ som inletts av Kinas regering för att bygga upp nya multilaterala institutioner. EU:s institutioner och medlemsstater uppmanas eftertryckligen att betrakta detta som en väckarklocka, för att man i framtiden ska undvika en liknande brist på samordning. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet ser positivt på att flera medlemsstater deltar i AIIB, men beklagar emellertid djupt bristen på djupgående debatt, nära samordning och ett samlat svar och angreppssätt på EU-nivå som reaktion på de initiativ som inletts av Kinas regering för att bygga upp nya multilaterala institutioner. EU:s institutioner och medlemsstater uppmanas eftertryckligen att betrakta detta som en väckarklocka, för att man i framtiden ska undvika en liknande brist på samordning.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar den politiska överenskommelsen om att förbättra de strategiska infrastrukturlänkarna mellan EU och Kina, och därmed även beslutet att inrätta en ny förbindelseplattform i syfte att skapa en gynnsam miljö för hållbara och driftskompatibla gränsöverskridande infrastrukturnätverk i länder och regioner mellan EU och Kina. Parlamentet lovordar i synnerhet EU:s beredskap att inleda detta projekt på EU-nivå. Båda parter uppmanas eftertryckligen att utnyttja de möjligheter som erbjuds genom ett nära sammanlänkande av parterna, inbegripet samarbete om infrastrukturinvesteringar i länderna längs sträckningen för den nya sidenvägen och den nya maritima sidenvägen. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar den politiska överenskommelsen om att förbättra de strategiska infrastrukturlänkarna mellan EU och Kina, och därmed även beslutet att inrätta en ny förbindelseplattform i syfte att skapa en gynnsam miljö för hållbara och driftskompatibla gränsöverskridande infrastrukturnätverk i länder och regioner mellan EU och Kina. Parlamentet lovordar i synnerhet EU:s beredskap att inleda detta projekt på EU-nivå. Båda parter uppmanas eftertryckligen att utnyttja de möjligheter som erbjuds genom ett nära sammanlänkande av parterna, inbegripet samarbete om infrastrukturinvesteringar i länderna längs sträckningen för den nya sidenvägen och den nya maritima sidenvägen.

| 8. | Europaparlamentet framhåller den kinesiska ekonomins kraftiga tillväxt under de senaste tjugo åren och understryker att EU-medlemsstaterna i högre grad bör dra fördel av de möjligheter som denna ekonomiska utveckling erbjuder. Parlamentet noterar Kinas intresse för strategiska infrastrukturinvesteringar i Europa, och understryker behovet av samarbete med Kina och andra länder i regionen i detta avseende kring projekt som exempelvis Kinas initiativ ”ett bälte – en väg” och Junckers investeringsplan i EU, inbegripet järnvägslänkar, hamnar och flygplatser. Vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen uppmanas att beakta effekterna av Kinas globala investeringspolitik samt dess investeringsaktiviteter i EU och dess östra grannskap. Parlamentet betonar, i enlighet med sina tidigare ståndpunkter och med full respekt för INTA-utskottets behörighet, vikten av det bilaterala investeringsavtal mellan EU och Kina som för närvarande är under förhandling. Parlamentet kräver att ett självständigt kapitel om hållbar utveckling införs i det bilaterala investeringsavtalet med bindande åtaganden i fråga om ILO:s centrala arbetsnormer och viktiga multilaterala miljöavtal. Parlamentet understryker den ökande tendensen från europeiska företag att klaga över att de är offer för godtyckliga regler och diskriminering. Parlamentet betonar vikten av positiva resultat i de pågående förhandlingarna om investeringsavtalet för att ytterligare underlätta investeringar och genomföra åtgärder för investeringsskydd, marknadstillträde, inklusive offentlig upphandling, samt rättvis behandling av företag både i Europa och Kina. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder och aktiv uppföljning för att garantera mer balanserade handelsförbindelser efter undanröjandet av handels- och investeringshinder för europeiska företag. Kina och EU uppmanas att ytterligare förstärka samarbetet för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till båda marknadsblocken. Parlamentet understryker EU:s och Kinas åtagande om en öppen global ekonomi och ett rättvist, transparent och regelbaserat handels- och investeringsklimat som garanterar lika villkor och motverkar protektionism. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller den kinesiska ekonomins kraftiga tillväxt under de senaste tjugo åren och understryker att EU-medlemsstaterna i högre grad bör dra fördel av de möjligheter som denna ekonomiska utveckling erbjuder. Parlamentet noterar Kinas intresse för strategiska infrastrukturinvesteringar i Europa, och understryker behovet av samarbete med Kina och andra länder i regionen i detta avseende kring projekt som exempelvis Kinas initiativ ”ett bälte – en väg” och Junckers investeringsplan i EU, inbegripet järnvägslänkar, hamnar och flygplatser. Vice ordföranden/den höga representanten och kommissionen uppmanas att beakta effekterna av Kinas globala investeringspolitik samt dess investeringsaktiviteter i EU och dess östra grannskap. Parlamentet betonar, i enlighet med sina tidigare ståndpunkter och med full respekt för INTA-utskottets behörighet, vikten av det bilaterala investeringsavtal mellan EU och Kina som för närvarande är under förhandling. Parlamentet kräver att ett självständigt kapitel om hållbar utveckling införs i det bilaterala investeringsavtalet med bindande åtaganden i fråga om ILO:s centrala arbetsnormer och viktiga multilaterala miljöavtal. Parlamentet understryker den ökande tendensen från europeiska företag att klaga över att de är offer för godtyckliga regler och diskriminering. Parlamentet betonar vikten av positiva resultat i de pågående förhandlingarna om investeringsavtalet för att ytterligare underlätta investeringar och genomföra åtgärder för investeringsskydd, marknadstillträde, inklusive offentlig upphandling, samt rättvis behandling av företag både i Europa och Kina. Parlamentet efterlyser ytterligare åtgärder och aktiv uppföljning för att garantera mer balanserade handelsförbindelser efter undanröjandet av handels- och investeringshinder för europeiska företag. Kina och EU uppmanas att ytterligare förstärka samarbetet för att förbättra de små och medelstora företagens tillgång till båda marknadsblocken. Parlamentet understryker EU:s och Kinas åtagande om en öppen global ekonomi och ett rättvist, transparent och regelbaserat handels- och investeringsklimat som garanterar lika villkor och motverkar protektionism.

| 9. | Europaparlamentet noterar i detta avseende inledandet av initiativet ”ett bälte – en väg”, som syftar till att upprätta centrala energi- och kommunikationslänkar genom Central-, Väst- och Sydasien, ända till Europa. Med tanke på detta initiativs geostrategiska relevans anser parlamentet att det bör drivas multilateralt. Det är ytterst viktigt att utveckla synergieffekter och projekt med full öppenhet och insyn och med alla berörda parter involverade. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar i detta avseende inledandet av initiativet ”ett bälte – en väg”, som syftar till att upprätta centrala energi- och kommunikationslänkar genom Central-, Väst- och Sydasien, ända till Europa. Med tanke på detta initiativs geostrategiska relevans anser parlamentet att det bör drivas multilateralt. Det är ytterst viktigt att utveckla synergieffekter och projekt med full öppenhet och insyn och med alla berörda parter involverade.

| 10. | Europaparlamentet efterlyser ökad samordning mellan EU och Kina på områden av strategisk betydelse såsom G20, säkerhet och försvar, terrorismbekämpning, olaglig migration, gränsöverskridande brottslighet, icke-spridning av kärnvapen, global och regional säkerhet, it-säkerhet, massförstörelsevapen, energitrygghet, global finansiell reglering och marknadsreglering, klimatförändringarna samt urbanisering, utvecklings- och biståndsprogram och hållbar utveckling. Parlamentet betonar vikten av samarbete på området för regional utveckling och av dialog och utbyten när det gäller Europa 2020-strategin och Kinas kommande trettonde femårsplan. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet efterlyser ökad samordning mellan EU och Kina på områden av strategisk betydelse såsom G20, säkerhet och försvar, terrorismbekämpning, olaglig migration, gränsöverskridande brottslighet, icke-spridning av kärnvapen, global och regional säkerhet, it-säkerhet, massförstörelsevapen, energitrygghet, global finansiell reglering och marknadsreglering, klimatförändringarna samt urbanisering, utvecklings- och biståndsprogram och hållbar utveckling. Parlamentet betonar vikten av samarbete på området för regional utveckling och av dialog och utbyten när det gäller Europa 2020-strategin och Kinas kommande trettonde femårsplan.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att se till att de mänskliga rättigheterna placeras högt upp på dagordningen i förbindelserna och dialogerna med Kina. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten att se till att de mänskliga rättigheterna placeras högt upp på dagordningen i förbindelserna och dialogerna med Kina.

| 12. | Europaparlamentet begär att de gjorda åtagandena under president Xis besök i Bryssel i mars 2014 om att fördjupa utbytena mellan EU och Kina i fråga om de mänskliga rättigheterna ska matchas av påtagliga förbättringar av situationen på plats. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet begär att de gjorda åtagandena under president Xis besök i Bryssel i mars 2014 om att fördjupa utbytena mellan EU och Kina i fråga om de mänskliga rättigheterna ska matchas av påtagliga förbättringar av situationen på plats.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet och kommissionen att i högre grad driva kontakterna med Kina genom en konstruktiv dialog där man uppmuntrar Kinas övergång till en rättsstat med respekt för de mänskliga rättigheterna samt stöder landets integration i världsekonomin. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen rådet och kommissionen att i högre grad driva kontakterna med Kina genom en konstruktiv dialog där man uppmuntrar Kinas övergång till en rättsstat med respekt för de mänskliga rättigheterna samt stöder landets integration i världsekonomin.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar fördjupandet av urbaniseringspartnerskapet mellan EU och Kina, och efterlyser ytterligare samarbete om stadsplanering och utformning av städer, offentliga tjänster, gröna byggnader och smarta transporter. Parlamentet uppmuntrar till nya gemensamma program med europeiska och kinesiska städer och företag. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar fördjupandet av urbaniseringspartnerskapet mellan EU och Kina, och efterlyser ytterligare samarbete om stadsplanering och utformning av städer, offentliga tjänster, gröna byggnader och smarta transporter. Parlamentet uppmuntrar till nya gemensamma program med europeiska och kinesiska städer och företag.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma uttalandet av den 15 september 2015 från det tredje mötet inom ramen för högnivådialogen människor emellan mellan EU och Kina. Parlamentet understryker vikten av kontakter mellan människor och av att underlätta utbyten för EU-medborgare och kinesiska medborgare. Parlamentet stöder den utveckling där högnivådialogen människor emellan inriktas på gemensamma projekt, utbyte av bästa praxis och främjande av kontakter mellan människor. I synnerhet utbyten av experter och studerande mellan de båda sidorna bör främjas. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma uttalandet av den 15 september 2015 från det tredje mötet inom ramen för högnivådialogen människor emellan mellan EU och Kina. Parlamentet understryker vikten av kontakter mellan människor och av att underlätta utbyten för EU-medborgare och kinesiska medborgare. Parlamentet stöder den utveckling där högnivådialogen människor emellan inriktas på gemensamma projekt, utbyte av bästa praxis och främjande av kontakter mellan människor. I synnerhet utbyten av experter och studerande mellan de båda sidorna bör främjas.

| 16. | Europaparlamentet är bekymrat över förekommande dumpningspraxis och bristen på insyn i den kinesiska regeringens politik och understöd genom skatteavdrag, marköverlåtelser, billiga krediter, subventionerade råvaror och andra åtgärder. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är bekymrat över förekommande dumpningspraxis och bristen på insyn i den kinesiska regeringens politik och understöd genom skatteavdrag, marköverlåtelser, billiga krediter, subventionerade råvaror och andra åtgärder.

| 17. | Europaparlamentet är oroat över de hinder som europeiska företag ställs inför på den kinesiska marknaden, såsom ofrivillig tekniköverföring, ett svagt skydd för immateriella rättigheter och diskriminerande behandling. Parlamentet understryker vikten av marknadsreformer i Kina, genomförande av marknadsekonomiska principer och undanröjande av diskriminering och omotiverade begränsningar. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet är oroat över de hinder som europeiska företag ställs inför på den kinesiska marknaden, såsom ofrivillig tekniköverföring, ett svagt skydd för immateriella rättigheter och diskriminerande behandling. Parlamentet understryker vikten av marknadsreformer i Kina, genomförande av marknadsekonomiska principer och undanröjande av diskriminering och omotiverade begränsningar.

| 18. | Europaparlamentet erkänner de möjligheter som öppnas genom kinesiska investeringar i Europa inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Denna fond är visserligen öppen för investeringar från ett antal olika aktörer, men bör ändå förvaltas av EU även framöver. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet erkänner de möjligheter som öppnas genom kinesiska investeringar i Europa inom ramen för Europeiska fonden för strategiska investeringar (Efsi). Denna fond är visserligen öppen för investeringar från ett antal olika aktörer, men bör ändå förvaltas av EU även framöver.

| 19. | Europaparlamentet erkänner den utmaning som det innebär att få in Kinas ekonomi på ett spår som är genuint hållbart inom ramen för det som kommit att bli den nya normalsituationen. Ett mer framträdande deltagande från Kinas sida i internationella ekonomiska organisationer som IMF skulle kunna bidra positivt till en hållbarare och mer balanserad ekonomi såväl i Kina som globalt samt till reformer av dessa organisationer. De kinesiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att tillhandahålla tillförlitlig statistik och öka insynen vad gäller landets ekonomiska tillstånd. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet erkänner den utmaning som det innebär att få in Kinas ekonomi på ett spår som är genuint hållbart inom ramen för det som kommit att bli den nya normalsituationen. Ett mer framträdande deltagande från Kinas sida i internationella ekonomiska organisationer som IMF skulle kunna bidra positivt till en hållbarare och mer balanserad ekonomi såväl i Kina som globalt samt till reformer av dessa organisationer. De kinesiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att tillhandahålla tillförlitlig statistik och öka insynen vad gäller landets ekonomiska tillstånd.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar med oro att de kinesiska aktieindexen under de senaste månaderna har förlorat en tredjedel av sitt värde och att hundratals handelsstopp utlöstes på grund av för kraftiga nedgångar i aktiepriserna. Parlamentet uttrycker sin oro över den pågående finansiella kris som drabbar Kina och framför allt dess aktiemarknader, och inser att den utgör ett hot mot världsekonomin med tanke på landets framträdande roll i världshandeln och det globala finanssystemet. De kinesiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att ta sig an uppgiften att stöpa om den nuvarande ekonomiska modellen till en hållbar ekonomi. Parlamentet konstaterar att den senaste tidens börsfall i Kina har lett till en frontalkrock mellan myndigheternas kontrollkultur och de finansiella marknadernas inneboende volatilitet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar med oro att de kinesiska aktieindexen under de senaste månaderna har förlorat en tredjedel av sitt värde och att hundratals handelsstopp utlöstes på grund av för kraftiga nedgångar i aktiepriserna. Parlamentet uttrycker sin oro över den pågående finansiella kris som drabbar Kina och framför allt dess aktiemarknader, och inser att den utgör ett hot mot världsekonomin med tanke på landets framträdande roll i världshandeln och det globala finanssystemet. De kinesiska myndigheterna uppmanas eftertryckligen att ta sig an uppgiften att stöpa om den nuvarande ekonomiska modellen till en hållbar ekonomi. Parlamentet konstaterar att den senaste tidens börsfall i Kina har lett till en frontalkrock mellan myndigheternas kontrollkultur och de finansiella marknadernas inneboende volatilitet.

| 21. | Europaparlamentet gläds åt att ett avsevärt antal kineser under de senaste årtiondena tagit sig ur extrem fattigdom tack vare en betydande ekonomisk tillväxt och Kinas allt öppnare ekonomi. Det är dock oroande att dessa ekonomiska förbättringar i många fall leder till miljöproblem och stora orättvisor. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet gläds åt att ett avsevärt antal kineser under de senaste årtiondena tagit sig ur extrem fattigdom tack vare en betydande ekonomisk tillväxt och Kinas allt öppnare ekonomi. Det är dock oroande att dessa ekonomiska förbättringar i många fall leder till miljöproblem och stora orättvisor.

| 22. | Europaparlamentet gläds åt att båda sidor, i det nyliga gemensamma uttalandet om klimatförändringar från toppmötet den 29 juni 2015 mellan EU och Kina, uttryckte sitt engagemang för att samverka i syfte att uppnå ett ambitiöst och rättsligt bindande avtal vid klimatkonferensen i Paris 2015. Konferensens samtliga parter uppmanas eftertryckligen att bygga vidare på den dynamik man skapat genom uttalandena om klimatförändringarna från EU och Kina samt USA och Kina. Parlamentet betonar behovet att samarbeta på energiområdet för att gemensamt ta itu med de många utmaningarna med anknytning till energitrygghet och de globala energistrukturerna. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet gläds åt att båda sidor, i det nyliga gemensamma uttalandet om klimatförändringar från toppmötet den 29 juni 2015 mellan EU och Kina, uttryckte sitt engagemang för att samverka i syfte att uppnå ett ambitiöst och rättsligt bindande avtal vid klimatkonferensen i Paris 2015. Konferensens samtliga parter uppmanas eftertryckligen att bygga vidare på den dynamik man skapat genom uttalandena om klimatförändringarna från EU och Kina samt USA och Kina. Parlamentet betonar behovet att samarbeta på energiområdet för att gemensamt ta itu med de många utmaningarna med anknytning till energitrygghet och de globala energistrukturerna.

Situationen i landet

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att den kinesiska regeringen under president Xis ledarskap visar ett växande självförtroende, såväl internt som externt. Parlamentet påpekar att friheten för landets medborgarrättsaktivister, advokater, journalister, bloggare, akademiker och andra företrädare för det civila samhället nu kringskärs på ett sätt som inte setts till på många år. Parlamentet anmärker att Kinas facit på människorättsområdet alltjämt ger anledning till stor oro. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet konstaterar att den kinesiska regeringen under president Xis ledarskap visar ett växande självförtroende, såväl internt som externt. Parlamentet påpekar att friheten för landets medborgarrättsaktivister, advokater, journalister, bloggare, akademiker och andra företrädare för det civila samhället nu kringskärs på ett sätt som inte setts till på många år. Parlamentet anmärker att Kinas facit på människorättsområdet alltjämt ger anledning till stor oro.

| 24. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över det förestående antagandet av förslaget till lag om hantering av utländska icke-statliga organisationer, eftersom denna lag skulle innebära att utrymmet för det civila samhället i Kina krymper ytterligare och allvarligt skulle inskränka förenings- och yttrandefriheten i landet, bland annat genom att ”utländska icke-statliga organisationer” som inte har registrerats hos det kinesiska ministeriet för allmän säkerhet och provinsavdelningar för allmän säkerhet förbjuds att finansiera kinesiska enskilda personer eller organisationer och genom att kinesiska grupper förbjuds att genomföra ”aktiviteter” för eller med godkännande av icke-registrerade utländska icke-statliga organisationer, även sådana som är baserade i Hongkong och Macao. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att på ett genomgripande sätt se över denna lag så att den stämmer överens med internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över det förestående antagandet av förslaget till lag om hantering av utländska icke-statliga organisationer, eftersom denna lag skulle innebära att utrymmet för det civila samhället i Kina krymper ytterligare och allvarligt skulle inskränka förenings- och yttrandefriheten i landet, bland annat genom att ”utländska icke-statliga organisationer” som inte har registrerats hos det kinesiska ministeriet för allmän säkerhet och provinsavdelningar för allmän säkerhet förbjuds att finansiera kinesiska enskilda personer eller organisationer och genom att kinesiska grupper förbjuds att genomföra ”aktiviteter” för eller med godkännande av icke-registrerade utländska icke-statliga organisationer, även sådana som är baserade i Hongkong och Macao. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att på ett genomgripande sätt se över denna lag så att den stämmer överens med internationella människorättsnormer.

| 25. | Europaparlamentet oroas av det nya lagförslag om it-säkerhet som skulle förstärka och institutionalisera praxis att censurera och övervaka cyberrymden och som kan komma att tvinga europeiska företag att installera obligatoriska bakdörrar i sin it-infrastruktur. Parlamentet påpekar att reforminriktade kinesiska jurister och medborgarrättsaktivister fruktar att denna lag kommer att inskränka yttrandefriheten ytterligare och att självcensuren kommer att tillta. Parlamentet understryker de allvarliga negativa följder som både it-säkerhets- och frivilligorganisationslagarna kommer att få för europeiska företag och organisationer i Folkrepubliken Kina, och uppmanar därför Europeiska rådet, utrikestjänsten och kommissionen att fortsätta att rikta kraftfulla klagomål till de kinesiska myndigheterna mot dessa mycket kontroversiella åtgärder. Parlamentet ser med oro på Kinas breda definition av ”nationell säkerhet” och ”allvarliga hot” i den nya lagen om nationell säkerhet, där bland annat ”skadliga kulturella influenser” anges som ett hot. Parlamentet konstaterar att Kinas nationella säkerhetsintressen i denna lag formuleras så brett och vagt att den ger de kinesiska myndigheterna näst intill obegränsade möjligheter att agera mot vad de betraktar som misshagliga handlingar, personer eller publikationer. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet oroas av det nya lagförslag om it-säkerhet som skulle förstärka och institutionalisera praxis att censurera och övervaka cyberrymden och som kan komma att tvinga europeiska företag att installera obligatoriska bakdörrar i sin it-infrastruktur. Parlamentet påpekar att reforminriktade kinesiska jurister och medborgarrättsaktivister fruktar att denna lag kommer att inskränka yttrandefriheten ytterligare och att självcensuren kommer att tillta. Parlamentet understryker de allvarliga negativa följder som både it-säkerhets- och frivilligorganisationslagarna kommer att få för europeiska företag och organisationer i Folkrepubliken Kina, och uppmanar därför Europeiska rådet, utrikestjänsten och kommissionen att fortsätta att rikta kraftfulla klagomål till de kinesiska myndigheterna mot dessa mycket kontroversiella åtgärder. Parlamentet ser med oro på Kinas breda definition av ”nationell säkerhet” och ”allvarliga hot” i den nya lagen om nationell säkerhet, där bland annat ”skadliga kulturella influenser” anges som ett hot. Parlamentet konstaterar att Kinas nationella säkerhetsintressen i denna lag formuleras så brett och vagt att den ger de kinesiska myndigheterna näst intill obegränsade möjligheter att agera mot vad de betraktar som misshagliga handlingar, personer eller publikationer.

| 26. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över att den kampanj mot korruption som inleddes av det kinesiska ledarskapet, som visserligen är en berömvärd satsning för att öka medborgarnas förtroende för regeringen, ändå utmärks av en brist på insyn och i de flesta fall inte följer rättsstatsprincipen. Parlamentet konstaterar att kampanjen i vissa fall har missbrukats i interna maktkamper och för att stärka kommunistpartiets roll och makt. Parlamentet beklagar att kampanjen har bedrivits på ett sätt som ytterligare undergräver rättsstaten. Anklagade tjänstemän lär förvaras i olagliga fängelsesystem och berövas grundläggande rättsligt skydd. Dessutom tvingas de ofta till bekännelser under hot. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över att den kampanj mot korruption som inleddes av det kinesiska ledarskapet, som visserligen är en berömvärd satsning för att öka medborgarnas förtroende för regeringen, ändå utmärks av en brist på insyn och i de flesta fall inte följer rättsstatsprincipen. Parlamentet konstaterar att kampanjen i vissa fall har missbrukats i interna maktkamper och för att stärka kommunistpartiets roll och makt. Parlamentet beklagar att kampanjen har bedrivits på ett sätt som ytterligare undergräver rättsstaten. Anklagade tjänstemän lär förvaras i olagliga fängelsesystem och berövas grundläggande rättsligt skydd. Dessutom tvingas de ofta till bekännelser under hot.

| 27. | Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med de anhöriga och närstående till de mer än 173 offren för den förödande explosionen i hamnstaden Tianjin den 12 augusti 2015, som gjorde tusentals personer hemlösa. Parlamentet noterar det ökande antalet fredliga massiva miljöprotester i olika delar av landet. Parlamentet påpekar att tusentals ton mycket giftiga kemikalier olagligt förvarades mindre än 600 meter från bostadsområden. Parlamentet anser att den sena och allt annat än öppna officiella informationspolitiken om katastrofen i Tianjin har varit ytterst kontraproduktiv, särskilt i kombination med de censuråtgärder som vidtogs mot rapporteringen om denna stora tragedi i sociala medier. Parlamentet understryker betydelsen av att tillämpa samtliga arbetsmiljökrav i enlighet med kinesisk och internationell lagstiftning och uppmanar den kinesiska regeringen att skärpa säkerhets- och miljönormerna för farlig produktion och för det första se till att de följer Kinas egna lagar. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uttrycker sitt deltagande med de anhöriga och närstående till de mer än 173 offren för den förödande explosionen i hamnstaden Tianjin den 12 augusti 2015, som gjorde tusentals personer hemlösa. Parlamentet noterar det ökande antalet fredliga massiva miljöprotester i olika delar av landet. Parlamentet påpekar att tusentals ton mycket giftiga kemikalier olagligt förvarades mindre än 600 meter från bostadsområden. Parlamentet anser att den sena och allt annat än öppna officiella informationspolitiken om katastrofen i Tianjin har varit ytterst kontraproduktiv, särskilt i kombination med de censuråtgärder som vidtogs mot rapporteringen om denna stora tragedi i sociala medier. Parlamentet understryker betydelsen av att tillämpa samtliga arbetsmiljökrav i enlighet med kinesisk och internationell lagstiftning och uppmanar den kinesiska regeringen att skärpa säkerhets- och miljönormerna för farlig produktion och för det första se till att de följer Kinas egna lagar.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att explosionerna den 12 augusti 2015 i Tianjin och den 31 augusti 2015 i Dongying gör det bråttom för Kina att på allvar ta itu med frågan om arbetarskydd, framför allt i samband med korruption och straffrihet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet konstaterar att explosionerna den 12 augusti 2015 i Tianjin och den 31 augusti 2015 i Dongying gör det bråttom för Kina att på allvar ta itu med frågan om arbetarskydd, framför allt i samband med korruption och straffrihet.

| 29. | Europaparlamentet understryker det brådskande behovet av ytterligare miljöskyddsåtgärder med tanke på att exempelvis endast åtta av 74 storstäder under 2014 nådde den nationella standarden för luftföroreningshalter på 2,5 atmosfäriska partiklar och eftersom 190 miljoner människor insjuknar på grund av förorenat vatten varje år i Kina. Parlamentet varnar för att den dubbla vattenkrisen (omfattande föroreningar tillsammans med ökad vattenanvändning) kan orsaka allvarlig politisk och social instabilitet. Parlamentet påminner om att kostnaderna för Kinas miljöförstöring är kännbara även i grannländerna. Parlamentet framhåller kostnaderna för miljöförstöringen och hoppas att nästa femårsplan kommer att prioritera miljön. Parlamentet påpekar dessutom att bristen på miljöskydd förutom att skada miljön ger upphov till illojala konkurrensmetoder. Parlamentet välkomnar avtalet mellan EU och Kina om att förstärka samarbetet för att ta itu med viktiga utmaningar på miljöområdet, såsom föroreningen av luft, vatten och mark. Parlamentet välkomnar den nya miljöskyddslagen, som håller lokala höga tjänstemän ansvariga även retroaktivt för miljöskador som orsakats under deras mandatperiod, och att ett engagemang för miljöskydd kommer att väga tyngre i processen för befordran av dessa lokala höga tjänstemän. Parlamentet uppmanar både nationella och lokala myndigheter att konstruktivt och aktivt engagera miljöorganisationer och gräsrotsrörelser i övervakningen, genomförandet och efterlevnaden av Kinas miljöpolitik och miljöinitiativ. Parlamentet påminner om att EU och Kina under toppmötet i juni 2015 bland annat enades om åtgärder på det miljöpolitiska området och när det gäller klimatförändringarna, enligt vilka Kina ska iaktta utsläppsgränserna för koldioxid inför toppmötet i Paris i december 2015 i linje med målen för den strategiska agendan 2020, som antogs i Peking 2013. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet understryker det brådskande behovet av ytterligare miljöskyddsåtgärder med tanke på att exempelvis endast åtta av 74 storstäder under 2014 nådde den nationella standarden för luftföroreningshalter på 2,5 atmosfäriska partiklar och eftersom 190 miljoner människor insjuknar på grund av förorenat vatten varje år i Kina. Parlamentet varnar för att den dubbla vattenkrisen (omfattande föroreningar tillsammans med ökad vattenanvändning) kan orsaka allvarlig politisk och social instabilitet. Parlamentet påminner om att kostnaderna för Kinas miljöförstöring är kännbara även i grannländerna. Parlamentet framhåller kostnaderna för miljöförstöringen och hoppas att nästa femårsplan kommer att prioritera miljön. Parlamentet påpekar dessutom att bristen på miljöskydd förutom att skada miljön ger upphov till illojala konkurrensmetoder. Parlamentet välkomnar avtalet mellan EU och Kina om att förstärka samarbetet för att ta itu med viktiga utmaningar på miljöområdet, såsom föroreningen av luft, vatten och mark. Parlamentet välkomnar den nya miljöskyddslagen, som håller lokala höga tjänstemän ansvariga även retroaktivt för miljöskador som orsakats under deras mandatperiod, och att ett engagemang för miljöskydd kommer att väga tyngre i processen för befordran av dessa lokala höga tjänstemän. Parlamentet uppmanar både nationella och lokala myndigheter att konstruktivt och aktivt engagera miljöorganisationer och gräsrotsrörelser i övervakningen, genomförandet och efterlevnaden av Kinas miljöpolitik och miljöinitiativ. Parlamentet påminner om att EU och Kina under toppmötet i juni 2015 bland annat enades om åtgärder på det miljöpolitiska området och när det gäller klimatförändringarna, enligt vilka Kina ska iaktta utsläppsgränserna för koldioxid inför toppmötet i Paris i december 2015 i linje med målen för den strategiska agendan 2020, som antogs i Peking 2013.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar ett ökat samarbete och utbyte av erfarenheter mellan EU och Kina på området för konsumenträttigheter och konsumentskydd, liksom förstärkningen av den kinesiska regeringens lyhörda åtgärder i detta sammanhang, genom en skärpning av reglerna för återförsäljarnas ansvar enligt den yrkesetiska koden för retur- och reparationsskyldigheter, potentiella bedrägerier, vilseledande och bedräglig reklam, förskottsbetalningar och skydd av konsumenternas personuppgifter, framför allt mot bakgrund av Kinas snabbt växande internetbaserade inköpssektor. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet välkomnar ett ökat samarbete och utbyte av erfarenheter mellan EU och Kina på området för konsumenträttigheter och konsumentskydd, liksom förstärkningen av den kinesiska regeringens lyhörda åtgärder i detta sammanhang, genom en skärpning av reglerna för återförsäljarnas ansvar enligt den yrkesetiska koden för retur- och reparationsskyldigheter, potentiella bedrägerier, vilseledande och bedräglig reklam, förskottsbetalningar och skydd av konsumenternas personuppgifter, framför allt mot bakgrund av Kinas snabbt växande internetbaserade inköpssektor.

| 31. | Europaparlamentet noterar att Kinas politik mot terrorism under de senaste åren har utvecklats snabbt från ett reaktivt ”försvar mot terror” till ett proaktivt ”krig mot terror”, tillsammans med en permanent ”krishantering” där aktioner tillämpas i en aldrig tidigare skådad utsträckning i drabbade regioner och i samhället. Parlamentet oroas över förslaget till lag om terrorismbekämpning, som kan leda till ytterligare kränkningar av yttrande-, mötes-, och förenings- och religionsfriheten, framför allt i Tibet och Xinjiang, som är regioner med minoritetsbefolkningar. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet noterar att Kinas politik mot terrorism under de senaste åren har utvecklats snabbt från ett reaktivt ”försvar mot terror” till ett proaktivt ”krig mot terror”, tillsammans med en permanent ”krishantering” där aktioner tillämpas i en aldrig tidigare skådad utsträckning i drabbade regioner och i samhället. Parlamentet oroas över förslaget till lag om terrorismbekämpning, som kan leda till ytterligare kränkningar av yttrande-, mötes-, och förenings- och religionsfriheten, framför allt i Tibet och Xinjiang, som är regioner med minoritetsbefolkningar.

| 32. | Europaparlamentet är solidariskt med Kinas folk i dess ansträngningar att bekämpa terrorism och extremism. Parlamentet uttrycker dock oro över att definitionen av ”terrorist” i Kinas förslag till lag om terrorismbekämpning, om den inte grundligt revideras, kan ge utrymme åt att straffbelägga praktiskt taget alla fredliga uttryck för tibetansk kultur, religion eller identitet som kan skilja sig från statens. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet är solidariskt med Kinas folk i dess ansträngningar att bekämpa terrorism och extremism. Parlamentet uttrycker dock oro över att definitionen av ”terrorist” i Kinas förslag till lag om terrorismbekämpning, om den inte grundligt revideras, kan ge utrymme åt att straffbelägga praktiskt taget alla fredliga uttryck för tibetansk kultur, religion eller identitet som kan skilja sig från statens.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar Kina att öka internetfriheten och respektera samtliga länders it-säkerhet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet uppmanar Kina att öka internetfriheten och respektera samtliga länders it-säkerhet.

| 34. | Europaparlamentet oroas av att Xinjiang hamnat i en ond cirkel eftersom det å ena sidan finns våldsamma separatister och extremister bland de turkspråkstalande muslimska uigurerna, som emellertid inte utgör den stora majoriteten, och Peking å andra sidan i allt större utsträckning för att bevara stabiliteten besvarar den sociala oron med förtryck och ökar närvaron av sin säkerhetsapparat i regionen, vilket stöter bort många uigurer från Peking och underblåser anti-hankinesiska stämningar bland den uiguriska befolkningen. Parlamentet beklagar djupt marginaliseringen av den uiguriska kulturen i Xinjiang, inklusive förbudet för uiguriska tjänstemän att besöka moskéer och på vissa platser att fira Ramadan. De kinesiska myndigheterna uppmanas att göra allt för att utveckla en äkta dialog med den uiguriska befolkningen och skydda dess kulturella identitet. Parlamentet ser med oro på att EU-medborgare, särskilt diplomater och journalister, kan beläggas med reserestriktioner, främst i Tibet och Xinjiang. Inga sådana restriktioner tillämpas för kinesiska medborgare (inklusive diplomater och journalister) i någon av EU:s medlemsstater. Parlamentet kräver därför kraftfullt åtgärder för att reciprocitetsprincipen ska tillämpas. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet oroas av att Xinjiang hamnat i en ond cirkel eftersom det å ena sidan finns våldsamma separatister och extremister bland de turkspråkstalande muslimska uigurerna, som emellertid inte utgör den stora majoriteten, och Peking å andra sidan i allt större utsträckning för att bevara stabiliteten besvarar den sociala oron med förtryck och ökar närvaron av sin säkerhetsapparat i regionen, vilket stöter bort många uigurer från Peking och underblåser anti-hankinesiska stämningar bland den uiguriska befolkningen. Parlamentet beklagar djupt marginaliseringen av den uiguriska kulturen i Xinjiang, inklusive förbudet för uiguriska tjänstemän att besöka moskéer och på vissa platser att fira Ramadan. De kinesiska myndigheterna uppmanas att göra allt för att utveckla en äkta dialog med den uiguriska befolkningen och skydda dess kulturella identitet. Parlamentet ser med oro på att EU-medborgare, särskilt diplomater och journalister, kan beläggas med reserestriktioner, främst i Tibet och Xinjiang. Inga sådana restriktioner tillämpas för kinesiska medborgare (inklusive diplomater och journalister) i någon av EU:s medlemsstater. Parlamentet kräver därför kraftfullt åtgärder för att reciprocitetsprincipen ska tillämpas.

| 35. | Europaparlamentet vill uttrycka sin medkänsla och solidaritet med de människor i Hongkong som stöder demokratiska reformer. Parlamentet framhåller att Hongkongs självstyre garanteras i grundlagen, och anser att införandet av fullständig allmän rösträtt inom denna särskilda administrativa region ligger helt i linje med principen om ”ett land, två system”. Parlamentet beklagar djupt att reformen av lagen om utnämning av chefsminister i Hongkong inte kunde slutföras. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att en ny reformprocess ska startas inom den närmaste framtiden i syfte att ge Hongkongs befolkning direkt allmän rösträtt 2017, med möjlighet att fritt välja mellan olika kandidater. Parlamentet välkomnar Europeiska utrikestjänstens och kommissonens gemensamma rapport av den 24 april 2015 till Europaparlamentet och rådet: ”Den särskilda administrativa regionen Hongkong: årsrapport 2014”, och stöder EU:s åtagande att stärka demokratin, däribland rättsstaten, rättsväsendets oberoende, grundläggande fri- och rättigheter, öppenhet och insyn samt informations- och yttrandefrihet i Hongkong. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet vill uttrycka sin medkänsla och solidaritet med de människor i Hongkong som stöder demokratiska reformer. Parlamentet framhåller att Hongkongs självstyre garanteras i grundlagen, och anser att införandet av fullständig allmän rösträtt inom denna särskilda administrativa region ligger helt i linje med principen om ”ett land, två system”. Parlamentet beklagar djupt att reformen av lagen om utnämning av chefsminister i Hongkong inte kunde slutföras. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att en ny reformprocess ska startas inom den närmaste framtiden i syfte att ge Hongkongs befolkning direkt allmän rösträtt 2017, med möjlighet att fritt välja mellan olika kandidater. Parlamentet välkomnar Europeiska utrikestjänstens och kommissonens gemensamma rapport av den 24 april 2015 till Europaparlamentet och rådet: ”Den särskilda administrativa regionen Hongkong: årsrapport 2014”, och stöder EU:s åtagande att stärka demokratin, däribland rättsstaten, rättsväsendets oberoende, grundläggande fri- och rättigheter, öppenhet och insyn samt informations- och yttrandefrihet i Hongkong.

| 36. | Europaparlamentet stöder kraftigt ”ett land, två system” som en grund för goda förbindelser mellan de särskilda administrativa regionerna Hongkong och Macao och Fastlandskina. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet stöder kraftigt ”ett land, två system” som en grund för goda förbindelser mellan de särskilda administrativa regionerna Hongkong och Macao och Fastlandskina.

| 37. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den senaste tidens politiska och civila oroligheter i Hongkong, och uppmanar Kina att uppfylla sina åtaganden gentemot Hongkongs befolkning att bevara dess rättigheter och friheter enligt den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen från 1984. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över den senaste tidens politiska och civila oroligheter i Hongkong, och uppmanar Kina att uppfylla sina åtaganden gentemot Hongkongs befolkning att bevara dess rättigheter och friheter enligt den kinesisk-brittiska gemensamma förklaringen från 1984.

Den externa situationen

| 38. | Europaparlamentet konstaterar att president Xis ”kinesiska dröm” om en förnyelse av landet sedan sin lansering förutser en starkare och mer proaktiv roll för Kina i världen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att undersöka möjligheterna att tillsammans med USA utarbeta en gemensam strategi gentemot Kina i den mån detta skulle bidra till att främja EU:s intressen. Parlamentet understryker att Kinas allt starkare position som global stormakt kräver att EU fortlöpande och skyndsamt omdefinierar sina strategiska prioriteringar i sina förbindelser med Kina. En världsmakt som Kina i en globaliserad kontext med ömsesidigt beroende på ett mer aktivt och konstruktivt sätt behöver bidra till såväl hanteringen av de globala utmaningarna och regionala konflikterna som till skapandet av en multilateral världsordning med respekt för internationell rätt, universella värden och fred. Parlamentet anser att Kina i allt större utsträckning bör ta sin plats bland världens ledande länder och agera i enlighet med de bestämmelser som ska gälla för alla. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet konstaterar att president Xis ”kinesiska dröm” om en förnyelse av landet sedan sin lansering förutser en starkare och mer proaktiv roll för Kina i världen. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att undersöka möjligheterna att tillsammans med USA utarbeta en gemensam strategi gentemot Kina i den mån detta skulle bidra till att främja EU:s intressen. Parlamentet understryker att Kinas allt starkare position som global stormakt kräver att EU fortlöpande och skyndsamt omdefinierar sina strategiska prioriteringar i sina förbindelser med Kina. En världsmakt som Kina i en globaliserad kontext med ömsesidigt beroende på ett mer aktivt och konstruktivt sätt behöver bidra till såväl hanteringen av de globala utmaningarna och regionala konflikterna som till skapandet av en multilateral världsordning med respekt för internationell rätt, universella värden och fred. Parlamentet anser att Kina i allt större utsträckning bör ta sin plats bland världens ledande länder och agera i enlighet med de bestämmelser som ska gälla för alla.

| 39. | Europaparlamentet noterar president Xis prioritering av förbindelsen med USA, med tanke på hans förslag om en ny sorts stormaktsförhållande mellan Kina, USA och andra regionala aktörer. Parlamentet förordar en mer konstruktiv inställning till en ny världsordning som Kina bör hjälpa till att formulera och integrera och som är grundad på de universella värdena mänskliga rättigheter, demokrati och människors säkerhet. Parlamentet uppmanar EU att vara aktivare i Asien och samarbeta med Kina, USA och andra regionala aktörer för ökad stabilitet i regionen. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet noterar president Xis prioritering av förbindelsen med USA, med tanke på hans förslag om en ny sorts stormaktsförhållande mellan Kina, USA och andra regionala aktörer. Parlamentet förordar en mer konstruktiv inställning till en ny världsordning som Kina bör hjälpa till att formulera och integrera och som är grundad på de universella värdena mänskliga rättigheter, demokrati och människors säkerhet. Parlamentet uppmanar EU att vara aktivare i Asien och samarbeta med Kina, USA och andra regionala aktörer för ökad stabilitet i regionen.

| 40. | Europaparlamentet understryker att den senaste vitboken om Kinas militärstrategi anger Pekings avsikter att ytterligare utöka den kinesiska flottan och utvidga omfattningen av dess insatser, genom att övergå till ett ”skydd av öppet hav” istället för ”försvar av territorialhavet”. Parlamentet beklagar djupt det ensidiga upprättandet av en luftförsvarsidentifieringszon och de anspråk på luftkontroll inom japanskt och sydkoreanskt territorium som följer av detta. Parlamentet efterlyser en balanserad inställning för att undvika oro i Kinas grannländer och ytterligare spänning i Stillahavsområdet och Indiska oceanen och för att trygga Europas starka intresse i den fria sjöfarten. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att den senaste vitboken om Kinas militärstrategi anger Pekings avsikter att ytterligare utöka den kinesiska flottan och utvidga omfattningen av dess insatser, genom att övergå till ett ”skydd av öppet hav” istället för ”försvar av territorialhavet”. Parlamentet beklagar djupt det ensidiga upprättandet av en luftförsvarsidentifieringszon och de anspråk på luftkontroll inom japanskt och sydkoreanskt territorium som följer av detta. Parlamentet efterlyser en balanserad inställning för att undvika oro i Kinas grannländer och ytterligare spänning i Stillahavsområdet och Indiska oceanen och för att trygga Europas starka intresse i den fria sjöfarten.

| 41. | Europaparlamentet beklagar att flera parter gör anspråk på land på Spratlyöarna, i motsats till viljeyttringen från 2002, och är särskilt oroat över den massiva omfattningen av Kinas nuvarande ansträngningar, som innefattar uppförandet av militära anläggningar, hamnar och minst en landningsbana. Parlamentet varnar särskilt för hotet om en ökad närvaro och konfrontation mellan rivaliserande militärfartyg och luftpatruller inom området samt det eventuella inrättandet av en luftförsvarsidentifieringszon över Sydkinesiska havet. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet beklagar att flera parter gör anspråk på land på Spratlyöarna, i motsats till viljeyttringen från 2002, och är särskilt oroat över den massiva omfattningen av Kinas nuvarande ansträngningar, som innefattar uppförandet av militära anläggningar, hamnar och minst en landningsbana. Parlamentet varnar särskilt för hotet om en ökad närvaro och konfrontation mellan rivaliserande militärfartyg och luftpatruller inom området samt det eventuella inrättandet av en luftförsvarsidentifieringszon över Sydkinesiska havet.

| 42. | Europaparlamentet ser med fortsatt oro på den upptrappade spänningen mellan parterna i Sydkinesiska havet, och uppmanar därför samtliga inblandade parter att undvika ensidiga provokativa handlingar i Sydkinesiska havet. Parlamentet betonar vikten av en fredlig lösning på konflikterna baserad på internationell rätt och med hjälp av opartisk internationell medling, såsom FN:s havsrättskonvention. Parlamentet beklagar att Kina inte godtar vare sig havsrättskonventionens eller skiljedomstolens behörighet. Europaparlamentet uppmanar Kina att ompröva sin inställning och uppmanar alla parter inbegripet Kina att respektera det slutliga beslutet av FN:s havsrättskonvention. Parlamentet anser att ett sätt att komma vidare och eventuellt åstadkomma en fredlig lösning på spänningarna i Syd- och Östkinesiska havet är att man förhandlar fram och tillsammans inför uppförandekoder för en fredlig exploatering av de aktuella havsområdena, bland annat genom att inrätta säkra handelsvägar, införa fiskekvoter och tilldela områden för utforskning av resurser. Parlamentet stöder den brådskande uppmaningen från Aseans 26:e toppmöte om att snabbt anta en uppförandekod i Sydkinesiska havet. Parlamentet välkomnar den överenskommelse som nyligen träffats mellan Kina och Asean för att driva på ett samråd om en uppförandekod för tvisterna i Sydkinesiska havet. Parlamentet noterar det taiwanesiska fredsinitiativet för Sydkinesiska havet, som syftar till att nå konsensus för en uppförandekod och en mekanism som ska göra det möjligt för samtliga sidor att samarbeta för en gemensam exploatering av de natur- och havsresurser som finns i regionen. Parlamentet stöder alla insatser för att göra Sydkinesiska havet till ett ”fredens och samarbetets hav”. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet ser med fortsatt oro på den upptrappade spänningen mellan parterna i Sydkinesiska havet, och uppmanar därför samtliga inblandade parter att undvika ensidiga provokativa handlingar i Sydkinesiska havet. Parlamentet betonar vikten av en fredlig lösning på konflikterna baserad på internationell rätt och med hjälp av opartisk internationell medling, såsom FN:s havsrättskonvention. Parlamentet beklagar att Kina inte godtar vare sig havsrättskonventionens eller skiljedomstolens behörighet. Europaparlamentet uppmanar Kina att ompröva sin inställning och uppmanar alla parter inbegripet Kina att respektera det slutliga beslutet av FN:s havsrättskonvention. Parlamentet anser att ett sätt att komma vidare och eventuellt åstadkomma en fredlig lösning på spänningarna i Syd- och Östkinesiska havet är att man förhandlar fram och tillsammans inför uppförandekoder för en fredlig exploatering av de aktuella havsområdena, bland annat genom att inrätta säkra handelsvägar, införa fiskekvoter och tilldela områden för utforskning av resurser. Parlamentet stöder den brådskande uppmaningen från Aseans 26:e toppmöte om att snabbt anta en uppförandekod i Sydkinesiska havet. Parlamentet välkomnar den överenskommelse som nyligen träffats mellan Kina och Asean för att driva på ett samråd om en uppförandekod för tvisterna i Sydkinesiska havet. Parlamentet noterar det taiwanesiska fredsinitiativet för Sydkinesiska havet, som syftar till att nå konsensus för en uppförandekod och en mekanism som ska göra det möjligt för samtliga sidor att samarbeta för en gemensam exploatering av de natur- och havsresurser som finns i regionen. Parlamentet stöder alla insatser för att göra Sydkinesiska havet till ett ”fredens och samarbetets hav”.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att kartlägga hoten mot fred och säkerhet i regionen samt på global nivå, och i linje med de prioriteringar som fastställs i EU:s strategi för sjöfartsskydd identifiera vilka hot mot friheten och navigationssäkerheten i regionen och vilka hot mot vissa europeiska intressen som en väpnad konflikt i Öst- och Sydkinesiska havet skulle medföra. Eftersom andra aktörer (särskilt Australien) redan är påtagligt politiskt aktiva i Stillahavsområdet bör EU använda sig av bi- och multilateralt samarbete för att på ett verksamt sätt bidra till säkerheten i regionen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att kartlägga hoten mot fred och säkerhet i regionen samt på global nivå, och i linje med de prioriteringar som fastställs i EU:s strategi för sjöfartsskydd identifiera vilka hot mot friheten och navigationssäkerheten i regionen och vilka hot mot vissa europeiska intressen som en väpnad konflikt i Öst- och Sydkinesiska havet skulle medföra. Eftersom andra aktörer (särskilt Australien) redan är påtagligt politiskt aktiva i Stillahavsområdet bör EU använda sig av bi- och multilateralt samarbete för att på ett verksamt sätt bidra till säkerheten i regionen.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar Kinas regering utnyttja alla sina möjligheter till inflytande för att säkerställa stabiliteten på Koreahalvön och att förmå Nordkorea att återgå till trovärdiga förhandlingar om kärnvapennedrustning och vidta konkreta åtgärder för att rusta ned. Parlamentet erinrar om att Kina är Nordkoreas viktigaste bundsförvant, och uppmuntrar därför den kinesiska regeringen att tillsammans med det internationella samfundet spela en konstruktiv roll genom att snarast möjligt ta itu med den svåra människorättssituationen i Nordkorea och bland annat hantera de tusentals nordkoreanska flyktingar som flyr från de fruktansvärda förhållandena i hemlandet genom att ta sig över gränsen till Kina. Den kinesiska regeringen uppmanas kraftfullt att i enlighet med sina åtaganden i egenskap av partsstat till FN:s flyktingkonvention inte neka flyktingarna deras rätt att söka asyl och inte skicka tillbaka dem till Nordkorea, utan värna deras grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att utöva diplomatiska påtryckningar på den kinesiska regeringen i detta syfte, i enlighet med dess globala icke-spridningsmål. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar Kinas regering utnyttja alla sina möjligheter till inflytande för att säkerställa stabiliteten på Koreahalvön och att förmå Nordkorea att återgå till trovärdiga förhandlingar om kärnvapennedrustning och vidta konkreta åtgärder för att rusta ned. Parlamentet erinrar om att Kina är Nordkoreas viktigaste bundsförvant, och uppmuntrar därför den kinesiska regeringen att tillsammans med det internationella samfundet spela en konstruktiv roll genom att snarast möjligt ta itu med den svåra människorättssituationen i Nordkorea och bland annat hantera de tusentals nordkoreanska flyktingar som flyr från de fruktansvärda förhållandena i hemlandet genom att ta sig över gränsen till Kina. Den kinesiska regeringen uppmanas kraftfullt att i enlighet med sina åtaganden i egenskap av partsstat till FN:s flyktingkonvention inte neka flyktingarna deras rätt att söka asyl och inte skicka tillbaka dem till Nordkorea, utan värna deras grundläggande mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar EU att utöva diplomatiska påtryckningar på den kinesiska regeringen i detta syfte, i enlighet med dess globala icke-spridningsmål.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att utöva sitt inflytande för att förmå Pakistan att avstå från att underblåsa instabiliteten i regionen. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att utöva sitt inflytande för att förmå Pakistan att avstå från att underblåsa instabiliteten i regionen.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar säkerhets- och försvarssamarbetet mellan EU och Kina, inklusive de sjöröveribekämpande insatserna i Adenviken, och efterlyser fler samlade insatser för att tackla globala säkerhets- och försvarsfrågor såsom terrorism. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet välkomnar säkerhets- och försvarssamarbetet mellan EU och Kina, inklusive de sjöröveribekämpande insatserna i Adenviken, och efterlyser fler samlade insatser för att tackla globala säkerhets- och försvarsfrågor såsom terrorism.

| 47. | Europaparlamentet uppmärksammar Peking på den oumbärliga roll som USA och EU har för Kinas moderniseringsmål. Parlamentet påminner dessutom Peking om de internationella skyldigheter och det ansvar för att bidra till fred och global säkerhet som Kina har i egenskap av permanent medlem i FN:s säkerhetsråd. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att Kina, i partnerskap med Ryssland, konsekvent har blockerat FN-insatser i Syrien, där Bashar al-Assad nu i mer än fyra år har fört ett blodigt krig mot det syriska folket. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uppmärksammar Peking på den oumbärliga roll som USA och EU har för Kinas moderniseringsmål. Parlamentet påminner dessutom Peking om de internationella skyldigheter och det ansvar för att bidra till fred och global säkerhet som Kina har i egenskap av permanent medlem i FN:s säkerhetsråd. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att Kina, i partnerskap med Ryssland, konsekvent har blockerat FN-insatser i Syrien, där Bashar al-Assad nu i mer än fyra år har fört ett blodigt krig mot det syriska folket.

| 48. | Europaparlamentet understryker hur viktigt ömsesidigt förtroende och samarbete mellan Kina och EU och övriga internationella nyckelaktörer är för en hantering av globala säkerhetsfrågor. Parlamentet hoppas att Kina kommer att ge sitt stöd till initiativ från EU och USA för att få slut på de brott mot internationell rätt som är orsaken till konflikten i östra Ukraina och för att återställa Ukrainas territoriella integritet och suveränitet efter Rysslands aggression. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet understryker hur viktigt ömsesidigt förtroende och samarbete mellan Kina och EU och övriga internationella nyckelaktörer är för en hantering av globala säkerhetsfrågor. Parlamentet hoppas att Kina kommer att ge sitt stöd till initiativ från EU och USA för att få slut på de brott mot internationell rätt som är orsaken till konflikten i östra Ukraina och för att återställa Ukrainas territoriella integritet och suveränitet efter Rysslands aggression.

Situationen avseende de mänskliga rättigheterna

| 49. | Europaparlamentet konstaterar att det finns en stor motsägelse mellan Kinas officiella ambition om de mänskliga rättigheternas universalitet och den förvärrade situationen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet noterar att den senaste försämringen av situationen för mänskliga fri- och rättigheter i Kina började 2013. Därefter har den redan hårda kontrollen av befolkningen blivit ännu hårdare och utrymmet för yttrandefrihet och ett fredligt förespråkande för det civila samhället har blivit ännu mer kringskuret. Parlamentet är djupt oroat över att ett stort antal medborgarrättsaktivister, människorättsförsvarare och regeringskritiker har gripits, ställts inför rätta och dömts och över att mer än 100 människorättsadvokater och människorättsaktivister har fängslats eller förhörts av kinesisk polis. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att släppa de frihetsberövade och se till att de inte hindras i sin yrkesutövning. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar att det finns en stor motsägelse mellan Kinas officiella ambition om de mänskliga rättigheternas universalitet och den förvärrade situationen för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet noterar att den senaste försämringen av situationen för mänskliga fri- och rättigheter i Kina började 2013. Därefter har den redan hårda kontrollen av befolkningen blivit ännu hårdare och utrymmet för yttrandefrihet och ett fredligt förespråkande för det civila samhället har blivit ännu mer kringskuret. Parlamentet är djupt oroat över att ett stort antal medborgarrättsaktivister, människorättsförsvarare och regeringskritiker har gripits, ställts inför rätta och dömts och över att mer än 100 människorättsadvokater och människorättsaktivister har fängslats eller förhörts av kinesisk polis. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att släppa de frihetsberövade och se till att de inte hindras i sin yrkesutövning.

| 50. | Europaparlamentet är övertygat om att de starka pågående förbindelserna mellan EU och Kina måste resultera i en lämplig plattform för en mogen, meningsfull och öppen människorättsdialog som bygger på ömsesidig respekt. Parlamentet anser också att 40-årsdagen för förbindelserna mellan EU och Kina 2015 verkligen ger tillfälle till framsteg på detta område. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet är övertygat om att de starka pågående förbindelserna mellan EU och Kina måste resultera i en lämplig plattform för en mogen, meningsfull och öppen människorättsdialog som bygger på ömsesidig respekt. Parlamentet anser också att 40-årsdagen för förbindelserna mellan EU och Kina 2015 verkligen ger tillfälle till framsteg på detta område.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att kräva en förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina vid varje dialog, oavsett nivå, och att införa klausuler om mänskliga rättigheter i varje bilateralt avtal som ingås med Kina. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att kräva en förbättring av situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina vid varje dialog, oavsett nivå, och att införa klausuler om mänskliga rättigheter i varje bilateralt avtal som ingås med Kina.

| 52. | Europaparlamentet välkomnar den 33:e människorättsdialogen mellan EU och Kina den 8 och 9 december 2014. Parlamentet konstaterar att dialogen, tillsammans med påtryckningar från andra internationella partner, har bidragit till vissa konkreta åtgärder. EU har vid flera tillfällen klargjort sin önskan att dialogen ska leda till mer konkreta förbättringar när det gäller de mänskliga rättigheterna på plats. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet välkomnar den 33:e människorättsdialogen mellan EU och Kina den 8 och 9 december 2014. Parlamentet konstaterar att dialogen, tillsammans med påtryckningar från andra internationella partner, har bidragit till vissa konkreta åtgärder. EU har vid flera tillfällen klargjort sin önskan att dialogen ska leda till mer konkreta förbättringar när det gäller de mänskliga rättigheterna på plats.

| 53. | Europaparlamentet erinrar om att de mänskliga rättigheternas universalitet alltid har stått i centrum för människorättsdialogerna mellan EU och Kina. Parlamentet ser med oro på att Kinas officiella synsätt innebär att universaliteten ifrågasätts på grund av kulturella skillnader, och att detta har varit en viktig orsak till de begreppsmässiga skillnaderna, vilket lett till misstro och brist på förståelse i förbindelserna mellan EU och Kina och begränsat framstegen i människorättsdialogerna mellan EU och Kina. Parlamentet uppmanar därför den kinesiska ledningen att ompröva sitt förhållningssätt till frågan och respektera de mänskliga rättigheternas universalitet i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar dessutom kraftfullt EU-institutionerna att samarbeta med de kinesiska myndigheterna i dialogerna för att främja respekten för universaliteten. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet erinrar om att de mänskliga rättigheternas universalitet alltid har stått i centrum för människorättsdialogerna mellan EU och Kina. Parlamentet ser med oro på att Kinas officiella synsätt innebär att universaliteten ifrågasätts på grund av kulturella skillnader, och att detta har varit en viktig orsak till de begreppsmässiga skillnaderna, vilket lett till misstro och brist på förståelse i förbindelserna mellan EU och Kina och begränsat framstegen i människorättsdialogerna mellan EU och Kina. Parlamentet uppmanar därför den kinesiska ledningen att ompröva sitt förhållningssätt till frågan och respektera de mänskliga rättigheternas universalitet i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar dessutom kraftfullt EU-institutionerna att samarbeta med de kinesiska myndigheterna i dialogerna för att främja respekten för universaliteten.

| 54. | Europaparlamentet ser med fortsatt stor oro på att Kina nu ligger i topp i världen när det gäller avrättningar och att Kina i hemlighet fortsätter att döma tusentals människor till döden varje år, trots att det finns internationella miniminormer för användandet av dödsstraff. Parlamentet betonar än en gång att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till att stärka den mänskliga värdigheten och att stegvis utveckla de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet ser med fortsatt stor oro på att Kina nu ligger i topp i världen när det gäller avrättningar och att Kina i hemlighet fortsätter att döma tusentals människor till döden varje år, trots att det finns internationella miniminormer för användandet av dödsstraff. Parlamentet betonar än en gång att avskaffandet av dödsstraffet bidrar till att stärka den mänskliga värdigheten och att stegvis utveckla de mänskliga rättigheterna.

| 55. | Europaparlamentet ser fortfarande med oro på de stränga restriktioner som kvarstår för yttrande-, mötes-, förenings- och religionsfrihet samt för människorättsorganisationernas verksamhet. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet ser fortfarande med oro på de stränga restriktioner som kvarstår för yttrande-, mötes-, förenings- och religionsfrihet samt för människorättsorganisationernas verksamhet.

| 56. | Europaparlamentet beklagar djupt att religiösa och etniska minoriteter ofta diskrimineras i Kina. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet beklagar djupt att religiösa och etniska minoriteter ofta diskrimineras i Kina.

| 57. | Europaparlamentet kritiserar att regeringen i praktiken begränsar religionsutövning till officiellt godkända och erkända religiösa organisationer, även om religionsfrihet inte är en formell rättighet enligt Kinas författning. Parlamentet stöder de kinesiska kyrkornas motstånd mot regeringens förnyade sinifieringsstrategi av kristendomen. Parlamentet fördömer särskilt den pågående antikristna kampanjen i Zhejiang, där flera dussin kyrkor revs och över 400 kors avlägsnades under 2014. Parlamentet delar kyrkornas oro för andra provinser där det finns många kristna. Parlamentet fördömer vidare de antibuddistiska kampanjer som genomförs genom strategin för ”patriotisk utbildning”, som omfattar åtgärder för statlig förvaltning av tibetanska buddistkloster. Parlamentet fördömer ”lagstiftningsutbildningsprogrammen” för buddistmunkar och -nunnor. Parlamentet har ingen förståelse för och kan inte godta förbudet mot bilder av Dalai lama i Kina. Parlamentet ser med oro på att Kinas strafflagstiftning missbrukas för att förfölja tibetaner och buddister, vars religionsutövning likställs med ”separatism”, och anser att oron är befogad eftersom omkring 44 procent av de politiska fångarna i Tibet nu är munkar och nunnor. Europaparlamentet beklagar djupt att förutsättningarna för att utöva buddism i Tibet har försämrats betydligt efter de tibetanska protesterna i mars 2008, då den kinesiska regeringen har antagit en mer genomgripande strategi för ”patriotisk utbildning”, med bland annat åtgärder för att detaljstyra den buddistiska klosterverksamheten i Tibet, exempelvis genom icke-valda förvaltningskommittéer i alla kloster, ”lagstiftningsutbildningsprogram” för munkar och nunnor för att se till att de inte ”deltar i någon verksamhet som splittrar fäderneslandet och stör den allmänna ordningen” samt ett förbud mot bilder av Dalai lama. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet kritiserar att regeringen i praktiken begränsar religionsutövning till officiellt godkända och erkända religiösa organisationer, även om religionsfrihet inte är en formell rättighet enligt Kinas författning. Parlamentet stöder de kinesiska kyrkornas motstånd mot regeringens förnyade sinifieringsstrategi av kristendomen. Parlamentet fördömer särskilt den pågående antikristna kampanjen i Zhejiang, där flera dussin kyrkor revs och över 400 kors avlägsnades under 2014. Parlamentet delar kyrkornas oro för andra provinser där det finns många kristna. Parlamentet fördömer vidare de antibuddistiska kampanjer som genomförs genom strategin för ”patriotisk utbildning”, som omfattar åtgärder för statlig förvaltning av tibetanska buddistkloster. Parlamentet fördömer ”lagstiftningsutbildningsprogrammen” för buddistmunkar och -nunnor. Parlamentet har ingen förståelse för och kan inte godta förbudet mot bilder av Dalai lama i Kina. Parlamentet ser med oro på att Kinas strafflagstiftning missbrukas för att förfölja tibetaner och buddister, vars religionsutövning likställs med ”separatism”, och anser att oron är befogad eftersom omkring 44 procent av de politiska fångarna i Tibet nu är munkar och nunnor. Europaparlamentet beklagar djupt att förutsättningarna för att utöva buddism i Tibet har försämrats betydligt efter de tibetanska protesterna i mars 2008, då den kinesiska regeringen har antagit en mer genomgripande strategi för ”patriotisk utbildning”, med bland annat åtgärder för att detaljstyra den buddistiska klosterverksamheten i Tibet, exempelvis genom icke-valda förvaltningskommittéer i alla kloster, ”lagstiftningsutbildningsprogram” för munkar och nunnor för att se till att de inte ”deltar i någon verksamhet som splittrar fäderneslandet och stör den allmänna ordningen” samt ett förbud mot bilder av Dalai lama.

| 58. | Europaparlamentet noterar att president Xi föreslagit vissa åtaganden för att ”ur ett helhetsperspektiv främja styrningen av landet i enlighet med lagen” och bekämpa korruption. Det är dock mycket oroväckande att fler än 200 jurister, i synnerhet sådana som är inriktade på människorättsärenden, nyligen gripits och att många av dem anklagats för att ha stört den allmänna ordningen och för att försöka underminera partiet, samtidigt som myndigheterna har hävdat att dessa drastiska åtgärder är till för att skydda Kinas rättssystem. Parlamentet betonar att dessa åtgärder motsäger myndigheternas påstående om främjande av rättsstatsen och undergräver alla ansträngningar för politisk reform. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet noterar att president Xi föreslagit vissa åtaganden för att ”ur ett helhetsperspektiv främja styrningen av landet i enlighet med lagen” och bekämpa korruption. Det är dock mycket oroväckande att fler än 200 jurister, i synnerhet sådana som är inriktade på människorättsärenden, nyligen gripits och att många av dem anklagats för att ha stört den allmänna ordningen och för att försöka underminera partiet, samtidigt som myndigheterna har hävdat att dessa drastiska åtgärder är till för att skydda Kinas rättssystem. Parlamentet betonar att dessa åtgärder motsäger myndigheternas påstående om främjande av rättsstatsen och undergräver alla ansträngningar för politisk reform.

| 59. | Europaparlamentet påminner om att Kinas officiella hållning är att även fortsättningsvis prioritera socioekonomiska rättigheter framför den enskildes medborgerliga och politiska rättigheter, medan dessa rättigheter ur ett europeiskt perspektiv betraktas som grundläggande och lika viktiga och ekonomisk utveckling och mänskliga rättigheter går hand i hand. Dessa skillnader i synen på mänskliga rättigheter avspeglas i Europas och Kinas officiella ståndpunkter. Parlamentet betonar också att ett omfattande skydd för mänskliga rättigheter är en förutsättning för fortsatt ekonomisk tillväxt i Kina och uppmanar därför kraftfullt de kinesiska myndigheterna att se till att såväl socioekonomiska som medborgerliga och politiska rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet påminner om att Kinas officiella hållning är att även fortsättningsvis prioritera socioekonomiska rättigheter framför den enskildes medborgerliga och politiska rättigheter, medan dessa rättigheter ur ett europeiskt perspektiv betraktas som grundläggande och lika viktiga och ekonomisk utveckling och mänskliga rättigheter går hand i hand. Dessa skillnader i synen på mänskliga rättigheter avspeglas i Europas och Kinas officiella ståndpunkter. Parlamentet betonar också att ett omfattande skydd för mänskliga rättigheter är en förutsättning för fortsatt ekonomisk tillväxt i Kina och uppmanar därför kraftfullt de kinesiska myndigheterna att se till att såväl socioekonomiska som medborgerliga och politiska rättigheter respekteras.

| 60. | Europaparlamentet kritiserar Kinas mycket restriktiva villkor för medier och hårt kontrollerade digitala domäner, där utländskt, även europeiskt, webbinnehåll blockeras och inhemskt innehåll som bedöms vara ett politiskt hot rutinmässigt raderas och censureras. Parlamentet protesterar kraftfullt mot att så många kinesiska medborgare fängslas för brott som rör yttrandefriheten, särskilt på internet. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet kritiserar Kinas mycket restriktiva villkor för medier och hårt kontrollerade digitala domäner, där utländskt, även europeiskt, webbinnehåll blockeras och inhemskt innehåll som bedöms vara ett politiskt hot rutinmässigt raderas och censureras. Parlamentet protesterar kraftfullt mot att så många kinesiska medborgare fängslas för brott som rör yttrandefriheten, särskilt på internet.

| 61. | Europaparlamentet är djupt oroat över att den kinesiska regeringen fortsätter att driva sin hårda linje mot det tibetanska folket, särskilt genom att avvisa Dalai lamas medelvägsstrategi som varken strävar efter självständighet eller utbrytning utan en verklig autonomi inom Folkrepubliken Kinas konstitution. Den kinesiska regeringen uppmanas kraftfullt att återuppta dialogen med tibetanska företrädare. Parlamentet protesterar mot att tibetansk kultur marginaliseras av Kinas kommunistiska parti, och uppmanar de kinesiska myndigheterna att respektera det tibetanska folkets yttrande-, förenings- och religionsfrihet. Parlamentet beklagar djupt den försämrade humanitära situationen i Tibet, som har lett till ett ökat antal fall av självbränning. Parlamentet ser med oro på de åtgärder som nyligen antagits för att kriminalisera självbränning i syfte att bestraffa dem som påstås ha samröre med självbrännare. Parlamentet beklagar djupt att över två miljoner tibetanska nomader och boskapsskötare sedan 2006 har tvångsförflyttats till den ”nya socialistiska byn”, där de är avskurna från sjukvård, utbildning och ekonomiskt välstånd. Parlamentet är också oroat över den pågående förflyttningen av hankineser till Tibet. Parlamentet ser med oro på förekomsten av tortyr, försvinnanden och godtyckligt frihetsberövande samt att fångar nekas sjukvård, bland annat munken Tenzin Delek Rinpoche och tio andra kända tibetanska fångar. Parlamentet kräver att alla dödsfall i fängelser utreds noggrant. Parlamentet är djupt oroat över förstöringen av miljön i Tibet, och understryker att den tibetanska högplatån snabbt värms upp, vilket kan leda till att Tibets glaciärer smälter, varav många förser de största floderna i Asien med vatten. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet är djupt oroat över att den kinesiska regeringen fortsätter att driva sin hårda linje mot det tibetanska folket, särskilt genom att avvisa Dalai lamas medelvägsstrategi som varken strävar efter självständighet eller utbrytning utan en verklig autonomi inom Folkrepubliken Kinas konstitution. Den kinesiska regeringen uppmanas kraftfullt att återuppta dialogen med tibetanska företrädare. Parlamentet protesterar mot att tibetansk kultur marginaliseras av Kinas kommunistiska parti, och uppmanar de kinesiska myndigheterna att respektera det tibetanska folkets yttrande-, förenings- och religionsfrihet. Parlamentet beklagar djupt den försämrade humanitära situationen i Tibet, som har lett till ett ökat antal fall av självbränning. Parlamentet ser med oro på de åtgärder som nyligen antagits för att kriminalisera självbränning i syfte att bestraffa dem som påstås ha samröre med självbrännare. Parlamentet beklagar djupt att över två miljoner tibetanska nomader och boskapsskötare sedan 2006 har tvångsförflyttats till den ”nya socialistiska byn”, där de är avskurna från sjukvård, utbildning och ekonomiskt välstånd. Parlamentet är också oroat över den pågående förflyttningen av hankineser till Tibet. Parlamentet ser med oro på förekomsten av tortyr, försvinnanden och godtyckligt frihetsberövande samt att fångar nekas sjukvård, bland annat munken Tenzin Delek Rinpoche och tio andra kända tibetanska fångar. Parlamentet kräver att alla dödsfall i fängelser utreds noggrant. Parlamentet är djupt oroat över förstöringen av miljön i Tibet, och understryker att den tibetanska högplatån snabbt värms upp, vilket kan leda till att Tibets glaciärer smälter, varav många förser de största floderna i Asien med vatten.

| 62. | Europaparlamentet uppmanar kraftfullt europeiska företag som investerar i Kina att respektera internationella arbetsnormer och att åta sig att gå längre än de kinesiska arbetstagarrättigheterna om dessa inte uppfyller de internationellt överenskomna normerna. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet uppmanar kraftfullt europeiska företag som investerar i Kina att respektera internationella arbetsnormer och att åta sig att gå längre än de kinesiska arbetstagarrättigheterna om dessa inte uppfyller de internationellt överenskomna normerna.

Förbindelserna mellan Fastlandskina och Taiwan

| 63. | Europaparlamentet anser att både Kina och Taiwan är viktiga ekonomiska partner till EU i Asien och Stillahavsområdet. Parlamentet välkomnar alla betydliga förbättringar av förbindelserna över Taiwansundet. Parlamentet förespråkar förhandlingar om ett bilateralt investeringsavtal mellan EU och Taiwan, eftersom Taiwan på regional nivå är den bästa inkörsporten och språngbrädan till Kina för EU-företag, och många stater – däribland Folkrepubliken Kina – (de facto) redan har ingått sådana avtal med Taiwan. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet anser att både Kina och Taiwan är viktiga ekonomiska partner till EU i Asien och Stillahavsområdet. Parlamentet välkomnar alla betydliga förbättringar av förbindelserna över Taiwansundet. Parlamentet förespråkar förhandlingar om ett bilateralt investeringsavtal mellan EU och Taiwan, eftersom Taiwan på regional nivå är den bästa inkörsporten och språngbrädan till Kina för EU-företag, och många stater – däribland Folkrepubliken Kina – (de facto) redan har ingått sådana avtal med Taiwan.

| 64. | Europaparlamentet noterar att den kinesiska regeringen inte invänder mot Taiwans deltagande i vissa FN-organisationer (WHO och Icao). Parlamentet ser med oro på att den kinesiska regeringen på nytt bekräftat 2005 års lag mot utträde, som innebär att militära medel får användas om Taiwan förklarar sig självständigt. Parlamentet beklagar djupt att det fortfarande finns 1 500 långdistansmissiler i södra Kina som är riktade mot Taiwan. Parlamentet anser att det skulle underlätta ytterligare för parterna att närma sig varandra om regionen demilitariserades gradvis. Alla tvister mellan Kina och Taiwan bör lösas på fredlig väg och på grundval av internationell rätt. Parlamentet betonar att mötet den 23 maj 2015 på Kinmen-ön mellan högt uppsatta tjänstemän från båda sidor av Taiwansundet var ett steg i rätt riktning. Parlamentet konstaterar att detta möte var det tredje formella mötet mellan de personer från Kina och Taiwan som ansvarar för frågor rörande förbindelserna mellan länderna. Parlamentet stöder initiativ som utvecklar förbindelserna över Taiwansundet på ett fredligt sätt. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet noterar att den kinesiska regeringen inte invänder mot Taiwans deltagande i vissa FN-organisationer (WHO och Icao). Parlamentet ser med oro på att den kinesiska regeringen på nytt bekräftat 2005 års lag mot utträde, som innebär att militära medel får användas om Taiwan förklarar sig självständigt. Parlamentet beklagar djupt att det fortfarande finns 1 500 långdistansmissiler i södra Kina som är riktade mot Taiwan. Parlamentet anser att det skulle underlätta ytterligare för parterna att närma sig varandra om regionen demilitariserades gradvis. Alla tvister mellan Kina och Taiwan bör lösas på fredlig väg och på grundval av internationell rätt. Parlamentet betonar att mötet den 23 maj 2015 på Kinmen-ön mellan högt uppsatta tjänstemän från båda sidor av Taiwansundet var ett steg i rätt riktning. Parlamentet konstaterar att detta möte var det tredje formella mötet mellan de personer från Kina och Taiwan som ansvarar för frågor rörande förbindelserna mellan länderna. Parlamentet stöder initiativ som utvecklar förbindelserna över Taiwansundet på ett fredligt sätt.

o

o o

| 65. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, kommissionen, medlemsstaternas och anslutnings- och kandidatländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering, den nationella kinesiska folkkongressen, Taiwans regering och Taiwans lagstiftande församling Yuan. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, kommissionen, medlemsstaternas och anslutnings- och kandidatländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering, den nationella kinesiska folkkongressen, Taiwans regering och Taiwans lagstiftande församling Yuan.

---

(1)  EGT L 250, 19.9.1985, s. 2.

(2)  EGT L 6, 11.1.2000, s. 40.

(3)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 33.

(4)  EUT C 239 E, 20.8.2013, s. 1.

(5)  Antagna texter, P7_TA(2013)0096.

(6)  Antagna texter, P7_TA(2014)0462.

(7)  Antagna texter, P7_TA(2014)0094.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0075.

(9)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 219.

(10)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 132.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2013)0097.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2013)0411.

(13)  Antagna texter, P7_TA(2013)0412.

(14)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 80.

(15)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 185.

(16)  EUT C 349 E, 29.11.2013, s. 98.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2013)0603.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2014)0252.

(19)  EUT C 288 E, 25.11.2006, s. 59.

(20)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 471.

(21)  EUT C 99 E, 3.4.2012, s. 118.

(22)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 121.

(23)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 185.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/106 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/106

---

P8_TA(2015)0459

Förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förberedelse inför världstoppmötet om humanitära frågor: utmaningar och möjligheter för humanitärt bistånd (2015/2051(INI))

(2017/C 399/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 46/182 av den 19 december 1991 om förstärkt samordning av det humanitära katastrofbiståndet (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 46/182 av den 19 december 1991 om förstärkt samordning av det humanitära katastrofbiståndet (1),

| — | med beaktande av FN:s permanenta samordningskommittés omdanande agenda (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s permanenta samordningskommittés omdanande agenda (2),

| — | med beaktande av principerna för partnerskap utifrån en global humanitär plattform av den 12 juli 2007 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna för partnerskap utifrån en global humanitär plattform av den 12 juli 2007 (3),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 64/290 av den 9 juli 2010 om rätten till utbildning i katastrofsituationer (4) och relevanta riktlinjer från bland annat Unicef och Unesco, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 64/290 av den 9 juli 2010 om rätten till utbildning i katastrofsituationer (4) och relevanta riktlinjer från bland annat Unicef och Unesco,

| — | med beaktande av FN:s permanenta samordningskommittés (IASC) riktlinjer för integrering av åtgärder mot könsrelaterat våld i de humanitära åtgärderna (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s permanenta samordningskommittés (IASC) riktlinjer för integrering av åtgärder mot könsrelaterat våld i de humanitära åtgärderna (5),

| — | med beaktande av Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030 som antogs av FN:s världskonferens om katastrofförebyggande som hölls den 14–18 mars 2015 i Sendai, Japan (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Sendairamen för katastrofriskreducering 2015–2030 som antogs av FN:s världskonferens om katastrofförebyggande som hölls den 14–18 mars 2015 i Sendai, Japan (6),

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/313 av den 27 juli 2015 om upprättande av handlingsplanen från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution 69/313 av den 27 juli 2015 om upprättande av handlingsplanen från den tredje internationella konferensen om utvecklingsfinansiering i Addis Abeba (7),

| — | med beaktande av debatterna under förberedelserna för den 32:a internationella konferensen för rödakors- och rödahalvmånerörelsen den 8–10 december 2015 i Genève, |
| --- | --- |

—

med beaktande av debatterna under förberedelserna för den 32:a internationella konferensen för rödakors- och rödahalvmånerörelsen den 8–10 december 2015 i Genève,

| — | med beaktande av rapporten om det globala humanitära biståndet från 2015 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om det globala humanitära biståndet från 2015 (8),

| — | med beaktande av den globala humanitära översikten från juni 2015 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den globala humanitära översikten från juni 2015 (9),

| — | med beaktande av principerna för gott humanitärt givarskap (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna för gott humanitärt givarskap (10),

| — | med beaktande av FN:s högnivåpanel för finansiering av humanitärt bistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s högnivåpanel för finansiering av humanitärt bistånd,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1257/96 av den 20 juni 1996 om humanitärt bistånd (11),

| — | med beaktande av 2007 års europeiska samförstånd om humanitärt bistånd (nedan kallat det europeiska samförståndet), en gemensam deklaration undertecknad av kommissionen, rådet, Europaparlamentet och medlemsstaterna (12), samt den åtgärdsplan som skall förnyades, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2007 års europeiska samförstånd om humanitärt bistånd (nedan kallat det europeiska samförståndet), en gemensam deklaration undertecknad av kommissionen, rådet, Europaparlamentet och medlemsstaterna (12), samt den åtgärdsplan som skall förnyades,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 375/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete) (13), samt årsrapporten om genomförandet av initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete 2014 (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 375/2014 av den 3 april 2014 om inrättande av en europeisk frivilligkår för humanitärt bistånd (initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete) (13), samt årsrapporten om genomförandet av initiativet EU-frivilliga för humanitärt arbete 2014 (14),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1313/2013/EU av den 17 december 2013 om en civilskyddsmekanism för unionen (15),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument med titeln Gender in Humanitarian Aid: Different Needs, Adapted Assistance (SWD(2013)0290) (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument med titeln Gender in Humanitarian Aid: Different Needs, Adapted Assistance (SWD(2013)0290) (16),

| — | med beaktande av en rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln Årsrapport om Europeiska unionens politik för humanitärt bistånd och civilskydd och dess genomförande under 2014 (COM(2015)0406) (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av en rapport från kommissionen till Europaparlamentet och rådet med titeln Årsrapport om Europeiska unionens politik för humanitärt bistånd och civilskydd och dess genomförande under 2014 (COM(2015)0406) (17),

| — | med beaktande av den årliga verksamhetsrapporten 2014 från kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd och civilskydd (ECHO) (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den årliga verksamhetsrapporten 2014 från kommissionens generaldirektorat för humanitärt bistånd och civilskydd (ECHO) (18),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juni 2015 om gemensamma principer för kontantbaserat stöd med många användningsområden som svar på humanitära behov (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 22 juni 2015 om gemensamma principer för kontantbaserat stöd med många användningsområden som svar på humanitära behov (19),

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, och dess fakultativa protokoll av den 25 maj 2000 om barn som är inblandade i väpnade konflikter, med beaktande av EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt (uppdaterade 2008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter av den 20 november 1989, och dess fakultativa protokoll av den 25 maj 2000 om barn som är inblandade i väpnade konflikter, med beaktande av EU:s riktlinjer om barn och väpnad konflikt (uppdaterade 2008),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om ett nytt globalt partnerskap för fattigdomsutrotning och en hållbar utveckling efter 2015 (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om ett nytt globalt partnerskap för fattigdomsutrotning och en hållbar utveckling efter 2015 (20),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2013 om EU:s strategi för resiliens (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 28 maj 2013 om EU:s strategi för resiliens (21),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2014 om Hyogo-ramen för åtgärder efter 2015: riskhantering för att skapa motståndskraft (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 juni 2014 om Hyogo-ramen för åtgärder efter 2015: riskhantering för att skapa motståndskraft (22),

| — | med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 16 december 2014 om en omdanande agenda för tiden efter 2015 (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (allmänna frågor) slutsatser av den 16 december 2014 om en omdanande agenda för tiden efter 2015 (23),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 september 2015 med titeln Åtgärder mot flyktingkrisen i Europa: den roll som EU:s yttre åtgärder spelar (JOIN(2015)0040) (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 9 september 2015 med titeln Åtgärder mot flyktingkrisen i Europa: den roll som EU:s yttre åtgärder spelar (JOIN(2015)0040) (24),

| — | med beaktande av de regionala, tematiska och globala överläggningarna inför världstoppmötet om humanitära frågor (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de regionala, tematiska och globala överläggningarna inför världstoppmötet om humanitära frågor (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (26) |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om finansiering för utveckling (26)

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2014 om EU och den globala utvecklingsramen efter 2015 (27),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 9 juli 2015 om situationen i Jemen (28), av den 11 juni 2015 om situationen i Nepal efter jordbävningarna (29), av den 30 april 2015 om situationen i flyktinglägret i Yarmuk i Syrien (30), av den 12 mars 2015 om Sydsudan, inbegripet nyligen genomförda kidnappningar av barn (31), av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS (32) och av den 15 januari 2015 om situationen i Libyen (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 9 juli 2015 om situationen i Jemen (28), av den 11 juni 2015 om situationen i Nepal efter jordbävningarna (29), av den 30 april 2015 om situationen i flyktinglägret i Yarmuk i Syrien (30), av den 12 mars 2015 om Sydsudan, inbegripet nyligen genomförda kidnappningar av barn (31), av den 12 februari 2015 om den humanitära krisen i Irak och Syrien, särskilt med avseende på IS (32) och av den 15 januari 2015 om situationen i Libyen (33),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (34), och av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (34), och av den 29 april 2015 om de senaste tragedierna i Medelhavet och EU:s migrations- och asylpolitik (35),

| — | med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som bekräftar att EU ”ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), som bekräftar att EU ”ska säkerställa samstämmigheten mellan all sin politik och verksamhet, med beaktande av samtliga sina mål”,

| — | med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget, i vilken det anges att unionen ”ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 208 i EUF-fördraget, i vilken det anges att unionen ”ska ta hänsyn till målen för utvecklingssamarbetet vid genomförande av politik som kan påverka utvecklingsländerna”,

| — | med beaktande av artikel 214 i EUF-fördraget om unionens åtgärder inom humanitärt bistånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 214 i EUF-fördraget om unionens åtgärder inom humanitärt bistånd,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 september 2015 med titeln Mot världstoppmötet om humanitära frågor: ett globalt partnerskap för effektiva humanitära insatser som utgår från gemensamma principer (COM(2015)0419) (36) och dess åtföljande arbetsdokument (SWD(2015)0166) (37), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 september 2015 med titeln Mot världstoppmötet om humanitära frågor: ett globalt partnerskap för effektiva humanitära insatser som utgår från gemensamma principer (COM(2015)0419) (36) och dess åtföljande arbetsdokument (SWD(2015)0166) (37),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0332/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för utrikesfrågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0332/2015), och av följande skäl:

| A. | I en mycket sårbar värld inträffar natur- och hungerkatastrofer på allt fler ställen, allt oftare och med allvarligare följder, och vi ställs inför allt fler konflikter som har en större komplexitet än någonsin tidigare. |
| --- | --- |

A.

I en mycket sårbar värld inträffar natur- och hungerkatastrofer på allt fler ställen, allt oftare och med allvarligare följder, och vi ställs inför allt fler konflikter som har en större komplexitet än någonsin tidigare.

| B. | Växande problem såsom urbaniseringen, den snabba befolkningsökningen, demografiska förändringar, utbredningen av naturkatastrofer och deras ökade styrka, miljöförstöringen, ökenspridningen, klimatförändringarna, det stora antalet utdragna och samtidigt pågående konflikter med regionala följder samt resursbristen, tillsammans med följderna av fattigdom, ojämlikhet, migration, tvångsförflyttning och sårbarhet, har dramatiskt ökat behovet av humanitära insatser i hela världen. |
| --- | --- |

B.

Växande problem såsom urbaniseringen, den snabba befolkningsökningen, demografiska förändringar, utbredningen av naturkatastrofer och deras ökade styrka, miljöförstöringen, ökenspridningen, klimatförändringarna, det stora antalet utdragna och samtidigt pågående konflikter med regionala följder samt resursbristen, tillsammans med följderna av fattigdom, ojämlikhet, migration, tvångsförflyttning och sårbarhet, har dramatiskt ökat behovet av humanitära insatser i hela världen.

| C. | Antalet människor i nöd har mer än fördubblats sedan 2004 och uppgår 2015 till över 100 miljoner. 250 miljoner människor påverkas av humanitära kriser. Antalet personer som har tvingats att lämna sina hem är nästan 60 miljoner – vilket är det högsta sedan andra världskriget – varav nästan 40 miljoner internflyktingar. Mer än hälften av världens flyktingar är barn. |
| --- | --- |

C.

Antalet människor i nöd har mer än fördubblats sedan 2004 och uppgår 2015 till över 100 miljoner. 250 miljoner människor påverkas av humanitära kriser. Antalet personer som har tvingats att lämna sina hem är nästan 60 miljoner – vilket är det högsta sedan andra världskriget – varav nästan 40 miljoner internflyktingar. Mer än hälften av världens flyktingar är barn.

| D. | Det är möjligt att en miljard människor kommer att tvingas flytta före 2050 som en följd av klimatförändringar, eftersom mer än 40 procent av världens befolkning är bosatt i områden med allvarlig vattenstress. De ekonomiska förluster som orsakas av naturkatastrofer kommer sannolikt att stiga dramatiskt från de 300 miljarder US-dollar som för närvarande årligen går förlorade. |
| --- | --- |

D.

Det är möjligt att en miljard människor kommer att tvingas flytta före 2050 som en följd av klimatförändringar, eftersom mer än 40 procent av världens befolkning är bosatt i områden med allvarlig vattenstress. De ekonomiska förluster som orsakas av naturkatastrofer kommer sannolikt att stiga dramatiskt från de 300 miljarder US-dollar som för närvarande årligen går förlorade.

| E. | Under de senaste åtta åren har ökande behov och utmaningar, brist på hållbara åtaganden och stigande kostnader för humanitärt bistånd bidragit till att det nuvarande humanitära systemet har nått sina gränser och tvingat ett antal organisationer att tillfälligt avbryta sitt arbete med att tillhandahålla mat, tillfälligt skydd och andra humanitära insatser för att rädda liv. |
| --- | --- |

E.

Under de senaste åtta åren har ökande behov och utmaningar, brist på hållbara åtaganden och stigande kostnader för humanitärt bistånd bidragit till att det nuvarande humanitära systemet har nått sina gränser och tvingat ett antal organisationer att tillfälligt avbryta sitt arbete med att tillhandahålla mat, tillfälligt skydd och andra humanitära insatser för att rädda liv.

| F. | Humanitära sjukhus är ofta mål för attacker med massförstörelsevapen. Hot och attacker mot humanitär personal håller på att öka. Den humanitära personalens och de skadade personernas säkerhet är mycket ofta hotad. Dessa attacker utgör ett brott mot internationell humanitär rätt och ett allvarligt hot mot fortsatt humanitärt bistånd. |
| --- | --- |

F.

Humanitära sjukhus är ofta mål för attacker med massförstörelsevapen. Hot och attacker mot humanitär personal håller på att öka. Den humanitära personalens och de skadade personernas säkerhet är mycket ofta hotad. Dessa attacker utgör ett brott mot internationell humanitär rätt och ett allvarligt hot mot fortsatt humanitärt bistånd.

| G. | De humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende, och de grundläggande reglerna för internationell humanitär rätt samt de mänskliga rättigheter som fastställs i Genèvekonventionerna och tilläggsprotokollen till dem, måste utgöra kärnan i alla humanitära insatser. Skyddet av fördrivna personer måste villkorslöst garanteras och biståndet måste vara oberoende, dvs. fritt från alla politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga överväganden samt fritt från alla former av diskriminering. |
| --- | --- |

G.

De humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende, och de grundläggande reglerna för internationell humanitär rätt samt de mänskliga rättigheter som fastställs i Genèvekonventionerna och tilläggsprotokollen till dem, måste utgöra kärnan i alla humanitära insatser. Skyddet av fördrivna personer måste villkorslöst garanteras och biståndet måste vara oberoende, dvs. fritt från alla politiska, ekonomiska och säkerhetsmässiga överväganden samt fritt från alla former av diskriminering.

| H. | Alla parter i en konflikt, inbegripet statliga och icke-statliga väpnade parter, måste garantera humanitära hjälparbetare det tillträde som krävs för att de ska kunna hjälpa utsatta civila befolkningsgrupper som har drabbats av konflikter. |
| --- | --- |

H.

Alla parter i en konflikt, inbegripet statliga och icke-statliga väpnade parter, måste garantera humanitära hjälparbetare det tillträde som krävs för att de ska kunna hjälpa utsatta civila befolkningsgrupper som har drabbats av konflikter.

| I. | Kvinnor och barn är inte bara särskilt sårbara, och på ett oproportionerligt sätt utsatta för risk, i katastrofområden, både under och efter katastrofsituationer, utan exploatering, marginalisering, infektioner samt sexuellt och könsrelaterat våld används också som ett vapen mot dem. Kvinnor och barn utsätts för ökade risker som en följd av tvångsförflyttning och normala skydds- och stödstrukturers sammanbrott. I internationell humanitär rätt fastställs det att all nödvändig medicinsk vård ska ges utan diskriminering till flickor och kvinnor som våldtagits i krig. Enligt Världshälsoorganisationen är osäkra aborter en av de tre främsta orsakerna till mödradödlighet. Mödravård, psykologiskt stöd till kvinnor som våldtagits samt utbildning och skolgång för tvångsförflyttade barn är stora utmaningar i flyktinglägren. |
| --- | --- |

I.

Kvinnor och barn är inte bara särskilt sårbara, och på ett oproportionerligt sätt utsatta för risk, i katastrofområden, både under och efter katastrofsituationer, utan exploatering, marginalisering, infektioner samt sexuellt och könsrelaterat våld används också som ett vapen mot dem. Kvinnor och barn utsätts för ökade risker som en följd av tvångsförflyttning och normala skydds- och stödstrukturers sammanbrott. I internationell humanitär rätt fastställs det att all nödvändig medicinsk vård ska ges utan diskriminering till flickor och kvinnor som våldtagits i krig. Enligt Världshälsoorganisationen är osäkra aborter en av de tre främsta orsakerna till mödradödlighet. Mödravård, psykologiskt stöd till kvinnor som våldtagits samt utbildning och skolgång för tvångsförflyttade barn är stora utmaningar i flyktinglägren.

| J. | De samlade humanitära appellerna för 2015 uppgick till nästan 19 miljarder euro, vilket är ett rekord i FN:s historia. Trots rekordbelopp från givare kunde endast en fjärdedel av de globala appellerna finansieras, och EU har haft svårigheter att finansiera globala humanitära appeller och GD ECHO-stödda insatser. Detta förstärker behovet av en globalt samordnad, förutsägbar och flexibel finansiering i rätt tid, som skräddarsys till olika sammanhang och upprätthålls genom ett nytt offentlig-privat partnerskap för innovativ förberedelse och leveransmetoder. EU har haft svårigheter att finansiera globala humanitära appeller och GD ECHO-insatser. Det förnyade åtagandet när det gäller biståndsmålet på 0,7 % och infriandet av löftena inom tidsfristen är allt viktigare i ett sådant sammanhang. |
| --- | --- |

J.

De samlade humanitära appellerna för 2015 uppgick till nästan 19 miljarder euro, vilket är ett rekord i FN:s historia. Trots rekordbelopp från givare kunde endast en fjärdedel av de globala appellerna finansieras, och EU har haft svårigheter att finansiera globala humanitära appeller och GD ECHO-stödda insatser. Detta förstärker behovet av en globalt samordnad, förutsägbar och flexibel finansiering i rätt tid, som skräddarsys till olika sammanhang och upprätthålls genom ett nytt offentlig-privat partnerskap för innovativ förberedelse och leveransmetoder. EU har haft svårigheter att finansiera globala humanitära appeller och GD ECHO-insatser. Det förnyade åtagandet när det gäller biståndsmålet på 0,7 % och infriandet av löftena inom tidsfristen är allt viktigare i ett sådant sammanhang.

| K. | De flesta humanitära kriser är orsakade av människan. 80 % av EU:s internationella humanitära bistånd koncentreras till kriser som är skapade av människan och som huvudsakligen kräver politiska lösningar och inte bara humanitära lösningar. Fattigdom och utsatthet vid kriser är nära sammankopplade, vilket understryker behovet av att bemöta de bakomliggande orsakerna till kriser, bygga upp en motståndskraft, stärka människors kapacitet att anpassa sig till naturkatastrofer och klimatförändringar samt tillgodose de berörda människornas långsiktiga behov. Konsekvenserna av humanitära kriser, såsom migration och flyktingströmmar, kommer att bli ännu större om inte grundorsakerna åtgärdas och man skapar en bättre koppling mellan det humanitära biståndet och biståndet till utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

K.

De flesta humanitära kriser är orsakade av människan. 80 % av EU:s internationella humanitära bistånd koncentreras till kriser som är skapade av människan och som huvudsakligen kräver politiska lösningar och inte bara humanitära lösningar. Fattigdom och utsatthet vid kriser är nära sammankopplade, vilket understryker behovet av att bemöta de bakomliggande orsakerna till kriser, bygga upp en motståndskraft, stärka människors kapacitet att anpassa sig till naturkatastrofer och klimatförändringar samt tillgodose de berörda människornas långsiktiga behov. Konsekvenserna av humanitära kriser, såsom migration och flyktingströmmar, kommer att bli ännu större om inte grundorsakerna åtgärdas och man skapar en bättre koppling mellan det humanitära biståndet och biståndet till utvecklingssamarbete.

| L. | Humanitärt bistånd och utveckling är sammanlänkade, i synnerhet mot bakgrund av behovet att stärka motståndskraften mot katastrofer genom att minska riskerna och skydda mot chocker, vilket är synnerligen viktigt för att minska humanitära behov och undvika störningar avseende hälsa, hygien, utbildning, kost och till och med enkelt tillfälligt skydd. |
| --- | --- |

L.

Humanitärt bistånd och utveckling är sammanlänkade, i synnerhet mot bakgrund av behovet att stärka motståndskraften mot katastrofer genom att minska riskerna och skydda mot chocker, vilket är synnerligen viktigt för att minska humanitära behov och undvika störningar avseende hälsa, hygien, utbildning, kost och till och med enkelt tillfälligt skydd.

| M. | Internationell, lokal och regional samordning, informationsutbyte och gemensam programmering, datainsamling och utvärdering kommer att leda till ett förbättrat beslutsfattande, bättre effektivitet, större ändamålsenlighet och ökat ansvarstagande vid genomförandet av biståndet. |
| --- | --- |

M.

Internationell, lokal och regional samordning, informationsutbyte och gemensam programmering, datainsamling och utvärdering kommer att leda till ett förbättrat beslutsfattande, bättre effektivitet, större ändamålsenlighet och ökat ansvarstagande vid genomförandet av biståndet.

| N. | Det finns ett behov av att öka förtroendet och utveckla samarbetet mellan aktörer inom den privata sektorn, icke-statliga organisationer, lokala myndigheter, internationella organisationer och regeringar. Näringslivets resurser, sakkunskap, leveranskedjor, forsknings- och utvecklingskapacitet samt logistik kan bidra till att garantera en effektivare beredskap och humanitära insatser. |
| --- | --- |

N.

Det finns ett behov av att öka förtroendet och utveckla samarbetet mellan aktörer inom den privata sektorn, icke-statliga organisationer, lokala myndigheter, internationella organisationer och regeringar. Näringslivets resurser, sakkunskap, leveranskedjor, forsknings- och utvecklingskapacitet samt logistik kan bidra till att garantera en effektivare beredskap och humanitära insatser.

| O. | Finansieringen inom ramen för kapitlet EU:s humanitära bistånd, 909 miljoner euro 2015, utgör mindre än 1 % av EU:s totala budget. En bättre koppling mellan katastrofbistånd och långsiktigt bistånd är ett sätt att minska den nuvarande skillnaden mellan de extraordinära humanitära behoven och de tillgängliga medlen. |
| --- | --- |

O.

Finansieringen inom ramen för kapitlet EU:s humanitära bistånd, 909 miljoner euro 2015, utgör mindre än 1 % av EU:s totala budget. En bättre koppling mellan katastrofbistånd och långsiktigt bistånd är ett sätt att minska den nuvarande skillnaden mellan de extraordinära humanitära behoven och de tillgängliga medlen.

| P. | Icke-statliga organisationer och internationella organisationer, såsom Röda korset och FN:s organ, är för närvarande de främsta verkställarna av humanitärt bistånd och de tillhandahåller årligen livräddande bistånd och skydd för uppemot 120 miljoner människor. |
| --- | --- |

P.

Icke-statliga organisationer och internationella organisationer, såsom Röda korset och FN:s organ, är för närvarande de främsta verkställarna av humanitärt bistånd och de tillhandahåller årligen livräddande bistånd och skydd för uppemot 120 miljoner människor.

| Q. | Förebyggande åtgärder, lokala insatser och lokal kapacitet spelar en viktig roll när det gäller att tillgodose behoven på bästa sätt och minska behovet av internationellt bistånd. År 2015 gick endast 2 % av det totala internationella humanitära biståndet direkt till lokala och nationella icke-statliga organisationer i de berörda staterna, trots att deras reaktivitet, kunskap om behoven och förmåga att nå ut till berörda personer vanligen är bättre än andra aktörers. Det framförs ökade krav på att garantera ansvarsskyldighet gentemot krisdrabbade personer och samhällen. |
| --- | --- |

Q.

Förebyggande åtgärder, lokala insatser och lokal kapacitet spelar en viktig roll när det gäller att tillgodose behoven på bästa sätt och minska behovet av internationellt bistånd. År 2015 gick endast 2 % av det totala internationella humanitära biståndet direkt till lokala och nationella icke-statliga organisationer i de berörda staterna, trots att deras reaktivitet, kunskap om behoven och förmåga att nå ut till berörda personer vanligen är bättre än andra aktörers. Det framförs ökade krav på att garantera ansvarsskyldighet gentemot krisdrabbade personer och samhällen.

| R. | Humanitärt bistånd måste även i fortsättningen bygga på de behov som utvärderats av humanitära aktörer, och givare bör avstå från att använda bistånd som ett krishanteringsverktyg. |
| --- | --- |

R.

Humanitärt bistånd måste även i fortsättningen bygga på de behov som utvärderats av humanitära aktörer, och givare bör avstå från att använda bistånd som ett krishanteringsverktyg.

| S. | Den humanitära insatsen och de instrument som används bör anpassas till gemensamt utvärderade behov och variera utefter sammanhang. Det är ytterst viktigt att alla ansträngningar görs för att se till att de mänskliga rättigheterna respekteras och att man i synnerhet integrerar de särskilda behov som kvinnor, barn, äldre, funktionshindrade, minoriteter, urbefolkningar och andra utsatta grupper har vid humanitära insatser. |
| --- | --- |

S.

Den humanitära insatsen och de instrument som används bör anpassas till gemensamt utvärderade behov och variera utefter sammanhang. Det är ytterst viktigt att alla ansträngningar görs för att se till att de mänskliga rättigheterna respekteras och att man i synnerhet integrerar de särskilda behov som kvinnor, barn, äldre, funktionshindrade, minoriteter, urbefolkningar och andra utsatta grupper har vid humanitära insatser.

| T. | Globala aktörerna uppmanas att införliva de humanitära insatserna i övervaknings- och rapporteringsmekanismerna för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

T.

Globala aktörerna uppmanas att införliva de humanitära insatserna i övervaknings- och rapporteringsmekanismerna för de mänskliga rättigheterna.

| U. | Det världstoppmöte om humanitära frågor som kommer att hållas i Istanbul den 23–24 maj 2016 bör leda till att man anpassar strukturen för det humanitära biståndet för att göra den mer inkluderande, effektiv, transparent och verkligt global för att kunna möta den förväntade ökningen av humanitära behov i anslutning till nuvarande och framtida utmaningar, såsom livsmedelssäkerhet, befolkningstillväxt, klimatförändringar, sårbarhet, biståndsarbetares säkerhet, tvångsförflyttning och socioekonomisk utveckling. |
| --- | --- |

U.

Det världstoppmöte om humanitära frågor som kommer att hållas i Istanbul den 23–24 maj 2016 bör leda till att man anpassar strukturen för det humanitära biståndet för att göra den mer inkluderande, effektiv, transparent och verkligt global för att kunna möta den förväntade ökningen av humanitära behov i anslutning till nuvarande och framtida utmaningar, såsom livsmedelssäkerhet, befolkningstillväxt, klimatförändringar, sårbarhet, biståndsarbetares säkerhet, tvångsförflyttning och socioekonomisk utveckling.

| V. | Världstoppmötet kommer att följa efter ett antal mellanstatliga förhandlingar – om katastrofriskreducering, utvecklingsfinansiering, agendan för hållbar utveckling efter 2015 och klimatförändringar – som kommer att forma utveckling och det humanitära landskapet i flera år framöver och därmed utgöra en unik, kritisk och konkret möjlighet att harmonisera mål, principer och åtgärder samt för världen att möta behov och bygga upp motståndskraften hos de mest utsatta på ett mer heltäckande sätt. |
| --- | --- |

V.

Världstoppmötet kommer att följa efter ett antal mellanstatliga förhandlingar – om katastrofriskreducering, utvecklingsfinansiering, agendan för hållbar utveckling efter 2015 och klimatförändringar – som kommer att forma utveckling och det humanitära landskapet i flera år framöver och därmed utgöra en unik, kritisk och konkret möjlighet att harmonisera mål, principer och åtgärder samt för världen att möta behov och bygga upp motståndskraften hos de mest utsatta på ett mer heltäckande sätt.

| W. | EU, som är ledande givare, har det ansvar och den styrka som krävs för att spela en ledande roll på vägen mot att hitta bättre och mer innovativa vägar att möta behoven och skapa genomförbara långsiktiga lösningar för de miljontals människor som drabbas av konflikter och katastrofer. |
| --- | --- |

W.

EU, som är ledande givare, har det ansvar och den styrka som krävs för att spela en ledande roll på vägen mot att hitta bättre och mer innovativa vägar att möta behoven och skapa genomförbara långsiktiga lösningar för de miljontals människor som drabbas av konflikter och katastrofer.

| X. | Den akuta globala undernäringen, som har stigit snabbt den senaste tiden, och den regionala och internationella spridningseffektiven av den politiska instabiliteten i länder på nivå 3, har fungerat som en påminnelse om att världstoppmötet måste användas för att i snabbare takt göra om det humanitära systemet och bättre tjäna de behövande. |
| --- | --- |

X.

Den akuta globala undernäringen, som har stigit snabbt den senaste tiden, och den regionala och internationella spridningseffektiven av den politiska instabiliteten i länder på nivå 3, har fungerat som en påminnelse om att världstoppmötet måste användas för att i snabbare takt göra om det humanitära systemet och bättre tjäna de behövande.

Från globala samråd till globala åtgärder

| 1. | Europaparlamentet välkomnar FN:s generalsekreterares beslut att sammankalla ett första världstoppmöte om humanitära frågor där många olika aktörer deltar och Turkiets vilja att stå värd för mötet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja världstoppmötet och nå fram till konkreta slutsatser i rådet, med specifika åtaganden och prioriterade insatsområden, samtidigt som man upprätthåller drifteffektiviteten, gemensamma kvalitetsstandarder, bättre samordning och partnerskap med nya bidragsgivare, vilket bygger på politiskt neutralt bistånd samt gemensam förståelse och tillämpning av de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende, och respekt för åtagandena enligt internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar FN:s generalsekreterares beslut att sammankalla ett första världstoppmöte om humanitära frågor där många olika aktörer deltar och Turkiets vilja att stå värd för mötet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja världstoppmötet och nå fram till konkreta slutsatser i rådet, med specifika åtaganden och prioriterade insatsområden, samtidigt som man upprätthåller drifteffektiviteten, gemensamma kvalitetsstandarder, bättre samordning och partnerskap med nya bidragsgivare, vilket bygger på politiskt neutralt bistånd samt gemensam förståelse och tillämpning av de humanitära principerna om humanitet, neutralitet, opartiskhet och oberoende, och respekt för åtagandena enligt internationell humanitär rätt.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar FN:s initiativ att samla in underrättelser från hela världen för att kartlägga naturkatastrofer och konflikter och fastställa hur man kan rädda och skydda fler människor mot effekterna av sådana kriser. Parlamentet välkomnar också anordnandet av åtta regionala samråd, som även omfattar tematiska möten och ett globalt samråd, med företrädare för regeringar, det civila samhället, icke-statliga organisationer, volontärnätverk, företag samt religiösa nätverk, och även initiativet om rådgivning via internet samt inrättandet av en högnivåpanel för finansiering av humanitärt bistånd, med EU som medordförande. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet välkomnar FN:s initiativ att samla in underrättelser från hela världen för att kartlägga naturkatastrofer och konflikter och fastställa hur man kan rädda och skydda fler människor mot effekterna av sådana kriser. Parlamentet välkomnar också anordnandet av åtta regionala samråd, som även omfattar tematiska möten och ett globalt samråd, med företrädare för regeringar, det civila samhället, icke-statliga organisationer, volontärnätverk, företag samt religiösa nätverk, och även initiativet om rådgivning via internet samt inrättandet av en högnivåpanel för finansiering av humanitärt bistånd, med EU som medordförande.

| 3. | Europaparlamentet betonar att dagens enorma humanitära utmaningar kräver att världstoppmötet stärker ett mer inkluderande, diversifierat och verkligt globalt humanitärt system, som samtidigt erkänner mångfalden inom dagens system för humanitära insatser och alla aktörers kompletterande roller. EU uppmanas att främja ett globalt samförstånd om humanitärt bistånd som bekräftar principerna om humanitärt bistånd samt förpliktelserna och rättigheterna inom ramen för internationell humanitär rätt och samtidigt garanterar personcentrerade och människorättsbaserade skyddsinsatser, samt som ställer regeringarna till svars för deras roll i skyddandet av människor och deras skyldighet att göra detta. Parlamentet erinrar om de negativa följderna av politiseringen av humanitärt bistånd och påminner om att upprätthållandet av och det fortsatta engagemanget för de centrala humanitära principerna är helt avgörande för att man ska kunna garantera ett humanitärt utrymme i konfliktområden och vid naturkatastrofer. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att dagens enorma humanitära utmaningar kräver att världstoppmötet stärker ett mer inkluderande, diversifierat och verkligt globalt humanitärt system, som samtidigt erkänner mångfalden inom dagens system för humanitära insatser och alla aktörers kompletterande roller. EU uppmanas att främja ett globalt samförstånd om humanitärt bistånd som bekräftar principerna om humanitärt bistånd samt förpliktelserna och rättigheterna inom ramen för internationell humanitär rätt och samtidigt garanterar personcentrerade och människorättsbaserade skyddsinsatser, samt som ställer regeringarna till svars för deras roll i skyddandet av människor och deras skyldighet att göra detta. Parlamentet erinrar om de negativa följderna av politiseringen av humanitärt bistånd och påminner om att upprätthållandet av och det fortsatta engagemanget för de centrala humanitära principerna är helt avgörande för att man ska kunna garantera ett humanitärt utrymme i konfliktområden och vid naturkatastrofer.

| 4. | Europaparlamentet understryker att för att vara meningsfullt måste slutdokumentet från världstoppmötet innehålla en femårig färdplan för utveckling och genomförande av de konkreta politiska åtaganden som har gjorts, inklusive en mellanstatlig ram för kontroll och ansvarighet, en utvärdering av biståndsorganisationernas metoder och en konsekvensbedömning som inkluderar de relevanta aktörernas deltagande. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att för att vara meningsfullt måste slutdokumentet från världstoppmötet innehålla en femårig färdplan för utveckling och genomförande av de konkreta politiska åtaganden som har gjorts, inklusive en mellanstatlig ram för kontroll och ansvarighet, en utvärdering av biståndsorganisationernas metoder och en konsekvensbedömning som inkluderar de relevanta aktörernas deltagande.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar världstoppmötet att sammankoppla utvecklingsagendan efter 2015, Sendairamen för katastrofriskreducering och FN:s klimatförändringskonferens 2015 (COP 21), i syfte att öka samstämmigheten mellan olika politikområden och institutioner och på så sätt bygga upp motståndskraften mot katastrofer, och i syfte att kräva en mer aktiv roll av utvecklingsaktörerna i uppbyggnaden av motståndskraft. Parlamentet uppmanar givarregeringarna att för sina nationella politikområden utveckla gemensamma mål, prioriteringar och indikatorer som kopplar samman dessa ramar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar världstoppmötet att sammankoppla utvecklingsagendan efter 2015, Sendairamen för katastrofriskreducering och FN:s klimatförändringskonferens 2015 (COP 21), i syfte att öka samstämmigheten mellan olika politikområden och institutioner och på så sätt bygga upp motståndskraften mot katastrofer, och i syfte att kräva en mer aktiv roll av utvecklingsaktörerna i uppbyggnaden av motståndskraft. Parlamentet uppmanar givarregeringarna att för sina nationella politikområden utveckla gemensamma mål, prioriteringar och indikatorer som kopplar samman dessa ramar.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater, som de största givarna och ledande genomförandeaktörer, att föregå med gott exempel. Parlamentet betonar att EU:s alla humanitära insatser bör styras av principerna om solidaritet, ansvarstagande och ansvarighet, och de bör utformas så att sårbara personer säkert är skyddade, både fysiskt och psykologiskt. Parlamentet efterlyser en global, heltäckande och långsiktig lösning för de människomassor som flyr konfliktregioner, och noterar att Europas roll och trovärdighet på den globala humanitära scenen också står på spel när det gäller EU:s svar på den pågående krisen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater, som de största givarna och ledande genomförandeaktörer, att föregå med gott exempel. Parlamentet betonar att EU:s alla humanitära insatser bör styras av principerna om solidaritet, ansvarstagande och ansvarighet, och de bör utformas så att sårbara personer säkert är skyddade, både fysiskt och psykologiskt. Parlamentet efterlyser en global, heltäckande och långsiktig lösning för de människomassor som flyr konfliktregioner, och noterar att Europas roll och trovärdighet på den globala humanitära scenen också står på spel när det gäller EU:s svar på den pågående krisen.

| 7. | Europaparlamentet kräver att man vid världstoppmötet förbinder sig att tillämpa en systematisk och resultat- och deltagarbaserad strategi genom att inrätta särskilda indikatorer och arbetsmetoder som ska stärkas och delas av givare och genomförandeorgan, så att berörda personer ska kunna delta i alla skeden av de humanitära insatserna. Parlamentet uppmanar världstoppmötet att arbeta mot institutionaliseringen och en bättre övervakning och utvärdering av FN:s ram för ansvarsskyldigheten gentemot berörda befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver att man vid världstoppmötet förbinder sig att tillämpa en systematisk och resultat- och deltagarbaserad strategi genom att inrätta särskilda indikatorer och arbetsmetoder som ska stärkas och delas av givare och genomförandeorgan, så att berörda personer ska kunna delta i alla skeden av de humanitära insatserna. Parlamentet uppmanar världstoppmötet att arbeta mot institutionaliseringen och en bättre övervakning och utvärdering av FN:s ram för ansvarsskyldigheten gentemot berörda befolkningsgrupper.

| 8. | Europaparlamentet betonar att världstoppmötet också är en möjlighet för alla aktörer att dels reflektera över det akuta behovet av en FN-reform mot ett inkluderande, transparent och effektivt samordningssystem, med ett mer inkluderande och operativt IASC, ett större engagemang mellan partner i syfte att förbättra komplementariteten samt ett fullständigt genomförande av den omdanande agendan, dels stärka den multilaterala humanitära strukturen för samtliga kriser genom att inrätta ett pålitligt system för behovsbedömning som utgör grunden för gemensamma appeller (och garanterar övergripande finansiell spårning), ett system för kostnadsjämförelse mellan organ samt en övervaknings- och utvärderingsmekanism. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar att världstoppmötet också är en möjlighet för alla aktörer att dels reflektera över det akuta behovet av en FN-reform mot ett inkluderande, transparent och effektivt samordningssystem, med ett mer inkluderande och operativt IASC, ett större engagemang mellan partner i syfte att förbättra komplementariteten samt ett fullständigt genomförande av den omdanande agendan, dels stärka den multilaterala humanitära strukturen för samtliga kriser genom att inrätta ett pålitligt system för behovsbedömning som utgör grunden för gemensamma appeller (och garanterar övergripande finansiell spårning), ett system för kostnadsjämförelse mellan organ samt en övervaknings- och utvärderingsmekanism.

| 9. | Europaparlamentet är övertygat om att det krävs heltäckande och betydande medel för att en sådan global insats ska lyckas. Parlamentet betonar att man för att kunna ta itu med nya och kroniska katastrofer och sårbarheter måste undvika parallella system, bredda finansieringsbasen, välja långsiktiga förutsägbara investeringar och följa den nya agendan för hållbar utveckling, särskilt genom att främja en gemensam risk- och behovsbedömning, planering och finansiering bland humanitära aktörer och utvecklings- och klimataktörer. Parlamentet understryker att ökad komplementaritet mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd är nödvändigt för att ta itu med frågorna om effektivitet och finansieringsluckor i det humanitära stödet, och detta bör åtföljas av ökat humanitärt bistånd och ökad humanitär finansiering. Parlamentet påminner i detta sammanhang om det långvariga internationella åtagandet att uppnå målet på 0,7 % av BNI. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet är övertygat om att det krävs heltäckande och betydande medel för att en sådan global insats ska lyckas. Parlamentet betonar att man för att kunna ta itu med nya och kroniska katastrofer och sårbarheter måste undvika parallella system, bredda finansieringsbasen, välja långsiktiga förutsägbara investeringar och följa den nya agendan för hållbar utveckling, särskilt genom att främja en gemensam risk- och behovsbedömning, planering och finansiering bland humanitära aktörer och utvecklings- och klimataktörer. Parlamentet understryker att ökad komplementaritet mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd är nödvändigt för att ta itu med frågorna om effektivitet och finansieringsluckor i det humanitära stödet, och detta bör åtföljas av ökat humanitärt bistånd och ökad humanitär finansiering. Parlamentet påminner i detta sammanhang om det långvariga internationella åtagandet att uppnå målet på 0,7 % av BNI.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att i egenskap av världens största givare av humanitärt bistånd visa ledarskap vid världstoppmötet genom att kräva mer flexibla metoder för leverans av humanitärt bistånd samt proaktiva och samordnade åtgärder och effektiva verktyg för att förhindra kriser. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och andra givare att hålla fast vid sina finansiella åtaganden och utarbeta sätt att minska den tid det tar att omvandla finansiella åtaganden till konkreta insatser. Parlamentet påpekar också vikten av rapportering om de mänskliga rättigheterna som en mekanism för tidig krisvarning, och uppmanar världstoppmötet att beakta detta när man övergår från en reaktionär kultur till en preventiv kultur. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU att i egenskap av världens största givare av humanitärt bistånd visa ledarskap vid världstoppmötet genom att kräva mer flexibla metoder för leverans av humanitärt bistånd samt proaktiva och samordnade åtgärder och effektiva verktyg för att förhindra kriser. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU och andra givare att hålla fast vid sina finansiella åtaganden och utarbeta sätt att minska den tid det tar att omvandla finansiella åtaganden till konkreta insatser. Parlamentet påpekar också vikten av rapportering om de mänskliga rättigheterna som en mekanism för tidig krisvarning, och uppmanar världstoppmötet att beakta detta när man övergår från en reaktionär kultur till en preventiv kultur.

Uppfyllande av de konfliktdrabbades behov

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU att sätta skyddet i fokus för de humanitära insatserna inom ramen för ett behovsbaserat ingripande genom att skapa ett efterlevnadssystem och göra det till en integrerad del av programplaneringen. Parlamentet understryker behovet av att institutionalisera skyddsombudens roll och utveckla ett strategiskt och integrerat synsätt med tillräckliga medel för att skydda verksamheten också under den första fasen vid nödsituationer. Parlamentet uppmanar med kraft EU att lägga större fokus på mänskliga rättigheter vid humanitära insatser för att se till att värdigheten, behoven och rättigheterna för specifika utsatta grupper – i synnerhet kvinnor, unga människor, migranter, personer som lever med hiv, hbti-personer och person med funktionsnedsättning – respekteras. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar EU att sätta skyddet i fokus för de humanitära insatserna inom ramen för ett behovsbaserat ingripande genom att skapa ett efterlevnadssystem och göra det till en integrerad del av programplaneringen. Parlamentet understryker behovet av att institutionalisera skyddsombudens roll och utveckla ett strategiskt och integrerat synsätt med tillräckliga medel för att skydda verksamheten också under den första fasen vid nödsituationer. Parlamentet uppmanar med kraft EU att lägga större fokus på mänskliga rättigheter vid humanitära insatser för att se till att värdigheten, behoven och rättigheterna för specifika utsatta grupper – i synnerhet kvinnor, unga människor, migranter, personer som lever med hiv, hbti-personer och person med funktionsnedsättning – respekteras.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar EU att vid världstoppmötet stödja ett omfattande avtal om praktiska sätt att stärka respekten för och efterlevnaden av internationell humanitär rätt, internationell människorättslagstiftning samt internationell flyktingrätt, exempelvis genom spridning av bestämmelserna i internationell humanitär rätt bland regionala och nationella förvaltningar, säkerhetsstyrkor, lokala myndigheter och lokala ledare, och stödja Internationella brottmålsdomstolens insatser för att få ett slut på straffriheten för brott mot internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar EU att vid världstoppmötet stödja ett omfattande avtal om praktiska sätt att stärka respekten för och efterlevnaden av internationell humanitär rätt, internationell människorättslagstiftning samt internationell flyktingrätt, exempelvis genom spridning av bestämmelserna i internationell humanitär rätt bland regionala och nationella förvaltningar, säkerhetsstyrkor, lokala myndigheter och lokala ledare, och stödja Internationella brottmålsdomstolens insatser för att få ett slut på straffriheten för brott mot internationell humanitär rätt och internationell människorättslagstiftning.

| 13. | Europaparlamentet betonar behovet av att utvidga flyktingkonventionen och Kampalakonventionen för att kunna skydda och hjälpa fördrivna personer runtom i världen och personer som drabbats av klimatförändringar, och även skydda dem från olika typer av våld såsom människohandel, könsrelaterat våld, våld i städer samt ekonomiska påtryckningar, eftersom de kan ha en välgrundad fruktan för förföljelse eller riskera att utsättas för allvarlig skada. Parlamentet understryker att migranter måste erbjudas samma skydd av sina rättigheter som garanteras alla andra grupper i krissituationer. Parlamentet begär att uppmärksamhet ägnas särskilt sårbara grupper, såsom migranter, statslösa och flyktingar, vilka ofta försummas i den humanitära debatten. Parlamentet efterlyser en ny generation instrument för skydd av mänskliga rättigheter för att skydda dessa befolkningsgrupper. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar behovet av att utvidga flyktingkonventionen och Kampalakonventionen för att kunna skydda och hjälpa fördrivna personer runtom i världen och personer som drabbats av klimatförändringar, och även skydda dem från olika typer av våld såsom människohandel, könsrelaterat våld, våld i städer samt ekonomiska påtryckningar, eftersom de kan ha en välgrundad fruktan för förföljelse eller riskera att utsättas för allvarlig skada. Parlamentet understryker att migranter måste erbjudas samma skydd av sina rättigheter som garanteras alla andra grupper i krissituationer. Parlamentet begär att uppmärksamhet ägnas särskilt sårbara grupper, såsom migranter, statslösa och flyktingar, vilka ofta försummas i den humanitära debatten. Parlamentet efterlyser en ny generation instrument för skydd av mänskliga rättigheter för att skydda dessa befolkningsgrupper.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av en grundläggande förändring när det gäller det stöd som erbjuds flyktingar, värdländer och värdsamhällen. Parlamentet stöder det globala samrådets sammanfattande rapport i vilken man uppmanar världstoppmötet att utreda möjligheterna att nå en omfattande ”överenskommelse om flyktingmottagande” i vilket man erkänner värdländernas bidrag, erbjuder förutsägbara och hållbara finanspaket på längre sikt, hjälper flyktingarna att bli självförsörjande genom att ge dem tillgång till försörjningsmöjligheter samt skapar mer rättvisa arrangemang för deras vidarebosättning i tredjeländer. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet betonar behovet av en grundläggande förändring när det gäller det stöd som erbjuds flyktingar, värdländer och värdsamhällen. Parlamentet stöder det globala samrådets sammanfattande rapport i vilken man uppmanar världstoppmötet att utreda möjligheterna att nå en omfattande ”överenskommelse om flyktingmottagande” i vilket man erkänner värdländernas bidrag, erbjuder förutsägbara och hållbara finanspaket på längre sikt, hjälper flyktingarna att bli självförsörjande genom att ge dem tillgång till försörjningsmöjligheter samt skapar mer rättvisa arrangemang för deras vidarebosättning i tredjeländer.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar såväl EU som dess medlemsstater att verka för att skapa en gemensam förståelse för och en operationalisering av humanitära principer inför världstoppmötet, och tillsammans utveckla en bred och delaktighetsbaserad uppförandekod bland nuvarande och nya givare, i syfte att utbyta bästa praxis, underlätta möjligheterna att nå fram till de nödlidande samt stärka gällande åtaganden för god givarpraxis, såsom principerna för gott humanitärt givarskap. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar såväl EU som dess medlemsstater att verka för att skapa en gemensam förståelse för och en operationalisering av humanitära principer inför världstoppmötet, och tillsammans utveckla en bred och delaktighetsbaserad uppförandekod bland nuvarande och nya givare, i syfte att utbyta bästa praxis, underlätta möjligheterna att nå fram till de nödlidande samt stärka gällande åtaganden för god givarpraxis, såsom principerna för gott humanitärt givarskap.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja införande av insyn och ansvarighet som vägledande principer i förklaringen från världstoppmötet. Detta ska ske dels genom att använda specifika markörer och uppdelad data (d.v.s. för kön och ålder och med särskilda variabler för barn) som grund för utformning och utvärdering av program, dels genom att främja ett initiativ för att nå en internationell standard för insyn i humanitärt bistånd i syfte att skapa en ram för att mäta framsteg inom global ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja införande av insyn och ansvarighet som vägledande principer i förklaringen från världstoppmötet. Detta ska ske dels genom att använda specifika markörer och uppdelad data (d.v.s. för kön och ålder och med särskilda variabler för barn) som grund för utformning och utvärdering av program, dels genom att främja ett initiativ för att nå en internationell standard för insyn i humanitärt bistånd i syfte att skapa en ram för att mäta framsteg inom global ansvarsskyldighet.

| 17. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten att tillhandahålla livsmedel, vatten, tak över huvudet, sanitet och medicinsk vård, eftersom dessa är grundläggande rättigheter för varje människa. Parlamentet är djupt oroat över riskerna för epidemier som följer av de svåra sanitära förhållandena och den begränsade tillgången till säkert dricksvatten, och över den bristande tillgången till viktiga läkemedel vid humanitära kriser. Parlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll när det gäller att garantera ett ändamålsenligt tillhandahållande av viktiga läkemedel och säkert dricksvatten i samband med humanitära kriser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten att tillhandahålla livsmedel, vatten, tak över huvudet, sanitet och medicinsk vård, eftersom dessa är grundläggande rättigheter för varje människa. Parlamentet är djupt oroat över riskerna för epidemier som följer av de svåra sanitära förhållandena och den begränsade tillgången till säkert dricksvatten, och över den bristande tillgången till viktiga läkemedel vid humanitära kriser. Parlamentet uppmanar EU att inta en ledande roll när det gäller att garantera ett ändamålsenligt tillhandahållande av viktiga läkemedel och säkert dricksvatten i samband med humanitära kriser.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar unionen och alla internationella aktörer att i flyktingläger förbättra tekniker för tillhandahållandet av humanitärt bistånd, i synnerhet genom att inrätta mobila laboratorier för att bekämpa epidemier, förbättra metoderna för att leverera nödhjälp – och särskilt beakta de mest sårbara grupperna – samt förbättra den hygienrelaterade och den sanitära nödinfrastrukturen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar unionen och alla internationella aktörer att i flyktingläger förbättra tekniker för tillhandahållandet av humanitärt bistånd, i synnerhet genom att inrätta mobila laboratorier för att bekämpa epidemier, förbättra metoderna för att leverera nödhjälp – och särskilt beakta de mest sårbara grupperna – samt förbättra den hygienrelaterade och den sanitära nödinfrastrukturen.

| 19. | Europaparlamentet betonar nödvändigheten att inkludera barnets skydd som en integrerad del av humanitära insatser i syfte att förhindra och agera mot misshandel, vanvård, utnyttjande och våld mot barn. Parlamentet betonar att eftersom barn är den viktigaste drivkraften för förändring är det viktigt att som en del av de humanitära insatserna skapa barnvänliga områden. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar nödvändigheten att inkludera barnets skydd som en integrerad del av humanitära insatser i syfte att förhindra och agera mot misshandel, vanvård, utnyttjande och våld mot barn. Parlamentet betonar att eftersom barn är den viktigaste drivkraften för förändring är det viktigt att som en del av de humanitära insatserna skapa barnvänliga områden.

| 20. | Europaparlamentet framhäver kvinnors centrala roll i konflikter och efter konflikter, eftersom kvinnorna är de som först är på plats vid kriser och ser till att familjerna och samhällena hålls samman. Parlamentet uppmanar givare och regeringar att integrera ett jämställdhetsperspektiv i planeringen av humanitärt bistånd och stödja kvinnors och flickors egenmakt. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhäver kvinnors centrala roll i konflikter och efter konflikter, eftersom kvinnorna är de som först är på plats vid kriser och ser till att familjerna och samhällena hålls samman. Parlamentet uppmanar givare och regeringar att integrera ett jämställdhetsperspektiv i planeringen av humanitärt bistånd och stödja kvinnors och flickors egenmakt.

| 21. | Europaparlamentet begär med eftertryck att humanitärt bistånd tillhandahålls i enlighet med internationell humanitär rätt och att EU:s humanitära bistånd inte omfattas av restriktioner som påförs av andra partnergivare. Parlamentet uttrycker sin oro över och fördömer det fortsatta användningen av våldtäkt och andra former av sexuellt och könsrelaterat våld mot kvinnor och barn som ett krigsvapen i humanitära nödlägen. Parlamentet understryker att man måste ta itu med sådant våld och dess fysiska och psykologiska följder. Parlamentet efterlyser ett övergripande åtagande för att garantera att kvinnor och flickor är skyddade från början av varje nödläge eller kris genom att åtgärda riskerna för sexuellt och könsrelaterat våld, öka medvetenheten, garantera att åtal väcks mot personer som begår dessa våldsbrott samt garantera att kvinnor och flickor har tillgång till alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive möjligheten till säker abort, i samband med humanitära kriser, i stället för ett förfarande som är liktydigt med omänsklig behandling, i enlighet med internationell humanitär rätt och bestämmelserna i Genèvekonventionerna och deras tilläggsprotokoll. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet begär med eftertryck att humanitärt bistånd tillhandahålls i enlighet med internationell humanitär rätt och att EU:s humanitära bistånd inte omfattas av restriktioner som påförs av andra partnergivare. Parlamentet uttrycker sin oro över och fördömer det fortsatta användningen av våldtäkt och andra former av sexuellt och könsrelaterat våld mot kvinnor och barn som ett krigsvapen i humanitära nödlägen. Parlamentet understryker att man måste ta itu med sådant våld och dess fysiska och psykologiska följder. Parlamentet efterlyser ett övergripande åtagande för att garantera att kvinnor och flickor är skyddade från början av varje nödläge eller kris genom att åtgärda riskerna för sexuellt och könsrelaterat våld, öka medvetenheten, garantera att åtal väcks mot personer som begår dessa våldsbrott samt garantera att kvinnor och flickor har tillgång till alla tjänster för sexuell och reproduktiv hälsa, inklusive möjligheten till säker abort, i samband med humanitära kriser, i stället för ett förfarande som är liktydigt med omänsklig behandling, i enlighet med internationell humanitär rätt och bestämmelserna i Genèvekonventionerna och deras tilläggsprotokoll.

| 22. | Europaparlamentet anser att all personal som arbetar med humanitärt bistånd, inbegripet polis och militär, bör få lämplig utbildning om jämställdhetsfrågor, och att det måste införas en strikt uppförandekod för att förhindra att de missbrukar sin ställning och för att säkerställa jämställdhet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet anser att all personal som arbetar med humanitärt bistånd, inbegripet polis och militär, bör få lämplig utbildning om jämställdhetsfrågor, och att det måste införas en strikt uppförandekod för att förhindra att de missbrukar sin ställning och för att säkerställa jämställdhet.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar humanitära aktörer att införliva strategier för att förebygga och minska könsrelaterat våld i alla sina sektorsspecifika insatser och arbeta för framtagandet av nya EU-finansieringsinstrument, och att i detta syfte analysera de reviderade riktlinjerna för integrering av åtgärder mot könsrelaterat våld i de humanitära åtgärderna, som har tagits fram av Global Protection Cluster. Parlamentet anser även att humanitära aktörer (inklusive EU) bör samråda med flickor och pojkar (särskilt tonårsflickor) i alla skeden av katastrofberedskapen och katastrofinsatserna. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar humanitära aktörer att införliva strategier för att förebygga och minska könsrelaterat våld i alla sina sektorsspecifika insatser och arbeta för framtagandet av nya EU-finansieringsinstrument, och att i detta syfte analysera de reviderade riktlinjerna för integrering av åtgärder mot könsrelaterat våld i de humanitära åtgärderna, som har tagits fram av Global Protection Cluster. Parlamentet anser även att humanitära aktörer (inklusive EU) bör samråda med flickor och pojkar (särskilt tonårsflickor) i alla skeden av katastrofberedskapen och katastrofinsatserna.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar respektive humanitära organisationer att stärka sin samordning för att identifiera och skydda offer och potentiella offer från sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar respektive humanitära organisationer att stärka sin samordning för att identifiera och skydda offer och potentiella offer från sexuellt utnyttjande och sexuella övergrepp.

| 25. | Europaparlamentet erkänner värdet av EU:s heltäckande tillvägagångssätt för samordning och enhetlighet mellan sina många olika utrikespolitiska instrument, med tanke på investering i varaktiga politiska lösningar. Parlamentet uppmärksammar det humanitära biståndets särdrag och betonar att det är synnerligen viktigt att göra skillnad mellan å ena sidan de humanitära insatserna och å andra sidan utrikespolitiska, politiska, säkerhetsrelaterade och terrorismbekämpande insatser genom att anta skyddsåtgärder. Parlamentet beklagar djupt de fall där man missbrukar eller inte respekterar de centrala humanitära principerna, eftersom sådant missbruk på ett avgörande sätt underminerar tillhandahållandet av bistånd och äventyrar den humanitära personalens säkerhet. Parlamentet insisterar på att åtgärder mot terrorism varken får underminera eller hindra humanitära insatser och uppmanar världstoppmötet att diskutera denna fråga på ett lämpligt sätt. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet erkänner värdet av EU:s heltäckande tillvägagångssätt för samordning och enhetlighet mellan sina många olika utrikespolitiska instrument, med tanke på investering i varaktiga politiska lösningar. Parlamentet uppmärksammar det humanitära biståndets särdrag och betonar att det är synnerligen viktigt att göra skillnad mellan å ena sidan de humanitära insatserna och å andra sidan utrikespolitiska, politiska, säkerhetsrelaterade och terrorismbekämpande insatser genom att anta skyddsåtgärder. Parlamentet beklagar djupt de fall där man missbrukar eller inte respekterar de centrala humanitära principerna, eftersom sådant missbruk på ett avgörande sätt underminerar tillhandahållandet av bistånd och äventyrar den humanitära personalens säkerhet. Parlamentet insisterar på att åtgärder mot terrorism varken får underminera eller hindra humanitära insatser och uppmanar världstoppmötet att diskutera denna fråga på ett lämpligt sätt.

Humanitär effektivitet

| 26. | Europaparlamentet fördömer de ständiga försöken att förhindra humanitära biståndsleveranser och alla åtgärder som står i strid med principen om skydd mot ”att inte hjälpa människor i fara” och principen om non-refoulement, vilka varje aktör kan tillämpa på fördrivna befolkningsgrupper, oberoende om denna aktör är en EU-medlemsstat eller inte. Parlamentet uppmanar regeringarna att leva upp till sitt primära ansvar att skydda och hjälpa civila och att införa rättsliga och politiska ramar som underlättar humanitära aktörers tillträde och tillhandahållande av bistånd, i enlighet med internationell humanitär rätt. Parlamentet föreslår att dessa ramar även bör inkludera humanitära skattebefrielser, sänkta transaktionskostnader för remitteringsflöden och förenklade tullförfaranden. Parlamentet uppmanar givare, värdregeringar och genomförande parter att respektera tillhandahållandet av humanitärt bistånd och stöd via alla tillgängliga kanaler och att ta sitt fulla ansvar för att säkerställa att professionellt, samordnat, lämpligt och kvalitativt bistånd i tid når alla de befolkningsgrupper som behöver det, även i avlägsna områden. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet fördömer de ständiga försöken att förhindra humanitära biståndsleveranser och alla åtgärder som står i strid med principen om skydd mot ”att inte hjälpa människor i fara” och principen om non-refoulement, vilka varje aktör kan tillämpa på fördrivna befolkningsgrupper, oberoende om denna aktör är en EU-medlemsstat eller inte. Parlamentet uppmanar regeringarna att leva upp till sitt primära ansvar att skydda och hjälpa civila och att införa rättsliga och politiska ramar som underlättar humanitära aktörers tillträde och tillhandahållande av bistånd, i enlighet med internationell humanitär rätt. Parlamentet föreslår att dessa ramar även bör inkludera humanitära skattebefrielser, sänkta transaktionskostnader för remitteringsflöden och förenklade tullförfaranden. Parlamentet uppmanar givare, värdregeringar och genomförande parter att respektera tillhandahållandet av humanitärt bistånd och stöd via alla tillgängliga kanaler och att ta sitt fulla ansvar för att säkerställa att professionellt, samordnat, lämpligt och kvalitativt bistånd i tid når alla de befolkningsgrupper som behöver det, även i avlägsna områden.

| 27. | När det gäller bättre skydd för humanitära aktörer uttrycker Europaparlamentet sin djupa oro över de upprepade attackerna mot både humanitär personal och infrastruktur, inbegripet sjukhus. Parlamentet betonar att mera måste göras för att förbättra den humanitära personalens säkerhet, skydd och fria rörlighet inom ramen för internationell rätt. Parlamentet stöder dels det systematiska inkluderandet av specifika klausuler som stärker ansvarsskyldigheten med avseende på skyddet av humanitär personal i givarnas lagstiftning och åtgärdsplaner i alla länder, dels den resoluta och systematiska övervakningen av och rapporteringen om attacker mot all humanitär personal. |
| --- | --- |

27.

När det gäller bättre skydd för humanitära aktörer uttrycker Europaparlamentet sin djupa oro över de upprepade attackerna mot både humanitär personal och infrastruktur, inbegripet sjukhus. Parlamentet betonar att mera måste göras för att förbättra den humanitära personalens säkerhet, skydd och fria rörlighet inom ramen för internationell rätt. Parlamentet stöder dels det systematiska inkluderandet av specifika klausuler som stärker ansvarsskyldigheten med avseende på skyddet av humanitär personal i givarnas lagstiftning och åtgärdsplaner i alla länder, dels den resoluta och systematiska övervakningen av och rapporteringen om attacker mot all humanitär personal.

| 28. | Europaparlamentet stöder kommissionens rekommendationer om ett heltäckande instrument för effektivitet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet stöder kommissionens rekommendationer om ett heltäckande instrument för effektivitet.

| 29. | Europaparlamentet betonar behovet av en fortsatt dialog om de olika humanitära aktörernas kompletterande roller och mandat. Parlamentet anser att en tydlig åtskillnad måste göras mellan civila humanitära aktörer och militära aktörer. Parlamentet anser att civila humanitära insatser ska prioriteras. Parlamentet uppmanar världstoppmötet att kartlägga nya ramar för bättre samordning bland aktörer, eftersom detta är ett nyckelelement för en mer effektiv, ändamålsenlig och lämplig humanitär insats. Parlamentet understryker behovet av en bättre analys av den lokala operativa kapaciteten och en bättre gemensam utvärdering av behoven och ansvarsskyldigheten vid humanitära insatser. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet betonar behovet av en fortsatt dialog om de olika humanitära aktörernas kompletterande roller och mandat. Parlamentet anser att en tydlig åtskillnad måste göras mellan civila humanitära aktörer och militära aktörer. Parlamentet anser att civila humanitära insatser ska prioriteras. Parlamentet uppmanar världstoppmötet att kartlägga nya ramar för bättre samordning bland aktörer, eftersom detta är ett nyckelelement för en mer effektiv, ändamålsenlig och lämplig humanitär insats. Parlamentet understryker behovet av en bättre analys av den lokala operativa kapaciteten och en bättre gemensam utvärdering av behoven och ansvarsskyldigheten vid humanitära insatser.

| 30. | Europaparlamentet kräver att man anstränger sig särskilt för att på ett effektivt sätt garantera rätten till utbildning vid utdragna humanitära kriser genom tillhandahållandet av nödvändiga finansiella och mänskliga resurser. Om man inte gör det, äventyrar man barnens framtid och vidareutvecklingen av samhället. Parlamentet betonar vikten av kontinuerlig utbildning för att skydda och främja gemensamma och universella värderingar, såsom människans värdighet, jämställdhet, demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet kräver att man anstränger sig särskilt för att på ett effektivt sätt garantera rätten till utbildning vid utdragna humanitära kriser genom tillhandahållandet av nödvändiga finansiella och mänskliga resurser. Om man inte gör det, äventyrar man barnens framtid och vidareutvecklingen av samhället. Parlamentet betonar vikten av kontinuerlig utbildning för att skydda och främja gemensamma och universella värderingar, såsom människans värdighet, jämställdhet, demokrati och mänskliga rättigheter.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande – mot bakgrund av det oroväckande stora antalet barn som nekas utbildning och utbildningens enorma potential när det gäller att öka människors motståndskraft – att öka finansieringen av utbildningen för barn i humanitära nödsituationer. Parlamentet uppmanar rådet att godkänna kommissionens förslag om att avsätta 4 % av EU:s budget för humanitärt bistånd till detta ändamål. Parlamentet påpekar att denna ökning inte får leda till att andra grundläggande behov ges mindre uppmärksamhet. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande – mot bakgrund av det oroväckande stora antalet barn som nekas utbildning och utbildningens enorma potential när det gäller att öka människors motståndskraft – att öka finansieringen av utbildningen för barn i humanitära nödsituationer. Parlamentet uppmanar rådet att godkänna kommissionens förslag om att avsätta 4 % av EU:s budget för humanitärt bistånd till detta ändamål. Parlamentet påpekar att denna ökning inte får leda till att andra grundläggande behov ges mindre uppmärksamhet.

| 32. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över utbildningen och skolgången för barn i flyktingläger och uppmanar unionen och alla internationella aktörer att utöka undervisningskapaciteten i flyktingläger. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uttrycker sin oro över utbildningen och skolgången för barn i flyktingläger och uppmanar unionen och alla internationella aktörer att utöka undervisningskapaciteten i flyktingläger.

| 33. | Europaparlamentet är medvetet om att förutsägbarhet, operativ flexibilitet och fleråriga bidrag är viktiga förutsättningar för att effektivt och på ett ändamålsenligt sätt kunna tillhandahålla bistånd. EU och dess medlemsstater uppmanas att återuppliva principerna för gott humanitärt givarskap och införa dem i förklaringen från världstoppmötet. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är medvetet om att förutsägbarhet, operativ flexibilitet och fleråriga bidrag är viktiga förutsättningar för att effektivt och på ett ändamålsenligt sätt kunna tillhandahålla bistånd. EU och dess medlemsstater uppmanas att återuppliva principerna för gott humanitärt givarskap och införa dem i förklaringen från världstoppmötet.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det behövs globala åtgärder för att täppa till luckorna i finansieringen, och vill se en global fond för humanitärt bistånd som stöder att givare som inte är med i kommittén för utvecklingsbistånd deltar och inkluderas och som förenar alla befintliga internationella finansieringsmekanismer, lokala resurser och samlade medel (FN:s katastrofinsatsfonder, centrala beredskapsfonder, förvaltningsfonder osv.), och som kompletteras av frivilliga betalningar från regeringar, den privata sektorn och regionala organisationer. Parlamentet föreslår att betalningarna används för att täppa till luckor inom de humanitära åtagandena för nödsituationer på nivå 3, öka beredskapen, tillhandahålla ett återhämtningspaket avseende socialt skydd för långtidsflyktingar eller hantera oförutsedda nödsituationer, såsom ebola. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet betonar att det behövs globala åtgärder för att täppa till luckorna i finansieringen, och vill se en global fond för humanitärt bistånd som stöder att givare som inte är med i kommittén för utvecklingsbistånd deltar och inkluderas och som förenar alla befintliga internationella finansieringsmekanismer, lokala resurser och samlade medel (FN:s katastrofinsatsfonder, centrala beredskapsfonder, förvaltningsfonder osv.), och som kompletteras av frivilliga betalningar från regeringar, den privata sektorn och regionala organisationer. Parlamentet föreslår att betalningarna används för att täppa till luckor inom de humanitära åtagandena för nödsituationer på nivå 3, öka beredskapen, tillhandahålla ett återhämtningspaket avseende socialt skydd för långtidsflyktingar eller hantera oförutsedda nödsituationer, såsom ebola.

| 35. | Europaparlamentet betonar att internationella finansinstitut måste engagera sig fullt ut och omformulera sin fokusering på långivning på icke-affärsmässiga villkor, huvudsakligen genom att omdefiniera sina kriterier för stöd ur subventionerade medel för att på så sätt dels möjliggöra en mer flexibel institutionell insats vid instabila situationer, dels närmare begrunda den nationella kapaciteten att öka de inhemska resurserna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att internationella finansinstitut måste engagera sig fullt ut och omformulera sin fokusering på långivning på icke-affärsmässiga villkor, huvudsakligen genom att omdefiniera sina kriterier för stöd ur subventionerade medel för att på så sätt dels möjliggöra en mer flexibel institutionell insats vid instabila situationer, dels närmare begrunda den nationella kapaciteten att öka de inhemska resurserna.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringar, givare och deras gynnsamma omgivning att förenkla de administrativa kraven för genomförande partner genom att effektivisera förfaranden och kartlägga de bästa metoderna avseende administration, avtal och rapportering, och samtidigt säkerställa ansvarsskyldigheten, och stödja initiativ som är utformade för att tillhandahålla kontinuerlig hjälp med att stärka kapaciteten hos och övervakningen av lokala aktörer samt stärka nationella strukturer för samordning. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar med kraft regeringar, givare och deras gynnsamma omgivning att förenkla de administrativa kraven för genomförande partner genom att effektivisera förfaranden och kartlägga de bästa metoderna avseende administration, avtal och rapportering, och samtidigt säkerställa ansvarsskyldigheten, och stödja initiativ som är utformade för att tillhandahålla kontinuerlig hjälp med att stärka kapaciteten hos och övervakningen av lokala aktörer samt stärka nationella strukturer för samordning.

| 37. | Europaparlamentet framhåller att lokala icke-statliga organisationer måste ha tillgång till direkt finansiering för att kunna värna om och bättre garantera berörda befolkningsgruppers liv och värdighet. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och givare att avsevärt öka det direkta stödet till lokala humanitära aktörer som har kapacitet, sakkunskap och möjlighet att agera på fältet, och samtidigt säkerställa ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet framhåller att lokala icke-statliga organisationer måste ha tillgång till direkt finansiering för att kunna värna om och bättre garantera berörda befolkningsgruppers liv och värdighet. Parlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna och givare att avsevärt öka det direkta stödet till lokala humanitära aktörer som har kapacitet, sakkunskap och möjlighet att agera på fältet, och samtidigt säkerställa ansvarsskyldigheten.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar världstoppmötet att nå en ny överenskommelse när det gäller engagemang i instabila stater och utdragna kriser, vilken omfattar hållbara program, genomförandeplaner och förutsägbar finansiering av utveckling. Parlamentet framhåller att man i Addis Abeba-handlingsplanen betonar behovet av investeringar i system för socialt skydd och i skyddsnät, så att insatser i känsliga situationer kan utökas snabbare och på ett mer effektivt sätt. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar världstoppmötet att nå en ny överenskommelse när det gäller engagemang i instabila stater och utdragna kriser, vilken omfattar hållbara program, genomförandeplaner och förutsägbar finansiering av utveckling. Parlamentet framhåller att man i Addis Abeba-handlingsplanen betonar behovet av investeringar i system för socialt skydd och i skyddsnät, så att insatser i känsliga situationer kan utökas snabbare och på ett mer effektivt sätt.

Minskad utsatthet och riskhantering

| 39. | Europaparlamentet understryker behovet av att anpassa systemet för humanitära insatser till lokala, nationella och regional krav samt behovet av att regelbundet engagera och stärka berörda befolkningsgrupper, inbegripet kvinnor i alla åldrar, barn, personer med funktionsnedsättning, minoriteter och urbefolkningar, och erkänna deras roll som förändringsagenter genom att så ofta som möjligt begära återkoppling från och hålla föregående samråd med dessa befolkningsgrupper i samband med programplaneringen och genomförandet av humanitära insatser. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet understryker behovet av att anpassa systemet för humanitära insatser till lokala, nationella och regional krav samt behovet av att regelbundet engagera och stärka berörda befolkningsgrupper, inbegripet kvinnor i alla åldrar, barn, personer med funktionsnedsättning, minoriteter och urbefolkningar, och erkänna deras roll som förändringsagenter genom att så ofta som möjligt begära återkoppling från och hålla föregående samråd med dessa befolkningsgrupper i samband med programplaneringen och genomförandet av humanitära insatser.

| 40. | Europaparlamentet understryker att en internationell respons bör bygga på existerande lokala och nationella initiativ och partnerskap och att man inte bör genomföra parallella insatser. Parlamentet insisterar på vikten av att stärka den lokala och regionala kapaciteten för leverans av humanitärt bistånd och av att utveckla, om detta är möjligt, inkluderande processer där lokala myndigheter, det civila samhället, den privata sektorn och berörda befolkningsgrupper deltar i arbetsförberedelserna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet understryker att en internationell respons bör bygga på existerande lokala och nationella initiativ och partnerskap och att man inte bör genomföra parallella insatser. Parlamentet insisterar på vikten av att stärka den lokala och regionala kapaciteten för leverans av humanitärt bistånd och av att utveckla, om detta är möjligt, inkluderande processer där lokala myndigheter, det civila samhället, den privata sektorn och berörda befolkningsgrupper deltar i arbetsförberedelserna.

| 41. | Europaparlamentet understryker behovet av en ny global modell för komplementaritet som grund för samarbetet mellan humanitära aktörer och utvecklingsaktörer, vilken gör det möjligt för dem att gradvis bygga upp mer motståndskraftiga och mer självförsörjande samhällen. Inledningsvis bör en gemensam analys och programplanering göras. Parlamentet understryker att en sådan modell för det första bör omfatta ingångsstrategier för utvecklingsaktörer som gör det möjligt för dem att bygga broar på området, för det andra krismodifierare inom utvecklingsprogram och för det tredje exitstrategier inom humanitära insatser som öppnar för ett mer flexibelt tillvägagångssätt. Modellen bör också omfatta en ansvarig, flexibel och flerårig finansieringsmekanism för insatser i samband med utdragna kriser. Parlamentet betonar vikten av samarbete med lokala icke-statliga organisationer och det civila samhällets ledare när man ska inrätta permanenta strukturer i konfliktkänsliga områden. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker behovet av en ny global modell för komplementaritet som grund för samarbetet mellan humanitära aktörer och utvecklingsaktörer, vilken gör det möjligt för dem att gradvis bygga upp mer motståndskraftiga och mer självförsörjande samhällen. Inledningsvis bör en gemensam analys och programplanering göras. Parlamentet understryker att en sådan modell för det första bör omfatta ingångsstrategier för utvecklingsaktörer som gör det möjligt för dem att bygga broar på området, för det andra krismodifierare inom utvecklingsprogram och för det tredje exitstrategier inom humanitära insatser som öppnar för ett mer flexibelt tillvägagångssätt. Modellen bör också omfatta en ansvarig, flexibel och flerårig finansieringsmekanism för insatser i samband med utdragna kriser. Parlamentet betonar vikten av samarbete med lokala icke-statliga organisationer och det civila samhällets ledare när man ska inrätta permanenta strukturer i konfliktkänsliga områden.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett initiativ om att sammankoppla humanitärt bistånd, utvecklingsbistånd och motståndskraft på ett mer systematiskt sätt för att på så sätt göra det möjligt för EU att bli mer flexibel och effektiv när det gäller att tillgodose de ökande behoven, och vid världstoppmötet främja en diskussion om en bättre koppling. Parlamentet uppmanar EU att utnyttja halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen för att ytterligare stärka kopplingarna mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram ett initiativ om att sammankoppla humanitärt bistånd, utvecklingsbistånd och motståndskraft på ett mer systematiskt sätt för att på så sätt göra det möjligt för EU att bli mer flexibel och effektiv när det gäller att tillgodose de ökande behoven, och vid världstoppmötet främja en diskussion om en bättre koppling. Parlamentet uppmanar EU att utnyttja halvtidsöversynen av den nuvarande fleråriga budgetramen för att ytterligare stärka kopplingarna mellan humanitärt bistånd och utvecklingsbistånd.

| 43. | Europaparlamentet understryker betydelsen av katastrofriskreducering för att förbättra motståndskraften inom följande fyra prioriterade områden: 1) förståelse av katastrofrisker, 2) stärkande av riskhantering för att förbättra hanteringen av katastrofrisker, 3) investeringar i katastrofriskreducering för att förbättra motståndskraften, utarbeta beredskapsplaner och införa system för tidig varning, och 4) ökad katastrofberedskapen för att möjliggöra effektiva insatser och ”bättre återuppbyggnad” under faserna för återhämtning, återanpassning och återuppbyggnad. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet understryker betydelsen av katastrofriskreducering för att förbättra motståndskraften inom följande fyra prioriterade områden: 1) förståelse av katastrofrisker, 2) stärkande av riskhantering för att förbättra hanteringen av katastrofrisker, 3) investeringar i katastrofriskreducering för att förbättra motståndskraften, utarbeta beredskapsplaner och införa system för tidig varning, och 4) ökad katastrofberedskapen för att möjliggöra effektiva insatser och ”bättre återuppbyggnad” under faserna för återhämtning, återanpassning och återuppbyggnad.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och andra givare att stärka och utveckla nationella rättsliga ramar för humanitära insatser och för reducering och hantering av katastrofrisker, på grundval av lagar, regler och principer inom ramen för internationella katastrofinsatser. Parlamentet betonar att katastrofberedskap, riskreducering och motståndskraft systematiskt bör införlivas i de beredskapsplaner som ska tillhandahållas av lokala, regionala och nationella förvaltningar, industrin och det civila samhället, och de bör samtidigt stödjas med tillräckliga medel för, och ökad innovation inom, prognoser och riskhanteringsmodeller. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och andra givare att stärka och utveckla nationella rättsliga ramar för humanitära insatser och för reducering och hantering av katastrofrisker, på grundval av lagar, regler och principer inom ramen för internationella katastrofinsatser. Parlamentet betonar att katastrofberedskap, riskreducering och motståndskraft systematiskt bör införlivas i de beredskapsplaner som ska tillhandahållas av lokala, regionala och nationella förvaltningar, industrin och det civila samhället, och de bör samtidigt stödjas med tillräckliga medel för, och ökad innovation inom, prognoser och riskhanteringsmodeller.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar världstoppmötet att starkare betona klimatförändringarna och de humanitära insatserna. Parlamentet anser att detta bör omfatta planering inför och uppbyggnad av motståndskraft mot följderna av klimatförändringarna, inbegripet klimatrelaterad tvångsförflyttning och migration, inom allt relevant beslutsfattande på regional och global nivå. Parlamentet uppmanar i detta hänseende EU och dess medlemsstater att fortsätta fatta modiga politiska beslut för att bekämpa klimatförändringar. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar världstoppmötet att starkare betona klimatförändringarna och de humanitära insatserna. Parlamentet anser att detta bör omfatta planering inför och uppbyggnad av motståndskraft mot följderna av klimatförändringarna, inbegripet klimatrelaterad tvångsförflyttning och migration, inom allt relevant beslutsfattande på regional och global nivå. Parlamentet uppmanar i detta hänseende EU och dess medlemsstater att fortsätta fatta modiga politiska beslut för att bekämpa klimatförändringar.

Förändring genom innovation

| 46. | Europaparlamentet betonar att innovation bör komma från flera olika källor, i synnerhet från kunskapen hos berörda människor, det civila samhället och lokala samhällen där insatsen sker. Parlamentet betonar vikten av humanitära miniminormer för att stärka viktiga offentliga tjänster såsom utbildning, näring, hälsa, tillfälligt skydd, vatten och sanitet, under humanitära insatser. Parlamentet anser att offentlig-privat och sektorsövergripande partnerskap – i de fall där både den offentliga och den privata sektorn har gemensamma värderingar och prioriteringar som anpassar företagsmålen till EU:s utvecklingsmål, och följer internationella standarder om utvecklingseffektivitet – kan vara ett sätt att komplettera det offentliga svaret på ökande humanitära behov. Parlamentet konstaterar att kontantbaserat stöd, när detta på ett korrekt sätt anpassas till principerna om biståndseffektivitet, är ett effektivt exempel på innovation inom det humanitära biståndet. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet betonar att innovation bör komma från flera olika källor, i synnerhet från kunskapen hos berörda människor, det civila samhället och lokala samhällen där insatsen sker. Parlamentet betonar vikten av humanitära miniminormer för att stärka viktiga offentliga tjänster såsom utbildning, näring, hälsa, tillfälligt skydd, vatten och sanitet, under humanitära insatser. Parlamentet anser att offentlig-privat och sektorsövergripande partnerskap – i de fall där både den offentliga och den privata sektorn har gemensamma värderingar och prioriteringar som anpassar företagsmålen till EU:s utvecklingsmål, och följer internationella standarder om utvecklingseffektivitet – kan vara ett sätt att komplettera det offentliga svaret på ökande humanitära behov. Parlamentet konstaterar att kontantbaserat stöd, när detta på ett korrekt sätt anpassas till principerna om biståndseffektivitet, är ett effektivt exempel på innovation inom det humanitära biståndet.

| 47. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om gemensamma principer för kontantbaserat stöd med många användningsområden som svar på humanitära behov. Parlamentet noterar att även om endast en liten del av det humanitära biståndet för närvarande är kontantbaserat har användingen av kontantbaserat stöd en betydande potential som ett innovativt, anständigt, tryggt, jämställdhetsinriktat, flexibelt och kostnadseffektivt sätt att täcka de elementära akuta behoven hos de mest utsatta. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att främja de gemensamma principerna och utnyttjandet av ovillkorligt kontantbaserat stöd på grundval av en bakgrunds- och insatsanalys och samtidigt stödja en övervakningsmekanism inför världstoppmötet. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om gemensamma principer för kontantbaserat stöd med många användningsområden som svar på humanitära behov. Parlamentet noterar att även om endast en liten del av det humanitära biståndet för närvarande är kontantbaserat har användingen av kontantbaserat stöd en betydande potential som ett innovativt, anständigt, tryggt, jämställdhetsinriktat, flexibelt och kostnadseffektivt sätt att täcka de elementära akuta behoven hos de mest utsatta. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att främja de gemensamma principerna och utnyttjandet av ovillkorligt kontantbaserat stöd på grundval av en bakgrunds- och insatsanalys och samtidigt stödja en övervakningsmekanism inför världstoppmötet.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU att främja och stödja en global allians för humanitär innovation för utarbetandet av globala och gemensamma etiska standarder i linje med humanitära principer och FN:s principer om innovation och teknik inom utveckling, i syfte att garantera att alla investeringar i humanitär innovation utformas så att de förbättrar situationen för de berörda befolkningsgrupperna. Parlamentet vill se att fonder för humanitär innovation inrättas på regional och nationell nivå. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet uppmanar EU att främja och stödja en global allians för humanitär innovation för utarbetandet av globala och gemensamma etiska standarder i linje med humanitära principer och FN:s principer om innovation och teknik inom utveckling, i syfte att garantera att alla investeringar i humanitär innovation utformas så att de förbättrar situationen för de berörda befolkningsgrupperna. Parlamentet vill se att fonder för humanitär innovation inrättas på regional och nationell nivå.

| 49. | Europaparlamentet erkänner att innovation kan spela en viktig roll vid mötande av nya utmaningar och även vid förbättring av befintliga program genom att ny utveckling inom andra sektorer integreras i syfte att ta fram, stärka och utveckla modeller som gör det möjligt att uppnå banbrytande resultat när det gäller att bemästra humanitära utmaningar. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet erkänner att innovation kan spela en viktig roll vid mötande av nya utmaningar och även vid förbättring av befintliga program genom att ny utveckling inom andra sektorer integreras i syfte att ta fram, stärka och utveckla modeller som gör det möjligt att uppnå banbrytande resultat när det gäller att bemästra humanitära utmaningar.

| 50. | Europaparlamentet understryker den roll som innehas av nya tekniker och innovativa digitala verktyg vid organisering och tillhandahållande av humanitärt bistånd, särskilt när det gäller leverans och lokalisering av bistånd, katastrofövervakning, informationsutbyte, samordning mellan givare och för att underlätta förbindelserna mellan biståndsorgan och lokala myndigheter, i synnerhet i avlägsna områden och katastrofområden. Parlamentet påpekar att Afrika, och i synnerhet Afrika söder om Sahara, som bäst genomgår en mobil digitalrevolution med en kraftig ökning av mobilabonnemang (och mobil internetanvändning), vilket gör dessa verktyg och tjänster mycket viktiga vid inrättandet av system för tidig varning och för att snabbt kunna tillhandahålla information om hälsofrågor, farliga områden och biståndsaktörers kontaktuppgifter. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet understryker den roll som innehas av nya tekniker och innovativa digitala verktyg vid organisering och tillhandahållande av humanitärt bistånd, särskilt när det gäller leverans och lokalisering av bistånd, katastrofövervakning, informationsutbyte, samordning mellan givare och för att underlätta förbindelserna mellan biståndsorgan och lokala myndigheter, i synnerhet i avlägsna områden och katastrofområden. Parlamentet påpekar att Afrika, och i synnerhet Afrika söder om Sahara, som bäst genomgår en mobil digitalrevolution med en kraftig ökning av mobilabonnemang (och mobil internetanvändning), vilket gör dessa verktyg och tjänster mycket viktiga vid inrättandet av system för tidig varning och för att snabbt kunna tillhandahålla information om hälsofrågor, farliga områden och biståndsaktörers kontaktuppgifter.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja – med bibehållen hänsyn till humanitära principer och etiska normer – företags, i synnerhet små och medelstora företags, engagemang, genom att utarbeta en handlingsguide för företag och främja lokala och regionala partnerskapsplattformar för ett strukturerat, samordnat och hållbart företagsengagemang i nödsituationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre integrera företag i sina respektive nationella beredskapsplaner och mekanismer för ansvarsskyldighet. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja – med bibehållen hänsyn till humanitära principer och etiska normer – företags, i synnerhet små och medelstora företags, engagemang, genom att utarbeta en handlingsguide för företag och främja lokala och regionala partnerskapsplattformar för ett strukturerat, samordnat och hållbart företagsengagemang i nödsituationer. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att bättre integrera företag i sina respektive nationella beredskapsplaner och mekanismer för ansvarsskyldighet.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar EU att utreda och främja partnerskap med bl.a. nystartade företag, försäkringsbolag och teknikföretag, i syfte att ta fram verktyg för beredskap och användning i nödsituationer. Parlamentet understryker behovet av att stödja och vidareutveckla den omfattande kartläggning som FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) genomför av den privata sektorns tillgängliga medel och kapacitet för att stärka tekniskt samarbete i samband med katastrofinsatser. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet uppmanar EU att utreda och främja partnerskap med bl.a. nystartade företag, försäkringsbolag och teknikföretag, i syfte att ta fram verktyg för beredskap och användning i nödsituationer. Parlamentet understryker behovet av att stödja och vidareutveckla den omfattande kartläggning som FN:s kontor för samordning av humanitära frågor (Ocha) genomför av den privata sektorns tillgängliga medel och kapacitet för att stärka tekniskt samarbete i samband med katastrofinsatser.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess humanitära partner att inom ramen för världstoppmötet främja frivilligordningar och verka för att unga människor bättre engageras i processer för humanitär beredskap och återhämtning. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess humanitära partner att inom ramen för världstoppmötet främja frivilligordningar och verka för att unga människor bättre engageras i processer för humanitär beredskap och återhämtning.

| 54. | Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som programmet EU-frivilliga för humanitärt arbete kan spela när det gäller att genomföra de beslut som fattas vid det kommande världstoppmötet och efter revideringen av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd. Parlamentet betonar att frivilligas erfarenheter, vid sidan av andra humanitära aktörers erfarenheter, kan spela en synnerligen viktig roll vid fastställandet av bästa metoder och genomförandeverktyg. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet framhåller den viktiga roll som programmet EU-frivilliga för humanitärt arbete kan spela när det gäller att genomföra de beslut som fattas vid det kommande världstoppmötet och efter revideringen av det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd. Parlamentet betonar att frivilligas erfarenheter, vid sidan av andra humanitära aktörers erfarenheter, kan spela en synnerligen viktig roll vid fastställandet av bästa metoder och genomförandeverktyg.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vid världstoppmötet främja de humanitära insatsernas viktiga roll, eftersom detta kan vara ett effektivt sätt att öka skyddet och innovation. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att vid världstoppmötet främja de humanitära insatsernas viktiga roll, eftersom detta kan vara ett effektivt sätt att öka skyddet och innovation.

| 56. | Europaparlamentet understryker att de åtaganden som görs i Istanbul måste genomföras på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. Parlamentet uppmanar därför EU och dess medlemsstater att tillsammans med andra humanitära aktörer utforma en agenda för operationaliseringen av resultaten från toppmötet i Istanbul. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa förutsebar och i rätt tid tillhandahållen finansiering för humanitärt bistånd via EU:s budget genom att garantera att EU:s humanitära åtagandebemyndiganden systematiskt och fullt ut finansieras genom ett lika stort belopp för betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet understryker att de åtaganden som görs i Istanbul måste genomföras på EU-nivå och på medlemsstatsnivå. Parlamentet uppmanar därför EU och dess medlemsstater att tillsammans med andra humanitära aktörer utforma en agenda för operationaliseringen av resultaten från toppmötet i Istanbul. Parlamentet understryker behovet av att säkerställa förutsebar och i rätt tid tillhandahållen finansiering för humanitärt bistånd via EU:s budget genom att garantera att EU:s humanitära åtagandebemyndiganden systematiskt och fullt ut finansieras genom ett lika stort belopp för betalningsbemyndiganden.

| 57. | Europaparlamentet efterlyser en ny samstämmig och fast handlingsplan för det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd som garanterar opartiska och ändamålsenliga europeiska humanitära insatser som är anpassade till de lokala förhållandena och som samtidigt tar hänsyn till ålder och kön, står i proportion till behoven och inte är diskriminerande. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet efterlyser en ny samstämmig och fast handlingsplan för det europeiska samförståndet om humanitärt bistånd som garanterar opartiska och ändamålsenliga europeiska humanitära insatser som är anpassade till de lokala förhållandena och som samtidigt tar hänsyn till ålder och kön, står i proportion till behoven och inte är diskriminerande.

o

o o

| 58. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik samt till FN:s generalsekreterare.

---

(1)  http://www.un.org/documents/ga/res/46/a46r182.htm

(2)  https://interagencystandingcommittee.org/iasc-transformative-agenda

(3)  https://docs.unocha.org/sites/dms/ROWCA/Coordination/Principles_of_Partnership_GHP_July2007.pdf

(4)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/64/290

(5)  https://interagencystandingcommittee.org/files/guidelines-integrating-gender-based-violence-interventions-humanitarian-action

(6)  http://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(7)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/69/313

(8)  http://www.globalhumanitarianassistance.org/wp-content/uploads/2015/06/GHA-Report-2015_-Interactive_Online.pdf

(9)  https://www.humanitarianresponse.info/en/system/files/documents/files/gho-status_report-final-web.pdf

(10)  http://www.ghdinitiative.org/ghd/gns/principles-good-practice-of-ghd/principles-good-practice-ghd.html

(11)  EUT L 163, 2.7.1996, s. 1.

(12)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=URISERV:ah0009

(13)  EUT L 122, 24.4.2014, s. 1

(14)  https://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/SV/1-2015-335-SV-F1-1.PDF

(15)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 924.

(16)  http://ec.europa.eu/echo/sites/echo-site/files/Gender_SWD_2013.pdf

(17)  http://ec.europa.eu/transparency/regdoc/rep/1/2015/SV/1-2015-406-SV-F1-1.PDF

(18)  http://ec.europa.eu/atwork/synthesis/aar/doc/echo_aar_2014.pdf

(19)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9420-2015-INIT/sv/pdf

(20)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/sv/pdf

(21)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137319.pdf

(22)  http://www.preventionweb.net/files/37783_eccommunicationsdgs.pdf

(23)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_Data/docs/pressdata/EN/foraff/146311.pdf

(24)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=JOIN:2015:0040:FIN:SV:PDF

(25)  https://www.worldhumanitariansummit.org/

(26)  Antagna texter, P8_TA(2015)0196.

(27)  Antagna texter, P8_TA(2014)0059.

(28)  Antagna texter, P8_TA(2015)0270.

(29)  Antagna texter, P8_TA(2015)0231.

(30)  Antagna texter, P8_TA(2015)0187.

(31)  Antagna texter, P8_TA(2015)0072.

(32)  Antagna texter, P8_TA(2015)0040.

(33)  Antagna texter, P8_TA(2015)0010.

(34)  Antagna texter, P8_TA(2015)0317.

(35)  Antagna texter, P8_TA(2015)0176.

(36)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=comnat:COM_2015_0419_FIN

(37)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?qid=1441187290883&uri=SWD:2015:166:FIN

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/118 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/118

---

P8_TA(2015)0460

Att utveckla en hållbar europeisk industri för basmetaller

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om att utveckla en hållbar europeisk industri för basmetaller (2014/2211(INI))

(2017/C 399/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 147, 173, 174, 192 och 345, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, särskilt artiklarna 147, 173, 174, 192 och 345,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1225/2009 av den 30 november 2009 om skydd mot dumpad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 597/2009 av den 11 juni 2009 om skydd mot subventionerad import från länder som inte är medlemmar i Europeiska gemenskapen (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet (3), om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/27/EU av den 25 oktober 2012 om energieffektivitet (3), om ändring av direktiven 2009/125/EG och 2010/30/EU och om upphävande av direktiven 2004/8/EG och 2006/32/EG,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara källor och om ändring och ett senare upphävande av direktiv 2001/77/EG och 2003/30/EG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/28/EG av den 23 april 2009 om främjande av användningen av energi från förnybara källor och om ändring och ett senare upphävande av direktiv 2001/77/EG och 2003/30/EG (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (6), särskilt artikel 1 och motsvarande skäl, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2004/35/EG av den 21 april 2004 om miljöansvar för att förebygga och avhjälpa miljöskador (6), särskilt artikel 1 och motsvarande skäl,

| — | med beaktande av den konsoliderade versionen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (7), samt dess olika genomförandeförordningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den konsoliderade versionen av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/87/EG av den 13 oktober 2003 om ett system för handel med utsläppsrätter för växthusgaser inom gemenskapen och om ändring av rådets direktiv 96/61/EG (7), samt dess olika genomförandeförordningar,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015Åtgärdspaket för en energiunion (COM(2015)0080), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 februari 2015Åtgärdspaket för en energiunion (COM(2015)0080),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (COM(2012)0582), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 10 oktober 2012En starkare europeisk industri för tillväxt och ekonomisk återhämtning (COM(2012)0582),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 maj 2014Europeisk strategi för energitrygghet (COM(2014)0330), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 maj 2014Europeisk strategi för energitrygghet (COM(2014)0330),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 juni 2013Handlingsplan för en konkurrenskraftig och hållbar stålindustri i Europa (COM(2013)0407), samt de bifogade genomgångarna av det aktuella läget från högnivågruppen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 juni 2013Handlingsplan för en konkurrenskraftig och hållbar stålindustri i Europa (COM(2013)0407), samt de bifogade genomgångarna av det aktuella läget från högnivågruppen,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2011Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (COM(2011)0112), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 mars 2011Färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (COM(2011)0112),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2011Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin (COM(2011)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 januari 2011Ett resurseffektivt Europa – flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin (COM(2011)0021),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om en återindustrialisering av Europa för att främja konkurrenskraft och hållbarhet (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om en återindustrialisering av Europa för att främja konkurrenskraft och hållbarhet (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2012 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 mars 2012 om en färdplan för ett konkurrenskraftigt utsläppssnålt samhälle 2050 (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om stålsektorn i EU: skydd av arbetstagarna och företagen (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2014 om stålsektorn i EU: skydd av arbetstagarna och företagen (10),

| — | med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska rådets slutsatser av den 23–24 oktober 2014 om ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030,

| — | med beaktande av rapporten av den 10 juni 2013Undersökning av den kumulativa kostnadsinverkan på stålindustrin, som kommissionen beställt från Centre for European Policy Studies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 10 juni 2013Undersökning av den kumulativa kostnadsinverkan på stålindustrin, som kommissionen beställt från Centre for European Policy Studies,

| — | med beaktande av rapporten av den 31 oktober 2013Undersökning av den kumulativa kostnadsinverkan på aluminiumindustrin, som kommissionen beställt från Centre for European Policy Studies, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 31 oktober 2013Undersökning av den kumulativa kostnadsinverkan på aluminiumindustrin, som kommissionen beställt från Centre for European Policy Studies,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument Exploiting the employment potential of green growth (SWD(2012)0092), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument Exploiting the employment potential of green growth (SWD(2012)0092),

| — | med beaktande av WTO-avtalet, även kallat Gatt - 94, särskilt artikel XX, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WTO-avtalet, även kallat Gatt - 94, särskilt artikel XX,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0309/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0309/2015), och av följande skäl:

| A. | Med basmetaller avses följande:






  — | Handelsstål och specialstål, rostfritt stål, höghållfast stål, superlegeringar. |
| --- | --- | --- |

A.

Med basmetaller avses följande:

—

Handelsstål och specialstål, rostfritt stål, höghållfast stål, superlegeringar.

| — | Icke järnhaltiga metaller vars referenspris fastställs av Londons terminsmarknad, dvs. aluminium, koppar, tenn, nickel, bly och zink. |
| --- | --- |

—

Icke järnhaltiga metaller vars referenspris fastställs av Londons terminsmarknad, dvs. aluminium, koppar, tenn, nickel, bly och zink.

| — | Metallegeringar som kobolt, molybden, magnesium och titan. |
| --- | --- |

—

Metallegeringar som kobolt, molybden, magnesium och titan.

| — | Sällsynta jordartsmetaller. |
| --- | --- |

—

Sällsynta jordartsmetaller.

Samtliga härrör från en primär produktionsprocess som omfattar gruvor och metallurgisk behandling med hjälp av smältverk eller hydrometallurgi. Den sekundära produktionen hör ihop med en process för återvinning och materialutnyttjande.

| B. | Den europeiska stålindustrin har historiskt spelat en stor roll för den europeiska integrationen och utgör grunden för den europeiska industrins mervärde och för europeiska värdekedjor. Basmetallsektorn spelar en viktig roll i utvecklingen av hela ekonomin, både tekniskt och när det gäller att undanröja flaskhalsar i försörjningen. Sedan 2008 har över 40 miljoner ton stålproduktionskapacitet lagts ned och över 60 000 direkta och över 100 000 indirekta arbetstillfällen har gått förlorade inom stålsektorn, som går igenom sin värsta kris någonsin i fredstid, vilket gör att bearbetningsindustrin blir mer beroende av importer från tredjeländer och leder till förlorad industrikompetens, med direkta konsekvenser för miljontals arbetstillfällen. Den globala överkapaciteten anses uppgå till mellan 300 miljoner och 400 miljoner ton, huvudsakligen i Kina. |
| --- | --- |

B.

Den europeiska stålindustrin har historiskt spelat en stor roll för den europeiska integrationen och utgör grunden för den europeiska industrins mervärde och för europeiska värdekedjor. Basmetallsektorn spelar en viktig roll i utvecklingen av hela ekonomin, både tekniskt och när det gäller att undanröja flaskhalsar i försörjningen. Sedan 2008 har över 40 miljoner ton stålproduktionskapacitet lagts ned och över 60 000 direkta och över 100 000 indirekta arbetstillfällen har gått förlorade inom stålsektorn, som går igenom sin värsta kris någonsin i fredstid, vilket gör att bearbetningsindustrin blir mer beroende av importer från tredjeländer och leder till förlorad industrikompetens, med direkta konsekvenser för miljontals arbetstillfällen. Den globala överkapaciteten anses uppgå till mellan 300 miljoner och 400 miljoner ton, huvudsakligen i Kina.

| C. | Basmetallindustrin erfar en betydande minskning av efterfrågan och möter stark global konkurrens, främst från tredjeländer utan samma höga standarder och strikta bestämmelser som i Europa. |
| --- | --- |

C.

Basmetallindustrin erfar en betydande minskning av efterfrågan och möter stark global konkurrens, främst från tredjeländer utan samma höga standarder och strikta bestämmelser som i Europa.

| D. | Energipriserna i Europa är högre än i en rad andra ekonomier, främst på av grund av otillräcklig integration av energimarknaden och stigande skatter, avgifter och nätkostnader, och detta begränsar i hög grad den europeiska basmetallindustrins konkurrenskraft på den globala marknaden. |
| --- | --- |

D.

Energipriserna i Europa är högre än i en rad andra ekonomier, främst på av grund av otillräcklig integration av energimarknaden och stigande skatter, avgifter och nätkostnader, och detta begränsar i hög grad den europeiska basmetallindustrins konkurrenskraft på den globala marknaden.

| E. | Det pågår ett storskaligt investeringsläckage från den europeiska basmetallindustrin till tredjeländer, som främst drivs på av relativt sett höga energipriser samt koldioxidkostnaderna. |
| --- | --- |

E.

Det pågår ett storskaligt investeringsläckage från den europeiska basmetallindustrin till tredjeländer, som främst drivs på av relativt sett höga energipriser samt koldioxidkostnaderna.

| F. | Med den ena nedläggningen efter den andra bland de europeiska verken för elektrolys av metaller som aluminium, koppar och magnesium är det tydligt att Europa genomgår en kraftig avindustrialisering i denna sektor, inte på grund av minskad europeisk efterfrågan utan främst på grund av de stigande och alltmer volatila elpriserna i flera medlemsstater och dumpningen från tredjeländers sida. |
| --- | --- |

F.

Med den ena nedläggningen efter den andra bland de europeiska verken för elektrolys av metaller som aluminium, koppar och magnesium är det tydligt att Europa genomgår en kraftig avindustrialisering i denna sektor, inte på grund av minskad europeisk efterfrågan utan främst på grund av de stigande och alltmer volatila elpriserna i flera medlemsstater och dumpningen från tredjeländers sida.

| G. | Legeringar av metaller som t.ex. stål, aluminium, zink, titan och koppar (däribland galvaniserad plåt), som i denna resolution definieras som basmetaller, är grundläggande konstruktionsmaterial inom elektronik, maskin- och apparaturtillverkning, fordonstillverkning och inom byggbranschen. EU:s basmetallindustri bör ses som en strategisk tillgång för den europeiska konkurrenskraften, i synnerhet för andra industrisektorer och för utvecklingen av befintlig och ny infrastruktur. |
| --- | --- |

G.

Legeringar av metaller som t.ex. stål, aluminium, zink, titan och koppar (däribland galvaniserad plåt), som i denna resolution definieras som basmetaller, är grundläggande konstruktionsmaterial inom elektronik, maskin- och apparaturtillverkning, fordonstillverkning och inom byggbranschen. EU:s basmetallindustri bör ses som en strategisk tillgång för den europeiska konkurrenskraften, i synnerhet för andra industrisektorer och för utvecklingen av befintlig och ny infrastruktur.

| H. | Prioriteringen bör vara att ta itu med konkurrenskraftsproblemet och risken för koldioxidläckage, och protektionistiska åtgärder måste undvikas. |
| --- | --- |

H.

Prioriteringen bör vara att ta itu med konkurrenskraftsproblemet och risken för koldioxidläckage, och protektionistiska åtgärder måste undvikas.

| I. | Sedan 2009 har EU:s utsläppshandelssystem uppvisat ett växande överskott av utsläppsrätter och internationella reduktionsenheter jämfört med utsläppen, vilket har försvagat prissignalen för koldioxid betydligt. I framtiden, när utsläppsrätterna inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem blir dyrare, är det sannolikt att en konkurrenschock kommer att uppstå. Så länge inga jämförbara ansträngningar görs på internationell eller nationell nivå, alltså genom införandet av en koldioxidmarknad som EU:s, kommer en rad industrisektorer och anläggningar i EU att tappa i internationell konskurrenskraft, vilket kan leda till ett visst koldioxidläckage. Det finns fortfarande betydande potential för energibesparingar i basmetallindustrin, som skulle kunna utnyttjas effektivt genom privata investeringar och stödprogram för modernisering av anläggningar. |
| --- | --- |

I.

Sedan 2009 har EU:s utsläppshandelssystem uppvisat ett växande överskott av utsläppsrätter och internationella reduktionsenheter jämfört med utsläppen, vilket har försvagat prissignalen för koldioxid betydligt. I framtiden, när utsläppsrätterna inom ramen för EU:s utsläppshandelssystem blir dyrare, är det sannolikt att en konkurrenschock kommer att uppstå. Så länge inga jämförbara ansträngningar görs på internationell eller nationell nivå, alltså genom införandet av en koldioxidmarknad som EU:s, kommer en rad industrisektorer och anläggningar i EU att tappa i internationell konskurrenskraft, vilket kan leda till ett visst koldioxidläckage. Det finns fortfarande betydande potential för energibesparingar i basmetallindustrin, som skulle kunna utnyttjas effektivt genom privata investeringar och stödprogram för modernisering av anläggningar.

| J. | Den europeiska basmetallindustrin för en kamp mot klockan för att återvinna sin globala konkurrenskraft och kapacitet att investera i Europa och därmed anta de sociala och miljömässiga utmaningar som den står inför och som den måste klara av och samtidigt förbli världsledande i fråga om anläggningarnas sociala och miljömässiga ansvar. Till följd av global överkapacitet samt otillbörliga subventioner och dumpning från tredjeländers sida har den europeiska marknaden för basmetaller satts under ytterligare tryck. Produktionsinnovation har positiv effekt på sysselsättningstillväxten i alla faser av den industriella konjunkturcykeln. Ett antal företag har dock i sina strategier varit inriktade på kortsiktig ekonomisk vinst till förfång för innovation, investeringar i forskning och utveckling, sysselsättning och kompetensutveckling. Den bästa garantin för ekonomisk framgång är arbetstagarnas deltagande i innovation och i utformning av strategier. Även en rättvis handel med stålprodukter kan endast uppnås om arbetstagarnas grundläggande rättigheter och miljöstandarder respekteras. |
| --- | --- |

J.

Den europeiska basmetallindustrin för en kamp mot klockan för att återvinna sin globala konkurrenskraft och kapacitet att investera i Europa och därmed anta de sociala och miljömässiga utmaningar som den står inför och som den måste klara av och samtidigt förbli världsledande i fråga om anläggningarnas sociala och miljömässiga ansvar. Till följd av global överkapacitet samt otillbörliga subventioner och dumpning från tredjeländers sida har den europeiska marknaden för basmetaller satts under ytterligare tryck. Produktionsinnovation har positiv effekt på sysselsättningstillväxten i alla faser av den industriella konjunkturcykeln. Ett antal företag har dock i sina strategier varit inriktade på kortsiktig ekonomisk vinst till förfång för innovation, investeringar i forskning och utveckling, sysselsättning och kompetensutveckling. Den bästa garantin för ekonomisk framgång är arbetstagarnas deltagande i innovation och i utformning av strategier. Även en rättvis handel med stålprodukter kan endast uppnås om arbetstagarnas grundläggande rättigheter och miljöstandarder respekteras.

| K. | Utnyttjandet av sekundära metaller (som är resultatet av en process för återvinning och materialutnyttjande) är en nödvändighet i en industrialiserad och resurseffektiv ekonomi och måste utvecklas i en konkurrenskraftig och hållbar kretsloppsekonomi, men det kommer inte på något sätt att räcka kvalitativt eller kvantitativt för att helt tillgodose de europeiska ekonomiernas behov av basmetaller. EU:s skrothandelsbalans är positiv, och större ansträngningar bör göras för att ge incitament till återvinning av skrot i Europa. Basmetallindustrin och dess råvaror och underleverantörer bör behandlas på ett heltäckande och integrerat sätt. |
| --- | --- |

K.

Utnyttjandet av sekundära metaller (som är resultatet av en process för återvinning och materialutnyttjande) är en nödvändighet i en industrialiserad och resurseffektiv ekonomi och måste utvecklas i en konkurrenskraftig och hållbar kretsloppsekonomi, men det kommer inte på något sätt att räcka kvalitativt eller kvantitativt för att helt tillgodose de europeiska ekonomiernas behov av basmetaller. EU:s skrothandelsbalans är positiv, och större ansträngningar bör göras för att ge incitament till återvinning av skrot i Europa. Basmetallindustrin och dess råvaror och underleverantörer bör behandlas på ett heltäckande och integrerat sätt.

| L. | Detta är inte minst sant i samband med energiomställningen, eftersom basmetaller såsom sällsynta jordartsmetaller är centrala för de nya tekniker som krävs för denna. Europa är fortfarande i mycket hög grad beroende av import av de metaller som krävs för tillverkning av produktionsutrustning för förnybara energikällor, som innebär verkliga möjligheter för sektorn, nämligen när det gäller att övervinna eventuella försörjningssvårigheter. Investeringar i förnybar energi och energieffektivitet är en viktig drivkraft för investeringar i industriprodukter, bland annat koppar, aluminium och stål. En ambitiös EU-politik för förnybar energi och energibesparingar kan driva på den framtida efterfrågan på basmetaller i Europa och särskilt möjliggöra tillverkning av högförädlade produkter. Företagens miljöansvar är bristfälligt, och det finns industrianläggningar som uppenbart strider mot EU:s lagstiftning och anläggningar som övergetts och som hotar både människors hälsa och miljön. Miljöstandarder och kretsloppsekonomins principer bör vara grundläggande för utvecklings- och innovationsinvesteringar i basmetallindustrisektorn i Europa. I kommissionens energifärdplan för 2050 konstateras det att minskning av energisektorns koldioxidutsläpp och ett scenario med en stor andel förnybara energikällor är billigare än att fortsätta med den nuvarande politiken, och att priserna för energi från kärnbränsle och fossila bränslen kommer att fortsätta öka med tiden, medan kostnaderna för förnybar energi kommer att minska. |
| --- | --- |

L.

Detta är inte minst sant i samband med energiomställningen, eftersom basmetaller såsom sällsynta jordartsmetaller är centrala för de nya tekniker som krävs för denna. Europa är fortfarande i mycket hög grad beroende av import av de metaller som krävs för tillverkning av produktionsutrustning för förnybara energikällor, som innebär verkliga möjligheter för sektorn, nämligen när det gäller att övervinna eventuella försörjningssvårigheter. Investeringar i förnybar energi och energieffektivitet är en viktig drivkraft för investeringar i industriprodukter, bland annat koppar, aluminium och stål. En ambitiös EU-politik för förnybar energi och energibesparingar kan driva på den framtida efterfrågan på basmetaller i Europa och särskilt möjliggöra tillverkning av högförädlade produkter. Företagens miljöansvar är bristfälligt, och det finns industrianläggningar som uppenbart strider mot EU:s lagstiftning och anläggningar som övergetts och som hotar både människors hälsa och miljön. Miljöstandarder och kretsloppsekonomins principer bör vara grundläggande för utvecklings- och innovationsinvesteringar i basmetallindustrisektorn i Europa. I kommissionens energifärdplan för 2050 konstateras det att minskning av energisektorns koldioxidutsläpp och ett scenario med en stor andel förnybara energikällor är billigare än att fortsätta med den nuvarande politiken, och att priserna för energi från kärnbränsle och fossila bränslen kommer att fortsätta öka med tiden, medan kostnaderna för förnybar energi kommer att minska.

| M. | I sitt yttrande över rekommendationerna till kommissionen om förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (2014/2228(INI)) underströk parlamentets utskott för forskning, industrifrågor och energi vikten av ett kapitel om energi. Utskottet framhöll samtidigt nackdelen för EU:s energiintensiva industrier och behovet av att skydda deras konkurrenskraft. |
| --- | --- |

M.

I sitt yttrande över rekommendationerna till kommissionen om förhandlingarna om det transatlantiska partnerskapet för handel och investeringar (2014/2228(INI)) underströk parlamentets utskott för forskning, industrifrågor och energi vikten av ett kapitel om energi. Utskottet framhöll samtidigt nackdelen för EU:s energiintensiva industrier och behovet av att skydda deras konkurrenskraft.

| N. | En ambitiös innovationspolitik som genererar högkvalitativa, energieffektiva och innovativa produkter (exempelvis stål som är både höghållfast och flexibelt) och nya produktionsprocesser är enda sättet för EU att hävda sig i den tilltagande globala konkurrensen. Tillverkningsindustrin står för 65 % av företagens FoU-utgifter, och därför är det viktigt att stärka vår industriella bas för att behålla sakkunskap och know-how i EU. |
| --- | --- |

N.

En ambitiös innovationspolitik som genererar högkvalitativa, energieffektiva och innovativa produkter (exempelvis stål som är både höghållfast och flexibelt) och nya produktionsprocesser är enda sättet för EU att hävda sig i den tilltagande globala konkurrensen. Tillverkningsindustrin står för 65 % av företagens FoU-utgifter, och därför är det viktigt att stärka vår industriella bas för att behålla sakkunskap och know-how i EU.

| O. | EU:s basmetallindustri tappar i konkurrenskraft, delvis på grund av de omfattande regleringsmässiga och administrativa bördorna. |
| --- | --- |

O.

EU:s basmetallindustri tappar i konkurrenskraft, delvis på grund av de omfattande regleringsmässiga och administrativa bördorna.

| P. | Syftet med energiunionspaketet är att skapa en säker, hållbar och konkurrenskraftig energimarknad med rimliga priser för att stärka den europeiska ekonomins globala konkurrenskraft och sänka och harmonisera energipriserna i Europa och bland medlemsstaterna. |
| --- | --- |

P.

Syftet med energiunionspaketet är att skapa en säker, hållbar och konkurrenskraftig energimarknad med rimliga priser för att stärka den europeiska ekonomins globala konkurrenskraft och sänka och harmonisera energipriserna i Europa och bland medlemsstaterna.

| Q. | Att tillerkänna planekonomier eller andra icke-marknadsekonomier ställning som marknadsekonomier utan hänvisning till hur de faktiskt fungerar skulle undergräva handelspolitiska skyddsåtgärder och få allvarliga konkurrenskrafts- och sysselsättningsmässiga konsekvenser för de europeiska basmetallindustrierna genom att förvärra konsekvenserna av det priskrig som förs av världens största stålproducent liksom av dess notoriska överkapacitet. |
| --- | --- |

Q.

Att tillerkänna planekonomier eller andra icke-marknadsekonomier ställning som marknadsekonomier utan hänvisning till hur de faktiskt fungerar skulle undergräva handelspolitiska skyddsåtgärder och få allvarliga konkurrenskrafts- och sysselsättningsmässiga konsekvenser för de europeiska basmetallindustrierna genom att förvärra konsekvenserna av det priskrig som förs av världens största stålproducent liksom av dess notoriska överkapacitet.

| R. | Forskning, utveckling och innovation inom denna sektor är av avgörande betydelse för den europeiska industrin. Fabriksnedläggningar leder ofta till en oåterkallelig förlust av teknik och know-how och till en utarmning av den industriella arbetskraftens yrkeskompetens. |
| --- | --- |

R.

Forskning, utveckling och innovation inom denna sektor är av avgörande betydelse för den europeiska industrin. Fabriksnedläggningar leder ofta till en oåterkallelig förlust av teknik och know-how och till en utarmning av den industriella arbetskraftens yrkeskompetens.

Basmetallernas betydelse för den europeiska industrin

| 1. | Europaparlamentet framhåller basmetallindustrins betydelse för många av de efterföljande leden, bland annat bil-, flyg-, energiproduktions-, bygg- och förpackningsindustrin. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet framhåller basmetallindustrins betydelse för många av de efterföljande leden, bland annat bil-, flyg-, energiproduktions-, bygg- och förpackningsindustrin.

| 2. | Europaparlamentet anser att Europa, som redan i hög grad är beroende av råvaror, inte har råd att skapa ett nytt beroende av basmetaller, vilket skulle få mycket skadlig inverkan på de efterföljande led som nämns ovan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet anser att Europa, som redan i hög grad är beroende av råvaror, inte har råd att skapa ett nytt beroende av basmetaller, vilket skulle få mycket skadlig inverkan på de efterföljande led som nämns ovan.

| 3. | Europaparlamentet påpekar att EU:s stålindustri har ett kapacitetsunderskott inom produktion av tunnplåt på grund av de omfattande nedläggningarna under de senaste åren och en återhämtning av efterfrågan. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet påpekar att EU:s stålindustri har ett kapacitetsunderskott inom produktion av tunnplåt på grund av de omfattande nedläggningarna under de senaste åren och en återhämtning av efterfrågan.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att efterfrågan på icke järnhaltiga metaller som aluminium och koppar ökar stadigt trots krisen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att efterfrågan på icke järnhaltiga metaller som aluminium och koppar ökar stadigt trots krisen.

Den nödvändiga kampen mot klimatförändringarna och de höga energipriserna

| 5. | Europaparlamentet betonar att en ny utformning av det nuvarande utsläppshandelssystemet är en av de mest angelägna frågorna för att säkra basmetallindustrins konkurrenskraft. Parlamentet noterar att kommissionen har lagt fram förslag som ska mynna ut i en reform av utsläppshandelssystemet för den fjärde perioden, 2021–2030, och uppmanar i detta sammanhang medlagstiftarna att se till att reformen inbegriper frågan om koldioxidläckage och främjar effektivitet, industriinnovation och optimerad prestanda, något som reformen bör garantera, och att man samtidigt förutom utsläppshandelssystemet även beaktar andra innovativa instrument och strategier för en verklig utsläppsminskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid översynen av utsläppshandelssystemet belöna de energiintensiva industriföretag som uppvisat bäst resultat i fråga om produktion med lägre utsläpp. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att en ny utformning av det nuvarande utsläppshandelssystemet är en av de mest angelägna frågorna för att säkra basmetallindustrins konkurrenskraft. Parlamentet noterar att kommissionen har lagt fram förslag som ska mynna ut i en reform av utsläppshandelssystemet för den fjärde perioden, 2021–2030, och uppmanar i detta sammanhang medlagstiftarna att se till att reformen inbegriper frågan om koldioxidläckage och främjar effektivitet, industriinnovation och optimerad prestanda, något som reformen bör garantera, och att man samtidigt förutom utsläppshandelssystemet även beaktar andra innovativa instrument och strategier för en verklig utsläppsminskning. Parlamentet uppmanar kommissionen att vid översynen av utsläppshandelssystemet belöna de energiintensiva industriföretag som uppvisat bäst resultat i fråga om produktion med lägre utsläpp.

| 6. | Europaparlamentet noterar inrättandet av en reserv för marknadsstabilitet under 2019 och behandlar nu kommissionens förslag om en strukturell reform av utsläppshandelssystemet efter 2020, som kommer att bli föremål för en särskild granskning från parlamentets sida. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet noterar inrättandet av en reserv för marknadsstabilitet under 2019 och behandlar nu kommissionens förslag om en strukturell reform av utsläppshandelssystemet efter 2020, som kommer att bli föremål för en särskild granskning från parlamentets sida.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de energiintensiva industrierna att fortsätta insatserna för att få till stånd bästa möjliga återanvändning och minskning av växthusgasutsläppen för att säkra industrins framtida konkurrensförmåga och uppfylla EU:s fastställda bindande minskningsmål. Parlamentet understryker i detta sammanhang att industriell konkurrenskraft, resurseffektivitet och utsläppsminskningar är mål som kompletterar varandra, för om den europeiska produktionen blir koldioxidsnål blir bevarandet av dess andelar på den europeiska marknaden och världsmarknaden ett effektivt sätt att bidra till en global minskning av industrins växthusgasutsläpp. Samma sak gäller importerade produkter som uppfyller motsvarande standarder i fråga om energieffektivitet och utsläpp som produkter som produceras i EU. Parlamentet understryker att de företag i tredjeländer som ingår i värdekedjan också måste följa EU:s klimat- och energipolitiska mål och framför allt måste ta hänsyn till framsteg i fråga om energieffektivitet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppmanar de energiintensiva industrierna att fortsätta insatserna för att få till stånd bästa möjliga återanvändning och minskning av växthusgasutsläppen för att säkra industrins framtida konkurrensförmåga och uppfylla EU:s fastställda bindande minskningsmål. Parlamentet understryker i detta sammanhang att industriell konkurrenskraft, resurseffektivitet och utsläppsminskningar är mål som kompletterar varandra, för om den europeiska produktionen blir koldioxidsnål blir bevarandet av dess andelar på den europeiska marknaden och världsmarknaden ett effektivt sätt att bidra till en global minskning av industrins växthusgasutsläpp. Samma sak gäller importerade produkter som uppfyller motsvarande standarder i fråga om energieffektivitet och utsläpp som produkter som produceras i EU. Parlamentet understryker att de företag i tredjeländer som ingår i värdekedjan också måste följa EU:s klimat- och energipolitiska mål och framför allt måste ta hänsyn till framsteg i fråga om energieffektivitet.

Koldioxidjustering vid gränserna – en tillfällig och flexibel åtgärd med en internationell dimension i linje med WTO

| 8. | Europaparlamentet framhåller med eftertryck att EU sedan inrättandet av den internationella förhandlingskommittén, som förberedde Riokonventionen 1992, har försökt förhandla fram ett internationellt avtal med tredjeländer om klimatskyddsmålen, dock utan framgång så här långt, trots att en praktiskt taget enig forskning bekräftar att behovet av ett sådant avtal ökar dramatiskt. Parlamentet vill se ett fortsatt ledarskap för EU och framhåller att det är av avgörande betydelse att ett globalt bindande avtal sluts under Pariskonferensen med ett fullt åtagande från alla parter om att verkligen avvärja farliga klimatförändringar. Parlamentet poängterar att dessa förhandlingar måste leda till ett rättsligt bindande avtal med mål för hela ekonomin och för alla parter, där det överenskomna målet att begränsa den globala uppvärmningen till under 2 oC respekteras. Parlamentet framhåller att ett övergripande internationellt avtal kommer att jämna ut villkoren för industrin och minska risken för koldioxidläckage från EU. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller med eftertryck att EU sedan inrättandet av den internationella förhandlingskommittén, som förberedde Riokonventionen 1992, har försökt förhandla fram ett internationellt avtal med tredjeländer om klimatskyddsmålen, dock utan framgång så här långt, trots att en praktiskt taget enig forskning bekräftar att behovet av ett sådant avtal ökar dramatiskt. Parlamentet vill se ett fortsatt ledarskap för EU och framhåller att det är av avgörande betydelse att ett globalt bindande avtal sluts under Pariskonferensen med ett fullt åtagande från alla parter om att verkligen avvärja farliga klimatförändringar. Parlamentet poängterar att dessa förhandlingar måste leda till ett rättsligt bindande avtal med mål för hela ekonomin och för alla parter, där det överenskomna målet att begränsa den globala uppvärmningen till under 2 oC respekteras. Parlamentet framhåller att ett övergripande internationellt avtal kommer att jämna ut villkoren för industrin och minska risken för koldioxidläckage från EU.

| 9. | Europaparlamentet framhåller att internationella klimatåtgärder är det bästa receptet för att förhindra koldioxidläckage. Parlamentet framhåller att ett ambitiöst internationellt avtal om kampen mot klimatförändringarna som skapar lika villkor för alla länder som är beredda att samarbeta på multilateral nivå och utforma en sammanhängande global miljöordning för att minska koldioxidutsläppen skulle vara det mest positiva sättet att hantera de globala utsläppen. Parlamentet understryker att ett sådant avtal skulle möjliggöra rättvis konkurrens för alla basmetallproducenter och göra funderingar på gränsjusteringar överflödiga, förutsatt att genomförandet underställs en effektiv övervakning och eventuella nödvändiga justeringar. Parlamentet framhåller att ett sådant internationellt avtal med nödvändighet måste inbegripa trovärdiga åtaganden från de länder som står för de största utsläppen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang också om att sociala standarder och miljöstandarder måste följas, så att konkurrensen sker på lika villkor. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet framhåller att internationella klimatåtgärder är det bästa receptet för att förhindra koldioxidläckage. Parlamentet framhåller att ett ambitiöst internationellt avtal om kampen mot klimatförändringarna som skapar lika villkor för alla länder som är beredda att samarbeta på multilateral nivå och utforma en sammanhängande global miljöordning för att minska koldioxidutsläppen skulle vara det mest positiva sättet att hantera de globala utsläppen. Parlamentet understryker att ett sådant avtal skulle möjliggöra rättvis konkurrens för alla basmetallproducenter och göra funderingar på gränsjusteringar överflödiga, förutsatt att genomförandet underställs en effektiv övervakning och eventuella nödvändiga justeringar. Parlamentet framhåller att ett sådant internationellt avtal med nödvändighet måste inbegripa trovärdiga åtaganden från de länder som står för de största utsläppen. Parlamentet erinrar i detta sammanhang också om att sociala standarder och miljöstandarder måste följas, så att konkurrensen sker på lika villkor.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som tar hänsyn till både import och export förser EU:s reglering med en modell för utsläppsminskning som även innefattar förbrukningen på territoriet och att en sådan nedifrån-och-upp-strategi har den fördelen att den kan fungera som en generell och allomfattande lösning med respekt för varje lands självständiga bedömning av vilken ambitionsnivå dess klimatpolitik ska ha, med en omsorgsfull konsekvensbedömning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtida handelsavtal se till att exportmöjligheterna och möjligheterna till marknadstillträde för europeiska basmetallprodukter tydligt förbättras. Parlamentet upprepar att kommissionen bör inkludera förbud mot snedvridande metoder i fråga om råvaror (dubbla prisangivelser, exportrestriktioner) i regionala, bilaterala och multilaterala frihandelsavtal. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att en mekanism för koldioxidjustering vid gränserna som tar hänsyn till både import och export förser EU:s reglering med en modell för utsläppsminskning som även innefattar förbrukningen på territoriet och att en sådan nedifrån-och-upp-strategi har den fördelen att den kan fungera som en generell och allomfattande lösning med respekt för varje lands självständiga bedömning av vilken ambitionsnivå dess klimatpolitik ska ha, med en omsorgsfull konsekvensbedömning. Parlamentet uppmanar kommissionen att i framtida handelsavtal se till att exportmöjligheterna och möjligheterna till marknadstillträde för europeiska basmetallprodukter tydligt förbättras. Parlamentet upprepar att kommissionen bör inkludera förbud mot snedvridande metoder i fråga om råvaror (dubbla prisangivelser, exportrestriktioner) i regionala, bilaterala och multilaterala frihandelsavtal.

| 11. | Europaparlamentet understryker att alla åtgärder som påverkar handeln måste respektera internationella handelsavtal. Parlamentet anser att de klimatpolitiska målen om skydd av människors, djurs och växters liv och hälsa, såsom bevarande av uttömliga naturresurser, överensstämmer med undantagen i artikel XX i GATT-avtalet, om de tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och inte som en förtäckt restriktion. Parlamentet framhåller att klimatförändringarna med tanke på sin globala natur bör uppmärksammas rättsligt. Parlamentet betänker att en koldioxidfattig atmosfär (ren luft) redan nu betraktas som en naturresurs som kan ta slut och att den därför bör betraktas som en kollektiv nyttighet. Parlamentet förtydligar dessutom att motåtgärder till följd av koldioxidjustering vid gränserna inte kan användas utan att man bryter mot internationella handelsregler och riskerar att dömas. Parlamentet erinrar om att det ingalunda handlar om att skydda de europeiska industrierna utan om att se till att de har samma förutsättningar som externa konkurrenter. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet understryker att alla åtgärder som påverkar handeln måste respektera internationella handelsavtal. Parlamentet anser att de klimatpolitiska målen om skydd av människors, djurs och växters liv och hälsa, såsom bevarande av uttömliga naturresurser, överensstämmer med undantagen i artikel XX i GATT-avtalet, om de tillämpas på ett icke-diskriminerande sätt och inte som en förtäckt restriktion. Parlamentet framhåller att klimatförändringarna med tanke på sin globala natur bör uppmärksammas rättsligt. Parlamentet betänker att en koldioxidfattig atmosfär (ren luft) redan nu betraktas som en naturresurs som kan ta slut och att den därför bör betraktas som en kollektiv nyttighet. Parlamentet förtydligar dessutom att motåtgärder till följd av koldioxidjustering vid gränserna inte kan användas utan att man bryter mot internationella handelsregler och riskerar att dömas. Parlamentet erinrar om att det ingalunda handlar om att skydda de europeiska industrierna utan om att se till att de har samma förutsättningar som externa konkurrenter.

| 12. | Europaparlamentet påpekar att det vore önskvärt att tänka sig en partiell omfördelning av auktionsintäkterna till miljöskyddsinitiativ och åtgärder i kampen mot klimatförändringarna, såsom den gröna klimatfond som föreskrivs i Cancúnavtalen och andra internationella klimatrelaterade finansieringsinstrument. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påpekar att det vore önskvärt att tänka sig en partiell omfördelning av auktionsintäkterna till miljöskyddsinitiativ och åtgärder i kampen mot klimatförändringarna, såsom den gröna klimatfond som föreskrivs i Cancúnavtalen och andra internationella klimatrelaterade finansieringsinstrument.

| 13. | Europaparlamentet konstaterar att överenskomna standarder för beräkning av koldioxidinnehåll och livscykelutsläpp för produkter ökar öppenheten och kan underlätta främjandet av hållbar produktion och konsumtion, även inom metallindustrin. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet konstaterar att överenskomna standarder för beräkning av koldioxidinnehåll och livscykelutsläpp för produkter ökar öppenheten och kan underlätta främjandet av hållbar produktion och konsumtion, även inom metallindustrin.

Kompensation för indirekta utsläpp

| 14. | Europaparlamentet beklagar att kompensationssystemet för indirekta kostnader, som baseras på statligt stöd, har blivit en ny källa till orättvis konkurrens på EU:s inre marknad mellan elintensiva producenter, av vilka en del får ekonomiskt stöd från de offentliga myndigheterna i sina länder. Parlamentet framhåller med eftertryck att kompensationen bör harmoniseras och, om det är befogat, genomföras på EU-nivå för att säkerställa likvärdiga villkor i förhållande till globala konkurrenter och mellan europeiska producenter och för att säkerställa ett effektivt skydd mot koldioxidläckage. Parlamentet konstaterar att detta särskilt gäller de sex icke järnhaltiga metaller som det handlas med till priser som bestäms av den globala tillgången och efterfrågan och huvudsakligen fastställs av Londonbörsen. Parlamentet inser därför att metallproducenter är aktörer som tvingas finna sig i rådande priser och inte kan övervältra kostnadsökningar på sina kunder. Parlamentet drar slutsatsen att det är nödvändigt att behålla systemet med kompensationer för indirekta utsläpp. Parlamentet hänvisar till överenskommelsen om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet (11), där följande anges: ”För att uppnå målet med likvärdiga förutsättningar bör man i översynen också överväga harmoniserade åtgärder för att kompensera för indirekta kostnader på unionsnivå.” Parlamentet hänvisar i det sammanhanget till rådets förordning (EG) nr 1/2003 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (12) samt till artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att granska vilka effekter olika energistödsystem har haft på energipriserna i slutanvändarled, vilket indirekt påverkar konkurrenskraften hos energiintensiva industrier i enskilda medlemsstater. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet beklagar att kompensationssystemet för indirekta kostnader, som baseras på statligt stöd, har blivit en ny källa till orättvis konkurrens på EU:s inre marknad mellan elintensiva producenter, av vilka en del får ekonomiskt stöd från de offentliga myndigheterna i sina länder. Parlamentet framhåller med eftertryck att kompensationen bör harmoniseras och, om det är befogat, genomföras på EU-nivå för att säkerställa likvärdiga villkor i förhållande till globala konkurrenter och mellan europeiska producenter och för att säkerställa ett effektivt skydd mot koldioxidläckage. Parlamentet konstaterar att detta särskilt gäller de sex icke järnhaltiga metaller som det handlas med till priser som bestäms av den globala tillgången och efterfrågan och huvudsakligen fastställs av Londonbörsen. Parlamentet inser därför att metallproducenter är aktörer som tvingas finna sig i rådande priser och inte kan övervältra kostnadsökningar på sina kunder. Parlamentet drar slutsatsen att det är nödvändigt att behålla systemet med kompensationer för indirekta utsläpp. Parlamentet hänvisar till överenskommelsen om upprättande och användning av en reserv för marknadsstabilitet (11), där följande anges: ”För att uppnå målet med likvärdiga förutsättningar bör man i översynen också överväga harmoniserade åtgärder för att kompensera för indirekta kostnader på unionsnivå.” Parlamentet hänvisar i det sammanhanget till rådets förordning (EG) nr 1/2003 om tillämpning av konkurrensreglerna i artiklarna 81 och 82 i fördraget (12) samt till artiklarna 107 och 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att granska vilka effekter olika energistödsystem har haft på energipriserna i slutanvändarled, vilket indirekt påverkar konkurrenskraften hos energiintensiva industrier i enskilda medlemsstater.

| 15. | Europaparlamentet anser att differentierad koldioxidpåverkan på elpriserna beroende på varje leverantörs energimix är en konkurrensfaktor som bland annat svarar mot de val som görs av varje suverän stat. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om den europeiska energiunionen. Parlamentet anser att en välfungerande inre energimarknad som levererar säker och hållbar energi och garanterar tillräckliga sammankopplingar mellan medlemsstater kommer att bidra till lägre energipriser för den europeiska industrin och de europeiska konsumenterna. Parlamentet anser att utsläppshandelssystemet är en harmoniserad EU-åtgärd för att minska industrins utsläpp och att dess effekter därför bör hanteras genom ett harmoniserat system. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet anser att differentierad koldioxidpåverkan på elpriserna beroende på varje leverantörs energimix är en konkurrensfaktor som bland annat svarar mot de val som görs av varje suverän stat. Parlamentet välkomnar kommissionens förslag om den europeiska energiunionen. Parlamentet anser att en välfungerande inre energimarknad som levererar säker och hållbar energi och garanterar tillräckliga sammankopplingar mellan medlemsstater kommer att bidra till lägre energipriser för den europeiska industrin och de europeiska konsumenterna. Parlamentet anser att utsläppshandelssystemet är en harmoniserad EU-åtgärd för att minska industrins utsläpp och att dess effekter därför bör hanteras genom ett harmoniserat system.

Stöd till investeringar i produktion av lågkolhaltiga metaller

| 16. | Europaparlamentet framhåller med eftertryck att gratis utsläppsrätter för de effektivaste anläggningarna i koldioxidläckande sektorer måste tilldelas utifrån investeringsprogram i ny utrustning, i forskning och utveckling (däribland avskiljning, lagring och användning av koldioxid) och i fortbildning för arbetstagarna så snart som möjligt och under alla omständigheter med start 2018 och under den fjärde fasen, som omfattar perioden 2021–2030, om man ska kunna leva upp till de höga kraven på klimat- och miljöskydd samt arbetstagarnas rättigheter. Parlamentet framhåller det absoluta behovet av investeringar i forskning och utveckling för att Europa ska förbli ett kompetenscentrum inom produktion av basmetaller. Parlamentet erinrar om att de industrier som investerar är de som står emot krisen bäst. Parlamentet vill att auktionsintäkterna från utsläppshandelssystemet ska användas för att finansiera klimatåtgärder inom EU och i utvecklingsländer, bland annat investeringar i projekt för förnybar energi och energieffektivitet i industrisektorer. Parlamentet stöder planerna på att inom klimat- och energiramen för 2030 inrätta ett instrument (NER 400) för avskiljning och lagring av koldioxid, innovativa förnybara energikällor och koldioxidsnål innovation i industrisektorer, såsom anges i Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober 2014. Parlamentet föreslår att pilot- och demonstrationsprojekt för avskiljning, användning och lagring av koldioxid ska ingå i de program för finansiering av lågkolhaltiga tekniker som stöds av kommissionen, där NER 300 eller det framtida NER 400 kan tjäna som exempel, och att den finansiella risken ska delas mellan finansiären och operatören. Parlamentet erinrar om vikten av offentliga investeringar och, i EU-sammanhang, medel från Horisont 2020, när det gäller att förbättra basmetallindustrins miljö- och energieffektivitet och minska koldioxidutsläppen i enlighet med Europa 2020-målen. Parlamentet ser utbildning av arbetstagarna i lågkolhaltiga tekniker och förfaranden inom industrin som en strategisk investering som bör integreras till fullo i de program för finansiering av omställningen till en koldioxidsnål ekonomi som stöds av kommissionen. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet framhåller med eftertryck att gratis utsläppsrätter för de effektivaste anläggningarna i koldioxidläckande sektorer måste tilldelas utifrån investeringsprogram i ny utrustning, i forskning och utveckling (däribland avskiljning, lagring och användning av koldioxid) och i fortbildning för arbetstagarna så snart som möjligt och under alla omständigheter med start 2018 och under den fjärde fasen, som omfattar perioden 2021–2030, om man ska kunna leva upp till de höga kraven på klimat- och miljöskydd samt arbetstagarnas rättigheter. Parlamentet framhåller det absoluta behovet av investeringar i forskning och utveckling för att Europa ska förbli ett kompetenscentrum inom produktion av basmetaller. Parlamentet erinrar om att de industrier som investerar är de som står emot krisen bäst. Parlamentet vill att auktionsintäkterna från utsläppshandelssystemet ska användas för att finansiera klimatåtgärder inom EU och i utvecklingsländer, bland annat investeringar i projekt för förnybar energi och energieffektivitet i industrisektorer. Parlamentet stöder planerna på att inom klimat- och energiramen för 2030 inrätta ett instrument (NER 400) för avskiljning och lagring av koldioxid, innovativa förnybara energikällor och koldioxidsnål innovation i industrisektorer, såsom anges i Europeiska rådets slutsatser av den 23 oktober 2014. Parlamentet föreslår att pilot- och demonstrationsprojekt för avskiljning, användning och lagring av koldioxid ska ingå i de program för finansiering av lågkolhaltiga tekniker som stöds av kommissionen, där NER 300 eller det framtida NER 400 kan tjäna som exempel, och att den finansiella risken ska delas mellan finansiären och operatören. Parlamentet erinrar om vikten av offentliga investeringar och, i EU-sammanhang, medel från Horisont 2020, när det gäller att förbättra basmetallindustrins miljö- och energieffektivitet och minska koldioxidutsläppen i enlighet med Europa 2020-målen. Parlamentet ser utbildning av arbetstagarna i lågkolhaltiga tekniker och förfaranden inom industrin som en strategisk investering som bör integreras till fullo i de program för finansiering av omställningen till en koldioxidsnål ekonomi som stöds av kommissionen.

Räkenskaper och insyn

| 17. | Europaparlamentet föreslår att information om utsläppsrätterna för koldioxid ska offentliggöras i samband med företagens årsredovisningar och att EU ska verka för att arbetet med en särskild internationell redovisningsstandard återupptas. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet föreslår att information om utsläppsrätterna för koldioxid ska offentliggöras i samband med företagens årsredovisningar och att EU ska verka för att arbetet med en särskild internationell redovisningsstandard återupptas.

| 18. | Europaparlamentet understryker vikten av insyn i hur medlemsstaterna använder intäkterna från tilldelning av utsläppsrätter. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till medlemsstaternas skyldighet att informera kommissionen om användningen av intäkterna från EU:s utsläppshandelssystem. Parlamentet understryker att ökad insyn skulle hjälpa medborgarna att se hur intäkterna från utsläppshandelssystemet används av nationella myndigheter. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet understryker vikten av insyn i hur medlemsstaterna använder intäkterna från tilldelning av utsläppsrätter. Parlamentet hänvisar i detta sammanhang till medlemsstaternas skyldighet att informera kommissionen om användningen av intäkterna från EU:s utsläppshandelssystem. Parlamentet understryker att ökad insyn skulle hjälpa medborgarna att se hur intäkterna från utsläppshandelssystemet används av nationella myndigheter.

| 19. | Europaparlamentet betonar att anläggningar och företag måste iaktta alla lagstadgade krav om socialt ansvar och rapportering, så att miljöbestämmelser genomförs på ett likvärdigt och verksamt sätt och så att behöriga myndigheter och intressenter, däribland arbetstagarrepresentanter och företrädare för det civila samhället och lokalsamhällen, har tillgång till all relevant information. Parlamentet framhåller den rätt att få tillgång till information i miljöfrågor som fastställs i Århuskonventionen och genomförs i EU-lagstiftning och i nationell lagstiftning, bland annat genom direktiv 2003/87/EG. Parlamentet föreslår att varje klassificerad anläggning som omfattas av utsläppshandelssystemet varje år ska tillhandahålla fullständiga uppgifter om bekämpandet av klimatförändringarna och efterlevnaden av EU:s direktiv på miljöområdet och arbetsmiljöområdet och att dessa uppgifter ska vara tillgängliga för arbetstagarnas representanter och för civilsamhällesföreträdare från befolkningar i närheten av anläggningen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att anläggningar och företag måste iaktta alla lagstadgade krav om socialt ansvar och rapportering, så att miljöbestämmelser genomförs på ett likvärdigt och verksamt sätt och så att behöriga myndigheter och intressenter, däribland arbetstagarrepresentanter och företrädare för det civila samhället och lokalsamhällen, har tillgång till all relevant information. Parlamentet framhåller den rätt att få tillgång till information i miljöfrågor som fastställs i Århuskonventionen och genomförs i EU-lagstiftning och i nationell lagstiftning, bland annat genom direktiv 2003/87/EG. Parlamentet föreslår att varje klassificerad anläggning som omfattas av utsläppshandelssystemet varje år ska tillhandahålla fullständiga uppgifter om bekämpandet av klimatförändringarna och efterlevnaden av EU:s direktiv på miljöområdet och arbetsmiljöområdet och att dessa uppgifter ska vara tillgängliga för arbetstagarnas representanter och för civilsamhällesföreträdare från befolkningar i närheten av anläggningen.

Frågan om elleveransavtal

| 20. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är för konkurrenskraften i Europas basmetallsektor att det finns möjlighet att under vissa villkor, som måste klargöras av kommissionen, ingå långtidsavtal som måste vara förenliga med en avkastning på investeringen som inte får vara kortare än 15 år för kapitalintensiva industrier. Parlamentet erinrar om att industriledare måste kunna säkra sina investeringar genom förutsägbara priser och en tydlig rättslig ram. Parlamentet understryker att man i stället för årliga elauktioner bör prioritera stabila långtidsavtal för elleverans. Parlamentet är bekymrat över marknadsregleringar som i vissa medlemsstater medger ett strukturellt gap mellan elpriser och genereringskostnader. Kommissionen uppmanas att bekämpa oförtjänta vinster för privata oligopol på energimarknaden. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är för konkurrenskraften i Europas basmetallsektor att det finns möjlighet att under vissa villkor, som måste klargöras av kommissionen, ingå långtidsavtal som måste vara förenliga med en avkastning på investeringen som inte får vara kortare än 15 år för kapitalintensiva industrier. Parlamentet erinrar om att industriledare måste kunna säkra sina investeringar genom förutsägbara priser och en tydlig rättslig ram. Parlamentet understryker att man i stället för årliga elauktioner bör prioritera stabila långtidsavtal för elleverans. Parlamentet är bekymrat över marknadsregleringar som i vissa medlemsstater medger ett strukturellt gap mellan elpriser och genereringskostnader. Kommissionen uppmanas att bekämpa oförtjänta vinster för privata oligopol på energimarknaden.

| 21. | Europaparlamentet är bekymrat över marknadsregleringar som medger ett strukturellt gap mellan elpriser och genereringskostnader. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet är bekymrat över marknadsregleringar som medger ett strukturellt gap mellan elpriser och genereringskostnader.

Kompetensöverföring

| 22. | Europaparlamentet vill att kompetensöverföring mellan olika generationer av arbetstagare ska organiseras vid alla anläggningar som har olämpliga ålderspyramider för alla högkvalificerade produktionstjänster. Parlamentet stöder kompetenshöjning bland unga arbetstagare i företag genom en strukturell lärlingspolicy som gör att arbetstagarnas kollektiva kompetens kan utvecklas. Parlamentet framhåller betydelsen av arbetstagarnas färdigheter och kvalifikationer i basmetallsektorn. Parlamentet efterlyser en aktiv sysselsättnings- och industripolitik som säkerställer att denna kunskap utvecklas och erkänns som en viktig tillgång för den europeiska basmetallindustrin. Parlamentet vill att upprätthållandet av industriell know-how och kvalificerad arbetskraft beaktas vid bedömningen av produktionens lönsamhet vid en viss anläggning. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet vill att kompetensöverföring mellan olika generationer av arbetstagare ska organiseras vid alla anläggningar som har olämpliga ålderspyramider för alla högkvalificerade produktionstjänster. Parlamentet stöder kompetenshöjning bland unga arbetstagare i företag genom en strukturell lärlingspolicy som gör att arbetstagarnas kollektiva kompetens kan utvecklas. Parlamentet framhåller betydelsen av arbetstagarnas färdigheter och kvalifikationer i basmetallsektorn. Parlamentet efterlyser en aktiv sysselsättnings- och industripolitik som säkerställer att denna kunskap utvecklas och erkänns som en viktig tillgång för den europeiska basmetallindustrin. Parlamentet vill att upprätthållandet av industriell know-how och kvalificerad arbetskraft beaktas vid bedömningen av produktionens lönsamhet vid en viss anläggning.

Råvaruförsörjning

| 23. | Europaparlamentet efterlyser en europeisk diplomatisk åtgärd för metallurgiska råvaror baserad på strategiska partnerskap för mervärdesutbyte mellan europeiska länder och råvaruproducerande länder, i syfte att gynna utvecklingen av kvalificerade arbetstillfällen längs med hela värdekedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett instrument för djupanalyser av stålmarknaden som kan ge exakt information om den europeiska och globala balansen mellan tillgång och efterfrågan på stål, med åtskillnad mellan strukturella och konjunkturbetingade inslag i utvecklingen på dessa marknader. Parlamentet anser att övervakning av marknaderna för primära och sekundära basmetaller skulle kunna tillhandahålla värdefull information i samband med korrigerande och proaktiva åtgärder som är oundvikliga på grund av dessa stålindustriers konjunkturbetingade karaktär. Parlamentet välkomnar rapporten från Europeiskt kompetensnätverk för sällsynta jordartsmetaller (Erecon) (13), och uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser inom Erecon för att utveckla en diversifierad och hållbar leveranskedja för sällsynta jordartsmetaller i Europa och i synnerhet genomföra policyrekommendationerna samt tillhandahålla stöd till substitutionslösningar och ökad materialåtervinning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet efterlyser en europeisk diplomatisk åtgärd för metallurgiska råvaror baserad på strategiska partnerskap för mervärdesutbyte mellan europeiska länder och råvaruproducerande länder, i syfte att gynna utvecklingen av kvalificerade arbetstillfällen längs med hela värdekedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa ett instrument för djupanalyser av stålmarknaden som kan ge exakt information om den europeiska och globala balansen mellan tillgång och efterfrågan på stål, med åtskillnad mellan strukturella och konjunkturbetingade inslag i utvecklingen på dessa marknader. Parlamentet anser att övervakning av marknaderna för primära och sekundära basmetaller skulle kunna tillhandahålla värdefull information i samband med korrigerande och proaktiva åtgärder som är oundvikliga på grund av dessa stålindustriers konjunkturbetingade karaktär. Parlamentet välkomnar rapporten från Europeiskt kompetensnätverk för sällsynta jordartsmetaller (Erecon) (13), och uppmanar kommissionen att fortsätta sina insatser inom Erecon för att utveckla en diversifierad och hållbar leveranskedja för sällsynta jordartsmetaller i Europa och i synnerhet genomföra policyrekommendationerna samt tillhandahålla stöd till substitutionslösningar och ökad materialåtervinning.

Europeiskt handelsskydd för basmetaller: hellre förebygga än bota för sent

| 24. | Europaparlamentet uppmanar rådet att slutföra översynen av de båda förordningarna om handelspolitiska skyddsåtgärder för att rationalisera, skärpa och påskynda dessa instrument och se till att de inte försvagas. Parlamentet föreslår en inledande fas på högst en månad för en första utredning av klagomål om dumpning och subventioner, så att det på grundval av de preliminära resultaten kan utfärdas förebyggande korrigeringsåtgärder som sedan följs av en fördjupad utredning. Parlamentet beklagar att lagstiftningsförslaget om en modernisering av de handelspolitiska skyddsåtgärderna har kört fast i rådet trots att parlamentet har uttryckt starkt stöd för strängare åtgärder mot illojal import från tredjeländer. Parlamentet uppmanar rådet att skyndsamt få till stånd en modernisering av de handelspolitiska skyddsåtgärderna så att otillbörliga metoder äntligen kan hanteras på ett adekvat sätt och den europeiska marknaden skyddas mot dumpning och så att man därigenom kan garantera rättvisa konkurrensvillkor och ett fullt utnyttjande av de möjligheter som energiomställningen erbjuder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppmanar rådet att slutföra översynen av de båda förordningarna om handelspolitiska skyddsåtgärder för att rationalisera, skärpa och påskynda dessa instrument och se till att de inte försvagas. Parlamentet föreslår en inledande fas på högst en månad för en första utredning av klagomål om dumpning och subventioner, så att det på grundval av de preliminära resultaten kan utfärdas förebyggande korrigeringsåtgärder som sedan följs av en fördjupad utredning. Parlamentet beklagar att lagstiftningsförslaget om en modernisering av de handelspolitiska skyddsåtgärderna har kört fast i rådet trots att parlamentet har uttryckt starkt stöd för strängare åtgärder mot illojal import från tredjeländer. Parlamentet uppmanar rådet att skyndsamt få till stånd en modernisering av de handelspolitiska skyddsåtgärderna så att otillbörliga metoder äntligen kan hanteras på ett adekvat sätt och den europeiska marknaden skyddas mot dumpning och så att man därigenom kan garantera rättvisa konkurrensvillkor och ett fullt utnyttjande av de möjligheter som energiomställningen erbjuder.

| 25. | Europaparlamentet antar målet om snabba framsteg i fråga om återvinning av sällsynta jordartsmetaller och kritiska metaller som förbrukas i unionen. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet antar målet om snabba framsteg i fråga om återvinning av sällsynta jordartsmetaller och kritiska metaller som förbrukas i unionen.

| 26. | Europaparlamentet understryker att rostfritt stål och aluminium liksom alla andra basmetaller är utsatta för global konkurrens. Parlamentet anser det angeläget att kommissionen i sina undersökningar och jämförelser använder världsmarknaden som referensmarknad och inte begränsar sina undersökningar till den inre marknaden vid definitionen av relevant geografisk marknad. Parlamentet vill att en konsekvensbedömning av produktionskapaciteten som omfattar bland annat anläggningar och arbetstillfällen utförs innan några beslut fattas av kommissionens GD Konkurrens, och att dess slutsatser tas med i det slutliga offentliggörandet till de berörda parterna. Parlamentet efterlyser en översyn av konkurrenspolitiken och reglerna för statligt stöd för att underlätta offentliga ingrepp med syftet att bevara den sociala och regionala sammanhållningen, förbättra miljöstandarder och ta itu med folkhälsohot. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet understryker att rostfritt stål och aluminium liksom alla andra basmetaller är utsatta för global konkurrens. Parlamentet anser det angeläget att kommissionen i sina undersökningar och jämförelser använder världsmarknaden som referensmarknad och inte begränsar sina undersökningar till den inre marknaden vid definitionen av relevant geografisk marknad. Parlamentet vill att en konsekvensbedömning av produktionskapaciteten som omfattar bland annat anläggningar och arbetstillfällen utförs innan några beslut fattas av kommissionens GD Konkurrens, och att dess slutsatser tas med i det slutliga offentliggörandet till de berörda parterna. Parlamentet efterlyser en översyn av konkurrenspolitiken och reglerna för statligt stöd för att underlätta offentliga ingrepp med syftet att bevara den sociala och regionala sammanhållningen, förbättra miljöstandarder och ta itu med folkhälsohot.

| 27. | Europaparlamentet ställer sig bakom inrättandet av lokala informations- och samrådskommittéer för förebyggande av industririsker, i vilka alla berörda parter med kontroll- och larmbefogenheter ska ingå. Parlamentet framhåller arbetstagarrepresentanternas erkända sakkunskap i fråga om företagens strategiska val och beslutsfattande. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet ställer sig bakom inrättandet av lokala informations- och samrådskommittéer för förebyggande av industririsker, i vilka alla berörda parter med kontroll- och larmbefogenheter ska ingå. Parlamentet framhåller arbetstagarrepresentanternas erkända sakkunskap i fråga om företagens strategiska val och beslutsfattande.

Basmetallers roll i kretsloppsekonomin

| 28. | Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang den positiva effekten av sekundära metaller, som i hög grad bidrar till att minska energi- och råvarutillförseln. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra det lättare för marknader för sekundära metaller att utvecklas och fungera. Parlamentet uppmuntrar införande av en kretsloppsekonomi vid varje produktionsanläggning för basmetaller för att koppla ihop tillvaratagande av biprodukter och återvunna metaller med målet att öka deras konkurrenskraft. Parlamentet vill att det ska bli obligatoriskt att införa en kretsloppsekonomi vid varje produktionsanläggning för basmetaller för att koppla ihop tillvaratagande av biprodukter och återvunna metaller med målet öka deras konkurrenskraft. Parlamentet antar målet om snabba framsteg i fråga om återvinning av sällsynta jordartsmetaller och kritiska metaller som förbrukas i unionen. Parlamentet anser att starka kopplingar måste utvecklas mellan sektorn för återvinning av basmetaller och andra industrier för att stärka den industriella basens storlek och motståndskraft, särskilt i regioner som drabbats av avindustrialisering. Parlamentet betonar i detta sammanhang den stora potentialen för produkt- och materialsubstitution och ökad användning av skrotmetall, bland annat inom stål- och aluminiumproduktion. Parlamentet betonar att de flesta basmetaller kan återvinnas många gånger med en energiförbrukning som är en bråkdel av den energi som används för primär produktion. Parlamentet är bekymrat över den stora energiförlust för Europa som orsakas av den lagliga och olagliga exporten av aluminium och koppar till länder som Kina och Indien, stater som själva har infört förbud mot aluminiumexport. Parlamentet anser att höga miljöstandarder och kretsloppsekonomiska principer bör vara grundläggande för utvecklings- och innovationsinvesteringar i basmetallindustrisektorn i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa ekonomiska incitament för återvinning av metaller, inklusive råvaror av avgörande betydelse som i nuläget är oekonomiska, såsom sällsynta jordartsmetaller, att undersöka hur marknader för återvunnet material kan stödjas med bland annat miljöcertifikat för återvunnet material, krav på ekodesign samt skatteincitament och att se till att budgetarna för sammanhållningspolitiken och Europeiska fonden för strategiska investeringar också utnyttjas i syfte att främja resurseffektivitet och återvinning. Parlamentet anser att avfallslagstiftningen bör förbättras för att stödja skrotmarknaden i EU genom till exempel en översyn av direktivet om uttjänta fordon och annan avfallslagstiftning. Parlamentet föreslår att det ska vidtas åtgärder för fastställande av insamlingsmål, skärpning av producentansvaret och utvidgning av tillämpningsområdet för lagstiftningen om uttjänta fordon när det gäller exempelvis lastbilar, bussar och motorcyklar. Parlamentet betonar behovet av kvalificerad och yrkeskunnig personal för att klara omställningen till mer hållbara produktionsprocesser och produkter, och efterlyser en europeisk utbildningsstrategi till stöd för företag, forskningsinstitut och arbetsmarknadens parter i ansträngningarna att tillsammans undersöka kompetensbehoven för miljömässig hållbarhet. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet framhåller i detta sammanhang den positiva effekten av sekundära metaller, som i hög grad bidrar till att minska energi- och råvarutillförseln. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att göra det lättare för marknader för sekundära metaller att utvecklas och fungera. Parlamentet uppmuntrar införande av en kretsloppsekonomi vid varje produktionsanläggning för basmetaller för att koppla ihop tillvaratagande av biprodukter och återvunna metaller med målet att öka deras konkurrenskraft. Parlamentet vill att det ska bli obligatoriskt att införa en kretsloppsekonomi vid varje produktionsanläggning för basmetaller för att koppla ihop tillvaratagande av biprodukter och återvunna metaller med målet öka deras konkurrenskraft. Parlamentet antar målet om snabba framsteg i fråga om återvinning av sällsynta jordartsmetaller och kritiska metaller som förbrukas i unionen. Parlamentet anser att starka kopplingar måste utvecklas mellan sektorn för återvinning av basmetaller och andra industrier för att stärka den industriella basens storlek och motståndskraft, särskilt i regioner som drabbats av avindustrialisering. Parlamentet betonar i detta sammanhang den stora potentialen för produkt- och materialsubstitution och ökad användning av skrotmetall, bland annat inom stål- och aluminiumproduktion. Parlamentet betonar att de flesta basmetaller kan återvinnas många gånger med en energiförbrukning som är en bråkdel av den energi som används för primär produktion. Parlamentet är bekymrat över den stora energiförlust för Europa som orsakas av den lagliga och olagliga exporten av aluminium och koppar till länder som Kina och Indien, stater som själva har infört förbud mot aluminiumexport. Parlamentet anser att höga miljöstandarder och kretsloppsekonomiska principer bör vara grundläggande för utvecklings- och innovationsinvesteringar i basmetallindustrisektorn i Europa. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa ekonomiska incitament för återvinning av metaller, inklusive råvaror av avgörande betydelse som i nuläget är oekonomiska, såsom sällsynta jordartsmetaller, att undersöka hur marknader för återvunnet material kan stödjas med bland annat miljöcertifikat för återvunnet material, krav på ekodesign samt skatteincitament och att se till att budgetarna för sammanhållningspolitiken och Europeiska fonden för strategiska investeringar också utnyttjas i syfte att främja resurseffektivitet och återvinning. Parlamentet anser att avfallslagstiftningen bör förbättras för att stödja skrotmarknaden i EU genom till exempel en översyn av direktivet om uttjänta fordon och annan avfallslagstiftning. Parlamentet föreslår att det ska vidtas åtgärder för fastställande av insamlingsmål, skärpning av producentansvaret och utvidgning av tillämpningsområdet för lagstiftningen om uttjänta fordon när det gäller exempelvis lastbilar, bussar och motorcyklar. Parlamentet betonar behovet av kvalificerad och yrkeskunnig personal för att klara omställningen till mer hållbara produktionsprocesser och produkter, och efterlyser en europeisk utbildningsstrategi till stöd för företag, forskningsinstitut och arbetsmarknadens parter i ansträngningarna att tillsammans undersöka kompetensbehoven för miljömässig hållbarhet.

o

o o

| 29. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 51.

(2)  EUT L 188, 18.7.2009, s. 93.

(3)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 1.

(4)  EUT L 334, 17.12.2010, s. 17.

(5)  EUT L 140, 5.6.2009, s. 16.

(6)  EUT L 143, 30.4.2004, s. 56.

(7)  EUT L 275, 25.10.2003, s. 32.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2014)0032.

(9)  EUT C 251 E, 31.8.2013, s. 75.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2014)0104.

(11)  Se skäl 9 i beslut (EU) 2015/1814 (EUT L 264, 9.10.2015, s. 1).

(12)  EGT L 1, 4.1.2003, s. 1.

(13)  http://ec.europa.eu/growth/sectors/raw-materials/specific-interest/erecon/index_en.htm

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/127 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/127

---

P8_TA(2015)0461

Situationen i Ungern: uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2015

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om situationen i Ungern (2015/2935(RSP))

(2017/C 399/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt andra samt fjärde till sjunde skälen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ingressen till fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), särskilt andra samt fjärde till sjunde skälen,

| — | med beaktande av framför allt artiklarna 2, 3.3 andra strecksatsen, artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget, samt av de artiklar i såväl EU-fördraget som fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som handlar om att respektera, främja och skydda grundläggande rättigheter i EU, |
| --- | --- |

—

med beaktande av framför allt artiklarna 2, 3.3 andra strecksatsen, artiklarna 6 och 7 i EU-fördraget, samt av de artiklar i såväl EU-fördraget som fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) som handlar om att respektera, främja och skydda grundläggande rättigheter i EU,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000, vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna av den 7 december 2000, vilken proklamerades den 12 december 2007 i Strasbourg och trädde i kraft genom Lissabonfördraget i december 2009,

| — | med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna och Europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 10 juni 2015 om situationen i Ungern (1), den 3 juli 2013 om grundläggande rättigheter: standarder och praxis i Ungern (2), den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (3) och den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 10 juni 2015 om situationen i Ungern (1), den 3 juli 2013 om grundläggande rättigheter: standarder och praxis i Ungern (2), den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (3) och den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 mars 2014En ny EU-ram för att stärka rättsstatsprincipen (COM(2014)0158),

| — | med beaktande av rådets första årliga dialog om rättsstatsprincipen, som hölls den 17 november 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets första årliga dialog om rättsstatsprincipen, som hölls den 17 november 2015,

| — | med beaktande av uttalandet den 27 november 2015 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter efter hans besök i Ungern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet den 27 november 2015 från Europarådets kommissarie för mänskliga rättigheter efter hans besök i Ungern,

| — | med beaktande av lag CXL från 2015 om massinvandring som antagits av det ungerska parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lag CXL från 2015 om massinvandring som antagits av det ungerska parlamentet,

| — | med beaktande av lag CXLII från 2015 om ett effektivt skydd av Ungerns gränser och om massinvandring som antagits av det ungerska parlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av lag CXLII från 2015 om ett effektivt skydd av Ungerns gränser och om massinvandring som antagits av det ungerska parlamentet,

| — | med beaktande av det ungerska parlamentets resolution 36/2015 om ett meddelande till Europeiska unionens ledare, antagen den 22 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det ungerska parlamentets resolution 36/2015 om ett meddelande till Europeiska unionens ledare, antagen den 22 september 2015,

| — | med beaktande av den muntliga fråga till kommissionen som lagts fram för utskottets för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor räkning om situationen i Ungern: uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2015 (O-000140/2015 – B8-1110/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den muntliga fråga till kommissionen som lagts fram för utskottets för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor räkning om situationen i Ungern: uppföljning av Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2015 (O-000140/2015 – B8-1110/2015),

| — | med beaktande av kommissionens svar av den 5 november 2015 som en följd av Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens svar av den 5 november 2015 som en följd av Europaparlamentets resolution av den 10 juni 2015,

| — | med beaktande av kommissionens uttalande vid debatten i parlamentets kammare den 2 december 2015 om situationen i Ungern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens uttalande vid debatten i parlamentets kammare den 2 december 2015 om situationen i Ungern,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och dessa värden är allmänna och gemensamma för medlemsstaterna (artikel 2 i EU-fördraget). En klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget ska aktivera det förfarande som anges i artikel 7. |
| --- | --- |

A.

EU bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter, och dessa värden är allmänna och gemensamma för medlemsstaterna (artikel 2 i EU-fördraget). En klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget ska aktivera det förfarande som anges i artikel 7.

| B. | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är en del av EU:s primärlagstiftning och förbjuder diskriminering på grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder och sexuell läggning. |
| --- | --- |

B.

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna är en del av EU:s primärlagstiftning och förbjuder diskriminering på grund av bland annat kön, ras, hudfärg, etniskt eller socialt ursprung, genetiska särdrag, språk, religion eller övertygelse, politisk eller annan åskådning, tillhörighet till nationell minoritet, förmögenhet, börd, funktionshinder, ålder och sexuell läggning.

| C. | Hur rättsstatsprincipen tillämpas på nationell nivå spelar en viktig roll för att säkerställa förtroende för medlemsstaternas rättsliga och administrativa system. EU måste vara orubbligt vad gäller respekten för demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, då detta är avgörande för att säkerställa EU:s trovärdighet både inom EU och på ett internationellt plan. |
| --- | --- |

C.

Hur rättsstatsprincipen tillämpas på nationell nivå spelar en viktig roll för att säkerställa förtroende för medlemsstaternas rättsliga och administrativa system. EU måste vara orubbligt vad gäller respekten för demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, då detta är avgörande för att säkerställa EU:s trovärdighet både inom EU och på ett internationellt plan.

| D. | Rätten till asyl garanteras genom vederbörligt iakttagande av reglerna i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och dess protokoll av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning, och i enlighet med EU-fördraget och EUF-fördraget. |
| --- | --- |

D.

Rätten till asyl garanteras genom vederbörligt iakttagande av reglerna i Genèvekonventionen av den 28 juli 1951 och dess protokoll av den 31 januari 1967 om flyktingars rättsliga ställning, och i enlighet med EU-fördraget och EUF-fördraget.

| E. | Sunda offentliga utgifter och skydd för EU:s ekonomiska intressen bör vara nyckelelement i EU:s politik för att förbättra medborgarnas förtroende genom att garantera att deras pengar används korrekt, effektivt och ändamålsenligt. |
| --- | --- |

E.

Sunda offentliga utgifter och skydd för EU:s ekonomiska intressen bör vara nyckelelement i EU:s politik för att förbättra medborgarnas förtroende genom att garantera att deras pengar används korrekt, effektivt och ändamålsenligt.

| F. | Den senaste utvecklingen och initiativ och åtgärder som har vidtagits i Ungern de senaste åren har lett till en kraftig systematisk försämring av situationen vad gäller rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, bl.a. yttrandefriheten, inbegripet den akademiska friheten, migranters, asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter, mötes- och föreningsfriheten, begränsningar och hinder för civila samhällsorganisationers verksamhet, rätten till lika behandling, rättigheter för personer som tillhör minoriteter, däribland romer, judar och hbti-personer, sociala rättigheter, det konstitutionella systemets funktionssätt, rättsväsendets och andra institutioners oberoende samt många oroande påståenden om korruption och intressekonflikter. |
| --- | --- |

F.

Den senaste utvecklingen och initiativ och åtgärder som har vidtagits i Ungern de senaste åren har lett till en kraftig systematisk försämring av situationen vad gäller rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter, bl.a. yttrandefriheten, inbegripet den akademiska friheten, migranters, asylsökandes och flyktingars mänskliga rättigheter, mötes- och föreningsfriheten, begränsningar och hinder för civila samhällsorganisationers verksamhet, rätten till lika behandling, rättigheter för personer som tillhör minoriteter, däribland romer, judar och hbti-personer, sociala rättigheter, det konstitutionella systemets funktionssätt, rättsväsendets och andra institutioners oberoende samt många oroande påståenden om korruption och intressekonflikter.

| G. | I juli och september 2015 antog det ungerska parlamentet ett antal ändringar avseende framför allt asyllagen, strafflagen, straffprocesslagen, gränslagen, polislagen och lagen om nationellt försvar. Vid kommissionens preliminära utvärdering uppdagades ett antal allvarliga farhågor och frågor avseende förenligheten med EU:s regelverk om asyl och gränser och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den 6 oktober 2015 skickade kommissionen en administrativ skrivelse till den ungerska regeringen. Den ungerska regeringen har besvarat denna skrivelse. Den 10 december 2015 inledde kommissionen ett överträdelseförfarande mot Ungern. |
| --- | --- |

G.

I juli och september 2015 antog det ungerska parlamentet ett antal ändringar avseende framför allt asyllagen, strafflagen, straffprocesslagen, gränslagen, polislagen och lagen om nationellt försvar. Vid kommissionens preliminära utvärdering uppdagades ett antal allvarliga farhågor och frågor avseende förenligheten med EU:s regelverk om asyl och gränser och Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Den 6 oktober 2015 skickade kommissionen en administrativ skrivelse till den ungerska regeringen. Den ungerska regeringen har besvarat denna skrivelse. Den 10 december 2015 inledde kommissionen ett överträdelseförfarande mot Ungern.

| H. | Kommissionen har inte tillmötesgått parlamentets krav på att den ska genomföra en fördjupad övervakningsprocess gällande situationen för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i Ungern. I sitt uttalande vid debatten i parlamentets kammare den 2 december 2015 förklarade kommissionen att den är redo att utnyttja alla medel som står till dess förfogande, inklusive överträdelseförfaranden, för att se till att Ungern – liksom alla andra medlemsstater – uppfyller sina skyldigheter enligt unionslagstiftningen och respekterar de unionsvärden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Kommissionen anser inte att villkoren för att i Ungerns fall aktivera ramen för rättsstatsprincipen i detta skede har uppfyllts. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen har inte tillmötesgått parlamentets krav på att den ska genomföra en fördjupad övervakningsprocess gällande situationen för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i Ungern. I sitt uttalande vid debatten i parlamentets kammare den 2 december 2015 förklarade kommissionen att den är redo att utnyttja alla medel som står till dess förfogande, inklusive överträdelseförfaranden, för att se till att Ungern – liksom alla andra medlemsstater – uppfyller sina skyldigheter enligt unionslagstiftningen och respekterar de unionsvärden som fastställs i artikel 2 i EU-fördraget. Kommissionen anser inte att villkoren för att i Ungerns fall aktivera ramen för rättsstatsprincipen i detta skede har uppfyllts.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt från resolutionen av den 10 juni 2015 om situationen i Ungern. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar sin ståndpunkt från resolutionen av den 10 juni 2015 om situationen i Ungern.

| 2. | Europaparlamentet är mycket oroat över den rad snabba lagstiftningsåtgärder som har vidtagits under de senaste månaderna, som har gjort tillgången till internationellt skydd extremt svår och som utan grund har kriminaliserat flyktingar, migranter och asylsökande. Parlamentet framhåller sina farhågor angående respekten för principen om ”non-refoulement”, det allt vanligare bruket att sätta människor i förvar, inklusive minderåriga, och användningen av främlingsfientlig retorik som kopplar samman migranter med sociala problem och säkerhetsrisker, särskilt genom regeringsunderstödda kommunikationskampanjer och nationella samråd, vilket försvårar integreringen. Parlamentet uppmanar med eftertryck den ungerska regeringen att återgå till normala förfaranden och att upphäva krisåtgärderna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet är mycket oroat över den rad snabba lagstiftningsåtgärder som har vidtagits under de senaste månaderna, som har gjort tillgången till internationellt skydd extremt svår och som utan grund har kriminaliserat flyktingar, migranter och asylsökande. Parlamentet framhåller sina farhågor angående respekten för principen om ”non-refoulement”, det allt vanligare bruket att sätta människor i förvar, inklusive minderåriga, och användningen av främlingsfientlig retorik som kopplar samman migranter med sociala problem och säkerhetsrisker, särskilt genom regeringsunderstödda kommunikationskampanjer och nationella samråd, vilket försvårar integreringen. Parlamentet uppmanar med eftertryck den ungerska regeringen att återgå till normala förfaranden och att upphäva krisåtgärderna.

| 3. | Europaparlamentet anser att alla medlemsstater till punkt och pricka måste följa EU:s lagstiftning i sitt rättsliga och administrativa arbete, och att all lagstiftning måste återspegla och vara förenlig med grundläggande europeiska värden, dvs. demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet anser att alla medlemsstater till punkt och pricka måste följa EU:s lagstiftning i sitt rättsliga och administrativa arbete, och att all lagstiftning måste återspegla och vara förenlig med grundläggande europeiska värden, dvs. demokrati, rättsstatsprincipen och grundläggande rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet betonar att parlamentet vid upprepade tillfällen har uppmanat rådet att reagera på den oroväckande utvecklingen i Ungern. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska unionens råd och Europeiska rådet att så snart som möjligt hålla en diskussion och anta slutsatser om situationen i Ungern. Parlamentet anser att rådet och kommissionen, genom att inte överväga eller på lämpligt sätt tillmötesgå de farhågor som upprepade gånger har uttryckts av en majoritet av parlamentets ledamöter, undergräver den princip om lojalt samarbete mellan institutionerna som fastställs i artikel 13.2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet betonar att parlamentet vid upprepade tillfällen har uppmanat rådet att reagera på den oroväckande utvecklingen i Ungern. Parlamentet uppmanar med kraft Europeiska unionens råd och Europeiska rådet att så snart som möjligt hålla en diskussion och anta slutsatser om situationen i Ungern. Parlamentet anser att rådet och kommissionen, genom att inte överväga eller på lämpligt sätt tillmötesgå de farhågor som upprepade gånger har uttryckts av en majoritet av parlamentets ledamöter, undergräver den princip om lojalt samarbete mellan institutionerna som fastställs i artikel 13.2 i EU-fördraget.

| 5. | Europaparlamentet anser att Ungern är en möjlighet för EU att visa att man har kapacitet och politisk vilja att reagera på en medlemsstats hot och åsidosättande av EU:s egna grundläggande värderingar. Parlamentet beklagar djupt att det sker en liknande utveckling i vissa andra medlemsstater och anser att EU:s passivitet kan ha bidragit till denna utveckling som uppvisar oroande tecken, på ett liknande sätt som i Ungern, på att rättsstatsprincipen håller på att undergrävas. Parlamentet anser att detta gör att man allvarligt kan ifrågasätta EU:s förmåga att säkerställa fortsatt respekt för de politiska Köpenhamnskriterierna efter ett lands anslutning till EU. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet anser att Ungern är en möjlighet för EU att visa att man har kapacitet och politisk vilja att reagera på en medlemsstats hot och åsidosättande av EU:s egna grundläggande värderingar. Parlamentet beklagar djupt att det sker en liknande utveckling i vissa andra medlemsstater och anser att EU:s passivitet kan ha bidragit till denna utveckling som uppvisar oroande tecken, på ett liknande sätt som i Ungern, på att rättsstatsprincipen håller på att undergrävas. Parlamentet anser att detta gör att man allvarligt kan ifrågasätta EU:s förmåga att säkerställa fortsatt respekt för de politiska Köpenhamnskriterierna efter ett lands anslutning till EU.

| 6. | Europaparlamentet påminner om kommissionens roll som fördragens väktare när det gäller att säkerställa att nationell lagstiftning är förenlig med demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar att det är viktigt att alla utvärderingar och analyser som kommissionen och parlamentet gör av situationen i enskilda medlemsstater bygger på fakta och är objektiva. Parlamentet uppmanar Ungerns regering och kommissionen att ha ett nära samarbete om alla frågor som de anser kan behöva utvärderas eller analyseras ytterligare. Parlamentet konstaterar nöjt att ett överträdelseförfarande har inletts mot Ungern avseende asylregelverket. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påminner om kommissionens roll som fördragens väktare när det gäller att säkerställa att nationell lagstiftning är förenlig med demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Parlamentet betonar att det är viktigt att alla utvärderingar och analyser som kommissionen och parlamentet gör av situationen i enskilda medlemsstater bygger på fakta och är objektiva. Parlamentet uppmanar Ungerns regering och kommissionen att ha ett nära samarbete om alla frågor som de anser kan behöva utvärderas eller analyseras ytterligare. Parlamentet konstaterar nöjt att ett överträdelseförfarande har inletts mot Ungern avseende asylregelverket.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens nuvarande angreppssätt huvudsakligen är inriktat på marginella, tekniska aspekter av lagstiftningen, samtidigt som man bortser från trender, mönster och den kombinerade effekten av åtgärder som rör rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att framför allt överträdelseförfaranden i de flesta fall har misslyckats med att få till stånd verkliga förändringar och hantera situationen i ett vidare perspektiv. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet beklagar att kommissionens nuvarande angreppssätt huvudsakligen är inriktat på marginella, tekniska aspekter av lagstiftningen, samtidigt som man bortser från trender, mönster och den kombinerade effekten av åtgärder som rör rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna. Parlamentet anser att framför allt överträdelseförfaranden i de flesta fall har misslyckats med att få till stånd verkliga förändringar och hantera situationen i ett vidare perspektiv.

| 8. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att aktivera den första fasen av EU-ramen för att stärka rättsstatsprincipen och att därför genast inleda en fördjupad övervakningsprocess gällande situationen för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i Ungern, däribland den kombinerade effekten av ett antal åtgärder, och att bedöma uppkomsten av ett systemhot i den medlemsstaten som skulle kunna omvandlas till en klar risk för ett allvarligt åsidosättande enligt artikel 7 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att aktivera den första fasen av EU-ramen för att stärka rättsstatsprincipen och att därför genast inleda en fördjupad övervakningsprocess gällande situationen för demokratin, rättsstatsprincipen och de grundläggande rättigheterna i Ungern, däribland den kombinerade effekten av ett antal åtgärder, och att bedöma uppkomsten av ett systemhot i den medlemsstaten som skulle kunna omvandlas till en klar risk för ett allvarligt åsidosättande enligt artikel 7 i EU-fördraget.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå vidare med alla utredningar och använda alla befintliga lagstiftningsredskap i full utsträckning för att säkerställa att EU-medel används på ett transparent och korrekt sätt i Ungern på grundval av unionslagstiftningen. Parlamentet noterar kommissionens beslut av den 14 juli 2015 om att tillfälligt avbryta flera kontrakt i åtta av EU:s finansieringsprogram på grund av att man i Ungern använt ett alltför restriktivt urvalskriterium i samband med offentlig upphandling. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå vidare med alla utredningar och använda alla befintliga lagstiftningsredskap i full utsträckning för att säkerställa att EU-medel används på ett transparent och korrekt sätt i Ungern på grundval av unionslagstiftningen. Parlamentet noterar kommissionens beslut av den 14 juli 2015 om att tillfälligt avbryta flera kontrakt i åtta av EU:s finansieringsprogram på grund av att man i Ungern använt ett alltför restriktivt urvalskriterium i samband med offentlig upphandling.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Ungerns president, regering och parlament, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, Ungerns president, regering och parlament, medlemsstaternas och kandidatländernas regeringar och parlament, Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter, Europarådet och Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0227.

(2)  Antagna texter, P7_TA(2013)0315.

(3)  EUT C 249 E, 30.8.2013, s. 27.

(4)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 154.

---

Torsdagen den 17 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/130 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/130

---

P8_TA(2015)0463

Möjligt dödsstraff för Ibrahim Halawa

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om Ibrahim Halawa, som eventuellt riskerar dödsstraff (2015/3016(RSP))

(2017/C 399/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt av den 15 januari 2015 om situationen i Egypten (1) och av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Egypten, särskilt av den 15 januari 2015 om situationen i Egypten (1) och av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (2),

| — | med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Egypten från augusti 2013 och februari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets (utrikes frågor) slutsatser om Egypten från augusti 2013 och februari 2014,

| — | med beaktande av 2001 års associeringsavtal mellan EU och Egypten, som trädde i kraft 2004 och som kompletterades av handlingsplanen mellan EU och Egypten från 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2001 års associeringsavtal mellan EU och Egypten, som trädde i kraft 2004 och som kompletterades av handlingsplanen mellan EU och Egypten från 2007,

| — | med beaktande av 2014 års lägesrapport om Egypten inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken av den 25 mars 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års lägesrapport om Egypten inom ramen för den europeiska grannskapspolitiken av den 25 mars 2015,

| — | med beaktande av Euroepiska utrikestjänstens senaste uttalanden om Egypten, bland annat av den 16 juni 2015 om domstolsdomar i Egypten och av den 4 februari 2015 om domarna mot aktivister i Egypten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Euroepiska utrikestjänstens senaste uttalanden om Egypten, bland annat av den 16 juni 2015 om domstolsdomar i Egypten och av den 4 februari 2015 om domarna mot aktivister i Egypten,

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 10 oktober 2015 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, på EU:s vägnar, samt Europarådets generalsekreterare, Thorbjørn Jagland, om Europadagen och världsdagen mot dödsstraffet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen av den 10 oktober 2015 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, på EU:s vägnar, samt Europarådets generalsekreterare, Thorbjørn Jagland, om Europadagen och världsdagen mot dödsstraffet,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff och riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om dödsstraff och riktlinjerna för EU:s politik gentemot tredjeländer i fråga om tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som Egypten är part i, och med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner, särskilt resolutionen av den 18 december 2014 om ett moratorium för användningen av dödsstraff (69/186), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, FN:s konvention om barnets rättigheter och FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, som Egypten är part i, och med beaktande av FN:s generalförsamlings resolutioner, särskilt resolutionen av den 18 december 2014 om ett moratorium för användningen av dödsstraff (69/186),

| — | med beaktande av Arabrepubliken Egyptens konstitution, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arabrepubliken Egyptens konstitution,

| — | med beaktande av Egyptens lag 107 av den 24 november 2013 om rätten till offentliga sammankomster, processioner och fredliga demonstrationer, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Egyptens lag 107 av den 24 november 2013 om rätten till offentliga sammankomster, processioner och fredliga demonstrationer,

| — | med beaktande av presidentdekretet från november 2014 (lag 140), som gör det möjligt för utländska medborgare som står åtalade för brott att återföras till hemlandet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av presidentdekretet från november 2014 (lag 140), som gör det möjligt för utländska medborgare som står åtalade för brott att återföras till hemlandet,

| — | med beaktande av principerna och riktlinjerna om rätten till en rättvis rättegång och rättsligt biträde i Afrika, som tagits fram av Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, och med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av principerna och riktlinjerna om rätten till en rättvis rättegång och rättsligt biträde i Afrika, som tagits fram av Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter, och med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den irländske medborgaren Ibrahim Halawa har suttit frihetsberövad i över två år anklagad för att under en familjesemester i Kairo ha deltagit i en olaglig protest den 16 och 17 augusti 2013 där demonstranter påstås ha orsakat dödsfall och skadegörelse. 97 människor dog under protesterna, de flesta till följd av säkerhetsstyrkornas övervåld. Ibrahim Halawa var 17 år – och därför fortfarande underårig enligt egyptisk och internationell lagstiftning – när han greps. |
| --- | --- |

A.

Den irländske medborgaren Ibrahim Halawa har suttit frihetsberövad i över två år anklagad för att under en familjesemester i Kairo ha deltagit i en olaglig protest den 16 och 17 augusti 2013 där demonstranter påstås ha orsakat dödsfall och skadegörelse. 97 människor dog under protesterna, de flesta till följd av säkerhetsstyrkornas övervåld. Ibrahim Halawa var 17 år – och därför fortfarande underårig enligt egyptisk och internationell lagstiftning – när han greps.

| B. | Ibrahim Halawa greps tillsammans med sina tre systrar efter att ha sökt skydd i al-Fateh-moskén när våld utbröt under en demonstration. Hans tre systrar släpptes senare av myndigheterna. |
| --- | --- |

B.

Ibrahim Halawa greps tillsammans med sina tre systrar efter att ha sökt skydd i al-Fateh-moskén när våld utbröt under en demonstration. Hans tre systrar släpptes senare av myndigheterna.

| C. | Åklagaren har inte lyckats bevisa att Ibrahim Halawa var inblandad i en enda våldshandling under protesterna. Åklagaren har enbart förlitat sig på polisens vittnesmål och rapporter och på utredningar av underrättelsetjänsterna. Rättegången mot honom har flera gånger ställts in och skjutits upp av den egyptiska domstolen, senast den 15 december 2015. Under ett år efter gripandet väcktes inget åtal mot honom. Ibrahim Halawa väntar nu tillsammans med 493 andra personer, av vilka majoriteten är vuxna, på en massrättegång den 19 december 2015 – utan några garantier för att minimikraven på en fri och rättvis rättegång kommer att uppfyllas – och kommer eventuellt att dömas till dödsstraff om han fälls. I maj 2015 avrättade Egypten sex personer, av vilka en var lika gammal som Ibrahim Halawa är nu. |
| --- | --- |

C.

Åklagaren har inte lyckats bevisa att Ibrahim Halawa var inblandad i en enda våldshandling under protesterna. Åklagaren har enbart förlitat sig på polisens vittnesmål och rapporter och på utredningar av underrättelsetjänsterna. Rättegången mot honom har flera gånger ställts in och skjutits upp av den egyptiska domstolen, senast den 15 december 2015. Under ett år efter gripandet väcktes inget åtal mot honom. Ibrahim Halawa väntar nu tillsammans med 493 andra personer, av vilka majoriteten är vuxna, på en massrättegång den 19 december 2015 – utan några garantier för att minimikraven på en fri och rättvis rättegång kommer att uppfyllas – och kommer eventuellt att dömas till dödsstraff om han fälls. I maj 2015 avrättade Egypten sex personer, av vilka en var lika gammal som Ibrahim Halawa är nu.

| D. | Sedan 2013 har ett stort antal dödsstraff utdömts genom massrättegångar mot påstådda medlemmar av Muslimska brödraskapet och påstådda anhängare till den avsatte president Mursi. Dessa förfaranden strider mot Egyptens folkrättsliga förpliktelser. |
| --- | --- |

D.

Sedan 2013 har ett stort antal dödsstraff utdömts genom massrättegångar mot påstådda medlemmar av Muslimska brödraskapet och påstådda anhängare till den avsatte president Mursi. Dessa förfaranden strider mot Egyptens folkrättsliga förpliktelser.

| E. | I artikel 10 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna heter det att envar under full likställdhet är berättigad till rättvis och offentlig rannsakning inför oavhängig och opartisk domstol vid fastställandet av såväl hans eller hennes rättigheter och skyldigheter som varje anklagelse mot honom eller henne för brott. |
| --- | --- |

E.

I artikel 10 i FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna heter det att envar under full likställdhet är berättigad till rättvis och offentlig rannsakning inför oavhängig och opartisk domstol vid fastställandet av såväl hans eller hennes rättigheter och skyldigheter som varje anklagelse mot honom eller henne för brott.

| F. | Ibrahim Halawa sitter frihetsberövad för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrande- och mötesfrihet och betraktas av Amnesty International som samvetsfånge. Yttrandefriheten och mötesfriheten är ofrånkomliga grundpelare i alla demokratiska och pluralistiska samhällen. Artikel 73 i den egyptiska konstitutionen slår fast att medborgarna ska ha rätt att organisera offentliga sammankomster, marscher, demonstrationer och alla former av fredliga protester. |
| --- | --- |

F.

Ibrahim Halawa sitter frihetsberövad för att fredligt ha utövat sin rätt till yttrande- och mötesfrihet och betraktas av Amnesty International som samvetsfånge. Yttrandefriheten och mötesfriheten är ofrånkomliga grundpelare i alla demokratiska och pluralistiska samhällen. Artikel 73 i den egyptiska konstitutionen slår fast att medborgarna ska ha rätt att organisera offentliga sammankomster, marscher, demonstrationer och alla former av fredliga protester.

| G. | Sedan det militära maktövertagandet i juni 2013 har det kommit rapporter om ett stort antal frihetsberövanden av demonstranter och samvetsfångar i Egypten. Förenings-, mötes- och yttrandefriheten har alltsedan juli 2013 ingett särskilda farhågor. |
| --- | --- |

G.

Sedan det militära maktövertagandet i juni 2013 har det kommit rapporter om ett stort antal frihetsberövanden av demonstranter och samvetsfångar i Egypten. Förenings-, mötes- och yttrandefriheten har alltsedan juli 2013 ingett särskilda farhågor.

| H. | Ibrahim Halawa lever under utomordentligt svåra fängelseförhållanden, bland annat med uppgifter om tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling efter gripandet och i häktet, och han har nekats medicinsk och juridisk hjälp. Enligt hans familj och juridiska ombud har han i protest mot sitt fortsatta frihetsberövande hungerstrejkat sedan den 21 oktober 2015, vilket utsätter honom för allvarliga hälsorisker. |
| --- | --- |

H.

Ibrahim Halawa lever under utomordentligt svåra fängelseförhållanden, bland annat med uppgifter om tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling efter gripandet och i häktet, och han har nekats medicinsk och juridisk hjälp. Enligt hans familj och juridiska ombud har han i protest mot sitt fortsatta frihetsberövande hungerstrejkat sedan den 21 oktober 2015, vilket utsätter honom för allvarliga hälsorisker.

| I. | De egyptiska åklagarmyndigheterna i norra Kairodistriktet och domstolen erkände inte Ibrahim Halawa som underårig i samband med gripandet, vilket strider mot Egyptens förpliktelser enligt konventionen om barnets rättigheter, som Egypten är part i. |
| --- | --- |

I.

De egyptiska åklagarmyndigheterna i norra Kairodistriktet och domstolen erkände inte Ibrahim Halawa som underårig i samband med gripandet, vilket strider mot Egyptens förpliktelser enligt konventionen om barnets rättigheter, som Egypten är part i.

| J. | Alla dödsdomar mot, och avrättningar av, personer som är under 18 år vid tidpunkten för brottet är oförenliga med Egyptens internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

J.

Alla dödsdomar mot, och avrättningar av, personer som är under 18 år vid tidpunkten för brottet är oförenliga med Egyptens internationella förpliktelser.

| K. | Irlands utrikes- och handelsminister, Charles Flanagan, har uttryckt besvikelse efter de kontinuerliga senareläggningarna i fallet Ibrahim Halawa i Egypten. Irländsk konsulär personal har närvarat vid samtliga förhör till dags dato och har även avlagt 48 konsulära besök hos Ibrahim Halawa, vilket understryker vilken betydelse den irländska regeringen tillmäter fallet. |
| --- | --- |

K.

Irlands utrikes- och handelsminister, Charles Flanagan, har uttryckt besvikelse efter de kontinuerliga senareläggningarna i fallet Ibrahim Halawa i Egypten. Irländsk konsulär personal har närvarat vid samtliga förhör till dags dato och har även avlagt 48 konsulära besök hos Ibrahim Halawa, vilket understryker vilken betydelse den irländska regeringen tillmäter fallet.

| L. | Egypten har frigett utländska medborgare enligt ett presidentdekret som utfärdades i november 2014 och som gör det möjligt för utlänningar åtalade för brott att återföras till hemlandet. |
| --- | --- |

L.

Egypten har frigett utländska medborgare enligt ett presidentdekret som utfärdades i november 2014 och som gör det möjligt för utlänningar åtalade för brott att återföras till hemlandet.

| M. | Egypten har hittills underlåtit att genomföra de provisoriska åtgärder som Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter krävde i mars 2015 för att garantera integriteten för Ibrahim Halawa och andra underåriga inblandade i fallet genom att omedelbart frige dem mot borgen. |
| --- | --- |

M.

Egypten har hittills underlåtit att genomföra de provisoriska åtgärder som Afrikanska kommissionen för mänskliga och folkens rättigheter krävde i mars 2015 för att garantera integriteten för Ibrahim Halawa och andra underåriga inblandade i fallet genom att omedelbart frige dem mot borgen.

| N. | EU och dess medlemsstater strävar efter närmare förbindelser med Egypten och dess folk – en viktig granne och partner – på ett stort antal områden. Med sina över 80 miljoner invånare är Egypten det befolkningsmässigt största arablandet, och det är ett mycket viktigt land i södra Medelhavsområdet. Landet brottas med allvarliga säkerhetsproblem till följd av återverkningarna av situationen i grannländerna. Den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i Egypten har betydande konsekvenser för hela regionen och utanför denna. |
| --- | --- |

N.

EU och dess medlemsstater strävar efter närmare förbindelser med Egypten och dess folk – en viktig granne och partner – på ett stort antal områden. Med sina över 80 miljoner invånare är Egypten det befolkningsmässigt största arablandet, och det är ett mycket viktigt land i södra Medelhavsområdet. Landet brottas med allvarliga säkerhetsproblem till följd av återverkningarna av situationen i grannländerna. Den politiska, ekonomiska och sociala utvecklingen i Egypten har betydande konsekvenser för hela regionen och utanför denna.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över det oacceptabla åsidosättandet av grundläggande mänskliga rättigheter till följd av det godtyckliga frihetsberövandet av den irländske medborgaren Ibrahim Halawa, och uppmanar de egyptiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige honom och överlämna honom till de irländska myndigheterna i enlighet med ett presidentdekret som utfärdades i november 2014 i kraft av den egyptiska lagen 140. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över det oacceptabla åsidosättandet av grundläggande mänskliga rättigheter till följd av det godtyckliga frihetsberövandet av den irländske medborgaren Ibrahim Halawa, och uppmanar de egyptiska myndigheterna att omedelbart och villkorslöst frige honom och överlämna honom till de irländska myndigheterna i enlighet med ett presidentdekret som utfärdades i november 2014 i kraft av den egyptiska lagen 140.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sin allra djupaste oro över det förvärrade tillståndet för Ibrahim Halawa till följd av hans hungerstrejk och hans påstått undermåliga fängelseförhållanden. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att prioritera att Ibrahim Halawas goda hälsa och välbefinnande bibehålls medan han sitter i fängelse. Parlamentet kräver att alla påståenden om tortyr och misshandel av Ibrahim Halawa ska utredas på ett grundligt och oberoende sätt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uttrycker sin allra djupaste oro över det förvärrade tillståndet för Ibrahim Halawa till följd av hans hungerstrejk och hans påstått undermåliga fängelseförhållanden. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att prioritera att Ibrahim Halawas goda hälsa och välbefinnande bibehålls medan han sitter i fängelse. Parlamentet kräver att alla påståenden om tortyr och misshandel av Ibrahim Halawa ska utredas på ett grundligt och oberoende sätt.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att säkerställa respekten för artikel 10 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som slår fast att ”var och en som har berövats sin frihet skall behandlas humant och med aktning för människans inneboende värde”. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att säkerställa respekten för artikel 10 i den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som slår fast att ”var och en som har berövats sin frihet skall behandlas humant och med aktning för människans inneboende värde”.

| 4. | Europaparlamentet erinrar de egyptiska myndigheterna om att Egypten är bundet av ovedersägliga internationella förpliktelser enligt konventionen om barnets rättigheter, som är tillämpliga på Ibrahim Halawa. Parlamentet begär att de egyptiska myndigheterna kategoriskt undanröjer hotet om dödsstraff om Ibrahim Halawa skulle fällas, med tanke på att han var underårig när han greps. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet erinrar de egyptiska myndigheterna om att Egypten är bundet av ovedersägliga internationella förpliktelser enligt konventionen om barnets rättigheter, som är tillämpliga på Ibrahim Halawa. Parlamentet begär att de egyptiska myndigheterna kategoriskt undanröjer hotet om dödsstraff om Ibrahim Halawa skulle fällas, med tanke på att han var underårig när han greps.

| 5. | Europaparlamentet upprepar EU:s absoluta motstånd mot användningen av dödsstraff, oavsett omständigheterna, och efterlyser ett fullständigt moratorium för utfärdandet av dödsstraff i Egypten. Parlamentet uppmanar med kraft Egypten att ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1996 syftande till dödsstraffets avskaffande. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet upprepar EU:s absoluta motstånd mot användningen av dödsstraff, oavsett omständigheterna, och efterlyser ett fullständigt moratorium för utfärdandet av dödsstraff i Egypten. Parlamentet uppmanar med kraft Egypten att ratificera det andra fakultativa protokollet till den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1996 syftande till dödsstraffets avskaffande.

| 6. | Europaparlamentet är ytterst oroat över de egyptiska myndigheternas underlåtelse att slå vakt om rätten till en rättvis rättegång för Ibrahim Halawa och hans 493 medåtalade, särskilt den obefintliga möjligheten att ompröva eller överklaga deras fortsatta frihetsberövande och anklagelserna mot dem samt den vid upprepade tillfällen nekade tillgången till advokater, liksom den överdrivet långa häktningstiden, som strider mot Egyptens nationella och internationella förpliktelser. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är ytterst oroat över de egyptiska myndigheternas underlåtelse att slå vakt om rätten till en rättvis rättegång för Ibrahim Halawa och hans 493 medåtalade, särskilt den obefintliga möjligheten att ompröva eller överklaga deras fortsatta frihetsberövande och anklagelserna mot dem samt den vid upprepade tillfällen nekade tillgången till advokater, liksom den överdrivet långa häktningstiden, som strider mot Egyptens nationella och internationella förpliktelser.

| 7. | Europaparlamentet är alltjämt övertygat om att det kommer att bli ytterst svårt för Ibrahim Halawas advokater att förbereda ett individuellt försvar om hans fall prövas inom ramen för en massrättegång mot alla tilltalade som greps i samband med protesterna i augusti 2013. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet är alltjämt övertygat om att det kommer att bli ytterst svårt för Ibrahim Halawas advokater att förbereda ett individuellt försvar om hans fall prövas inom ramen för en massrättegång mot alla tilltalade som greps i samband med protesterna i augusti 2013.

| 8. | Europaparlamentet fördömer skarpt användningen av en massrättegång i rättsprocessen och uppmanar de egyptiska myndigheterna att efterleva folkrätten och säkerställa högsta möjliga internationella standard med avseende på rätten till en rättvis rättegång och ett korrekt förfarande. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att frige dem som frihetsberövats för att de fredligt utövat sin rätt till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet, som står inskriven i den egyptiska konstitutionen och i andra internationella konventioner som Egypten är part i. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den svårt försämrade mediemiljön. Parlamentet fördömer de rättegångar och domar som egyptiska och utländska journalister blivit föremål för i sin frånvaro. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet fördömer skarpt användningen av en massrättegång i rättsprocessen och uppmanar de egyptiska myndigheterna att efterleva folkrätten och säkerställa högsta möjliga internationella standard med avseende på rätten till en rättvis rättegång och ett korrekt förfarande. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att frige dem som frihetsberövats för att de fredligt utövat sin rätt till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet, som står inskriven i den egyptiska konstitutionen och i andra internationella konventioner som Egypten är part i. Parlamentet uttrycker sin djupa oro över den svårt försämrade mediemiljön. Parlamentet fördömer de rättegångar och domar som egyptiska och utländska journalister blivit föremål för i sin frånvaro.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, via EU:s delegation i Kairo, och medlemsstaterna, särskilt Irland, att övervaka alla förhandlingar i rättegången mot Ibrahim Halawa och hans medåtalade. Parlamentet förväntar sig att utrikestjänsten tar upp detta fall på högsta nivå i sin dialog med Egypten och att den regelbundet rapporterar tillbaka till parlamentet om övervakningen av rättegången. Parlamentet uppmanar de irländska myndigheterna att fortsätta att bistå med fullständigt juridiskt, konsulärt och annat stöd till Ibrahim Halawa och hans anhöriga, och att regelbundet besöka honom i fängelset, liksom EU:s delegation. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att, med tanke på Ibrahim Halawas EU-medborgarskap, fortsätta att underlätta den irländska regeringens konsulära tillträde. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten, via EU:s delegation i Kairo, och medlemsstaterna, särskilt Irland, att övervaka alla förhandlingar i rättegången mot Ibrahim Halawa och hans medåtalade. Parlamentet förväntar sig att utrikestjänsten tar upp detta fall på högsta nivå i sin dialog med Egypten och att den regelbundet rapporterar tillbaka till parlamentet om övervakningen av rättegången. Parlamentet uppmanar de irländska myndigheterna att fortsätta att bistå med fullständigt juridiskt, konsulärt och annat stöd till Ibrahim Halawa och hans anhöriga, och att regelbundet besöka honom i fängelset, liksom EU:s delegation. Parlamentet uppmanar de egyptiska myndigheterna att, med tanke på Ibrahim Halawas EU-medborgarskap, fortsätta att underlätta den irländska regeringens konsulära tillträde.

| 10. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas parlament och regeringar samt Arabrepubliken Egyptens president och dennes interimsregering. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas parlament och regeringar samt Arabrepubliken Egyptens president och dennes interimsregering.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0012.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0348.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/134 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/134

---

P8_TA(2015)0464

Situationen i Maldiverna

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om situationen i Maldiverna (2015/3017(RSP))

(2017/C 399/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Maldiverna, särskilt resolutionerna av den 16 september 2004 (1) och den 30 april 2015 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Maldiverna, särskilt resolutionerna av den 16 september 2004 (1) och den 30 april 2015 (2),

| — | med beaktande av slutrapporten av den 22 mars 2014 från EU:s valobservatörsuppdrag i samband med parlamentsvalet i Republiken Maldiverna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten av den 22 mars 2014 från EU:s valobservatörsuppdrag i samband med parlamentsvalet i Republiken Maldiverna,

| — | med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet av den 30 september 2014 om hot mot civilsamhället och de mänskliga rättigheterna i Maldiverna, vilket utfärdats av EU:s delegation i överenskommelse med ambassaderna för EU:s medlemsstater, och med Norges och Schweiz ambassader i Colombo, som är sidoackrediterade i Maldiverna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma lokala uttalandet av den 30 september 2014 om hot mot civilsamhället och de mänskliga rättigheterna i Maldiverna, vilket utfärdats av EU:s delegation i överenskommelse med ambassaderna för EU:s medlemsstater, och med Norges och Schweiz ambassader i Colombo, som är sidoackrediterade i Maldiverna,

| — | med beaktande av uttalandet av den 12 mars 2015 från ordföranden för parlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Sydasien om gripandet av Maldivernas f.d. president Mohamed Nasheed, och av skrivelsen av den 10 april 2015 från ordföranden för parlamentets utskott för utrikesfrågor till Republiken Maldivernas utrikesminister, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 12 mars 2015 från ordföranden för parlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Sydasien om gripandet av Maldivernas f.d. president Mohamed Nasheed, och av skrivelsen av den 10 april 2015 från ordföranden för parlamentets utskott för utrikesfrågor till Republiken Maldivernas utrikesminister,

| — | med beaktande av uttalandet av den 14 mars 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den fällande domen mot Maldivernas f.d. president Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 14 mars 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om den fällande domen mot Maldivernas f.d. president Mohamed Nasheed,

| — | med beaktande av uttalandet av den 5 november 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att Maldivernas president utlyst undantagstillstånd, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 5 november 2015 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om att Maldivernas president utlyst undantagstillstånd,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Maldiverna är part i, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, som Maldiverna är part i,

| — | med beaktande av uttalandet av den 18 mars 2015 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, om rättegången mot f.d. presidenten Mohamed Nasheed, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 18 mars 2015 från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, Zeid Ra’ad al-Hussein, om rättegången mot f.d. presidenten Mohamed Nasheed,

| — | med beaktande av yttrandet nr 33/2015 (om Maldiverna) av den 4 september 2015 från FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet nr 33/2015 (om Maldiverna) av den 4 september 2015 från FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden,

| — | med beaktande av dokumentationen med anknytning till den senaste allmänna återkommande utvärderingen av Maldiverna inför FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 6 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentationen med anknytning till den senaste allmänna återkommande utvärderingen av Maldiverna inför FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 6 maj 2015,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Presidentvalsprocessen 2013, där Abdulla Yameen Abdul Gayoom kom till makten, fläckades av regelvidrigheter. |
| --- | --- |

A.

Presidentvalsprocessen 2013, där Abdulla Yameen Abdul Gayoom kom till makten, fläckades av regelvidrigheter.

| B. | Maldivernas förste demokratiskt valde president, Mohamed Nasheed, dömdes den 13 mars 2015 till 13 års fängelse på politiskt motiverade anklagelser. Detta fördömdes av FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden. Rättegången mot honom fläckades av regelvidrigheter. Andra f.d. tjänstemän, bland dem f.d. vicepresidenten Ahmed Adeeb och f.d. försvarsministrarna Mohamed Nazim och Tholhath Ibrahim, har också gripits och satts i fängelse. |
| --- | --- |

B.

Maldivernas förste demokratiskt valde president, Mohamed Nasheed, dömdes den 13 mars 2015 till 13 års fängelse på politiskt motiverade anklagelser. Detta fördömdes av FN:s arbetsgrupp för frågor om godtyckliga frihetsberövanden. Rättegången mot honom fläckades av regelvidrigheter. Andra f.d. tjänstemän, bland dem f.d. vicepresidenten Ahmed Adeeb och f.d. försvarsministrarna Mohamed Nazim och Tholhath Ibrahim, har också gripits och satts i fängelse.

| C. | Det har yppats farhågor om Maldivernas ytterst politiserade domstolsväsen, som i åratal missbrukat sina befogenheter och agerat till förmån för det parti som sitter vid makten i dag, och gått emot oppositionspolitiker. |
| --- | --- |

C.

Det har yppats farhågor om Maldivernas ytterst politiserade domstolsväsen, som i åratal missbrukat sina befogenheter och agerat till förmån för det parti som sitter vid makten i dag, och gått emot oppositionspolitiker.

| D. | Den 4 november 2015 utlyste Maldivernas regering ett undantagstillstånd som upphävdes sex dagar senare. Avsikten med det verkade vara att förebygga omfattande regeringsfientliga protester. Regeringen fördömdes på bred bas för att tillfälligt försätta medborgarnas grundläggande rättigheter ur kraft och för att ge militären och polisen befogenhet till godtyckliga undersökningar och gripanden. |
| --- | --- |

D.

Den 4 november 2015 utlyste Maldivernas regering ett undantagstillstånd som upphävdes sex dagar senare. Avsikten med det verkade vara att förebygga omfattande regeringsfientliga protester. Regeringen fördömdes på bred bas för att tillfälligt försätta medborgarnas grundläggande rättigheter ur kraft och för att ge militären och polisen befogenhet till godtyckliga undersökningar och gripanden.

| E. | Den 27 och 28 november 2015 skingrade polisen demonstranter som protesterade till förmån för oppositionen. Tårgas och pepparspray sattes in och ett drygt tiotal demonstranter greps, efter att de yrkat på att en f.d. president och andra fängslade politiska ledare skulle friges. |
| --- | --- |

E.

Den 27 och 28 november 2015 skingrade polisen demonstranter som protesterade till förmån för oppositionen. Tårgas och pepparspray sattes in och ett drygt tiotal demonstranter greps, efter att de yrkat på att en f.d. president och andra fängslade politiska ledare skulle friges.

| F. | Mahfooz Saeed, som är människorättsadvokat och medlem av f.d. presidenten Mohamed Nasheeds grupp av jurister, utsattes för angrepp den 4 september 2015. |
| --- | --- |

F.

Mahfooz Saeed, som är människorättsadvokat och medlem av f.d. presidenten Mohamed Nasheeds grupp av jurister, utsattes för angrepp den 4 september 2015.

| G. | I april 2014 kullkastades ett moratorium för dödsstraffet i Maldiverna (också när underåriga fått dödsstraff med uppskjuten verkställighet). Detta moratorium hade införts 1953. |
| --- | --- |

G.

I april 2014 kullkastades ett moratorium för dödsstraffet i Maldiverna (också när underåriga fått dödsstraff med uppskjuten verkställighet). Detta moratorium hade införts 1953.

| H. | Parlamentet har lagstadgat om att det ska vara högmålsbrott att yrka på restriktiva åtgärder och andra därmed anknutna påföljder mot Maldivernas regering och ledamöterna av den. |
| --- | --- |

H.

Parlamentet har lagstadgat om att det ska vara högmålsbrott att yrka på restriktiva åtgärder och andra därmed anknutna påföljder mot Maldivernas regering och ledamöterna av den.

| I. | Interparlamentariska unionens kommitté för parlamentarikers mänskliga rättigheter har fastställt att Maldiverna är ett av de värsta länderna i världen på grund av angrepp mot parlamentsledamöter i oppositionen. Att oppositionspolitiker utsätts för skrämseltaktik, grips och sätts i fängelse är vardagsmat i landet. Yttrandefriheten (inklusive mediefriheten), föreningsfriheten och den demokratiska åsiktsmångfalden utsätts för allt större hot, i och med att hundratals personer som protesterat mot regeringen gripits och åtalats. |
| --- | --- |

I.

Interparlamentariska unionens kommitté för parlamentarikers mänskliga rättigheter har fastställt att Maldiverna är ett av de värsta länderna i världen på grund av angrepp mot parlamentsledamöter i oppositionen. Att oppositionspolitiker utsätts för skrämseltaktik, grips och sätts i fängelse är vardagsmat i landet. Yttrandefriheten (inklusive mediefriheten), föreningsfriheten och den demokratiska åsiktsmångfalden utsätts för allt större hot, i och med att hundratals personer som protesterat mot regeringen gripits och åtalats.

| J. | Det finns också farhågor om att radikal och militant islamism växer sig allt starkare, och om hur många radikaliserade unga män och kvinnor som påstås ha anslutit sig till Isis. Sett i förhållande till sin befolkning uppskattas Maldiverna ha det största antalet Isisrekryter av alla länder. |
| --- | --- |

J.

Det finns också farhågor om att radikal och militant islamism växer sig allt starkare, och om hur många radikaliserade unga män och kvinnor som påstås ha anslutit sig till Isis. Sett i förhållande till sin befolkning uppskattas Maldiverna ha det största antalet Isisrekryter av alla länder.

| K. | Ahmed Rilwan, en regimkritisk journalist som ”försvann” i augusti 2014, saknas fortfarande och befaras nu vara död. |
| --- | --- |

K.

Ahmed Rilwan, en regimkritisk journalist som ”försvann” i augusti 2014, saknas fortfarande och befaras nu vara död.

| L. | Det förekommer ofta att ligor och radikala islamistiska grupper – som påstås samarbeta med polisen – angriper institutioner, organisationer och enskilda personer som är kritiska mot regeringens handlande eller som anklagas för att förespråka ateism. Detta skapar ett klimat av fruktan. |
| --- | --- |

L.

Det förekommer ofta att ligor och radikala islamistiska grupper – som påstås samarbeta med polisen – angriper institutioner, organisationer och enskilda personer som är kritiska mot regeringens handlande eller som anklagas för att förespråka ateism. Detta skapar ett klimat av fruktan.

| M. | Civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare utsätts i allt högre grad för trakasserier, hot och angrepp. Detta gäller bland annat Maldivernas tidigare kommission för de mänskliga rättigheterna, som av landets högsta domstol kritiserades för att ha lämnat in en rapport inför den allmänna återkommande utvärderingen som görs av FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

M.

Civilsamhällesorganisationer och människorättsförsvarare utsätts i allt högre grad för trakasserier, hot och angrepp. Detta gäller bland annat Maldivernas tidigare kommission för de mänskliga rättigheterna, som av landets högsta domstol kritiserades för att ha lämnat in en rapport inför den allmänna återkommande utvärderingen som görs av FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att det successivt blivit allt sämre med de demokratiska normerna i Maldiverna och att landet i allt högre grad präglas av auktoritära tendenser, som skapar ett klimat av fruktan och politisk spänning som skulle kunna äventyra alla landvinningar som gjorts under de senaste åren med att upprätta mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat i landet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över att det successivt blivit allt sämre med de demokratiska normerna i Maldiverna och att landet i allt högre grad präglas av auktoritära tendenser, som skapar ett klimat av fruktan och politisk spänning som skulle kunna äventyra alla landvinningar som gjorts under de senaste åren med att upprätta mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstat i landet.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt tillslaget mot politiska meningsmotståndare. Parlamentet uppmanar Maldivernas regering att omedelbart och villkorlöst frige f.d. presidenten Mohamed Nasheed, f.d. vicepresidenten Ahmed Adeeb och f.d. försvarsministrarna Mohamed Nazim och Tholhath Ibrahim, tillsammans med Sheikh Imran Abdulla och andra politiska fångar, och rentvå dem från alla anklagelser. Parlamentet oroar sig också för f.d. presidentens försämrade hälsotillstånd. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt tillslaget mot politiska meningsmotståndare. Parlamentet uppmanar Maldivernas regering att omedelbart och villkorlöst frige f.d. presidenten Mohamed Nasheed, f.d. vicepresidenten Ahmed Adeeb och f.d. försvarsministrarna Mohamed Nazim och Tholhath Ibrahim, tillsammans med Sheikh Imran Abdulla och andra politiska fångar, och rentvå dem från alla anklagelser. Parlamentet oroar sig också för f.d. presidentens försämrade hälsotillstånd.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sitt stora missnöje med de allvarliga regelvidrigheterna i rättegången mot f.d. presidenten Mohamed Nasheed. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar sitt stora missnöje med de allvarliga regelvidrigheterna i rättegången mot f.d. presidenten Mohamed Nasheed.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att garantera rättsväsendets fullkomliga oberoende och respektera rättvisans behöriga gång samt rätten till en rättvis, opartisk och oberoende rättegång. Parlamentet betonar att landets rättsväsen och säkerhetstjänster måste avpolitiseras. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att garantera rättsväsendets fullkomliga oberoende och respektera rättvisans behöriga gång samt rätten till en rättvis, opartisk och oberoende rättegång. Parlamentet betonar att landets rättsväsen och säkerhetstjänster måste avpolitiseras.

| 5. | Europaparlamentet uttrycker här sin starka oro över att landets riksåklagare avskedats och erinrar regeringen om att riksåklagarämbetet, enligt Maldivernas statsförfattning, är ett oberoende och författningsenligt organ och att riksåklagaren måste kunna utöva sitt legitima författningsenliga ämbete utan vare sig godtycklig politisk inblandning eller skrämseltaktik från andra statsmakters sida. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uttrycker här sin starka oro över att landets riksåklagare avskedats och erinrar regeringen om att riksåklagarämbetet, enligt Maldivernas statsförfattning, är ett oberoende och författningsenligt organ och att riksåklagaren måste kunna utöva sitt legitima författningsenliga ämbete utan vare sig godtycklig politisk inblandning eller skrämseltaktik från andra statsmakters sida.

| 6. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över att de mänskliga rättigheterna hela tiden urholkas, bland annat i form av att den verkställande makten i Maldiverna missbrukar undantagstillståndet samt att läget hotar att ytterligare förvärras. Parlamentet påminner Republiken Maldiverna om dess internationella åtaganden när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, bland annat barnens rättigheter, samt för grundläggande friheter. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet är djupt bekymrat över att de mänskliga rättigheterna hela tiden urholkas, bland annat i form av att den verkställande makten i Maldiverna missbrukar undantagstillståndet samt att läget hotar att ytterligare förvärras. Parlamentet påminner Republiken Maldiverna om dess internationella åtaganden när det gäller respekt för mänskliga rättigheter, bland annat barnens rättigheter, samt för grundläggande friheter.

| 7. | Europaparlamentet efterlyser en seriös dialog mellan alla politiska partier om hur framtiden för denna instabila östat ska gestalta sig. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet efterlyser en seriös dialog mellan alla politiska partier om hur framtiden för denna instabila östat ska gestalta sig.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att respektera och fullt ut stödja rätten att protestera och rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet, och att inte försöka inskränka dessa rättigheter. Parlamentet uppmanar likaså Maldivernas regering att få slut på straffriheten för medlemmar av medborgargarden som gripit till våld mot människor som arbetat för religiös tolerans, samt mot fredliga demonstranter, kritiska medier och civilsamhället. Parlamentet uppmanar Maldiverna att fullt ut rätta sig efter sina internationella skyldigheter. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att respektera och fullt ut stödja rätten att protestera och rätten till yttrande-, förenings- och mötesfrihet, och att inte försöka inskränka dessa rättigheter. Parlamentet uppmanar likaså Maldivernas regering att få slut på straffriheten för medlemmar av medborgargarden som gripit till våld mot människor som arbetat för religiös tolerans, samt mot fredliga demonstranter, kritiska medier och civilsamhället. Parlamentet uppmanar Maldiverna att fullt ut rätta sig efter sina internationella skyldigheter.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att slå vakt om rättigheterna hos dem som förespråkar demokrati, liksom hos måttfulla muslimer, personer som stöder tanken på konfessionslöshet samt hos dem som motsätter sig arbetet till förmån för wahhabism och salafism i Maldiverna, samt att se till att de får rätt att delta inom alla områden av det offentliga livet i landet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Maldivernas regering att slå vakt om rättigheterna hos dem som förespråkar demokrati, liksom hos måttfulla muslimer, personer som stöder tanken på konfessionslöshet samt hos dem som motsätter sig arbetet till förmån för wahhabism och salafism i Maldiverna, samt att se till att de får rätt att delta inom alla områden av det offentliga livet i landet.

| 10. | Europaparlamentet påminner om att mediefriheten är hörnstenen i en fungerande demokrati och uppmanar Maldivernas regering och myndigheter att tillförsäkra ett adekvat skydd för journalister och människorättsförsvarare som utsätts för hot och angrepp på grund av sitt legitima arbete och, i anslutning till detta, tillåta en ordentlig undersökning av fallet med den försvunne Ahmed Rilwan, angreppet på Mahfooz Saeed samt angreppen på och hoten mot journalister, medlemmar av det civila samhället och oberoende institutioner. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påminner om att mediefriheten är hörnstenen i en fungerande demokrati och uppmanar Maldivernas regering och myndigheter att tillförsäkra ett adekvat skydd för journalister och människorättsförsvarare som utsätts för hot och angrepp på grund av sitt legitima arbete och, i anslutning till detta, tillåta en ordentlig undersökning av fallet med den försvunne Ahmed Rilwan, angreppet på Mahfooz Saeed samt angreppen på och hoten mot journalister, medlemmar av det civila samhället och oberoende institutioner.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar enträget till att moratoriet för dödsstraffet ska återinföras, för att detta straff ska avskaffas, samt till att strafflagen ska ses över så att kroppsstraff inte längre används. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar enträget till att moratoriet för dödsstraffet ska återinföras, för att detta straff ska avskaffas, samt till att strafflagen ska ses över så att kroppsstraff inte längre används.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utfärda utförliga varningar om situationen för de mänskliga rättigheterna i Maldiverna för turister som planerar att resa dit. Parlamentet uppmanar också Europeiska utrikestjänsten att noggrant övervaka människorättssituationen och den politiska situationen i Maldiverna. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utfärda utförliga varningar om situationen för de mänskliga rättigheterna i Maldiverna för turister som planerar att resa dit. Parlamentet uppmanar också Europeiska utrikestjänsten att noggrant övervaka människorättssituationen och den politiska situationen i Maldiverna.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater, mot bakgrund av att det hela tiden går bakåt för demokratin i Maldiverna och situationen för de mänskliga rättigheterna i landet blir allt sämre, att införa restriktiva åtgärder i form av riktade sanktioner för att frysa de tillgångar som innehas utomlands av vissa ledamöter av Maldivernas regering och av de mest prominenta bland de personer inom affärskretsar i Maldiverna som stöder dem, samt att belägga dem med reseförbud. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater, mot bakgrund av att det hela tiden går bakåt för demokratin i Maldiverna och situationen för de mänskliga rättigheterna i landet blir allt sämre, att införa restriktiva åtgärder i form av riktade sanktioner för att frysa de tillgångar som innehas utomlands av vissa ledamöter av Maldivernas regering och av de mest prominenta bland de personer inom affärskretsar i Maldiverna som stöder dem, samt att belägga dem med reseförbud.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaterna samt till Maldivernas regering och parlament. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaterna samt till Maldivernas regering och parlament.

---

(1)  EUT C 140 E, 9.6.2005, s. 165.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2015)0180.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/137 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/137

---

P8_TA(2015)0465

Malaysia

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om Malaysia (2015/3018(RSP))

(2017/C 399/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Malaysia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Malaysia,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 januari 2014 om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean (1),

| — | med beaktande av utrikestjänstens talespersons uttalande av den 15 april 2015 om den nyligen antagna ändringen av lagen om uppvigling i Malaysia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens talespersons uttalande av den 15 april 2015 om den nyligen antagna ändringen av lagen om uppvigling i Malaysia,

| — | med beaktande av utrikestjänstens talespersons uttalande av den 17 mars 2015 om gripandet av Nurul Izzah, parlamentsledamot från oppositionen i Malaysia, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens talespersons uttalande av den 17 mars 2015 om gripandet av Nurul Izzah, parlamentsledamot från oppositionen i Malaysia,

| — | med beaktande av utrikestjänstens talespersons uttalande av den 10 februari 2015 om domen mot den malaysiske oppositionspolitikern Anwar Ibrahim, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens talespersons uttalande av den 10 februari 2015 om domen mot den malaysiske oppositionspolitikern Anwar Ibrahim,

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 9 april 2015 om utkasten till lagar om terrorbekämpning och uppvigling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter av den 9 april 2015 om utkasten till lagar om terrorbekämpning och uppvigling,

| — | med beaktande av utrikestjänstens gemensamma pressmeddelande av den 23 oktober 2015 om den politiska dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Asean, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utrikestjänstens gemensamma pressmeddelande av den 23 oktober 2015 om den politiska dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Asean,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare,

| — | med beaktande av FN:s allmänna återkommande utvärdering i oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s allmänna återkommande utvärdering i oktober 2013,

| — | med beaktande av rapporten från juni 2015 från den särskilda rapportören om människohandel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från juni 2015 från den särskilda rapportören om människohandel,

| — | med beaktande av den andra allmänna återkommande översynen av Malaysia inför FN:s råd för de mänskliga rättigheterna samt dess rekommendationer, från oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den andra allmänna återkommande översynen av Malaysia inför FN:s råd för de mänskliga rättigheterna samt dess rekommendationer, från oktober 2013,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om människorättsförvarare från 1998, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om människorättsförvarare från 1998,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (tortyrkonventionen) från 1984, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (tortyrkonventionen) från 1984,

| — | med beaktande av förklaringen om de mänskliga rättigheterna från Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förklaringen om de mänskliga rättigheterna från Sydostasiatiska nationers förbund (Asean),

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU betraktar Malaysia som en viktig politisk och ekonomisk partner i Sydostasien. EU och Malaysia förhandlar om ett partnerskaps- och samarbetsavtal och ett frihandelsavtal. |
| --- | --- |

A.

EU betraktar Malaysia som en viktig politisk och ekonomisk partner i Sydostasien. EU och Malaysia förhandlar om ett partnerskaps- och samarbetsavtal och ett frihandelsavtal.

| B. | Utrymmet för offentlig debatt och yttrandefrihet i Malaysia krymper snabbt, i takt med att regeringen tillgriper vagt formulerade strafflagar för att tysta sina kritiker och kväsa allmänhetens missnöje och fredliga åsiktsyttringar, inklusive debatter om frågor av allmänt intresse. Dessa lagar inbegriper lagen om uppvigling, lagen om tryckerier och publikationer, lagen om kommunikationer och multimedia samt lagen om fredliga sammankomster. |
| --- | --- |

B.

Utrymmet för offentlig debatt och yttrandefrihet i Malaysia krymper snabbt, i takt med att regeringen tillgriper vagt formulerade strafflagar för att tysta sina kritiker och kväsa allmänhetens missnöje och fredliga åsiktsyttringar, inklusive debatter om frågor av allmänt intresse. Dessa lagar inbegriper lagen om uppvigling, lagen om tryckerier och publikationer, lagen om kommunikationer och multimedia samt lagen om fredliga sammankomster.

| C. | Den 3 december 2015 antog det malaysiska parlamentet lagförslaget om det nationella säkerhetsrådet i en majoritetsomröstning. Lagförslaget tillerkänner det nationella säkerhetsrådet, som leds av premiärministern, vidsträckta befogenheter att utropa undantagstillstånd på alla områden som bedöms utgöra en säkerhetsrisk, vilket innebär omfattande befogenheter att göra gripanden, husrannsakningar och beslag utan förordnande. |
| --- | --- |

C.

Den 3 december 2015 antog det malaysiska parlamentet lagförslaget om det nationella säkerhetsrådet i en majoritetsomröstning. Lagförslaget tillerkänner det nationella säkerhetsrådet, som leds av premiärministern, vidsträckta befogenheter att utropa undantagstillstånd på alla områden som bedöms utgöra en säkerhetsrisk, vilket innebär omfattande befogenheter att göra gripanden, husrannsakningar och beslag utan förordnande.

| D. | Enbart med stöd av lagen om uppvigling har minst 78 personer blivit föremål för utredningar eller åtal sedan början av 2014. |
| --- | --- |

D.

Enbart med stöd av lagen om uppvigling har minst 78 personer blivit föremål för utredningar eller åtal sedan början av 2014.

| E. | Den förre oppositionsledaren Anwar Ibrahim dömdes i februari 2015 för sodomi efter ett politiskt motiverat åtal som ledde till straffrättsliga förfaranden som inte uppfyllde internationella normer för rättvisa rättegångar. Han nekades lämplig läkarvård. |
| --- | --- |

E.

Den förre oppositionsledaren Anwar Ibrahim dömdes i februari 2015 för sodomi efter ett politiskt motiverat åtal som ledde till straffrättsliga förfaranden som inte uppfyllde internationella normer för rättvisa rättegångar. Han nekades lämplig läkarvård.

| F. | Hbti-personer i Malaysia kan straffas enligt landets lag mot sodomi och regionala lagar som förbjuder transvestism, och de utsätts för politisk hets, godtyckliga gripanden, fysiska och sexuella angrepp, fängslanden och andra övergrepp. |
| --- | --- |

F.

Hbti-personer i Malaysia kan straffas enligt landets lag mot sodomi och regionala lagar som förbjuder transvestism, och de utsätts för politisk hets, godtyckliga gripanden, fysiska och sexuella angrepp, fängslanden och andra övergrepp.

| G. | Den malaysiske karikatyrtecknaren Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) har åtalats enligt lagen om uppvigling efter kritiska twittermeddelanden mot regeringen angående domen mot Anwar Ibrahim. Bloggaren Khalid Ismath och akademikern Azmi Sharom står inför liknande åtal. |
| --- | --- |

G.

Den malaysiske karikatyrtecknaren Zulkiflee Anwar Ulhaque (Zunar) har åtalats enligt lagen om uppvigling efter kritiska twittermeddelanden mot regeringen angående domen mot Anwar Ibrahim. Bloggaren Khalid Ismath och akademikern Azmi Sharom står inför liknande åtal.

| H. | Den malaysiska antikorruptionskommissionen har ifrågasatt premiärministern i samband med påståenden om mygel efter upptäckten av över 600 miljoner euro på hans bankkonto utan angivande av källa och ändamål, liksom andra påståenden om att hundratals miljoner euro saknas efter uppgörelser där ett statligt företag som han startat, 1Malaysia Development Berhad (1MDB), var inblandat. |
| --- | --- |

H.

Den malaysiska antikorruptionskommissionen har ifrågasatt premiärministern i samband med påståenden om mygel efter upptäckten av över 600 miljoner euro på hans bankkonto utan angivande av källa och ändamål, liksom andra påståenden om att hundratals miljoner euro saknas efter uppgörelser där ett statligt företag som han startat, 1Malaysia Development Berhad (1MDB), var inblandat.

| I. | Medieföretag och förlag har drabbats av restriktioner enligt lagen om tryckerier och publikationer efter att de rapporterat om dessa påståenden, och advokaten Matthias Chang och politikern Khairuddin Abu Hassan greps efter sina undersökningar av påståendena. |
| --- | --- |

I.

Medieföretag och förlag har drabbats av restriktioner enligt lagen om tryckerier och publikationer efter att de rapporterat om dessa påståenden, och advokaten Matthias Chang och politikern Khairuddin Abu Hassan greps efter sina undersökningar av påståendena.

| J. | Den höga representanten uttryckte farhågor rörande missbruket av strafflagarna vid sitt besök i Malaysia den 5–6 augusti 2015. |
| --- | --- |

J.

Den höga representanten uttryckte farhågor rörande missbruket av strafflagarna vid sitt besök i Malaysia den 5–6 augusti 2015.

| K. | Enligt FN och icke-statliga organisationer använder den malaysiska polisen sig i allt större utsträckning av tortyr, nattliga gripanden, omotiverade häktningar och selektiva åtal. |
| --- | --- |

K.

Enligt FN och icke-statliga organisationer använder den malaysiska polisen sig i allt större utsträckning av tortyr, nattliga gripanden, omotiverade häktningar och selektiva åtal.

| L. | Malaysia fortsätter att tillämpa dödsstraffet, och upp till 1 000 fångar väntar för närvarande på avrättning. |
| --- | --- |

L.

Malaysia fortsätter att tillämpa dödsstraffet, och upp till 1 000 fångar väntar för närvarande på avrättning.

| M. | Malaysia är medlem av FN:s säkerhetsråd och sittande ordförande för Asean, och Aseans 27:e toppmöte hölls i Kuala Lumpur den 18–22 november 2015. |
| --- | --- |

M.

Malaysia är medlem av FN:s säkerhetsråd och sittande ordförande för Asean, och Aseans 27:e toppmöte hölls i Kuala Lumpur den 18–22 november 2015.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar EU:s starka engagemang för det malaysiska folket, med vilket EU har starka och långvariga politiska, ekonomiska och kulturella band. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet bekräftar EU:s starka engagemang för det malaysiska folket, med vilket EU har starka och långvariga politiska, ekonomiska och kulturella band.

| 2. | Europaparlamentet beklagar djupt den försämrade människorättssituationen i Malaysia och särskilt tillslagen mot aktivister i det civila samhället, akademiker, medier och politiska aktivister. Parlamentet uttrycker oro över den kraftiga ökningen av antalet personer som åtalats eller gripits enligt lagen om uppvigling. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar djupt den försämrade människorättssituationen i Malaysia och särskilt tillslagen mot aktivister i det civila samhället, akademiker, medier och politiska aktivister. Parlamentet uttrycker oro över den kraftiga ökningen av antalet personer som åtalats eller gripits enligt lagen om uppvigling.

| 3. | Europaparlamentet är särskilt bekymrat över antagandet av lagförslaget om det nationella säkerhetsrådet och kräver att det dras tillbaka. Parlamentet uppmanar regeringen att upprätthålla en lämplig jämvikt mellan behovet att slå vakt om nationell säkerhet och kravet att värna medborgerliga och politiska rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet är särskilt bekymrat över antagandet av lagförslaget om det nationella säkerhetsrådet och kräver att det dras tillbaka. Parlamentet uppmanar regeringen att upprätthålla en lämplig jämvikt mellan behovet att slå vakt om nationell säkerhet och kravet att värna medborgerliga och politiska rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar Malaysias regering att omedelbart frige alla politiska fångar, bland dem den förre oppositionsledaren Anwar Ibrahim, och ge dem lämplig medicinsk vård, liksom att lägga ned alla politiskt motiverade åtal, bland annat mot karikatyrtecknaren Zulkiflee Anwar Haque (Zunar), bloggaren Khalid Ismath, akademikern Azmi Sharom, de politiska dissidenterna Khairuddin Abu Hassan och Matthias Chang samt människorättsaktivisterna Lena Hendry och Maria Chin Abdullah. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar Malaysias regering att omedelbart frige alla politiska fångar, bland dem den förre oppositionsledaren Anwar Ibrahim, och ge dem lämplig medicinsk vård, liksom att lägga ned alla politiskt motiverade åtal, bland annat mot karikatyrtecknaren Zulkiflee Anwar Haque (Zunar), bloggaren Khalid Ismath, akademikern Azmi Sharom, de politiska dissidenterna Khairuddin Abu Hassan och Matthias Chang samt människorättsaktivisterna Lena Hendry och Maria Chin Abdullah.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar de malaysiska myndigheterna att upphäva lagen om uppvigling och se till att all lagstiftning, inklusive lagen om förhindrande av terrorism, lagen om tryckerier och publikationer, lagen om kommunikationer och multimedia, lagen om fredliga sammankomster samt andra relevanta bestämmelser i strafflagen, överensstämmer med internationella normer om yttrande- och föreningsfrihet och skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar de malaysiska myndigheterna att underlätta fredliga sammankomster och garantera säkerheten för alla deltagare och deras yttrandefrihet i hela landet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar de malaysiska myndigheterna att upphäva lagen om uppvigling och se till att all lagstiftning, inklusive lagen om förhindrande av terrorism, lagen om tryckerier och publikationer, lagen om kommunikationer och multimedia, lagen om fredliga sammankomster samt andra relevanta bestämmelser i strafflagen, överensstämmer med internationella normer om yttrande- och föreningsfrihet och skydd av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar de malaysiska myndigheterna att underlätta fredliga sammankomster och garantera säkerheten för alla deltagare och deras yttrandefrihet i hela landet.

| 6. | Europaparlamentet kräver att den oberoende kommissionen om klagomål mot polisen och polisövergrepp inrättas, så som rekommenderades av undersökningskommissionen om polisen 2005, för att utreda alla påståenden om tortyr och dödsfall i fängsligt förvar hos polisen. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet kräver att den oberoende kommissionen om klagomål mot polisen och polisövergrepp inrättas, så som rekommenderades av undersökningskommissionen om polisen 2005, för att utreda alla påståenden om tortyr och dödsfall i fängsligt förvar hos polisen.

| 7. | Europaparlamentet understryker vikten av oberoende och insynsvänliga utredningar av påståendena om mygel och fullständigt samarbete med utredarna. Malaysias regering uppmanas kraftfullt att avstå från att sätta press på landets antikorruptionskommission och medier. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet understryker vikten av oberoende och insynsvänliga utredningar av påståendena om mygel och fullständigt samarbete med utredarna. Malaysias regering uppmanas kraftfullt att avstå från att sätta press på landets antikorruptionskommission och medier.

| 8. | Europaparlamentet beklagar djupt framväxten av rasistiska grupper som ytterligare bidrar till etniska spänningar. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet beklagar djupt framväxten av rasistiska grupper som ytterligare bidrar till etniska spänningar.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Malaysias regering att inleda en dialog med oppositionspartierna och det civila samhällets aktörer. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar Malaysias regering att inleda en dialog med oppositionspartierna och det civila samhällets aktörer.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar Malaysias regering att ratificera viktiga internationella konventioner om mänskliga rättigheter, däribland den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, tortyrkonventionen, den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, ILO:s konvention nr 169, Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen samt 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och dess fakultativa protokoll. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet uppmanar Malaysias regering att ratificera viktiga internationella konventioner om mänskliga rättigheter, däribland den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter, den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, tortyrkonventionen, den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering, ILO:s konvention nr 169, Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen samt 1951 års konvention angående flyktingars rättsliga ställning och dess fakultativa protokoll.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar Malaysias regering att rikta en stående inbjudan till alla FN:s särskilda förfaranden, så att de särskilda rapportörerna kan besöka landet utan att begära en inbjudan. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar Malaysias regering att rikta en stående inbjudan till alla FN:s särskilda förfaranden, så att de särskilda rapportörerna kan besöka landet utan att begära en inbjudan.

| 12. | Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om att dödsstraffet är grymt, omänskligt och förnedrande, och uppmanar Malaysia att införa ett moratorium som ett första steg mot ett avskaffande av dödsstraffet för alla brott och att omvandla alla dödsstraff till fängelsestraff. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet upprepar sin ståndpunkt om att dödsstraffet är grymt, omänskligt och förnedrande, och uppmanar Malaysia att införa ett moratorium som ett första steg mot ett avskaffande av dödsstraffet för alla brott och att omvandla alla dödsstraff till fängelsestraff.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samordna politiken gentemot Malaysia i linje med EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter, i syfte att uppmuntra till reformer i dessa angelägna frågor på alla tänkbara sätt, bland annat i FN-sammanhang, där Malaysia är en icke-ständig medlem av FN:s säkerhetsråd under 2015 och 2016. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att samordna politiken gentemot Malaysia i linje med EU:s strategiska ram för mänskliga rättigheter, i syfte att uppmuntra till reformer i dessa angelägna frågor på alla tänkbara sätt, bland annat i FN-sammanhang, där Malaysia är en icke-ständig medlem av FN:s säkerhetsråd under 2015 och 2016.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation till Malaysia att intensifiera ansträngningarna för att finansiera projekt om yttrandefrihet och reform av repressiva lagar och att använda alla lämpliga verktyg, inbegripet det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, för att skydda människorättsförsvarare. Parlamentet kräver att lagen mot sodomi dras tillbaka, och uppmanar utrikestjänsten, i linje med EU:s riktlinjer om skydd och främjande av hbti-personers rättigheter, att intensifiera sitt arbete för rättigheterna för hbti-personer som utsätts för våld och förföljelse i Malaysia, och i synnerhet verka för avkriminalisering av homosexualitet och transsexualism. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar EU:s delegation till Malaysia att intensifiera ansträngningarna för att finansiera projekt om yttrandefrihet och reform av repressiva lagar och att använda alla lämpliga verktyg, inbegripet det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, för att skydda människorättsförsvarare. Parlamentet kräver att lagen mot sodomi dras tillbaka, och uppmanar utrikestjänsten, i linje med EU:s riktlinjer om skydd och främjande av hbti-personers rättigheter, att intensifiera sitt arbete för rättigheterna för hbti-personer som utsätts för våld och förföljelse i Malaysia, och i synnerhet verka för avkriminalisering av homosexualitet och transsexualism.

| 15. | Europaparlamentet bekräftar vikten av den politiska dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Asean som ett användbart verktyg för att utbyta god praxis och främja initiativ för kapacitetsuppbyggnad. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet bekräftar vikten av den politiska dialogen om mänskliga rättigheter mellan EU och Asean som ett användbart verktyg för att utbyta god praxis och främja initiativ för kapacitetsuppbyggnad.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att frågor rörande de mänskliga rättigheterna vederbörligen beaktas under framtida förhandlingar om ett frihandelsavtal och ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Malaysia. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se till att frågor rörande de mänskliga rättigheterna vederbörligen beaktas under framtida förhandlingar om ett frihandelsavtal och ett partnerskaps- och samarbetsavtal mellan EU och Malaysia.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Malaysias parlament och regering, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt regeringarna i Aseans medlemsstater. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaternas parlament och regeringar, Malaysias parlament och regering, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter samt regeringarna i Aseans medlemsstater.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0022.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/141 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/141

---

P8_TA(2015)0468

Ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan EU och Vietnam (resolution)

Europaparlamentets resolution som inte avser lagstiftning av den 17 december 2015 med ett förslag till resolution som inte avser lagstiftning om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE) – 2015/2096(INI))

(2017/C 399/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05432/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05432/2015),

| — | med beaktande av utkastet till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (18204/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (18204/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207 och 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, jämförda med artikel 218.6 a i detta fördrag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207 och 209 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, jämförda med artikel 218.6 a i detta fördrag,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 december 2015 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av de diplomatiska förbindelser mellan Vietnam och EU (dåvarande Europeiska gemenskaperna) som inleddes den 22 oktober 1990, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de diplomatiska förbindelser mellan Vietnam och EU (dåvarande Europeiska gemenskaperna) som inleddes den 22 oktober 1990,

| — | med beaktande av ramavtalet om samarbete mellan EU och Vietnam som trädde i kraft den 1 juni 1996 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet om samarbete mellan EU och Vietnam som trädde i kraft den 1 juni 1996 (2),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande den 4 augusti 2015 att EU och Vietnam hade nått en överenskommelse om ett omfattande frihandelsavtal som varit under förhandling sedan den 26 juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande den 4 augusti 2015 att EU och Vietnam hade nått en överenskommelse om ett omfattande frihandelsavtal som varit under förhandling sedan den 26 juni 2012,

| — | med beaktande av utkastet till rekommendation från Europeiska ombudsmannen Emily O’Reilly av den 26 mars 2015 med en uppmaning till kommissionen att utan ytterligare dröjsmål genomföra en utvärdering av effekterna för de mänskliga rättigheterna mot bakgrund av det planerade frihandelsavtalet med Vietnam, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rekommendation från Europeiska ombudsmannen Emily O’Reilly av den 26 mars 2015 med en uppmaning till kommissionen att utan ytterligare dröjsmål genomföra en utvärdering av effekterna för de mänskliga rättigheterna mot bakgrund av det planerade frihandelsavtalet med Vietnam,

| — | med beaktande av Europeiska unionens fleråriga vägledande program för Vietnam 2014–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens fleråriga vägledande program för Vietnam 2014–2020,

| — | med beaktande av den människorättsdialog mellan EU och Vietnam som inleddes 2003 och den fjärde rundan av den förstärkta människorättsdialogen mellan EU och Vietnam i Bryssel den 19 januari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den människorättsdialog mellan EU och Vietnam som inleddes 2003 och den fjärde rundan av den förstärkta människorättsdialogen mellan EU och Vietnam i Bryssel den 19 januari 2015,

| — | med beaktande av förhandlingarna om ett frivilligt partnerskapsavtal med Vietnam avseende en åtgärdsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt), vilka inleddes i november 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingarna om ett frivilligt partnerskapsavtal med Vietnam avseende en åtgärdsplan för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt), vilka inleddes i november 2010,

| — | med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1440/80 av den 30 maj 1980 om slutandet av samarbetsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Filippinerna, Indonesien, Malaysia, Singapore och Thailand – medlemsländer i Sydöstasiatiska förbundet (3) och protokollet om utvidgning av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Asean till att även omfatta Socialistiska republiken Vietnam, undertecknat den 14 februari 1997 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EEG) nr 1440/80 av den 30 maj 1980 om slutandet av samarbetsavtalet mellan Europeiska ekonomiska gemenskapen och Filippinerna, Indonesien, Malaysia, Singapore och Thailand – medlemsländer i Sydöstasiatiska förbundet (3) och protokollet om utvidgning av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Asean till att även omfatta Socialistiska republiken Vietnam, undertecknat den 14 februari 1997 (4),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 18 maj 2015 till parlamentet och rådet EU och Asean – ett partnerskap med strategisk inriktning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 18 maj 2015 till parlamentet och rådet EU och Asean – ett partnerskap med strategisk inriktning,

| — | med beaktande av det tionde Asem-mötet, som ägde rum i Milano den 16–17 oktober 2014, och nästa möte som kommer att äga rum i Ulaanbaatar i Mongoliet 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det tionde Asem-mötet, som ägde rum i Milano den 16–17 oktober 2014, och nästa möte som kommer att äga rum i Ulaanbaatar i Mongoliet 2016,

| — | med beaktande av det besök som parlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Sydostasien avlade i Vietnam i oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök som parlamentets delegation för förbindelserna med länderna i Sydostasien avlade i Vietnam i oktober 2013,

| — | med beaktande av det interparlamentariska mötet mellan Europaparlamentet och Vietnam i Hanoi den 30 oktober 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interparlamentariska mötet mellan Europaparlamentet och Vietnam i Hanoi den 30 oktober 2013,

| — | med beaktande av det besök som kommissionens ordförande José Manuel Barroso avlade i Vietnam i augusti 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök som kommissionens ordförande José Manuel Barroso avlade i Vietnam i augusti 2014,

| — | med beaktande av det besök som Vietnams premiärminister Nguyen Tan Dung avlade i Europeiska unionen i oktober 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det besök som Vietnams premiärminister Nguyen Tan Dung avlade i Europeiska unionen i oktober 2014,

| — | med beaktande av det 22:a mötet i den gemensamma samarbetskommittén Asean–EU i Jakarta den 5 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 22:a mötet i den gemensamma samarbetskommittén Asean–EU i Jakarta den 5 februari 2015,

| — | med beaktande av sina nyligen antagna resolutioner om Vietnam, särskilt av den 12 juli 2007 om mänskliga rättigheter i Vietnam (5), av den 22 oktober 2008 om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam och mänskliga rättigheter (6), av den 26 november 2009 om situationen i Laos och Vietnam (7), av den 18 april 2013 om Vietnam, särskilt yttrandefriheten (8), av den 15 januari 2014 om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean (9) samt av den 17 april 2014 om förhandlingarna om frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina nyligen antagna resolutioner om Vietnam, särskilt av den 12 juli 2007 om mänskliga rättigheter i Vietnam (5), av den 22 oktober 2008 om det nya partnerskaps- och samarbetsavtalet mellan EU och Vietnam och mänskliga rättigheter (6), av den 26 november 2009 om situationen i Laos och Vietnam (7), av den 18 april 2013 om Vietnam, särskilt yttrandefriheten (8), av den 15 januari 2014 om de framtida förbindelserna mellan EU och Asean (9) samt av den 17 april 2014 om förhandlingarna om frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (12),

| — | med beaktande av EU:s människorättsriktlinjer för yttrandefrihet online och offline, som antogs vid rådets (utrikes frågor) möte den 12 maj 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s människorättsriktlinjer för yttrandefrihet online och offline, som antogs vid rådets (utrikes frågor) möte den 12 maj 2014,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (13),

| — | med beaktande av att Vietnam blev ordinarie ledamot av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) den 28 juli 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Vietnam blev ordinarie ledamot av Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) den 28 juli 1995,

| — | med beaktande av att Vietnam var en av grundarstaterna till Mekongkommissionen, som grundades den 5 april 1995 för att förbättra samarbetet för hållbar utveckling i Mekongflodens avrinningsområde, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Vietnam var en av grundarstaterna till Mekongkommissionen, som grundades den 5 april 1995 för att förbättra samarbetet för hållbar utveckling i Mekongflodens avrinningsområde,

| — | med beaktande av det 26:e toppmötet i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) i Kuala Lumpur och Langkawi i Malaysia den 26–28 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 26:e toppmötet i Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) i Kuala Lumpur och Langkawi i Malaysia den 26–28 april 2015,

| — | med beaktande av det 14:e säkerhetstoppmötet för Asien (IISS Shangri-La-dialogen) i Singapore den 29–31 maj 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 14:e säkerhetstoppmötet för Asien (IISS Shangri-La-dialogen) i Singapore den 29–31 maj 2015,

| — | med beaktande av Hanoiuttalandet, Vietnams nationella strategi för genomförandet av Parisförklaringen om biståndseffektivitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Hanoiuttalandet, Vietnams nationella strategi för genomförandet av Parisförklaringen om biståndseffektivitet,

| — | med beaktande av rapporten från arbetsgruppen för den allmänna återkommande utvärderingen av Vietnam av den 9 oktober 2009 samt rekommendationerna i den andra allmänna återkommande utvärderingsrapporten om Vietnam vid det 26:e sammanträdet för FN:s råd för mänskliga rättigheter den 20 juni 2014 och Vietnams medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter under perioden 2014–2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från arbetsgruppen för den allmänna återkommande utvärderingen av Vietnam av den 9 oktober 2009 samt rekommendationerna i den andra allmänna återkommande utvärderingsrapporten om Vietnam vid det 26:e sammanträdet för FN:s råd för mänskliga rättigheter den 20 juni 2014 och Vietnams medlemskap i FN:s råd för mänskliga rättigheter under perioden 2014–2016,

| — | med beaktande av att Vietnam nyligen ratificerade FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt det sedan länge emotsedda besöket av FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet i juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Vietnam nyligen ratificerade FN:s konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning och FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning samt det sedan länge emotsedda besöket av FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet i juli 2014,

| — | med beaktande av åminnelsen av Vietnamkrigets slut i år (40 år sedan), |
| --- | --- |

—

med beaktande av åminnelsen av Vietnamkrigets slut i år (40 år sedan),

| — | med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 andra stycket i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0342/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0342/2015), och av följande skäl:

| A. | År 2015 firas 25-årsminnet av förbindelserna mellan EU och Vietnam. Dessa förbindelser har snabbt utvidgats från handel och bistånd till ett mer omfattande förhållande. |
| --- | --- |

A.

År 2015 firas 25-årsminnet av förbindelserna mellan EU och Vietnam. Dessa förbindelser har snabbt utvidgats från handel och bistånd till ett mer omfattande förhållande.

| B. | Avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete har till syfte att etablera ett modernt partnerskap på bred bas som gynnar båda parter och som bygger på gemensamma intressen och principer såsom jämlikhet, ömsesidig respekt, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

B.

Avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete har till syfte att etablera ett modernt partnerskap på bred bas som gynnar båda parter och som bygger på gemensamma intressen och principer såsom jämlikhet, ömsesidig respekt, rättsstatsprincipen och mänskliga rättigheter.

| C. | EU är Vietnams största exportmarknad. EU är tillsammans med sina medlemsstater den största givaren av offentligt utvecklingsbistånd till Vietnam, och EU:s budget för detta kommer att öka med 30 procent till 400 miljoner euro för perioden 2014–2020. |
| --- | --- |

C.

EU är Vietnams största exportmarknad. EU är tillsammans med sina medlemsstater den största givaren av offentligt utvecklingsbistånd till Vietnam, och EU:s budget för detta kommer att öka med 30 procent till 400 miljoner euro för perioden 2014–2020.

| D. | De vietnamesiska myndigheterna har meddelat att de hävt förbudet mot utländska direktinvesteringar i 45 sektorer och har vidtagit åtgärder för att lätta upp reglerna för företag i landet och därmed stödja utländska investeringar. |
| --- | --- |

D.

De vietnamesiska myndigheterna har meddelat att de hävt förbudet mot utländska direktinvesteringar i 45 sektorer och har vidtagit åtgärder för att lätta upp reglerna för företag i landet och därmed stödja utländska investeringar.

| E. | Vietnam har under de senaste årtiondena konsekvent tillämpat ett uttalat proeuropeiskt förhållningssätt och varit aktivt engagerat tillsammans med EU som Aseans ländersamordnare för dialogförbindelserna mellan Asean och EU under perioden 2012–2015 och som värd för Interparlamentariska unionens 132:a församling i Hanoi den 28 mars till den 1 april 2015. Landets uppgift som samordnare resulterade i en avsevärd ökning av antalet möten mellan EU och Asean och av nivån på vilken dessa möten hölls. Vietnam har anslutit sig till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), vilken leds av Peking. |
| --- | --- |

E.

Vietnam har under de senaste årtiondena konsekvent tillämpat ett uttalat proeuropeiskt förhållningssätt och varit aktivt engagerat tillsammans med EU som Aseans ländersamordnare för dialogförbindelserna mellan Asean och EU under perioden 2012–2015 och som värd för Interparlamentariska unionens 132:a församling i Hanoi den 28 mars till den 1 april 2015. Landets uppgift som samordnare resulterade i en avsevärd ökning av antalet möten mellan EU och Asean och av nivån på vilken dessa möten hölls. Vietnam har anslutit sig till Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB), vilken leds av Peking.

| F. | Förbindelserna mellan EU och Asean är omfattande och täcker in en rad sektorer, däribland handel och investeringar, utveckling, ekonomi och politiska frågor. Handlingsplanen från Bandar Seri Begawan från 2012 antogs för att få till stånd en mer strategisk inriktning på det regionala samarbetet mellan EU och Asean i dessa sektorer. |
| --- | --- |

F.

Förbindelserna mellan EU och Asean är omfattande och täcker in en rad sektorer, däribland handel och investeringar, utveckling, ekonomi och politiska frågor. Handlingsplanen från Bandar Seri Begawan från 2012 antogs för att få till stånd en mer strategisk inriktning på det regionala samarbetet mellan EU och Asean i dessa sektorer.

| G. | Stillahavspartnerskapet (TPP) mellan tolv länder i Stillahavsområdet, däribland Vietnam, slutfördes den 5 oktober 2015 och innebar att det skapades ett nytt handelsblock som omfattar 36 procent av världens BNP och som skulle kunna få långtgående konsekvenser för världshandeln. |
| --- | --- |

G.

Stillahavspartnerskapet (TPP) mellan tolv länder i Stillahavsområdet, däribland Vietnam, slutfördes den 5 oktober 2015 och innebar att det skapades ett nytt handelsblock som omfattar 36 procent av världens BNP och som skulle kunna få långtgående konsekvenser för världshandeln.

| H. | Under de två senaste decennierna har Vietnam gjort stora framsteg när det gäller förverkligande av millenniemålen, fattigdomsminskning, ekonomisk utveckling, social trygghet, sysselsättning, utbildning och hälso- och sjukvård. |
| --- | --- |

H.

Under de två senaste decennierna har Vietnam gjort stora framsteg när det gäller förverkligande av millenniemålen, fattigdomsminskning, ekonomisk utveckling, social trygghet, sysselsättning, utbildning och hälso- och sjukvård.

| I. | Påverkan av ”doi moi”-politiken (förnyelse) och de steg som tagits för att införa marknadsekonomi har även lett till att fattigdomsklyftan ökat. Protesterna mot regeringens konfiskeringar av mark och egendom har tilltagit. Den globala recessionen slog emellertid hårt mot Vietnams export, och BNP-ökningen under 2014 var en av de svagaste sedan slutet på den asiatiska ekonomiska krisen. En utmaning för Vietnam är att arbetskraften ökar med över en miljon personer om året. |
| --- | --- |

I.

Påverkan av ”doi moi”-politiken (förnyelse) och de steg som tagits för att införa marknadsekonomi har även lett till att fattigdomsklyftan ökat. Protesterna mot regeringens konfiskeringar av mark och egendom har tilltagit. Den globala recessionen slog emellertid hårt mot Vietnams export, och BNP-ökningen under 2014 var en av de svagaste sedan slutet på den asiatiska ekonomiska krisen. En utmaning för Vietnam är att arbetskraften ökar med över en miljon personer om året.

| J. | I artikel 1.1 i avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete bekräftas engagemanget för den internationella rättens allmänna principer. Dessutom föreskrivs ”respekt för de demokratiska principerna och mänskliga rättigheterna” som en viktig del av avtalet som ligger till grund för båda parters inhemska och internationella politik. Det händer dock fortfarande att människorättsaktivister grips under mycket oklara omständigheter, och det vietnamesiska kommunistpartiets nästa kongress, som kommer att äga rum i januari 2016, kommer att bli den verkliga måttstocken på hur bra Vietnam verkligen är på att respektera de demokratiska principerna. |
| --- | --- |

J.

I artikel 1.1 i avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete bekräftas engagemanget för den internationella rättens allmänna principer. Dessutom föreskrivs ”respekt för de demokratiska principerna och mänskliga rättigheterna” som en viktig del av avtalet som ligger till grund för båda parters inhemska och internationella politik. Det händer dock fortfarande att människorättsaktivister grips under mycket oklara omständigheter, och det vietnamesiska kommunistpartiets nästa kongress, som kommer att äga rum i januari 2016, kommer att bli den verkliga måttstocken på hur bra Vietnam verkligen är på att respektera de demokratiska principerna.

| K. | De begränsningar när det gäller yttrandefrihet både online och offline, press- och mediefrihet, tillgång till information, mötesfrihet och föreningsfrihet samt religionsfrihet som förekommer i Vietnam, enligt rapporten från FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet, ger fortfarande stor anledning till oro. |
| --- | --- |

K.

De begränsningar när det gäller yttrandefrihet både online och offline, press- och mediefrihet, tillgång till information, mötesfrihet och föreningsfrihet samt religionsfrihet som förekommer i Vietnam, enligt rapporten från FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet, ger fortfarande stor anledning till oro.

| L. | Vietnam är en viktig partner för EU i förhandlingarna om klimatförändringarna och har utfäst sig att minska utsläppen med 8–10 procent jämfört med 2010 och att minska energiförbrukningen som andel av BNP med 1–1,5 procent om året inför FN:s klimatförändringskonferens i Paris i november 2015. |
| --- | --- |

L.

Vietnam är en viktig partner för EU i förhandlingarna om klimatförändringarna och har utfäst sig att minska utsläppen med 8–10 procent jämfört med 2010 och att minska energiförbrukningen som andel av BNP med 1–1,5 procent om året inför FN:s klimatförändringskonferens i Paris i november 2015.

| M. | Många europeiska medborgare har vietnamesiskt ursprung till följd av historiska band, och Tjeckien har tillerkänt sina medborgare av vietnamesiskt ursprung ställning som etnisk minoritet. |
| --- | --- |

M.

Många europeiska medborgare har vietnamesiskt ursprung till följd av historiska band, och Tjeckien har tillerkänt sina medborgare av vietnamesiskt ursprung ställning som etnisk minoritet.

| N. | Det spända klimatet mellan Kina och grannländerna i Sydkinesiska havet, däribland Vietnam, har nyligen trappats upp på grund av att folkrättsvidriga ensidiga åtgärder har vidtagits i omtvistade delar av Sydkinesiska havet. Upptrappningen av tvister om landområden i regionen påverkar den globala handeln och utgör ett allvarligt hot mot freden, säkerheten, stabiliteten och den internationella handeln. Det är av strategiska skäl mycket angeläget för EU att mildra dessa spänningar, i syfte att upprätthålla den globala säkerheten och säkra stabiliteten på viktiga farleder i Sydkinesiska havet som är av central betydelse för EU:s handel. Vietnam stöder officiellt Filippinernas beslut att vända sig till Permanenta skiljedomstolen i Haag den 16 mars 2015 på grundval av Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos). |
| --- | --- |

N.

Det spända klimatet mellan Kina och grannländerna i Sydkinesiska havet, däribland Vietnam, har nyligen trappats upp på grund av att folkrättsvidriga ensidiga åtgärder har vidtagits i omtvistade delar av Sydkinesiska havet. Upptrappningen av tvister om landområden i regionen påverkar den globala handeln och utgör ett allvarligt hot mot freden, säkerheten, stabiliteten och den internationella handeln. Det är av strategiska skäl mycket angeläget för EU att mildra dessa spänningar, i syfte att upprätthålla den globala säkerheten och säkra stabiliteten på viktiga farleder i Sydkinesiska havet som är av central betydelse för EU:s handel. Vietnam stöder officiellt Filippinernas beslut att vända sig till Permanenta skiljedomstolen i Haag den 16 mars 2015 på grundval av Förenta nationernas havsrättskonvention (Unclos).

| O. | Vietnam har stärkt sitt strategiska samarbete och sitt säkerhets- och energisamarbete med grannländerna i Asien och håller samtidigt på att stärka sina bilaterala band med centrala internationella aktörer såsom USA och Ryssland på grund av de förnyade spänningarna i Sydkinesiska havet. |
| --- | --- |

O.

Vietnam har stärkt sitt strategiska samarbete och sitt säkerhets- och energisamarbete med grannländerna i Asien och håller samtidigt på att stärka sina bilaterala band med centrala internationella aktörer såsom USA och Ryssland på grund av de förnyade spänningarna i Sydkinesiska havet.

| P. | Vietnam är fortfarande kraftigt förorenat av explosiva lämningar efter Vietnamkriget, och människorna och miljön påverkas fortfarande av effekterna av besprutningen med bortåt 20 miljoner gallon Agent Orange (dioxin). |
| --- | --- |

P.

Vietnam är fortfarande kraftigt förorenat av explosiva lämningar efter Vietnamkriget, och människorna och miljön påverkas fortfarande av effekterna av besprutningen med bortåt 20 miljoner gallon Agent Orange (dioxin).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar ingåendet av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete med Vietnam och betonar Vietnams stora strategiska betydelse som en central partner till EU i Sydostasien och Asean. Parlamentet betonar att avtalet fastställer ramen för de framtida förbindelserna i vid bemärkelse för att ytterligare stärka samarbetet om globala och regionala utmaningar, såsom goda styrelseformer och korruptionsbekämpning, ekonomisk och social utveckling med beaktande av principen om hållbar utveckling, nedrustning och massförstörelsevapen och kampen mot terrorism. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar och parlament att påskynda ratificeringsprocessen, så att avtalet verkligen kan träda i kraft. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet välkomnar ingåendet av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete med Vietnam och betonar Vietnams stora strategiska betydelse som en central partner till EU i Sydostasien och Asean. Parlamentet betonar att avtalet fastställer ramen för de framtida förbindelserna i vid bemärkelse för att ytterligare stärka samarbetet om globala och regionala utmaningar, såsom goda styrelseformer och korruptionsbekämpning, ekonomisk och social utveckling med beaktande av principen om hållbar utveckling, nedrustning och massförstörelsevapen och kampen mot terrorism. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas regeringar och parlament att påskynda ratificeringsprocessen, så att avtalet verkligen kan träda i kraft.

| 2. | Europaparlamentet hoppas att både EU och Vietnam kommer att gynnas ekonomiskt av ratificeringen av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. Parlamentet betonar de potentiella effekter som ett framtida handels- och investeringsavtal kan få för insatserna för att skapa arbetstillfällen och minska fattigdomen. Parlamentet välkomnar de ekonomiska och finansiella reformer som de vietnamesiska myndigheterna har genomfört för att främja Vietnams fortsatta integrering i världsekonomin och uppmanar Vietnam att fullfölja dessa reformer. Den vietnamesiska regeringen och EU uppmanas att fortsätta sitt samarbete om ekonomi, handel och ny teknik i multilaterala forum. Parlamentet välkomnar att Vietnams BNP per capita nästan har fördubblats sedan 2010. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet hoppas att både EU och Vietnam kommer att gynnas ekonomiskt av ratificeringen av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. Parlamentet betonar de potentiella effekter som ett framtida handels- och investeringsavtal kan få för insatserna för att skapa arbetstillfällen och minska fattigdomen. Parlamentet välkomnar de ekonomiska och finansiella reformer som de vietnamesiska myndigheterna har genomfört för att främja Vietnams fortsatta integrering i världsekonomin och uppmanar Vietnam att fullfölja dessa reformer. Den vietnamesiska regeringen och EU uppmanas att fortsätta sitt samarbete om ekonomi, handel och ny teknik i multilaterala forum. Parlamentet välkomnar att Vietnams BNP per capita nästan har fördubblats sedan 2010.

| 3. | Europaparlamentet betonar hur viktiga avtalen om vittomspännande partnerskap och samarbete är för förbindelserna mellan EU och Asean. Parlamentet anser att samarbetet mellan EU och Asean skulle kunna stärkas på flera områden, bl.a. när det gäller utveckling av den finansiella sektorn, transparens och samordning av den makroekonomiska politiken. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar hur viktiga avtalen om vittomspännande partnerskap och samarbete är för förbindelserna mellan EU och Asean. Parlamentet anser att samarbetet mellan EU och Asean skulle kunna stärkas på flera områden, bl.a. när det gäller utveckling av den finansiella sektorn, transparens och samordning av den makroekonomiska politiken.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i ett försök att uppnå en samstämd politik, i möjligaste mån anpassa de individuella målen för deras respektive utvecklingssamarbete till målen i avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, i ett försök att uppnå en samstämd politik, i möjligaste mån anpassa de individuella målen för deras respektive utvecklingssamarbete till målen i avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar det tidiga genomförandet av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete, parallellt med att ratificeringsprocessen pågår, på områdena handel, mänskliga rättigheter, migration, regional säkerhet, energi, vetenskap och teknik. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet välkomnar det tidiga genomförandet av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete, parallellt med att ratificeringsprocessen pågår, på områdena handel, mänskliga rättigheter, migration, regional säkerhet, energi, vetenskap och teknik.

| 6. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att fastställa tydliga riktmärken och bindande tidsfrister för genomförandet av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar betydelsen av att fastställa tydliga riktmärken och bindande tidsfrister för genomförandet av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete.

| 7. | Europaparlamentet välkomnar de artiklar i avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete som hänvisar till gemensamma åtaganden för och samarbete om mänskliga rättigheter. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att den ömsesidigt överenskomna respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter ytterligare kommer att förstärka den väletablerade dialogen med den vietnamesiska regeringen för att främja framför allt yttrande-, mötes-, förenings- och religionsfrihet såsom den fastställs i artikel 69 i Vietnams konstitution och i artiklarna 9, 10 och 11 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet välkomnar de artiklar i avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete som hänvisar till gemensamma åtaganden för och samarbete om mänskliga rättigheter. Parlamentet uttrycker sin förhoppning om att den ömsesidigt överenskomna respekten för demokratiska principer och mänskliga rättigheter ytterligare kommer att förstärka den väletablerade dialogen med den vietnamesiska regeringen för att främja framför allt yttrande-, mötes-, förenings- och religionsfrihet såsom den fastställs i artikel 69 i Vietnams konstitution och i artiklarna 9, 10 och 11 i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| 8. | Europaparlamentet betonar det öppna internets och informations- och kommunikationsteknikens stora möjliggörande, skapande och katalyserande potential för samhällsbyggande, det civila samhället samt global ekonomisk, social, vetenskaplig, kulturell och politisk utveckling. Parlamentet understryker därför betydelsen av obehindrad tillgång till det fria och öppna internet, både ur ett ekonomiskt, socialt och människorättsligt perspektiv. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet betonar det öppna internets och informations- och kommunikationsteknikens stora möjliggörande, skapande och katalyserande potential för samhällsbyggande, det civila samhället samt global ekonomisk, social, vetenskaplig, kulturell och politisk utveckling. Parlamentet understryker därför betydelsen av obehindrad tillgång till det fria och öppna internet, både ur ett ekonomiskt, socialt och människorättsligt perspektiv.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar de vietnamesiska myndigheternas beslut att häva visumtvånget för medborgare i fem europeiska länder, och anser att detta beslut kommer att främja ett större samarbete inom turismbranschen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar de vietnamesiska myndigheternas beslut att häva visumtvånget för medborgare i fem europeiska länder, och anser att detta beslut kommer att främja ett större samarbete inom turismbranschen.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att Vietnams premiärminister har tillkännagett en ”översiktsplan” för att genomföra rekommendationerna i FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering samt den strategi för rättsliga reformer som bör ha slutförts 2020. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar att Vietnams premiärminister har tillkännagett en ”översiktsplan” för att genomföra rekommendationerna i FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering samt den strategi för rättsliga reformer som bör ha slutförts 2020.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar EU:s ökning av ODA-budgeten för Vietnam till 400 miljoner euro under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att investera i ökad synlighet för EU:s verksamhet i och stöd till Vietnam för att maximera dessa resursers strategiska potential. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar EU:s ökning av ODA-budgeten för Vietnam till 400 miljoner euro under perioden 2014–2020. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att investera i ökad synlighet för EU:s verksamhet i och stöd till Vietnam för att maximera dessa resursers strategiska potential.

| 12. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att fortsätta att stödja Vietnams kapacitetsutveckling genom att främja respekt för goda styrelseformer och rättsstatsprincipen och välkomnar EU-samarbetets inriktning på bland annat reformer av den offentliga förvaltningen, bl.a. av skattesystemet, vilket är viktigt för att säkerställa ett optimalt utnyttjande av kapaciteten att generera interna inkomster och för att bekämpa skatteundandragande och korruption. Parlamentet välkomnar också EU-samarbetets inriktning på vetenskap, teknik, transport, stadsplanering och regional planering samt utveckling. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet uppmuntrar EU att fortsätta att stödja Vietnams kapacitetsutveckling genom att främja respekt för goda styrelseformer och rättsstatsprincipen och välkomnar EU-samarbetets inriktning på bland annat reformer av den offentliga förvaltningen, bl.a. av skattesystemet, vilket är viktigt för att säkerställa ett optimalt utnyttjande av kapaciteten att generera interna inkomster och för att bekämpa skatteundandragande och korruption. Parlamentet välkomnar också EU-samarbetets inriktning på vetenskap, teknik, transport, stadsplanering och regional planering samt utveckling.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samråd med parlamentet granska eventuella brott mot de mänskliga rättigheterna i syfte att garantera en lämplig demokratisk kontroll av tillämpningen av avtalet om det avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. Kommissionen uppmanas att se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till parlamentet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i nära samråd med parlamentet granska eventuella brott mot de mänskliga rättigheterna i syfte att garantera en lämplig demokratisk kontroll av tillämpningen av avtalet om det avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. Kommissionen uppmanas att se till att relevanta handlingar översänds samtidigt till parlamentet och att detta sker så snabbt som möjligt och på lämpligt sätt.

| 14. | Europaparlamentet välkomnar slutförandet av förhandlingarna om frihandelsavtalet. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete samt frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam måste bidra till en förstärkning av människorättssituationen i Vietnam. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar slutförandet av förhandlingarna om frihandelsavtalet. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete samt frihandelsavtalet mellan EU och Vietnam måste bidra till en förstärkning av människorättssituationen i Vietnam.

| 15. | Europaparlamentet lovordar införandet i det kommande frihandelsavtalet av ett kapitel om handel och hållbar utveckling, åtaganden om att följa ILO:s viktigaste arbetsrättsliga standarder och konventioner, båda parters respekt för arbetstagarnas grundläggande rättigheter, åtaganden om stöd till bevarande och hållbar förvaltning av naturresurser, med särskilt betoning på företagens sociala ansvar och rättvisa och etiska handelssystem. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet lovordar införandet i det kommande frihandelsavtalet av ett kapitel om handel och hållbar utveckling, åtaganden om att följa ILO:s viktigaste arbetsrättsliga standarder och konventioner, båda parters respekt för arbetstagarnas grundläggande rättigheter, åtaganden om stöd till bevarande och hållbar förvaltning av naturresurser, med särskilt betoning på företagens sociala ansvar och rättvisa och etiska handelssystem.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att infria de förväntningar som skapats av det nya avtalet och att säkerställa att den politik som EU och dess medlemsstater driver inom ramen för genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet och det framtida frihandelsavtalet med Vietnam bidrar till att främja respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer. Parlamentet efterlyser kapacitetsbyggande insatser för att göra det lättare för berörda individer och befolkningsgrupper att lösa tvister, inom ramen för artikel 35 i avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. Den vietnamesiska regeringen uppmanas att stärka det civila samhällets engagemang genom att göra det möjligt för föreningar och icke-statliga organisationers att delta i landets politiska, ekonomiska och sociala utveckling. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att infria de förväntningar som skapats av det nya avtalet och att säkerställa att den politik som EU och dess medlemsstater driver inom ramen för genomförandet av partnerskaps- och samarbetsavtalet och det framtida frihandelsavtalet med Vietnam bidrar till att främja respekten för mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen och goda styrelseformer. Parlamentet efterlyser kapacitetsbyggande insatser för att göra det lättare för berörda individer och befolkningsgrupper att lösa tvister, inom ramen för artikel 35 i avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. Den vietnamesiska regeringen uppmanas att stärka det civila samhällets engagemang genom att göra det möjligt för föreningar och icke-statliga organisationers att delta i landets politiska, ekonomiska och sociala utveckling.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar den vietnamesiska regeringen att göra konkreta framsteg när det gäller genomförandet av rekommendationerna i FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering, och att börja med att inrätta en oberoende nationell institution för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge Vietnam nödvändigt kapacitetsuppbyggnadsstöd. Parlamentet välkomnar EU:s finansiering via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, och förespråkar eftertryckligen att dessa initiativ ska fortsätta för att stödja regeringens insatser. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar den vietnamesiska regeringen att göra konkreta framsteg när det gäller genomförandet av rekommendationerna i FN:s människorättsråds allmänna återkommande utvärdering, och att börja med att inrätta en oberoende nationell institution för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge Vietnam nödvändigt kapacitetsuppbyggnadsstöd. Parlamentet välkomnar EU:s finansiering via det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter, och förespråkar eftertryckligen att dessa initiativ ska fortsätta för att stödja regeringens insatser.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar det vietnamesiska kommunistpartiets tolfte kongress att inför valet 2016 göra det enklare för medborgarna att delta i statens demokratiska styrning, särskilt genom att tillåta inrättandet av oppositionspartier, rörelser i det civila samhället och icke-statliga organisationer. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar det vietnamesiska kommunistpartiets tolfte kongress att inför valet 2016 göra det enklare för medborgarna att delta i statens demokratiska styrning, särskilt genom att tillåta inrättandet av oppositionspartier, rörelser i det civila samhället och icke-statliga organisationer.

| 19. | Europaparlamentet beklagar djupt att fler än 500 fångar beräknas vara dömda till döden. Den vietnamesiska regeringen uppmanas att omedelbart införa ett moratorium för avrättningar och att stifta lämpliga lagar om avskaffande av dödsstraffet. Parlamentet välkomnar visserligen öppningarna i systemet, men beklagar frihetsberövandet av människorättsaktivister. Parlamentet välkomnar regeringens beredvillighet att minska antalet brott som straffas med döden, och uppmanar regeringen att vara öppen om huruvida, och i så fall på vilka grunder, avrättningar fortfarande förekommer. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet beklagar djupt att fler än 500 fångar beräknas vara dömda till döden. Den vietnamesiska regeringen uppmanas att omedelbart införa ett moratorium för avrättningar och att stifta lämpliga lagar om avskaffande av dödsstraffet. Parlamentet välkomnar visserligen öppningarna i systemet, men beklagar frihetsberövandet av människorättsaktivister. Parlamentet välkomnar regeringens beredvillighet att minska antalet brott som straffas med döden, och uppmanar regeringen att vara öppen om huruvida, och i så fall på vilka grunder, avrättningar fortfarande förekommer.

| 20. | Europaparlamentet påminner om att människorättsdialogen mellan EU och Vietnam är ett viktigt instrument som ska användas på ett effektivt och pragmatiskt sätt för att stödja och uppmuntra Vietnam i genomförandet av nödvändiga reformer. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet påminner om att människorättsdialogen mellan EU och Vietnam är ett viktigt instrument som ska användas på ett effektivt och pragmatiskt sätt för att stödja och uppmuntra Vietnam i genomförandet av nödvändiga reformer.

| 21. | Europaparlamentet insisterar på att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen ratificeras. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet insisterar på att Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen ratificeras.

| 22. | Europaparlamentet noterar att konfektions- och textilindustrin, som sysselsätter över 2 miljoner personer, är Vietnams största exportsektor, och är bekymrat över att arbetstagarna saknar mekanismer för att försvara sina rättigheter. Parlamentet betonar den positiva signal det skulle innebära om de vietnamesiska myndigheterna ratificerade Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och ILO:s konvention nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att konfektions- och textilindustrin, som sysselsätter över 2 miljoner personer, är Vietnams största exportsektor, och är bekymrat över att arbetstagarna saknar mekanismer för att försvara sina rättigheter. Parlamentet betonar den positiva signal det skulle innebära om de vietnamesiska myndigheterna ratificerade Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 87 om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten och ILO:s konvention nr 98 om organisationsrätten och den kollektiva förhandlingsrätten.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att avstå från att upphäva det fredliga utövandet av rätten till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Parlamentet insisterar på att strafflagen ses över, i synnerhet artiklarna 79, 87, 88 och 258. Parlamentet noterar att fler än 18 000 fångar nyligen benådades, och beklagar att inga politiska fångar fanns bland dessa. Parlamentet är bekymrat över att omkring 60 samvetsfångar – bl.a. människorättsförsvarare, journalister, bloggare, markrättsaktivister, arbetstagare och miljöaktivister – sitter i vietnamesiska fängelser, dömda av olika skäl vid summariska rättegångar för brott som framför allt rör yttrandefriheten och brott mot staten, och begär att de ska friges. Parlamentet uppmuntrar reformerna av det straffrättsliga systemet, särskilt straffprocesslagen, bl.a. de bestämmelser som kriminaliserar fredliga aktiviteter med hänvisning till den nationella säkerheten. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inrätta ett oberoende straffrättsligt system. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att avstå från att upphäva det fredliga utövandet av rätten till yttrande-, mötes- och föreningsfrihet. Parlamentet insisterar på att strafflagen ses över, i synnerhet artiklarna 79, 87, 88 och 258. Parlamentet noterar att fler än 18 000 fångar nyligen benådades, och beklagar att inga politiska fångar fanns bland dessa. Parlamentet är bekymrat över att omkring 60 samvetsfångar – bl.a. människorättsförsvarare, journalister, bloggare, markrättsaktivister, arbetstagare och miljöaktivister – sitter i vietnamesiska fängelser, dömda av olika skäl vid summariska rättegångar för brott som framför allt rör yttrandefriheten och brott mot staten, och begär att de ska friges. Parlamentet uppmuntrar reformerna av det straffrättsliga systemet, särskilt straffprocesslagen, bl.a. de bestämmelser som kriminaliserar fredliga aktiviteter med hänvisning till den nationella säkerheten. Parlamentet uppmanar myndigheterna att inrätta ett oberoende straffrättsligt system.

| 24. | Europaparlamentet efterlyser respekt för religionsfriheten och ett slut på diskriminering och förtryck av etniska och religiösa minoriteter, inbegripet trakasserier, övervakning, hot, gripanden, husarrest, fysiska övergrepp och reseförbud som riktas mot kristna, buddister, Hoa Hao och Cao Dai, särskilt förföljelsen av religiösa grupper såsom Vietnams förenade buddistkyrka samt degarkristna och Khmer Krom-buddister. Parlamentet insisterar på att det måste genomföras reformer för att förbättra de socioekonomiska förhållandena för etniska och religiösa minoriteter. Parlamentet efterlyser en översyn av den lagstiftning som reglerar registreringen av religiösa grupper. Parlamentet påminner om det tragiska ödet för den 87-årige buddistiske dissidenten Thich Quang Do, som har suttit i husarrest i sitt kloster i över 30 år utan åtal. Parlamentet upprepar att han bör släppas på fri fot. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet efterlyser respekt för religionsfriheten och ett slut på diskriminering och förtryck av etniska och religiösa minoriteter, inbegripet trakasserier, övervakning, hot, gripanden, husarrest, fysiska övergrepp och reseförbud som riktas mot kristna, buddister, Hoa Hao och Cao Dai, särskilt förföljelsen av religiösa grupper såsom Vietnams förenade buddistkyrka samt degarkristna och Khmer Krom-buddister. Parlamentet insisterar på att det måste genomföras reformer för att förbättra de socioekonomiska förhållandena för etniska och religiösa minoriteter. Parlamentet efterlyser en översyn av den lagstiftning som reglerar registreringen av religiösa grupper. Parlamentet påminner om det tragiska ödet för den 87-årige buddistiske dissidenten Thich Quang Do, som har suttit i husarrest i sitt kloster i över 30 år utan åtal. Parlamentet upprepar att han bör släppas på fri fot.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser en skyndsam reform av rättssystemet för att säkerställa internationella standarder för rättvisa rättegångar, enligt vad som föreskrivs i artikel 10 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet efterlyser en skyndsam reform av rättssystemet för att säkerställa internationella standarder för rättvisa rättegångar, enligt vad som föreskrivs i artikel 10 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna.

| 26. | Europaparlamentet är oroat över att Vietnam är ett av de största ursprungsländerna för traffickingoffer och är bekymrat över rapporter om att många barn, särskilt pojkar som inte åtnjuter något lagligt skydd mot sexuella övergrepp, faller offer för barnprostitution, människohandel eller barnmisshandel. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Vietnam att ta fram kraftfulla och ändamålsenliga barnskyddslagar som skyddar alla barn oavsett kön. Kommissionen uppmanas att hjälpa Vietnam att stärka sin kapacitet vad gäller migrationspolitik och bekämpning av människohandel och organiserad brottslighet, bl.a. inom ramen för dess arbetsmarknads- och migrationspolitik. Parlamentet är likaså oroat över rapporter om att vietnameser, även minderåriga, som fallit offer för människohandel utnyttjas i medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att snarast se till att de viktigaste skyddsbestämmelserna i EU:s strategi för utrotande av människohandel genomförs till fullo. Vietnams regering och kommissionen uppmuntras att överväga att inrätta en underkommitté eller specialiserad arbetsgrupp som inom ramen för avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete ska arbeta med människohandel. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet är oroat över att Vietnam är ett av de största ursprungsländerna för traffickingoffer och är bekymrat över rapporter om att många barn, särskilt pojkar som inte åtnjuter något lagligt skydd mot sexuella övergrepp, faller offer för barnprostitution, människohandel eller barnmisshandel. Parlamentet uppmanar eftertryckligen Vietnam att ta fram kraftfulla och ändamålsenliga barnskyddslagar som skyddar alla barn oavsett kön. Kommissionen uppmanas att hjälpa Vietnam att stärka sin kapacitet vad gäller migrationspolitik och bekämpning av människohandel och organiserad brottslighet, bl.a. inom ramen för dess arbetsmarknads- och migrationspolitik. Parlamentet är likaså oroat över rapporter om att vietnameser, även minderåriga, som fallit offer för människohandel utnyttjas i medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas att snarast se till att de viktigaste skyddsbestämmelserna i EU:s strategi för utrotande av människohandel genomförs till fullo. Vietnams regering och kommissionen uppmuntras att överväga att inrätta en underkommitté eller specialiserad arbetsgrupp som inom ramen för avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete ska arbeta med människohandel.

| 27. | Europaparlamentet betonar de socioekonomiska utmaningar som Vietnam till följd av landets unga befolkning och den ökande inflyttningen till städerna måste hantera. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet betonar de socioekonomiska utmaningar som Vietnam till följd av landets unga befolkning och den ökande inflyttningen till städerna måste hantera.

| 28. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av 2013 års ändrade marklagstiftning men är fortfarande allvarligt oroat över missförhållanden när det gäller äganderättigheter, påtvingade avhysningar och statlig konfiskering av mark för utvecklingsprojekt, vilket leder till att hundratusentals jordbrukare fråntas sina gårdar. Parlamentet vädjar till regeringen att sätta stopp för markrofferiet och att inrätta lämpliga klagomålsmekanismer. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av 2013 års ändrade marklagstiftning men är fortfarande allvarligt oroat över missförhållanden när det gäller äganderättigheter, påtvingade avhysningar och statlig konfiskering av mark för utvecklingsprojekt, vilket leder till att hundratusentals jordbrukare fråntas sina gårdar. Parlamentet vädjar till regeringen att sätta stopp för markrofferiet och att inrätta lämpliga klagomålsmekanismer.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar de omfattande rättsliga åtaganden som de vietnamesiska myndigheterna har gjort för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och för att bekämpa diskriminering, men uttrycker allvarlig oro över att våld i hemmet, handel med kvinnor och barn, det växande problemet med hiv/aids bland kvinnor samt överträdelser av sexuella och reproduktiva rättigheter fortfarande är allvarliga problem. Parlamentet uppmanar med kraft den vietnamesiska regeringen att fortsätta att reformera sitt folkbokföringsregister och sätta stopp för den diskriminerande praxis som ibland beror på särdrag i systemet ”Hô khâu” (familjeregister), som gör att många familjer, särskilt barn, inte registreras och därmed inte får tillgång till utbildning och sociala tjänster. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet välkomnar de omfattande rättsliga åtaganden som de vietnamesiska myndigheterna har gjort för att främja jämställdhet mellan kvinnor och män och för att bekämpa diskriminering, men uttrycker allvarlig oro över att våld i hemmet, handel med kvinnor och barn, det växande problemet med hiv/aids bland kvinnor samt överträdelser av sexuella och reproduktiva rättigheter fortfarande är allvarliga problem. Parlamentet uppmanar med kraft den vietnamesiska regeringen att fortsätta att reformera sitt folkbokföringsregister och sätta stopp för den diskriminerande praxis som ibland beror på särdrag i systemet ”Hô khâu” (familjeregister), som gör att många familjer, särskilt barn, inte registreras och därmed inte får tillgång till utbildning och sociala tjänster.

| 30. | Europaparlamentet berömmer Vietnam för landets ledande roll i Asien när det gäller hbti-rättigheter, särskilt den nyligen antagna lagen om äktenskap och familj som möjliggör bröllop mellan två personer av samma kön. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet berömmer Vietnam för landets ledande roll i Asien när det gäller hbti-rättigheter, särskilt den nyligen antagna lagen om äktenskap och familj som möjliggör bröllop mellan två personer av samma kön.

| 31. | Europaparlamentet delar den vietnamesiska regeringens oro över att korruption utgör en av Vietnams främsta utmaningar. Parlamentet efterlyser en grundligare utredning av de fall där medborgare som slår larm om korruption blir måltavlor för myndigheterna. Parlamentet uppmanar med eftertryck de vietnamesiska myndigheterna att ingående granska övergreppen mot journalister, bloggare och visslare. Parlamentet beklagar dessutom den vietnamesiska regeringens oriktiga tillämpning av artikel 258 i strafflagen gällande ”missbruk av de demokratiska friheterna”, ett brott som kan ge upp till sju års fängelse. Parlamentet noterar att väldigt få fall har lett till fällande domar trots lagen om bekämpning av korruption och vädjar till regeringen att den ska stärka lagens genomförande. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet delar den vietnamesiska regeringens oro över att korruption utgör en av Vietnams främsta utmaningar. Parlamentet efterlyser en grundligare utredning av de fall där medborgare som slår larm om korruption blir måltavlor för myndigheterna. Parlamentet uppmanar med eftertryck de vietnamesiska myndigheterna att ingående granska övergreppen mot journalister, bloggare och visslare. Parlamentet beklagar dessutom den vietnamesiska regeringens oriktiga tillämpning av artikel 258 i strafflagen gällande ”missbruk av de demokratiska friheterna”, ett brott som kan ge upp till sju års fängelse. Parlamentet noterar att väldigt få fall har lett till fällande domar trots lagen om bekämpning av korruption och vädjar till regeringen att den ska stärka lagens genomförande.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att göra mer för att bekämpa korruptionen, i syfte att sända en positiv signal till utländska investerare. Parlamentet noterar att den svaga rättsliga infrastrukturen och korruptionssystemet medför finansiell oförutsägbarhet och innebär ett allvarligt hinder för investeringar och affärsverksamhet. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar de vietnamesiska myndigheterna att göra mer för att bekämpa korruptionen, i syfte att sända en positiv signal till utländska investerare. Parlamentet noterar att den svaga rättsliga infrastrukturen och korruptionssystemet medför finansiell oförutsägbarhet och innebär ett allvarligt hinder för investeringar och affärsverksamhet.

| 33. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över miljöförstöringen i Vietnam, särskilt föroreningarna, avskogningen och den ohållbara gruvverksamheten som förstör hela regioner och vattenvägar och stör livet i lokalsamhällena, liksom över vietnamesiska företags verksamhet utomlands som bidrar till miljöförstöring och markrofferi. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över miljöförstöringen i Vietnam, särskilt föroreningarna, avskogningen och den ohållbara gruvverksamheten som förstör hela regioner och vattenvägar och stör livet i lokalsamhällena, liksom över vietnamesiska företags verksamhet utomlands som bidrar till miljöförstöring och markrofferi.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen den vietnamesiska regeringen att införa åtgärder för att garantera ett effektivt upprätthållande av lagstiftningen och på så sätt skydda miljön och den biologiska mångfalden, särskilt mot de negativa effekterna av avskogning och råvaruutvinning, med tydliga, tidsbundna och resultatbaserade mål för vart och ett av ovanstående områden. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla nödvändigt kapacitetsuppbyggnadsstöd för detta ändamål. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen den vietnamesiska regeringen att införa åtgärder för att garantera ett effektivt upprätthållande av lagstiftningen och på så sätt skydda miljön och den biologiska mångfalden, särskilt mot de negativa effekterna av avskogning och råvaruutvinning, med tydliga, tidsbundna och resultatbaserade mål för vart och ett av ovanstående områden. Kommissionen uppmanas att tillhandahålla nödvändigt kapacitetsuppbyggnadsstöd för detta ändamål.

| 35. | Europaparlamentet betonar att Mekongkommissionen måste genomföra grundliga samråd på förhand och göra en omfattande utredning av vilka konsekvenser som planerna på vattenkraftsutbyggnad i Mekongflodens huvudfåra får för miljön, fisket, människors försörjning och de gränsöverskridande förbindelserna. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet betonar att Mekongkommissionen måste genomföra grundliga samråd på förhand och göra en omfattande utredning av vilka konsekvenser som planerna på vattenkraftsutbyggnad i Mekongflodens huvudfåra får för miljön, fisket, människors försörjning och de gränsöverskridande förbindelserna.

| 36. | Europaparlamentet noterar att naturresurs- och miljöministeriet har antagit en strategi för anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet påpekar att landet är engagerat i utvecklingen av bioenergi och solenergi och välkomnar den starka tonvikten i EU:s biståndspaket (2014–2020) på utveckling av hållbar energi. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet noterar att naturresurs- och miljöministeriet har antagit en strategi för anpassning till klimatförändringarna. Parlamentet påpekar att landet är engagerat i utvecklingen av bioenergi och solenergi och välkomnar den starka tonvikten i EU:s biståndspaket (2014–2020) på utveckling av hållbar energi.

| 37. | Mot bakgrund av arvet från Vietnamkriget när det gäller hälsa och miljö uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att överväga inrättandet av en fond för stöd till offren och krigsveteranerna, och att stärka insatserna, genom att skicka ut expertgrupper, för sanering av skadliga ämnen och minröjning av berörda områden som fortfarande skördar offer trots att det nu har gått 40 år sedan konflikten upphörde. |
| --- | --- |

37.

Mot bakgrund av arvet från Vietnamkriget när det gäller hälsa och miljö uppmanar Europaparlamentet kommissionen och medlemsstaterna att överväga inrättandet av en fond för stöd till offren och krigsveteranerna, och att stärka insatserna, genom att skicka ut expertgrupper, för sanering av skadliga ämnen och minröjning av berörda områden som fortfarande skördar offer trots att det nu har gått 40 år sedan konflikten upphörde.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar regeringen att ompröva sitt beslut att uppföra och driva Vietnams första kärnkraftsanläggning, som ska vara belägen i Ninh. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet uppmanar regeringen att ompröva sitt beslut att uppföra och driva Vietnams första kärnkraftsanläggning, som ska vara belägen i Ninh.

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att Vietnam har vidtagit särskilda åtgärder för att utveckla kunskaper i och forskning om vetenskap och teknik, i syfte att hantera svagheterna inom den högre utbildningen, locka till sig utlandsboende vietnameser och samarbeta med lärosäten i Europa och USA för att bidra till denna process. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar att Vietnam har vidtagit särskilda åtgärder för att utveckla kunskaper i och forskning om vetenskap och teknik, i syfte att hantera svagheterna inom den högre utbildningen, locka till sig utlandsboende vietnameser och samarbeta med lärosäten i Europa och USA för att bidra till denna process.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar Kina och de berörda grannländerna, däribland Vietnam, att utöka insatserna för att minska spänningarna i det omtvistade området i Sydkinesiska havet. Denna situation riskerar att äventyra viktiga EU-intressen i regionen, även vad gäller den globala säkerheten och den fria sjöfarten på viktiga farleder i Sydkinesiska havet som är avgörande för EU:s handel. Parlamentet betonar hur viktigt det är att hantera tvisterna fredligt, genom förtroendebyggande åtgärder, bilaterala och regionala diskussioner och på grundval av internationell rätt, inklusive havsrätten, och medling av opartiska internationella organ såsom Unclos. Parlamentet påminner om betydelsen av samarbetslösningar som omfattar alla parter. Kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten uppmanas med eftertryck att aktivt övervaka situationen och att stödja en lösning på tvisten som är förenlig med internationell rätt. Parlamentet välkomnar de kinesiska och vietnamesiska ledarnas gemensamma uttalande från april 2015 där de åtog sig att försöka få till stånd en fredlig lösning på tvisterna om öarna. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar Kina och de berörda grannländerna, däribland Vietnam, att utöka insatserna för att minska spänningarna i det omtvistade området i Sydkinesiska havet. Denna situation riskerar att äventyra viktiga EU-intressen i regionen, även vad gäller den globala säkerheten och den fria sjöfarten på viktiga farleder i Sydkinesiska havet som är avgörande för EU:s handel. Parlamentet betonar hur viktigt det är att hantera tvisterna fredligt, genom förtroendebyggande åtgärder, bilaterala och regionala diskussioner och på grundval av internationell rätt, inklusive havsrätten, och medling av opartiska internationella organ såsom Unclos. Parlamentet påminner om betydelsen av samarbetslösningar som omfattar alla parter. Kommissionen och vice ordföranden/den höga representanten uppmanas med eftertryck att aktivt övervaka situationen och att stödja en lösning på tvisten som är förenlig med internationell rätt. Parlamentet välkomnar de kinesiska och vietnamesiska ledarnas gemensamma uttalande från april 2015 där de åtog sig att försöka få till stånd en fredlig lösning på tvisterna om öarna.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar den roll som Asean spelar för att på fredlig väg hantera tvisterna, särskilt genom att försöka inrätta en regional uppförandekod. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet välkomnar den roll som Asean spelar för att på fredlig väg hantera tvisterna, särskilt genom att försöka inrätta en regional uppförandekod.

| 42. | Europaparlamentet efterlyser ett förstärkt parlamentariskt samarbete, och förespråkar att parlamentets och de interparlamentariska mötenas roll ska stärkas som ett medel för att övervaka genomförandet av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet efterlyser ett förstärkt parlamentariskt samarbete, och förespråkar att parlamentets och de interparlamentariska mötenas roll ska stärkas som ett medel för att övervaka genomförandet av avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete.

| 43. | Europaparlamentet anser att avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete med Vietnam utgör ett tillfälle för EU att stärka sin ställning i Asien och utöva större inflytande i regionen. Detta avtal innebär också en möjlighet för EU att främja sina mål om fred, rättsstatlighet, demokrati och mänskliga rättigheter, sjösäkerhet och resursdelning. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet anser att avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete med Vietnam utgör ett tillfälle för EU att stärka sin ställning i Asien och utöva större inflytande i regionen. Detta avtal innebär också en möjlighet för EU att främja sina mål om fred, rättsstatlighet, demokrati och mänskliga rättigheter, sjösäkerhet och resursdelning.

| 44. | Europaparlamentet framhåller att parlamentet enligt artikel 218.10 i EUF-fördraget ska informeras omedelbart och fullständigt i alla skeden av förfarandet när det gäller avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. Parlamentet bör bland annat få utförlig skriftlig information om de mål som eftersträvas med EU:s åtgärder och ståndpunkter, särskilt när det gäller utvecklingen av situationen för de mänskliga rättigheterna, yttrandefriheten och rättsstatsprincipen i landet. Vidare betonar parlamentet den grundläggande roll som EU-delegationens kontaktpunkter har i övervakningen av de mänskliga rättigheterna i landet. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet framhåller att parlamentet enligt artikel 218.10 i EUF-fördraget ska informeras omedelbart och fullständigt i alla skeden av förfarandet när det gäller avtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete. Parlamentet bör bland annat få utförlig skriftlig information om de mål som eftersträvas med EU:s åtgärder och ståndpunkter, särskilt när det gäller utvecklingen av situationen för de mänskliga rättigheterna, yttrandefriheten och rättsstatsprincipen i landet. Vidare betonar parlamentet den grundläggande roll som EU-delegationens kontaktpunkter har i övervakningen av de mänskliga rättigheterna i landet.

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt till regeringen och nationalförsamlingen i Vietnam. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen och till Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt till regeringen och nationalförsamlingen i Vietnam.

---

(1)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2015)0467.

(2)  EGT L 136, 7.6.1996, s. 28.

(3)  EGT L 144, 10.6.1980, s. 1.

(4)  EGT L 117, 5.5.1999, s. 31.

(5)  EUT C 175 E, 10.7.2008, s. 615.

(6)  EUT C 15 E, 21.1.2010, s. 58.

(7)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 76.

(8)  Antagna texter, P7_TA(2013)0189.

(9)  Antagna texter, P7_TA(2014)0022.

(10)  Antagna texter, P7_TA(2014)0458.

(11)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(12)  Antagna texter, P7_TA(2013)0274.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2015)0288.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/149 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/149

---

P8_TA(2015)0469

Färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (2015/2936(RSP))

(2017/C 399/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 oktober 2015Stegen mot färdigställandet av den ekonomiska och monetära unionen (COM(2015)0600), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 oktober 2015Stegen mot färdigställandet av den ekonomiska och monetära unionen (COM(2015)0600),

| — | med beaktande av kommissionens beslut av den 21 oktober 2015 om inrättande av en oberoende rådgivande europeisk finanspolitisk nämnd (C(2015)8000), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut av den 21 oktober 2015 om inrättande av en oberoende rådgivande europeisk finanspolitisk nämnd (C(2015)8000),

| — | med beaktande av kommissionens rekommendation av den 21 oktober 2015 till rådets rekommendation om inrättande av nationella konkurrenskraftsnämnder inom euroområdet (COM(2015)0601), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rekommendation av den 21 oktober 2015 till rådets rekommendation om inrättande av nationella konkurrenskraftsnämnder inom euroområdet (COM(2015)0601),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 oktober 2015En färdplan mot en alltmer konsekvent extern representation för euroområdet i internationella forum (COM(2015)0602), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 oktober 2015En färdplan mot en alltmer konsekvent extern representation för euroområdet i internationella forum (COM(2015)0602),

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 21 oktober 2015 till rådets beslut om åtgärder för att gradvis införa en enad representation för euroområdet i Internationella valutafonden (COM(2015)0603), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 21 oktober 2015 till rådets beslut om åtgärder för att gradvis införa en enad representation för euroområdet i Internationella valutafonden (COM(2015)0603),

| — | med beaktande av de fem ordförandenas rapport om färdigställandet av Europas ekonomiska och monetära union, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de fem ordförandenas rapport om färdigställandet av Europas ekonomiska och monetära union,

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2015 om översynen av ramen för ekonomisk styrning: lägesbeskrivning och utmaningar (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 juni 2015 om översynen av ramen för ekonomisk styrning: lägesbeskrivning och utmaningar (1),

| — | med beaktande av förordningarna (EU) nr 1173/2011 (2), (EU) nr 1174/2011 (3), (EU) nr 1175/2011 (4), (EU) nr 1176/2011 (5) och (EU) nr 1177/2011 (6), direktiv 2011/85/EU (7), och förordningarna (EU) nr 472/2013 (8) och (EU) nr 473/2013 (9) (”sexpacket” och ”tvåpacket”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordningarna (EU) nr 1173/2011 (2), (EU) nr 1174/2011 (3), (EU) nr 1175/2011 (4), (EU) nr 1176/2011 (5) och (EU) nr 1177/2011 (6), direktiv 2011/85/EU (7), och förordningarna (EU) nr 472/2013 (8) och (EU) nr 473/2013 (9) (”sexpacket” och ”tvåpacket”),

| — | med beaktande av direktiv 2014/49/EU om insättningsgarantisystem (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av direktiv 2014/49/EU om insättningsgarantisystem (10),

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (O-000152/2015 – B8-1113/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om färdigställandet av EU:s ekonomiska och monetära union (O-000152/2015 – B8-1113/2015),

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | De fem ordförandenas rapport om färdigställandet av Europas ekonomiska och monetära union omfattade förslag till färdigställandet av Europas ekonomiska och monetära union. |
| --- | --- |

A.

De fem ordförandenas rapport om färdigställandet av Europas ekonomiska och monetära union omfattade förslag till färdigställandet av Europas ekonomiska och monetära union.

| B. | I sin resolution om översynen av ramen för ekonomisk styrning: lägesbeskrivning och utmaningar, betonade parlamentet behovet av ambitiösa och snabba framsteg i stärkandet av euroområdet. |
| --- | --- |

B.

I sin resolution om översynen av ramen för ekonomisk styrning: lägesbeskrivning och utmaningar, betonade parlamentet behovet av ambitiösa och snabba framsteg i stärkandet av euroområdet.

| C. | Inom ramen för det första steget i den färdplan som anges i de fem ordförandenas rapport offentliggjorde kommissionen den 21 oktober 2015 ett paket med steg i riktning mot färdigställandet av den ekonomiska och monetära unionen (EMU), bestående av två meddelanden, en rekommendation till rådets rekommendation, ett förslag till rådets beslut och ett förslag till kommissionens beslut. |
| --- | --- |

C.

Inom ramen för det första steget i den färdplan som anges i de fem ordförandenas rapport offentliggjorde kommissionen den 21 oktober 2015 ett paket med steg i riktning mot färdigställandet av den ekonomiska och monetära unionen (EMU), bestående av två meddelanden, en rekommendation till rådets rekommendation, ett förslag till rådets beslut och ett förslag till kommissionens beslut.

Allmän bedömning

| 1. | Europaparlamentet tar del av kommissionens förslag att stärka EMU och medger att vissa steg har gjorts i rätt riktning, men påpekar att det kommer att krävas ytterligare ansträngningar för att åtgärda de nuvarande bristerna i euroområdets institutionella ram. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tar del av kommissionens förslag att stärka EMU och medger att vissa steg har gjorts i rätt riktning, men påpekar att det kommer att krävas ytterligare ansträngningar för att åtgärda de nuvarande bristerna i euroområdets institutionella ram.

| 2. | Europaparlamentet betonar, precis som i sin resolution om översynen av ramen för ekonomisk styrning: lägesbeskrivning och utmaningar, att bestämmelserna i sexpacket och tvåpacket måste genomföras, och understryker samtidigt att befintliga fördrag och instrument möjliggör vissa av de nödvändiga stegen mot färdigställandet av EMU. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet betonar, precis som i sin resolution om översynen av ramen för ekonomisk styrning: lägesbeskrivning och utmaningar, att bestämmelserna i sexpacket och tvåpacket måste genomföras, och understryker samtidigt att befintliga fördrag och instrument möjliggör vissa av de nödvändiga stegen mot färdigställandet av EMU.

| 3. | Europaparlamentet beklagar att det paket som kommissionen offentliggjorde inte lämnar tillräckligt utrymme för parlamentarisk kontroll och debatt på EU-nivå, vilket är nödvändigt för att säkra en demokratisk kontroll av de beslut som fattas inom ramen för EMU och därmed för att säkra medborgarnas egenansvar för styrningen av euroområdet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar att det paket som kommissionen offentliggjorde inte lämnar tillräckligt utrymme för parlamentarisk kontroll och debatt på EU-nivå, vilket är nödvändigt för att säkra en demokratisk kontroll av de beslut som fattas inom ramen för EMU och därmed för att säkra medborgarnas egenansvar för styrningen av euroområdet.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med de fem ordförandenas rapport, höra parlamentet i tid i förbindelse med utarbetandet av vitboken om övergången mellan steg 1 och steg 2 i reformerna av EMU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, i enlighet med de fem ordförandenas rapport, höra parlamentet i tid i förbindelse med utarbetandet av vitboken om övergången mellan steg 1 och steg 2 i reformerna av EMU.

Den europeiska planeringsterminen

| 5. | Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att inleda förhandlingar om ett interinstitutionellt avtal om europeisk ekonomisk styrning, inbegripet den europeiska planeringsterminen och kontroll av genomförandet av makroekonomiska anpassningsprogram, med parlamentet, rådet och Eurogruppen, i enlighet med de fem ordförandenas rapport. Parlamentet insisterar på att det interinstitutionella avtalet bör säkerställa, inom ramen för fördragen, att den europeiska planeringsterminen möjliggör en meningsfull och regelbunden parlamentarisk kontroll av processen, i synnerhet i fråga om rekommendationer för euroområdet. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar bestämt kommissionen att inleda förhandlingar om ett interinstitutionellt avtal om europeisk ekonomisk styrning, inbegripet den europeiska planeringsterminen och kontroll av genomförandet av makroekonomiska anpassningsprogram, med parlamentet, rådet och Eurogruppen, i enlighet med de fem ordförandenas rapport. Parlamentet insisterar på att det interinstitutionella avtalet bör säkerställa, inom ramen för fördragen, att den europeiska planeringsterminen möjliggör en meningsfull och regelbunden parlamentarisk kontroll av processen, i synnerhet i fråga om rekommendationer för euroområdet.

En europeisk finanspolitisk nämnd och nationella konkurrenskraftsnämnder

| 6. | Europaparlamentet beklagar att kommissionen valde att inte använda det ordinarie lagstiftningsförfarandet i samband med besluten om nationella konkurrenskraftsnämnder, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta avseende. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar att kommissionen valde att inte använda det ordinarie lagstiftningsförfarandet i samband med besluten om nationella konkurrenskraftsnämnder, och uppmanar kommissionen att lägga fram ett lagstiftningsförslag i detta avseende.

| 7. | Europaparlamentet betonar att den europeiska finanspolitisk nämnden, i egenskap av kommissionens rådgivande organ, bör vara ansvarigt inför parlamentet och att dess utvärderingar därför bör vara offentliga och transparenta. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet betonar att den europeiska finanspolitisk nämnden, i egenskap av kommissionens rådgivande organ, bör vara ansvarigt inför parlamentet och att dess utvärderingar därför bör vara offentliga och transparenta.

Euroområdets externa representation

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att den internationella representationen av euroområdet omfattas av parlamentets demokratiska kontroll. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att den internationella representationen av euroområdet omfattas av parlamentets demokratiska kontroll.

o

o o

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0238.

(2)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 1.

(3)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 8.

(4)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 12.

(5)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 25.

(6)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 33.

(7)  EUT L 306, 23.11.2011, s. 41.

(8)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 1.

(9)  EUT L 140, 27.5.2013, s. 11.

(10)  EUT L 173, 12.6.2014, s. 149.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/151 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/151

---

P8_TA(2015)0470

Årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och EU:s politik på området

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014 och Europeiska unionens politik på området (2015/2229(INI))

(2017/C 399/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, särskilt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, vilka antogs i New York den 16 december 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och FN:s övriga konventioner om och instrument för mänskliga rättigheter, särskilt den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter och den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, vilka antogs i New York den 16 december 1966,

| — | med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och Europaparlamentets resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om barnets rättigheter och Europaparlamentets resolution av den 27 november 2014 om 25:e årsdagen av FN:s konvention om barnets rättigheter (1),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna,

| — | med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2, 3, 8, 21 och 23 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget),

| — | med beaktande av EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategiska ram och EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati, som antogs av rådet (utrikes frågor) den 25 juni 2012 (2),

| — | med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens riktlinjer om mänskliga rättigheter,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer för yttrandefrihet både online och offline, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 12 maj 2014 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer för yttrandefrihet både online och offline, vilka antogs av rådet (utrikes frågor) den 12 maj 2014 (3),

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- eller trosfriheten (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om främjande och skydd av religions- eller trosfriheten (4),

| — | med beaktande av riktlinjerna för Europaparlamentets interparlamentariska delegationer om främjande av mänskliga rättigheter och demokrati i samband med deras besök utanför Europeiska unionen (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av riktlinjerna för Europaparlamentets interparlamentariska delegationer om främjande av mänskliga rättigheter och demokrati i samband med deras besök utanför Europeiska unionen (5),

| — | med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014, som antogs av rådet den 22 juni 2015 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014, som antogs av rådet den 22 juni 2015 (6),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019, som antogs av rådet den 20 juli 2015 (7),

| — | med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016–2020 (GAP II), som antogs av rådet den 26 oktober 2015 (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet: Transforming the Lives of Girls and Women through EU External Relations 2016–2020 (GAP II), som antogs av rådet den 26 oktober 2015 (8),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 14 maj 2012Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring
   (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 14 maj 2012Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring
   (9),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2014 om främjande och skydd av barnets rättigheter (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 5 december 2014 om främjande och skydd av barnets rättigheter (10),

| — | med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2015/260 av den 17 februari 2015 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut (Gusp) 2015/260 av den 17 februari 2015 om förlängning av uppdraget för Europeiska unionens särskilda representant för mänskliga rättigheter (11),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om jämställdhet i utvecklingssamarbetet (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 26 maj 2015 om jämställdhet i utvecklingssamarbetet (12),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000 om kvinnor och fred och säkerhet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 1325 av den 31 oktober 2000 om kvinnor och fred och säkerhet (13),

| — | med beaktande av sina brådskande resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina brådskande resolutioner om fall av kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen,

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 2010 om EU:s politik till stöd för människorättsförsvarare (14),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (15), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2011 om EU:s utrikespolitik till stöd för demokratisering (15),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om en strategi för digital frihet i EU:s utrikespolitik (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2013 om press- och mediefrihet i världen (17),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2013 om korruption inom den offentliga och den privata sektorn: inverkan på mänskliga rättigheter i tredjeländer (18),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 oktober 2013 om diskriminering baserad på kasttillhörighet (19),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (20), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2014 om EU:s prioriteringar inför det 25:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter (20),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om EU:s prioriteringar inför FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2015 (21),

| — | med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 april 2014 om FN:s generalförsamlings 69:e session (22), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin rekommendation till rådet av den 2 april 2014 om FN:s generalförsamlings 69:e session (22),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (23), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 om utrotande av tortyr i hela världen (23),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 mars 2015 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2013 och Europeiska unionens politik på området (24),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om översynen av den europeiska grannskapspolitiken (25),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (26), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (26),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (27), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 september 2015 om migration och flyktingar i Europa (27),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (28), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om förnyelsen av EU:s handlingsplan för jämställdhet och kvinnors egenmakt i utvecklingssamarbetet (28),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (29), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 oktober 2015 om dödsstraffet (29),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2014 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–2015
   (30), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 8 oktober 2014 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Strategi för utvidgningen och huvudfrågor 2014–2015
   (30),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet
   (31), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 8 mars 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europeiska rådet, Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Ett partnerskap för demokrati och delat välstånd med södra Medelhavsområdet
   (31),

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Ny respons på ett grannskap i förändring
   (32), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 25 maj 2011 från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Ny respons på ett grannskap i förändring
   (32),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 30 april 2014 om ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt för EU:s utvecklingssamarbete, med inbegripande av alla mänskliga rättigheter (SWD(2014)0152), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 30 april 2014 om ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt för EU:s utvecklingssamarbete, med inbegripande av alla mänskliga rättigheter (SWD(2014)0152),

| — | med beaktande av resolutionen av den 26 juni 2014 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av en öppen mellanstatlig arbetsgrupp som ska utveckla ett internationellt, rättsligt bindande instrument för reglering av transnationella och andra företags verksamhet inom ramen för människorätt (33), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolutionen av den 26 juni 2014 från FN:s råd för mänskliga rättigheter om inrättande av en öppen mellanstatlig arbetsgrupp som ska utveckla ett internationellt, rättsligt bindande instrument för reglering av transnationella och andra företags verksamhet inom ramen för människorätt (33),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om EU:s nya strategi för mänskliga rättigheter och demokrati – utvärdering av verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati efter dess inrättande (34), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om EU:s nya strategi för mänskliga rättigheter och demokrati – utvärdering av verksamheten inom det europeiska initiativet för demokrati efter dess inrättande (34),

| — | med beaktande av årsrapporten från UNFPA – Unicef om det gemensamma programmet mot kvinnlig könsstympning (35), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten från UNFPA – Unicef om det gemensamma programmet mot kvinnlig könsstympning (35),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0344/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för utveckling och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0344/2015), och av följande skäl:

| A. | Enligt artikel 21 i EU-fördraget ska EU utveckla en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, utgående från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt efterlevnad av Förenta nationernas stadga, EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och folkrätten. |
| --- | --- |

A.

Enligt artikel 21 i EU-fördraget ska EU utveckla en gemensam utrikes- och säkerhetspolitik, utgående från principerna om demokrati, rättsstaten, de mänskliga rättigheternas och grundläggande friheternas universalitet och odelbarhet, respekt för människors värde, jämlikhet och solidaritet samt efterlevnad av Förenta nationernas stadga, EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna och folkrätten.

| B. | Enligt artikel 6 i EU-fördraget ska unionen ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 6 i EU-fördraget ska unionen ansluta sig till den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna.

| C. | Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet måste utgöra hörnstenarna i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

C.

Respekt för samt främjande och skydd av de mänskliga rättigheternas allmängiltighet och odelbarhet måste utgöra hörnstenarna i EU:s yttre åtgärder.

| D. | Ökad samstämmighet mellan EU:s inre och yttre politik och mellan olika delar av EU:s yttre politik är en ofrånkomlig förutsättning för en framgångsrik och effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter. Ökad samstämmighet borde göra det möjligt för EU att reagera snabbare i ett tidigt skede av människorättskränkningar. |
| --- | --- |

D.

Ökad samstämmighet mellan EU:s inre och yttre politik och mellan olika delar av EU:s yttre politik är en ofrånkomlig förutsättning för en framgångsrik och effektiv EU-politik för mänskliga rättigheter. Ökad samstämmighet borde göra det möjligt för EU att reagera snabbare i ett tidigt skede av människorättskränkningar.

| E. | EU:s engagemang för effektiv multilateralism, med FN i centrum, är en integrerad del av EU:s utrikespolitik och grundar sig på övertygelsen att ett multilateralt system som baseras på universella regler och värderingar är bäst lämpat för att hantera globala kriser, utmaningar och hot. |
| --- | --- |

E.

EU:s engagemang för effektiv multilateralism, med FN i centrum, är en integrerad del av EU:s utrikespolitik och grundar sig på övertygelsen att ett multilateralt system som baseras på universella regler och värderingar är bäst lämpat för att hantera globala kriser, utmaningar och hot.

| F. | Respekten för de mänskliga rättigheterna ifrågasätts och hotas överallt i världen. De mänskliga rättigheternas allmängiltighet ifrågasätts allvarligt av ett antal auktoritära regimer, i synnerhet i multilaterala forum. |
| --- | --- |

F.

Respekten för de mänskliga rättigheterna ifrågasätts och hotas överallt i världen. De mänskliga rättigheternas allmängiltighet ifrågasätts allvarligt av ett antal auktoritära regimer, i synnerhet i multilaterala forum.

| G. | Mer än hälften av jordens befolkning lever fortfarande under icke-demokratiska förtrycksregimer, och under de senaste åren har den globala friheten konstant minskat. Bristen på respekt för mänskliga rättigheter innebär en kostnad för samhället och den enskilda individen. |
| --- | --- |

G.

Mer än hälften av jordens befolkning lever fortfarande under icke-demokratiska förtrycksregimer, och under de senaste åren har den globala friheten konstant minskat. Bristen på respekt för mänskliga rättigheter innebär en kostnad för samhället och den enskilda individen.

| H. | Det görs talrika försök runt om i världen, bland annat i FN:s råd för mänskliga rättigheter, att inskränka utrymmet för det civila samhället. |
| --- | --- |

H.

Det görs talrika försök runt om i världen, bland annat i FN:s råd för mänskliga rättigheter, att inskränka utrymmet för det civila samhället.

| I. | Ett demokratiskt styre kännetecknas inte bara av att det hålls fria val, utan också av att myndigheterna bedriver sin verksamhet med insyn, rättsstaten respekteras, yttrandefrihet råder, de mänskliga rättigheterna efterlevs, rättsväsendet är opartiskt och internationell rätt och internationella avtal och riktlinjer för mänskliga rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

I.

Ett demokratiskt styre kännetecknas inte bara av att det hålls fria val, utan också av att myndigheterna bedriver sin verksamhet med insyn, rättsstaten respekteras, yttrandefrihet råder, de mänskliga rättigheterna efterlevs, rättsväsendet är opartiskt och internationell rätt och internationella avtal och riktlinjer för mänskliga rättigheter respekteras.

| J. | Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad vice ordföranden/den höga representanten) konstaterade, när den nya gemensamma handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati föreslogs, att mänskliga rättigheter skulle bli en av de övergripande prioriteringarna för hennes mandat och en ledstjärna för alla förbindelser, såväl med EU-institutioner som med tredjeländer, internationella organisationer och det civila samhället. Under 2017 kommer det att göras en halvtidsöversyn av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati, samtidigt med en halvtidsöversyn av de yttre finansieringsinstrumenten, något som bör till ökad samstämmighet i EU:s yttre åtgärder. |
| --- | --- |

J.

Vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik (nedan kallad vice ordföranden/den höga representanten) konstaterade, när den nya gemensamma handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati föreslogs, att mänskliga rättigheter skulle bli en av de övergripande prioriteringarna för hennes mandat och en ledstjärna för alla förbindelser, såväl med EU-institutioner som med tredjeländer, internationella organisationer och det civila samhället. Under 2017 kommer det att göras en halvtidsöversyn av handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati, samtidigt med en halvtidsöversyn av de yttre finansieringsinstrumenten, något som bör till ökad samstämmighet i EU:s yttre åtgärder.

| K. | Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten), kommissionen, rådet och medlemsstaterna är ansvariga för genomförandet av den nya handlingsplanen. EU:s uppdrag och EU:s företrädare i tredjeländer kan spela en viktig och kompletterande roll för att handlingsplanen ska fungera ordentligt. |
| --- | --- |

K.

Europeiska utrikestjänsten (nedan kallad utrikestjänsten), kommissionen, rådet och medlemsstaterna är ansvariga för genomförandet av den nya handlingsplanen. EU:s uppdrag och EU:s företrädare i tredjeländer kan spela en viktig och kompletterande roll för att handlingsplanen ska fungera ordentligt.

| L. | Lämpliga resurser måste anslås till ett bättre främjande av mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer, och dessa medel måste användas så effektivt som möjligt. |
| --- | --- |

L.

Lämpliga resurser måste anslås till ett bättre främjande av mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer, och dessa medel måste användas så effektivt som möjligt.

| M. | EU bör göra mer för att mäta hur dess egen politik påverkar mänskliga rättigheter, maximera de positiva effekterna, begränsa och lindra skadeverkningarna och ge de invånare som drabbas förstärkt tillgång till rättsmedel. |
| --- | --- |

M.

EU bör göra mer för att mäta hur dess egen politik påverkar mänskliga rättigheter, maximera de positiva effekterna, begränsa och lindra skadeverkningarna och ge de invånare som drabbas förstärkt tillgång till rättsmedel.

| N. | Kontakter med tredjeländers ansvariga ledare och myndigheter inom alla bilaterala och multilaterala forum är ett av de effektivaste redskapen för att ta upp människorättsfrågor i tredjeländer. De civilsamhälleliga organisationerna i tredjeländer utgör viktiga samtalspartner då EU:s politik för mänskliga rättigheter ska utformas och genomföras. |
| --- | --- |

N.

Kontakter med tredjeländers ansvariga ledare och myndigheter inom alla bilaterala och multilaterala forum är ett av de effektivaste redskapen för att ta upp människorättsfrågor i tredjeländer. De civilsamhälleliga organisationerna i tredjeländer utgör viktiga samtalspartner då EU:s politik för mänskliga rättigheter ska utformas och genomföras.

| O. | EU anser ett nära samarbete med det civila samhället i tredjeländer och med människorättsförsvarare i dessa länder som en av sina huvudsakliga prioriteringar i arbetet mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

O.

EU anser ett nära samarbete med det civila samhället i tredjeländer och med människorättsförsvarare i dessa länder som en av sina huvudsakliga prioriteringar i arbetet mot kränkningar av de mänskliga rättigheterna.

| P. | Internationellt samarbete bör spela en utökad roll för att förstärka både respekten för grundläggande rättigheter och en effektiv parlamentarisk tillsyn över underrättelsetjänster som använder digital övervakningsteknik. |
| --- | --- |

P.

Internationellt samarbete bör spela en utökad roll för att förstärka både respekten för grundläggande rättigheter och en effektiv parlamentarisk tillsyn över underrättelsetjänster som använder digital övervakningsteknik.

| Q. | EU och dess medlemsstater har varit nära bundsförvanter till Internationella brottmålsdomstolen sedan den inrättades, ger den ekonomiskt, politiskt, diplomatiskt och logistiskt stöd och arbetar samtidigt för att göra Romstadgan allmängiltig och försvara dess integritet i syfte att stärka brottmålsdomstolens oberoende. |
| --- | --- |

Q.

EU och dess medlemsstater har varit nära bundsförvanter till Internationella brottmålsdomstolen sedan den inrättades, ger den ekonomiskt, politiskt, diplomatiskt och logistiskt stöd och arbetar samtidigt för att göra Romstadgan allmängiltig och försvara dess integritet i syfte att stärka brottmålsdomstolens oberoende.

| R. | Politiken för mänskliga rättigheter och demokratistöd bör integreras i all EU-politik med inriktning på omvärlden, såsom utvecklings-, migrations-, säkerhets-, terrorbekämpnings-, utvidgnings- och handelspolitiken, i syfte att kontinuerligt främja respekten för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

R.

Politiken för mänskliga rättigheter och demokratistöd bör integreras i all EU-politik med inriktning på omvärlden, såsom utvecklings-, migrations-, säkerhets-, terrorbekämpnings-, utvidgnings- och handelspolitiken, i syfte att kontinuerligt främja respekten för de mänskliga rättigheterna.

| S. | Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska den gemensamma handelspolitiken föras inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder. |
| --- | --- |

S.

Enligt artikel 207 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska den gemensamma handelspolitiken föras inom ramen för principerna och målen för unionens yttre åtgärder.

| T. | Migrationen i sina olika former är en viktig utmaning för EU:s utrikespolitik som kräver omedelbara, effektiva och varaktiga lösningar för att garantera att människor i nöd, t.ex. de som flyr undan krig och våld, ska tillförsäkras respekt för sina mänskliga rättigheter, i linje med de europeiska värderingarna och med internationella människorättsnormer. |
| --- | --- |

T.

Migrationen i sina olika former är en viktig utmaning för EU:s utrikespolitik som kräver omedelbara, effektiva och varaktiga lösningar för att garantera att människor i nöd, t.ex. de som flyr undan krig och våld, ska tillförsäkras respekt för sina mänskliga rättigheter, i linje med de europeiska värderingarna och med internationella människorättsnormer.

| U. | Den globala ekonomin har genomgått en kris som skulle kunna inverka på de ekonomiska och sociala rättigheterna, befolkningens levnadsvillkor (arbetslösheten, fattigdomen, ojämlikheten och de otrygga anställningsförhållandena ökar samtidigt som kvaliteten på tjänsterna försämras och tillgången till dessa begränsas), och därmed också på befolkningens välbefinnande. |
| --- | --- |

U.

Den globala ekonomin har genomgått en kris som skulle kunna inverka på de ekonomiska och sociala rättigheterna, befolkningens levnadsvillkor (arbetslösheten, fattigdomen, ojämlikheten och de otrygga anställningsförhållandena ökar samtidigt som kvaliteten på tjänsterna försämras och tillgången till dessa begränsas), och därmed också på befolkningens välbefinnande.

| V. | Tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten bör, utgående från allmängiltiga och odelbara värden, bli en av EU:s prioriteringar och måste ovillkorligen stödas. Dessa rättigheter är fortsatt hotade i hög grad, och antalet relaterade kränkningar har ökat markant. |
| --- | --- |

V.

Tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten bör, utgående från allmängiltiga och odelbara värden, bli en av EU:s prioriteringar och måste ovillkorligen stödas. Dessa rättigheter är fortsatt hotade i hög grad, och antalet relaterade kränkningar har ökat markant.

| W. | Det allmänna avskaffandet av dödsstraffet kvarstår som en av EU:s prioriteringar i dess yttre politik för mänskliga rättigheter. I juni 2016 kommer den sjätte världskonferensen mot dödsstraffet att hållas i Oslo i Norge. |
| --- | --- |

W.

Det allmänna avskaffandet av dödsstraffet kvarstår som en av EU:s prioriteringar i dess yttre politik för mänskliga rättigheter. I juni 2016 kommer den sjätte världskonferensen mot dödsstraffet att hållas i Oslo i Norge.

| X. | Barn, kvinnor och personer som tillhör minoriteter ställs inför växande, specifika hot, våldsdåd och sexuellt våld, framför allt i krigsområden. |
| --- | --- |

X.

Barn, kvinnor och personer som tillhör minoriteter ställs inför växande, specifika hot, våldsdåd och sexuellt våld, framför allt i krigsområden.

| Y. | Sacharovpriset 2014 tilldelades dr Denis Mukwege, för att han oavlåtligen, såsom läkare och människorättsförsvarare, ställt upp för offren för sexuellt våld och könsstympning. Kvinnlig könsstympning är en kränkning av kvinnors och barns grundläggande rättigheter och kampen mot kvinnlig könsstympning och sexuellt våld måste ovillkorligen ställas i centrum för EU:s yttre politik och politik för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

Y.

Sacharovpriset 2014 tilldelades dr Denis Mukwege, för att han oavlåtligen, såsom läkare och människorättsförsvarare, ställt upp för offren för sexuellt våld och könsstympning. Kvinnlig könsstympning är en kränkning av kvinnors och barns grundläggande rättigheter och kampen mot kvinnlig könsstympning och sexuellt våld måste ovillkorligen ställas i centrum för EU:s yttre politik och politik för mänskliga rättigheter.

| Z. | Under 2014 utsattes uppskattningsvis 230 miljoner barn, som för närvarande bor i länder och områden som påverkas av väpnade konflikter, för extremt våld, trauma och tvångsrekrytering eller togs med avsikt som måltavla av våldsbenägna grupper. |
| --- | --- |

Z.

Under 2014 utsattes uppskattningsvis 230 miljoner barn, som för närvarande bor i länder och områden som påverkas av väpnade konflikter, för extremt våld, trauma och tvångsrekrytering eller togs med avsikt som måltavla av våldsbenägna grupper.

| AA. | Enligt artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna erkänns alla människors rätt till en tillräcklig levnadsstandard för den egna och familjens hälsa och välbefinnande, inklusive hälsovård, varvid mödrar och barn är berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Resolution 26/28 (36) från FN:s råd för mänskliga rättigheter (MR-rådet) innehåller ett krav att MR-rådets kommande sociala forum ska inriktas på tillgång till läkemedel inom ramen för alla människors rätt till den bästa fysiska och psykiska hälsa som går att uppnå. Enligt WHO:s stadga är rätten till den bästa hälsa som går att uppnå en av de grundläggande rättigheterna för varje enskild människa utan åtskillnad på grund av ras, religion, politisk uppfattning eller ekonomisk eller social ställning. |
| --- | --- |

AA.

Enligt artikel 25 i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna erkänns alla människors rätt till en tillräcklig levnadsstandard för den egna och familjens hälsa och välbefinnande, inklusive hälsovård, varvid mödrar och barn är berättigade till särskild omvårdnad och hjälp. Resolution 26/28 (36) från FN:s råd för mänskliga rättigheter (MR-rådet) innehåller ett krav att MR-rådets kommande sociala forum ska inriktas på tillgång till läkemedel inom ramen för alla människors rätt till den bästa fysiska och psykiska hälsa som går att uppnå. Enligt WHO:s stadga är rätten till den bästa hälsa som går att uppnå en av de grundläggande rättigheterna för varje enskild människa utan åtskillnad på grund av ras, religion, politisk uppfattning eller ekonomisk eller social ställning.

| AB. | Klimatförändringarna påverkar tillgången till vatten, naturresurser och livsmedel. |
| --- | --- |

AB.

Klimatförändringarna påverkar tillgången till vatten, naturresurser och livsmedel.

| AC. | Olika terroristorganisationer och krigförande grupper förintar avsiktligen och systematiskt värdefulla arkeologiska fyndplatser som tillhör det gemensamma världsarvet, och deras syfte är att destabilisera befolkningarna och beröva dem deras kulturella identitet. Detta bör inte bara betraktas som ett krigsbrott utan också som ett brott mot mänskligheten. |
| --- | --- |

AC.

Olika terroristorganisationer och krigförande grupper förintar avsiktligen och systematiskt värdefulla arkeologiska fyndplatser som tillhör det gemensamma världsarvet, och deras syfte är att destabilisera befolkningarna och beröva dem deras kulturella identitet. Detta bör inte bara betraktas som ett krigsbrott utan också som ett brott mot mänskligheten.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över att hotet mot mänskliga rättigheter och demokratiska värden, såsom yttrande-, tanke-, samvets-, religions-, mötes- och föreningsfriheten, växer alltmer i många delar av världen, inklusive under auktoritära regimer. Parlamentet är också djupt oroat över att utrymmet för det civila samhället i offentligheten krymper och att allt fler människorättsförsvarare utsätts för angrepp överallt i världen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker djup oro över att hotet mot mänskliga rättigheter och demokratiska värden, såsom yttrande-, tanke-, samvets-, religions-, mötes- och föreningsfriheten, växer alltmer i många delar av världen, inklusive under auktoritära regimer. Parlamentet är också djupt oroat över att utrymmet för det civila samhället i offentligheten krymper och att allt fler människorättsförsvarare utsätts för angrepp överallt i världen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater till förstärkta insatser för att mänskliga rättigheter och demokratiska värden faktiskt ska stå i centrum för deras förbindelser med omvärlden, i enlighet med deras utfästelser i EU-fördraget. Parlamentet konstaterar att EU särskilt när det gäller auktoritära regimer bör vidta lämpliga åtgärder mot allvarliga människorättskränkningar i tredjeländer, bland annat via handels-, energi- eller säkerhetsförbindelser. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater till förstärkta insatser för att mänskliga rättigheter och demokratiska värden faktiskt ska stå i centrum för deras förbindelser med omvärlden, i enlighet med deras utfästelser i EU-fördraget. Parlamentet konstaterar att EU särskilt när det gäller auktoritära regimer bör vidta lämpliga åtgärder mot allvarliga människorättskränkningar i tredjeländer, bland annat via handels-, energi- eller säkerhetsförbindelser.

| 3. | Europaparlamentet upprepar hur oerhört viktigt det är att EU:s inre och yttre politik görs mer samstämmig när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska värden. Parlamentet framhåller här att denna rapport handlar om EU:s yttre politik för främjande av mänskliga rättigheter, men att parlamentet också antar en årsrapport om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, vilken sammanställs av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet betonar också betydelsen av ökad konsekvens och samstämmighet, liksom av att man undviker dubbelmoral, i EU:s utrikespolitik och alla dess styrmedel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet upprepar hur oerhört viktigt det är att EU:s inre och yttre politik görs mer samstämmig när det gäller respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska värden. Parlamentet framhåller här att denna rapport handlar om EU:s yttre politik för främjande av mänskliga rättigheter, men att parlamentet också antar en årsrapport om situationen för de grundläggande rättigheterna i Europeiska unionen, vilken sammanställs av utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor. Parlamentet betonar också betydelsen av ökad konsekvens och samstämmighet, liksom av att man undviker dubbelmoral, i EU:s utrikespolitik och alla dess styrmedel.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att effektivt ta itu med interna utmaningar rörande de mänskliga rättigheterna, såsom romernas situation, behandlingen av flyktingar och migranter, diskriminering mot hbti-personer, rasism, våld mot kvinnor, förhållandena för förvarstagna och mediefriheten i medlemsstaterna, för att kunna upprätthålla trovärdigheten och konsekvensen i den externa människorättspolitiken. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att effektivt ta itu med interna utmaningar rörande de mänskliga rättigheterna, såsom romernas situation, behandlingen av flyktingar och migranter, diskriminering mot hbti-personer, rasism, våld mot kvinnor, förhållandena för förvarstagna och mediefriheten i medlemsstaterna, för att kunna upprätthålla trovärdigheten och konsekvensen i den externa människorättspolitiken.

| 5. | Europaparlamentet håller fast vid att EU måste föra en konsekvent politik mot problem som ockupation eller annektering av territorier, och påminner om att internationell humanitär rätt bör vara ledstjärnan för EU:s politik i alla dylika situationer. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet håller fast vid att EU måste föra en konsekvent politik mot problem som ockupation eller annektering av territorier, och påminner om att internationell humanitär rätt bör vara ledstjärnan för EU:s politik i alla dylika situationer.

| 6. | Europaparlamentet tar bestämt avstånd från annekteringar, ockupationer och kolonialiseringar av territorier och vidhåller folkens oförytterliga rätt till självbestämmande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet tar bestämt avstånd från annekteringar, ockupationer och kolonialiseringar av territorier och vidhåller folkens oförytterliga rätt till självbestämmande.

| 7. | Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna, för att infria sin utfästelse om att främja mänskliga rättigheter och demokrati i världen, måste iaktta konsekvens och samstämmighet i sina uttalanden och se till att deras budskap vinner gehör. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet anser att EU och medlemsstaterna, för att infria sin utfästelse om att främja mänskliga rättigheter och demokrati i världen, måste iaktta konsekvens och samstämmighet i sina uttalanden och se till att deras budskap vinner gehör.

| 8. | Europaparlamentet framhåller dessutom vikten av ett fördjupat samarbete mellan kommissionen, rådet, utrikestjänsten, parlamentet och EU-delegationerna, för att EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati överlag ska bli mera konsekvent och mer markant stå i centrum för all EU-politik med inriktning på omvärlden, framför allt inom de områden som hänger samman med utveckling, säkerhet, sysselsättning, migration, handel och teknik. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet framhåller dessutom vikten av ett fördjupat samarbete mellan kommissionen, rådet, utrikestjänsten, parlamentet och EU-delegationerna, för att EU:s politik för mänskliga rättigheter och demokrati överlag ska bli mera konsekvent och mer markant stå i centrum för all EU-politik med inriktning på omvärlden, framför allt inom de områden som hänger samman med utveckling, säkerhet, sysselsättning, migration, handel och teknik.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar EU att förbättra och systematisera den fulla omfattningen av hur dess egen politik påverkar mänskliga rättigheter och att se till att dessa analyser används för omläggning av politiken såsom en konsekvens. Parlamentet uppmanar EU att ta fram effektivare mekanismer för att dess politik ska få maximal positiv inverkning på mänskliga rättigheter samt för att skadeverkningarna ska begränsas och lindras och för att de invånare som drabbas ska ges bättre tillgång till rättsmedel. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet uppmanar EU att förbättra och systematisera den fulla omfattningen av hur dess egen politik påverkar mänskliga rättigheter och att se till att dessa analyser används för omläggning av politiken såsom en konsekvens. Parlamentet uppmanar EU att ta fram effektivare mekanismer för att dess politik ska få maximal positiv inverkning på mänskliga rättigheter samt för att skadeverkningarna ska begränsas och lindras och för att de invånare som drabbas ska ges bättre tillgång till rättsmedel.

| 10. | Europaparlamentet påpekar sitt långvariga engagemang för främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska värden, något som framgår bland annat av den årliga utdelningen av Sacharovpriset för tankefrihet, av det arbete som görs i underutskottet för mänskliga rättigheter och av de månatliga plenardebatterna och resolutionerna om fall av brott mot mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar sitt långvariga engagemang för främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska värden, något som framgår bland annat av den årliga utdelningen av Sacharovpriset för tankefrihet, av det arbete som görs i underutskottet för mänskliga rättigheter och av de månatliga plenardebatterna och resolutionerna om fall av brott mot mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatsprincipen.

| 11. | Europaparlamentet uttalar sin djupa oro över att värdefulla arkeologiska fyndplatser som är en del av världens gemensamma kulturarv avsiktligen och systematiskt utplundras och förintas av terroristorganisationer och krigförande grupper som bekostar sina våldshandlingar genom illegal handel med stulen konst med syftet att destabilisera befolkningarna och undergräva deras kulturella identitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, i samverkan med FN och Unesco, motverka den illegala handeln med konstskatter från konfliktområden samt ta fram initiativ för att skydda kulturarvet i konfliktområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att betrakta avsiktligt förintande av mänsklighetens kollektiva arv som brott mot mänskligheten och således också vidta rättsliga åtgärder mot det. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uttalar sin djupa oro över att värdefulla arkeologiska fyndplatser som är en del av världens gemensamma kulturarv avsiktligen och systematiskt utplundras och förintas av terroristorganisationer och krigförande grupper som bekostar sina våldshandlingar genom illegal handel med stulen konst med syftet att destabilisera befolkningarna och undergräva deras kulturella identitet. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, i samverkan med FN och Unesco, motverka den illegala handeln med konstskatter från konfliktområden samt ta fram initiativ för att skydda kulturarvet i konfliktområden. Parlamentet uppmanar kommissionen att betrakta avsiktligt förintande av mänsklighetens kollektiva arv som brott mot mänskligheten och således också vidta rättsliga åtgärder mot det.

EU:s politiska instrument för främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati runt om i världen

EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen

| 12. | Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014. Parlamentet anser årsrapporten som ett oumbärligt redskap för granskning av, information om och debatt kring EU:s politik för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet i världen. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att säkerställa en övergripande uppföljning av de problem som tas upp i årsrapporten, medräknat konkreta förslag för att lösa dem, samt ökad samstämmighet mellan de olika rapporterna om EU:s yttre åtgärder för mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar antagandet av EU:s årsrapport om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2014. Parlamentet anser årsrapporten som ett oumbärligt redskap för granskning av, information om och debatt kring EU:s politik för mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatlighet i världen. Utrikestjänsten och kommissionen uppmanas att säkerställa en övergripande uppföljning av de problem som tas upp i årsrapporten, medräknat konkreta förslag för att lösa dem, samt ökad samstämmighet mellan de olika rapporterna om EU:s yttre åtgärder för mänskliga rättigheter och demokrati.

| 13. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att föra en diskussion med ledamöterna av Europaparlamentet vid två plenarsammanträden per år, den ena gången när EU:s årsrapport läggs fram och den andra gången såsom svar på parlamentets rapport. Parlamentet understryker att skriftliga svar från kommissionen och utrikestjänsten på parlamentets resolution om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati spelar en viktig roll i de interinstitutionella förbindelserna, eftersom de möjliggör en systematisk och djupgående uppföljning av alla punkter som tagits upp av parlamentet. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till vice ordföranden/den höga representanten att föra en diskussion med ledamöterna av Europaparlamentet vid två plenarsammanträden per år, den ena gången när EU:s årsrapport läggs fram och den andra gången såsom svar på parlamentets rapport. Parlamentet understryker att skriftliga svar från kommissionen och utrikestjänsten på parlamentets resolution om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati spelar en viktig roll i de interinstitutionella förbindelserna, eftersom de möjliggör en systematisk och djupgående uppföljning av alla punkter som tagits upp av parlamentet.

| 14. | Europaparlamentet berömmer utrikestjänsten och kommissionen för deras uttömmande rapportering om vad EU under 2014 gjort inom området mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet menar ändå att det skulle gå att förbättra det nuvarande formatet för årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati, genom att man gav en bättre överblick över de konkreta resultaten av EU:s verksamhet för mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer samt de framsteg som gjorts, och gjorde formatet mera läsarvänligt. Dessutom efterlyser parlamentet rapportering om åtgärder som vidtagits som svar på parlamentets resolutioner om fall av brott mot mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet berömmer utrikestjänsten och kommissionen för deras uttömmande rapportering om vad EU under 2014 gjort inom området mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet menar ändå att det skulle gå att förbättra det nuvarande formatet för årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati, genom att man gav en bättre överblick över de konkreta resultaten av EU:s verksamhet för mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer samt de framsteg som gjorts, och gjorde formatet mera läsarvänligt. Dessutom efterlyser parlamentet rapportering om åtgärder som vidtagits som svar på parlamentets resolutioner om fall av brott mot mänskliga rättigheter, demokratin och rättsstatsprincipen.

| 15. | Europaparlamentet rekommenderar med tanke på detta att utrikestjänsten ska gå mera analytiskt till väga vid sammanställandet av årsrapporten och samtidigt fortsätta att rapportera om genomförandet av EU:s strategiska ram och av handlingsplanen. Parlamentet menar att årsrapporten inte bara bör framhålla EU:s resultat och bästa praxis inom området, utan också ange dels vilka utmaningar och begränsningar som EU stöter på i sitt arbete för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer, dels vilka lärdomar som kan dras med tanke på konkret verksamhet under kommande år. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet rekommenderar med tanke på detta att utrikestjänsten ska gå mera analytiskt till väga vid sammanställandet av årsrapporten och samtidigt fortsätta att rapportera om genomförandet av EU:s strategiska ram och av handlingsplanen. Parlamentet menar att årsrapporten inte bara bör framhålla EU:s resultat och bästa praxis inom området, utan också ange dels vilka utmaningar och begränsningar som EU stöter på i sitt arbete för att främja mänskliga rättigheter och demokrati i tredjeländer, dels vilka lärdomar som kan dras med tanke på konkret verksamhet under kommande år.

| 16. | Europaparlamentet håller fast vid att landsrapporterna i årsrapporten bör vara mindre beskrivande och mindre statiska och i stället bättre återspegla genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter, samt ge en överblick av resultatet av EU:s verksamhet på ort och ställe. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet håller fast vid att landsrapporterna i årsrapporten bör vara mindre beskrivande och mindre statiska och i stället bättre återspegla genomförandet av landstrategierna för mänskliga rättigheter, samt ge en överblick av resultatet av EU:s verksamhet på ort och ställe.

EU:s strategiska ram och (den nya) handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati

| 17. | Europaparlamentet upprepar sin åsikt att antagandet av EU:s strategiska ram och den första handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2012 var en viktig milstolpe för EU:s arbete med att undantagslöst integrera mänskliga rättigheter och demokrati i sina förbindelser med omvärlden. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet upprepar sin åsikt att antagandet av EU:s strategiska ram och den första handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati 2012 var en viktig milstolpe för EU:s arbete med att undantagslöst integrera mänskliga rättigheter och demokrati i sina förbindelser med omvärlden.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att rådet i juli 2015 antog en ny handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati för perioden 2015–2019. Parlamentet berömmer utrikestjänsten för dess samråd med kommissionen, parlamentet, medlemsstaterna, det civila samhället samt regionala och internationella organisationer vid utvärderingen av den första handlingsplanen och utarbetandet av den nya handlingsplanen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att rådet i juli 2015 antog en ny handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati för perioden 2015–2019. Parlamentet berömmer utrikestjänsten för dess samråd med kommissionen, parlamentet, medlemsstaterna, det civila samhället samt regionala och internationella organisationer vid utvärderingen av den första handlingsplanen och utarbetandet av den nya handlingsplanen.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar att EU på nytt utfäst sig att främja och skydda mänskliga rättigheter och stödja demokratin i hela världen. Parlamentet konstaterar att syftet med handlingsplanen är att EU ska kunna gå mera fokuserat, systematiskt och samordnat till väga inom området mänskliga rättigheter och demokrati samt förstärka effekterna av EU:s politik och redskap på ort och ställe. Parlamentet stöder i detta sammanhang att fem strategiska åtgärdsområden prioriterats. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar att EU på nytt utfäst sig att främja och skydda mänskliga rättigheter och stödja demokratin i hela världen. Parlamentet konstaterar att syftet med handlingsplanen är att EU ska kunna gå mera fokuserat, systematiskt och samordnat till väga inom området mänskliga rättigheter och demokrati samt förstärka effekterna av EU:s politik och redskap på ort och ställe. Parlamentet stöder i detta sammanhang att fem strategiska åtgärdsområden prioriterats.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten, kommissionen, rådet och medlemsstaterna att se till att den nya handlingsplanen genomförs effektivt och konsekvent. Parlamentet uppmärksammar särskilt att man måste få de redskap som EU använder för att främja respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i världen att fungera mera effektivt och maximera deras lokala inverkan. Parlamentet betonar nödvändigheten av snabba och lämpliga reaktioner på kränkningar av de mänskliga rättigheterna och upprepar vikten av förstärkta insatser för att integrera mänskliga rättigheter och demokrati i EU:s alla yttre åtgärder, också på hög politisk nivå. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, utrikestjänsten, kommissionen, rådet och medlemsstaterna att se till att den nya handlingsplanen genomförs effektivt och konsekvent. Parlamentet uppmärksammar särskilt att man måste få de redskap som EU använder för att främja respekten för mänskliga rättigheter och demokrati i världen att fungera mera effektivt och maximera deras lokala inverkan. Parlamentet betonar nödvändigheten av snabba och lämpliga reaktioner på kränkningar av de mänskliga rättigheterna och upprepar vikten av förstärkta insatser för att integrera mänskliga rättigheter och demokrati i EU:s alla yttre åtgärder, också på hög politisk nivå.

| 21. | Europaparlamentet betonar att det är en förutsättning för att de ambitiösa målen i den nya handlingsplanen ska uppnås, att EU anslår tillräckligt med resurser och sakkunskap för detta ändamål, både i form av mänskliga resurser i delegationerna och högkvarteren och i form av penningmedel till projekt. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet betonar att det är en förutsättning för att de ambitiösa målen i den nya handlingsplanen ska uppnås, att EU anslår tillräckligt med resurser och sakkunskap för detta ändamål, både i form av mänskliga resurser i delegationerna och högkvarteren och i form av penningmedel till projekt.

| 22. | Europaparlamentet upprepar att det behövs en fast samsyn och bättre samordning mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna för att man på ett enhetligt och konsekvent sätt ska kunna främja agendan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet påminner om att handlingsplanen gäller både EU och medlemsstaterna. Därför betonar parlamentet med eftertryck att medlemsstaterna utan undantag bör engagera sig mera i att genomföra handlingsplanen och EU:s strategiska ram, och ta dem som modell för sitt eget arbete för mänskliga rättigheter och demokrati, både bilateralt och multilateralt. Parlamentet ser positivt på den planerade interimsutvärderingen av den nya handlingsplanen och betonar betydelsen av allomfattande samråd för att konsekvent ge uttryck för de resultat som uppnåtts med integrering av människorättsfrågor. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet upprepar att det behövs en fast samsyn och bättre samordning mellan medlemsstaterna och EU-institutionerna för att man på ett enhetligt och konsekvent sätt ska kunna främja agendan för mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet påminner om att handlingsplanen gäller både EU och medlemsstaterna. Därför betonar parlamentet med eftertryck att medlemsstaterna utan undantag bör engagera sig mera i att genomföra handlingsplanen och EU:s strategiska ram, och ta dem som modell för sitt eget arbete för mänskliga rättigheter och demokrati, både bilateralt och multilateralt. Parlamentet ser positivt på den planerade interimsutvärderingen av den nya handlingsplanen och betonar betydelsen av allomfattande samråd för att konsekvent ge uttryck för de resultat som uppnåtts med integrering av människorättsfrågor.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar här med kraft rådet (utrikes frågor) att regelbundet dryfta frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar än en gång rådet (utrikes frågor) att årligen hålla en offentlig debatt om EU:s verksamhet inom området mänskliga rättigheter och demokrati. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar här med kraft rådet (utrikes frågor) att regelbundet dryfta frågor om demokrati och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar än en gång rådet (utrikes frågor) att årligen hålla en offentlig debatt om EU:s verksamhet inom området mänskliga rättigheter och demokrati.

| 24. | Europaparlamentet berömmer utrikestjänsten och kommissionen för deras rapportering om genomförandet av den första handlingsplanen och väntar sig att denna rapportering ska fortsätta inom ramen för den nya handlingsplanen. Parlamentet påminner dessutom om sin fasta föresats att nära anknytas till och rådfrågas om genomförandet av den nya handlingsplanen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet berömmer utrikestjänsten och kommissionen för deras rapportering om genomförandet av den första handlingsplanen och väntar sig att denna rapportering ska fortsätta inom ramen för den nya handlingsplanen. Parlamentet påminner dessutom om sin fasta föresats att nära anknytas till och rådfrågas om genomförandet av den nya handlingsplanen.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att, i samverkan med samtliga kommissionsledamöter, utarbeta ett program som integrerar mänskliga rättigheter i olika delar av EU:s verksamhet, i synnerhet på områdena utveckling, migration, miljö, sysselsättning, uppgiftsskydd på internet, handel, investeringar, teknik och näringsliv. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att, i samverkan med samtliga kommissionsledamöter, utarbeta ett program som integrerar mänskliga rättigheter i olika delar av EU:s verksamhet, i synnerhet på områdena utveckling, migration, miljö, sysselsättning, uppgiftsskydd på internet, handel, investeringar, teknik och näringsliv.

En översikt av EU:s andra politiska instrument

Uppdraget för EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter

| 26. | Europaparlamentet påminner om att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter har ett viktigt uppdrag för att unionen ska bli mera synlig och effektiv när det gäller att skydda och främja mänskliga rättigheter och demokratiska principer runt om i världen. Parlamentet berömmer den nuvarande uppdragsinnehavaren för hans betydande resultat och för att han regelbundet stått i kontakt med parlamentet och det civila samhället. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet påminner om att EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter har ett viktigt uppdrag för att unionen ska bli mera synlig och effektiv när det gäller att skydda och främja mänskliga rättigheter och demokratiska principer runt om i världen. Parlamentet berömmer den nuvarande uppdragsinnehavaren för hans betydande resultat och för att han regelbundet stått i kontakt med parlamentet och det civila samhället.

| 27. | Europaparlamentet välkomnar att den särskilda representantens uppdrag förlängts till februari 2017 och upprepar sin begäran att uppdraget ska göras bestående. Parlamentet vill därför att uppdraget ses över, så att den särskilda representanten får initiativrätt, lämpliga personalresurser och ekonomiska resurser samt möjlighet att uttala sig offentligt, rapportera om resultaten av besök i tredjeländer och meddela EU:s ståndpunkt i människorättsfrågor, för att stärka den särskilda representantens roll genom att göra den mera synlig och effektiv. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet välkomnar att den särskilda representantens uppdrag förlängts till februari 2017 och upprepar sin begäran att uppdraget ska göras bestående. Parlamentet vill därför att uppdraget ses över, så att den särskilda representanten får initiativrätt, lämpliga personalresurser och ekonomiska resurser samt möjlighet att uttala sig offentligt, rapportera om resultaten av besök i tredjeländer och meddela EU:s ståndpunkt i människorättsfrågor, för att stärka den särskilda representantens roll genom att göra den mera synlig och effektiv.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar än en gång rådet att i uppdraget för EU:s särskilda representanter för olika geografiska områden föreskriva att de ska samarbeta nära med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet uppmanar än en gång rådet att i uppdraget för EU:s särskilda representanter för olika geografiska områden föreskriva att de ska samarbeta nära med EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter.

Landstrategier för mänskliga rättigheter och EU-delegationernas roll

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik har godkänt 132 landstrategier för mänskliga rättigheter efter samfällda insatser från EU-delegationerna, EU-institutionerna och medlemsstaterna. Parlamentet upprepar sitt stöd för målet med dessa strategier, som består i att anpassa EU:s verksamhet efter den särskilda situationen och de särskilda behoven i varje enskilt land. Parlamentet påpekar att dessa strategier hela tiden måste utvärderas och vid behov anpassas, och efterlyser ytterligare förbättring av samarbetet, informationsgången och uppgiftsutbytet mellan EU-delegationerna, medlemsstaternas ambassader och EU-institutionerna när det gäller att utarbeta och genomföra landstrategierna för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet konstaterar att kommittén för utrikes- och säkerhetspolitik har godkänt 132 landstrategier för mänskliga rättigheter efter samfällda insatser från EU-delegationerna, EU-institutionerna och medlemsstaterna. Parlamentet upprepar sitt stöd för målet med dessa strategier, som består i att anpassa EU:s verksamhet efter den särskilda situationen och de särskilda behoven i varje enskilt land. Parlamentet påpekar att dessa strategier hela tiden måste utvärderas och vid behov anpassas, och efterlyser ytterligare förbättring av samarbetet, informationsgången och uppgiftsutbytet mellan EU-delegationerna, medlemsstaternas ambassader och EU-institutionerna när det gäller att utarbeta och genomföra landstrategierna för mänskliga rättigheter.

| 30. | Europaparlamentet upprepar att ledamöterna av Europaparlamentet bör få ta del av innehållet i strategierna i lämplig form, för att de vederbörligen ska kunna utföra sina uppgifter på ett insynsvänligt sätt. Parlamentet rekommenderar att utrikestjänsten och kommissionen går ut med information om målet för varje enskild strategi för att förbättra insynen i landstrategierna för mänskliga rättigheter. Parlamentet håller fast vid att utrikestjänsten bör ta med tydliga och mätbara framstegsindikatorer i varje enskild strategi. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet upprepar att ledamöterna av Europaparlamentet bör få ta del av innehållet i strategierna i lämplig form, för att de vederbörligen ska kunna utföra sina uppgifter på ett insynsvänligt sätt. Parlamentet rekommenderar att utrikestjänsten och kommissionen går ut med information om målet för varje enskild strategi för att förbättra insynen i landstrategierna för mänskliga rättigheter. Parlamentet håller fast vid att utrikestjänsten bör ta med tydliga och mätbara framstegsindikatorer i varje enskild strategi.

| 31. | Europaparlamentet understryker med kraft vikten av att det tas hänsyn till landstrategierna för mänskliga rättigheter på alla nivåer av politiskt beslutsfattande gentemot tredjeländer, också vid förberedandet av politiska högnivådialoger, människorättsdialoger, landstrategidokument och årliga åtgärdsprogram. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet understryker med kraft vikten av att det tas hänsyn till landstrategierna för mänskliga rättigheter på alla nivåer av politiskt beslutsfattande gentemot tredjeländer, också vid förberedandet av politiska högnivådialoger, människorättsdialoger, landstrategidokument och årliga åtgärdsprogram.

| 32. | Europaparlamentet välkomnar att alla EU-delegationer och alla uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP-uppdrag) utsett kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och/eller kontaktpunkter för jämställdhet. Parlamentet konstaterar dock att den information som finns offentligt tillgänglig på internet ofta är föråldrad och efterlyser därför en snabb översyn av den. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet välkomnar att alla EU-delegationer och alla uppdrag inom ramen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP-uppdrag) utsett kontaktpunkter för mänskliga rättigheter och/eller kontaktpunkter för jämställdhet. Parlamentet konstaterar dock att den information som finns offentligt tillgänglig på internet ofta är föråldrad och efterlyser därför en snabb översyn av den.

| 33. | Europaparlamentet påminner om sin rekommendation till vice ordföranden/den höga representanten och till utrikestjänsten, om att ta fram klara och tydliga verksamhetsriktlinjer för delegationernas kontaktpunkter, för att de ska kunna fungera som verkliga rådgivare i frågor om mänskliga rättigheter och arbeta effektivt, samstämmigt och i en inkluderande anda för att optimera delegationernas arbete. Parlamentet anser att det arbete som görs av kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter i lika mån bör stödas av medlemsstaternas diplomatiska personal. Parlamentet anser att kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter bör kunna arbeta fullständigt självständigt, utan politisk inblandning och trakasserier från nationella myndigheter i tredjeländer, framför allt i sina kontakter med människorättsaktivister och det civila samhället. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet påminner om sin rekommendation till vice ordföranden/den höga representanten och till utrikestjänsten, om att ta fram klara och tydliga verksamhetsriktlinjer för delegationernas kontaktpunkter, för att de ska kunna fungera som verkliga rådgivare i frågor om mänskliga rättigheter och arbeta effektivt, samstämmigt och i en inkluderande anda för att optimera delegationernas arbete. Parlamentet anser att det arbete som görs av kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter i lika mån bör stödas av medlemsstaternas diplomatiska personal. Parlamentet anser att kontaktpunkterna för mänskliga rättigheter bör kunna arbeta fullständigt självständigt, utan politisk inblandning och trakasserier från nationella myndigheter i tredjeländer, framför allt i sina kontakter med människorättsaktivister och det civila samhället.

Dialoger och samråd om mänskliga rättigheter

| 34. | Europaparlamentet erkänner att människorättsdialoger med tredjeländer kan vara ett effektivt verktyg för bilateralt engagemang och samarbete för att främja och skydda mänskliga rättigheter, under förutsättning att dialogerna inte blir ett självändamål utan ett sätt att utverka särskilda åtaganden och resultat från motparterna. Därför välkomnar och uppmuntrar parlamentet att det inletts människorättsdialoger med allt flera länder, såsom Myanmar/Burma. I detta sammanhang ser parlamentet t.ex. positivt på den sjätte omgången i människorättsdialogen mellan EU och Moldavien. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet erkänner att människorättsdialoger med tredjeländer kan vara ett effektivt verktyg för bilateralt engagemang och samarbete för att främja och skydda mänskliga rättigheter, under förutsättning att dialogerna inte blir ett självändamål utan ett sätt att utverka särskilda åtaganden och resultat från motparterna. Därför välkomnar och uppmuntrar parlamentet att det inletts människorättsdialoger med allt flera länder, såsom Myanmar/Burma. I detta sammanhang ser parlamentet t.ex. positivt på den sjätte omgången i människorättsdialogen mellan EU och Moldavien.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att låta sina människorättsdialoger och motsvarande seminarier med det civila samhället präglas av en tydlig resultatinriktning som återspeglar landstrategierna för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att konsekvent ta med en förberedande dialog med det civila samhällets organisationer, vilken automatiskt bör bli en del av själva människorättsdialogen. Vidare håller parlamentet fast vid att vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och utrikestjänsten under människorättsdialogerna systematiskt ska ta upp enskilda fall som berör människorättsförsvarare som är utsatta för risker eller sitter i fängelse, politiska fångar och människorättskränkningar, och göra det på ett ansvarsfullt och insynsvänligt sätt. Parlamentet anser det centralt att utrikestjänsten systematiskt ser till att alla utfästelser som gjorts under var och en av människorättsdialogerna faktiskt också infrias. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att låta sina människorättsdialoger och motsvarande seminarier med det civila samhället präglas av en tydlig resultatinriktning som återspeglar landstrategierna för mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar med kraft utrikestjänsten att konsekvent ta med en förberedande dialog med det civila samhällets organisationer, vilken automatiskt bör bli en del av själva människorättsdialogen. Vidare håller parlamentet fast vid att vice ordföranden/den höga representanten, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter och utrikestjänsten under människorättsdialogerna systematiskt ska ta upp enskilda fall som berör människorättsförsvarare som är utsatta för risker eller sitter i fängelse, politiska fångar och människorättskränkningar, och göra det på ett ansvarsfullt och insynsvänligt sätt. Parlamentet anser det centralt att utrikestjänsten systematiskt ser till att alla utfästelser som gjorts under var och en av människorättsdialogerna faktiskt också infrias.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar på nytt utrikestjänsten att i samarbete med det civila samhällets organisationer och människorättsorgansationer utveckla en heltäckande mekanism för övervakning och översyn av hur människorättsdialogerna fungerar, för att resultaten av dem ska kunna förbättras. Parlamentet anser att man, om dessa dialoger ideligen misslyckas, bör dra politiska slutsatser och tillgripa alternativa redskap som stöd till människorättsfrämjandet i det berörda landet. I detta avseende konstaterar parlamentet att människorättsdialogen med Ryssland inställdes 2014 och att människorättsdialogerna med Kina och Vitryssland inte har gett något resultat. Parlamentet uppmanar därför med kraft utrikestjänsten att genomgripande ompröva sin strategi för mänskliga rättigheter gentemot Ryssland och Kina. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet uppmanar på nytt utrikestjänsten att i samarbete med det civila samhällets organisationer och människorättsorgansationer utveckla en heltäckande mekanism för övervakning och översyn av hur människorättsdialogerna fungerar, för att resultaten av dem ska kunna förbättras. Parlamentet anser att man, om dessa dialoger ideligen misslyckas, bör dra politiska slutsatser och tillgripa alternativa redskap som stöd till människorättsfrämjandet i det berörda landet. I detta avseende konstaterar parlamentet att människorättsdialogen med Ryssland inställdes 2014 och att människorättsdialogerna med Kina och Vitryssland inte har gett något resultat. Parlamentet uppmanar därför med kraft utrikestjänsten att genomgripande ompröva sin strategi för mänskliga rättigheter gentemot Ryssland och Kina.

| 37. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess delegationer att tillsammans med det civila samhället intensifiera sin politiska dialog med stater som gör sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet vidhåller att den politiska människorättsdialogen mellan EU och tredjeländer måste omfatta en mer inkluderande och heltäckande definition av förbudet mot diskriminering av bl.a. hbti-personer och diskriminering på grund av religion eller övertygelse, kön, ras eller etniskt ursprung, ålder, funktionshinder eller sexuell läggning. Parlamentet understryker att utvecklingsbiståndet, i synnerhet till länder med svaga resultat vad gäller både utveckling av och respekt för de mänskliga rättigheterna, visserligen bör upprätthållas och rentav stärkas, men att det företrädesvis bör förmedlas via organisationer i det civila samhället och icke-statliga lokala partner samt bör övervakas systematiskt och åtföljas av åtaganden från regeringarnas sida om att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna på plats. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess delegationer att tillsammans med det civila samhället intensifiera sin politiska dialog med stater som gör sig skyldiga till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, demokratin och rättsstatsprincipen. Parlamentet vidhåller att den politiska människorättsdialogen mellan EU och tredjeländer måste omfatta en mer inkluderande och heltäckande definition av förbudet mot diskriminering av bl.a. hbti-personer och diskriminering på grund av religion eller övertygelse, kön, ras eller etniskt ursprung, ålder, funktionshinder eller sexuell läggning. Parlamentet understryker att utvecklingsbiståndet, i synnerhet till länder med svaga resultat vad gäller både utveckling av och respekt för de mänskliga rättigheterna, visserligen bör upprätthållas och rentav stärkas, men att det företrädesvis bör förmedlas via organisationer i det civila samhället och icke-statliga lokala partner samt bör övervakas systematiskt och åtföljas av åtaganden från regeringarnas sida om att förbättra situationen för de mänskliga rättigheterna på plats.

| 38. | Europaparlamentet erkänner vikten av kompletterande åtgärder mot enskilda personer i auktoritära regimer (målinriktade sanktioner såsom frysning av tillgångar eller reseförbud), om dialogerna hela tiden skulle misslyckas. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet erkänner vikten av kompletterande åtgärder mot enskilda personer i auktoritära regimer (målinriktade sanktioner såsom frysning av tillgångar eller reseförbud), om dialogerna hela tiden skulle misslyckas.

EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter

| 39. | Europaparlamentet välkomnar att rådet i maj 2014 antog EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline. Parlamentet påminner dock om sin begäran om att utrikestjänsten ska förtydliga urvalsprocessen för vilka ämnen som ska omfattas av EU:s riktlinjer och även samråda med parlamentet och det civila samhället om denna fråga innan urvalet sker. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet välkomnar att rådet i maj 2014 antog EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter vad gäller yttrandefrihet online och offline. Parlamentet påminner dock om sin begäran om att utrikestjänsten ska förtydliga urvalsprocessen för vilka ämnen som ska omfattas av EU:s riktlinjer och även samråda med parlamentet och det civila samhället om denna fråga innan urvalet sker.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar än en gång vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att effektivt genomföra EU:s riktlinjer om internationell humanitär rätt (37), också i anslutning till konflikter i länder som Syrien, Irak, Libyen och Ukraina. Här rekommenderar parlamentet att utrikestjänsten ska stödja sådana civilsamhälleliga organisationer som verkar för att statliga och icke-statliga aktörer ska respektera internationell humanitär rätt, och uppmanar dessutom med kraft EU att aktivt använda alla styrmedel som unionen förfogar över för att statliga och icke-statliga aktörer bättre ska respektera internationell humanitär rätt. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att bidra till det aktuella initiativet från Schweiz/Internationella rödakorskommittén om att utöka efterlevnaden av internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet uppmanar än en gång vice ordföranden/den höga representanten och utrikestjänsten att effektivt genomföra EU:s riktlinjer om internationell humanitär rätt (37), också i anslutning till konflikter i länder som Syrien, Irak, Libyen och Ukraina. Här rekommenderar parlamentet att utrikestjänsten ska stödja sådana civilsamhälleliga organisationer som verkar för att statliga och icke-statliga aktörer ska respektera internationell humanitär rätt, och uppmanar dessutom med kraft EU att aktivt använda alla styrmedel som unionen förfogar över för att statliga och icke-statliga aktörer bättre ska respektera internationell humanitär rätt. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att bidra till det aktuella initiativet från Schweiz/Internationella rödakorskommittén om att utöka efterlevnaden av internationell humanitär rätt.

| 41. | Europaparlamentet understryker med kraft vikten av att genomförandet av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, och också genomförandet av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, systematiskt bedöms med hjälp av väldefinierade riktmärken. Parlamentet anser att det måste vidtas ytterligare åtgärder för att öka medvetenheten om innehållet i dessa riktlinjer bland utrikestjänstens och EU-delegationernas samt medlemsstaternas utlandsbeskickningars personal, för att riktlinjerna ska genomföras som sig bör. Parlamentet begär på nytt att både organisationer i det civila samhället och människorättsorganisationer ska få medverka aktivare vid urvalet, utarbetandet, utvärderingen och översynen av riktlinjerna. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet understryker med kraft vikten av att genomförandet av EU:s riktlinjer om mänskliga rättigheter, och också genomförandet av EU:s riktlinjer för främjande och skydd av barnets rättigheter, systematiskt bedöms med hjälp av väldefinierade riktmärken. Parlamentet anser att det måste vidtas ytterligare åtgärder för att öka medvetenheten om innehållet i dessa riktlinjer bland utrikestjänstens och EU-delegationernas samt medlemsstaternas utlandsbeskickningars personal, för att riktlinjerna ska genomföras som sig bör. Parlamentet begär på nytt att både organisationer i det civila samhället och människorättsorganisationer ska få medverka aktivare vid urvalet, utarbetandet, utvärderingen och översynen av riktlinjerna.

Mänskliga rättigheter och demokrati i EU:s strategier och instrument för yttre förbindelser

| 42. | Europaparlamentet påminner om att EU förbundit sig att ställa mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för sina förbindelser med tredjeländer. Därför betonar parlamentet att främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer behöver stöd via all EU-politik och alla lämpliga finansieringsinstrument med inriktning på omvärlden, såsom utvidgnings- och grannskapspolitiken, den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, liksom politiken för utveckling, handel, migration samt rättvisa och inrikes frågor. I detta sammanhang välkomnar parlamentet EU:s senaste insatser för att inkludera människorättskränkningar i matrisen för tidig varning i samband med krisförebyggande åtgärder. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet påminner om att EU förbundit sig att ställa mänskliga rättigheter och demokrati i centrum för sina förbindelser med tredjeländer. Därför betonar parlamentet att främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer behöver stöd via all EU-politik och alla lämpliga finansieringsinstrument med inriktning på omvärlden, såsom utvidgnings- och grannskapspolitiken, den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken, liksom politiken för utveckling, handel, migration samt rättvisa och inrikes frågor. I detta sammanhang välkomnar parlamentet EU:s senaste insatser för att inkludera människorättskränkningar i matrisen för tidig varning i samband med krisförebyggande åtgärder.

| 43. | Europaparlamentet betonar EU:s fördragsenliga skyldighet att se till att hela dess yttre politik och verksamhet utformas och genomförs på ett sätt som befäster och stöder mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet betonar EU:s fördragsenliga skyldighet att se till att hela dess yttre politik och verksamhet utformas och genomförs på ett sätt som befäster och stöder mänskliga rättigheter och rättsstatsprincipen.

| 44. | Europaparlamentet anser att EU:s finansieringsinstrument för yttre åtgärder är ett viktigt redskap för att främja och försvara värden med anknytning till demokrati och mänskliga rättigheter utomlands. Parlamentet upprepar att det behövs bättre konsekvens mellan olika temainriktade och geografiska instrument. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet anser att EU:s finansieringsinstrument för yttre åtgärder är ett viktigt redskap för att främja och försvara värden med anknytning till demokrati och mänskliga rättigheter utomlands. Parlamentet upprepar att det behövs bättre konsekvens mellan olika temainriktade och geografiska instrument.

| 45. | Europaparlamentet noterar kommissionens insatser för att infria sin utfästelse om att ta med bestämmelser om de mänskliga rättigheterna i sina konsekvensbedömningar av lagstiftningsförslag och förslag utan lagstiftningskaraktär, genomförandeåtgärder och handelsavtal. Kommissionen uppmanas med eftertryck att förbättra konsekvensbedömningarnas kvalitet, omfattande karaktär och uppföljning samt se till att frågor om de mänskliga rättigheterna systematiskt tas med i dem. Parlamentet framhåller den roll som det civila samhället skulle kunna ha för detta arbete. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet noterar kommissionens insatser för att infria sin utfästelse om att ta med bestämmelser om de mänskliga rättigheterna i sina konsekvensbedömningar av lagstiftningsförslag och förslag utan lagstiftningskaraktär, genomförandeåtgärder och handelsavtal. Kommissionen uppmanas med eftertryck att förbättra konsekvensbedömningarnas kvalitet, omfattande karaktär och uppföljning samt se till att frågor om de mänskliga rättigheterna systematiskt tas med i dem. Parlamentet framhåller den roll som det civila samhället skulle kunna ha för detta arbete.

Utvidgnings- och grannskapspolitiken

| 46. | Europaparlamentet påminner om att EU:s utvidgningspolitik är ett av de starkaste redskapen för att stärka respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Parlamentet noterar att utvidgningsprocessen fortsätter trots att ingen utvidgning kan genomföras före 2019 på grund av förhandlingsläget och situationen i de berörda länderna, och välkomnar att man under anslutningsförhandlingarna, i samband med de kapitel som behandlar rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna samt rättvisa, frihet och säkerhet, har börjat tillämpa den nya strategin, där vederbörlig hänsyn tas till den tid som behövs för att dessa reformer ska hinna genomföras ordentligt. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet påminner om att EU:s utvidgningspolitik är ett av de starkaste redskapen för att stärka respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Parlamentet noterar att utvidgningsprocessen fortsätter trots att ingen utvidgning kan genomföras före 2019 på grund av förhandlingsläget och situationen i de berörda länderna, och välkomnar att man under anslutningsförhandlingarna, i samband med de kapitel som behandlar rättsväsendet och de grundläggande rättigheterna samt rättvisa, frihet och säkerhet, har börjat tillämpa den nya strategin, där vederbörlig hänsyn tas till den tid som behövs för att dessa reformer ska hinna genomföras ordentligt.

| 47. | Europaparlamentet uttrycker oro över att yttrandefriheten och mediefriheten försämrats i vissa utvidgningsländer och i ett antal europeiska grannskapsländer. Parlamentet framhåller det akuta behovet av ökat oberoende för medierna i dessa länder och bättre insyn i vem som äger dem, samt av åtgärder mot att journalister utsätts för politiska och ekonomiska påtryckningar som ofta leder till censur och självcensur. Kommissionen uppmanas att i samband med anslutningsförhandlingar fortsätta övervaka och prioritera respekten för yttrandefriheten och mediefriheten. |
| --- | --- |

47.

Europaparlamentet uttrycker oro över att yttrandefriheten och mediefriheten försämrats i vissa utvidgningsländer och i ett antal europeiska grannskapsländer. Parlamentet framhåller det akuta behovet av ökat oberoende för medierna i dessa länder och bättre insyn i vem som äger dem, samt av åtgärder mot att journalister utsätts för politiska och ekonomiska påtryckningar som ofta leder till censur och självcensur. Kommissionen uppmanas att i samband med anslutningsförhandlingar fortsätta övervaka och prioritera respekten för yttrandefriheten och mediefriheten.

| 48. | Europaparlamentet beklagar djupt att det fortfarande innebär en utmaning att få de rättsliga ramarna för skyddet av minoriteter att tillämpas som sig bör, något som framhölls i kommissionens utvidgningsstrategi för 2014–2015 (38). Parlamentet uppmanar utvidgningsländerna att öka sina insatser för att skapa en kultur där minoriteter accepteras, genom att man stärker deras deltagande i beslutsfattandet och förbättrar deras integration i utbildningsväsendet, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt romska barn. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU att under hela utvidgningsprocessen noggrant övervaka genomförandet av bestämmelserna om skydd för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheterna för personer som tillhör minoriteter, och om bekämpning av alla former av diskriminering, inklusive hatbrott på grund av sexuell läggning och könsidentitet. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet beklagar djupt att det fortfarande innebär en utmaning att få de rättsliga ramarna för skyddet av minoriteter att tillämpas som sig bör, något som framhölls i kommissionens utvidgningsstrategi för 2014–2015 (38). Parlamentet uppmanar utvidgningsländerna att öka sina insatser för att skapa en kultur där minoriteter accepteras, genom att man stärker deras deltagande i beslutsfattandet och förbättrar deras integration i utbildningsväsendet, varvid särskild uppmärksamhet bör ägnas åt romska barn. Parlamentet uppmanar med eftertryck EU att under hela utvidgningsprocessen noggrant övervaka genomförandet av bestämmelserna om skydd för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheterna för personer som tillhör minoriteter, och om bekämpning av alla former av diskriminering, inklusive hatbrott på grund av sexuell läggning och könsidentitet.

| 49. | Europaparlamentet konstaterar med oro att den demokratiska politiska kulturen försämrats i vissa kandidatländer och potentiella kandidatländer samt i ett antal europeiska grannskapsländer. Parlamentet påminner om att god samhällsstyrning, respekt för rättsstaten, rätten till yttrandefrihet, respekt för de mänskliga rättigheterna, den politiska dialogen, kompromissande och medverkan från alla berörda parters sida i beslutsprocessen står i centrum för demokratiskt styre. Parlamentet konstaterar med lika stor oro att det gått trögt för utvidgningsländerna att förbättra rättsväsendets oberoende och bekämpa korruptionen. Liksom kommissionen uppmanar parlamentet med eftertryck utvidgningsländerna att påvisa att de har genomfört utredningar, lagföringar och slutliga fällande domar på ett trovärdigt sätt. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet konstaterar med oro att den demokratiska politiska kulturen försämrats i vissa kandidatländer och potentiella kandidatländer samt i ett antal europeiska grannskapsländer. Parlamentet påminner om att god samhällsstyrning, respekt för rättsstaten, rätten till yttrandefrihet, respekt för de mänskliga rättigheterna, den politiska dialogen, kompromissande och medverkan från alla berörda parters sida i beslutsprocessen står i centrum för demokratiskt styre. Parlamentet konstaterar med lika stor oro att det gått trögt för utvidgningsländerna att förbättra rättsväsendets oberoende och bekämpa korruptionen. Liksom kommissionen uppmanar parlamentet med eftertryck utvidgningsländerna att påvisa att de har genomfört utredningar, lagföringar och slutliga fällande domar på ett trovärdigt sätt.

| 50. | Mot bakgrund av den pågående översynen av den europeiska grannskapspolitiken påminner Europaparlamentet om att det i EU-fördraget föreskrivs att unionen med närbelägna länder ska utveckla särskilda förbindelser som grundar sig på unionens värderingar, i vilka ingår respekt för mänskliga rättigheter och demokrati (39). Parlamentet påminner även om att EU efter den arabiska våren 2011 har omformulerat sin grannskapspolitik utgående från principen om ”mer för mer”. Syftet med detta var att stärka de demokratiska institutionerna och främja de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att de avsevärda utmaningar som unionens grannskap ställts inför under senare år i hög grad har påverkat respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Hit hör t.ex. att instabilitet och konflikter sprider sig i Mellanöstern och Nordafrika och att problemen utnyttjas av extremist- och jihadistgrupper, och också det mänskliga lidande som Rysslands agerande har förorsakat. |
| --- | --- |

50.

Mot bakgrund av den pågående översynen av den europeiska grannskapspolitiken påminner Europaparlamentet om att det i EU-fördraget föreskrivs att unionen med närbelägna länder ska utveckla särskilda förbindelser som grundar sig på unionens värderingar, i vilka ingår respekt för mänskliga rättigheter och demokrati (39). Parlamentet påminner även om att EU efter den arabiska våren 2011 har omformulerat sin grannskapspolitik utgående från principen om ”mer för mer”. Syftet med detta var att stärka de demokratiska institutionerna och främja de mänskliga rättigheterna. Parlamentet understryker att de avsevärda utmaningar som unionens grannskap ställts inför under senare år i hög grad har påverkat respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Hit hör t.ex. att instabilitet och konflikter sprider sig i Mellanöstern och Nordafrika och att problemen utnyttjas av extremist- och jihadistgrupper, och också det mänskliga lidande som Rysslands agerande har förorsakat.

| 51. | Europaparlamentet uttrycker därför sin övertygelse om att den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör fortsätta att ha främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer i centrum för sin verksamhet. Parlamentet upprepar att främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati samtidigt ligger i både partnerländernas och EU:s intresse. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uttrycker därför sin övertygelse om att den reviderade europeiska grannskapspolitiken bör fortsätta att ha främjandet av mänskliga rättigheter och demokratiska principer i centrum för sin verksamhet. Parlamentet upprepar att främjandet av mänskliga rättigheter och demokrati samtidigt ligger i både partnerländernas och EU:s intresse.

| 52. | Europaparlamentet betonar att EU bör fortsätta att i grannländerna aktivt stödja såväl demokratiska och effektiva människorättsinstitutioner som det civila samhället och de fria medierna. Som en ljuspunkt i detta sammanhang noterar parlamentet det fortsatta omfattande stödet från det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och faciliteten för det civila samhället. Parlamentet välkomnar likaledes att det europeiska initiativet för demokrati konsekvent och effektivt har gått in för att i EU:s östra och södra grannskap främja demokrati och respekt för grundläggande fri- och rättigheter, något som konstateras i parlamentets första årsrapport om utvärdering av den verksamhet som bedrivits av detta initiativ (40). Parlamentet uppmuntrar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att fortsätta att erbjuda kraftfulla incitament och kunskaper från sina egna övergångsprocesser till stöd för demokratiska reformprocesser i EU:s grannskap. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att EU bör fortsätta att i grannländerna aktivt stödja såväl demokratiska och effektiva människorättsinstitutioner som det civila samhället och de fria medierna. Som en ljuspunkt i detta sammanhang noterar parlamentet det fortsatta omfattande stödet från det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter och faciliteten för det civila samhället. Parlamentet välkomnar likaledes att det europeiska initiativet för demokrati konsekvent och effektivt har gått in för att i EU:s östra och södra grannskap främja demokrati och respekt för grundläggande fri- och rättigheter, något som konstateras i parlamentets första årsrapport om utvärdering av den verksamhet som bedrivits av detta initiativ (40). Parlamentet uppmuntrar eftertryckligen EU och dess medlemsstater att fortsätta att erbjuda kraftfulla incitament och kunskaper från sina egna övergångsprocesser till stöd för demokratiska reformprocesser i EU:s grannskap.

| 53. | Europaparlamentet betonar att det är oerhört viktigt att det blir slut på Rysslands aggression i Ukraina och att säkerställa stabilitet och respekt för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet betonar att det är oerhört viktigt att det blir slut på Rysslands aggression i Ukraina och att säkerställa stabilitet och respekt för mänskliga rättigheter.

Mänskliga rättigheter genom handel

| 54. | Europaparlamentet upprepar sitt stöd för systematiskt införande av människorättsklausuler i samtliga internationella avtal mellan EU och tredjeländer, bl.a. med beaktande av dialogen mellan arbetsmarkandens parter i EU och ILO:s arbetsnormer. Kommissionen uppmanas att effektivt och systematiskt övervaka och utvärdera genomförandet av människorättsklausuler samt att regelbundet rapportera till parlamentet om partnerländernas respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar rådets mer systematiska användning av restriktiva åtgärder mot tredjeländer som avsiktligt kränker mänskliga rättigheter. I detta avseende rekommenderar parlamentet att EU, alltid när det förekommer ett grovt människorättsbrott i ett tredjeland med vilket ett avtal har ingåtts, ska vidta konkreta åtgärder för att verkställa lämpliga åtgärder i enlighet med människorättsklausulerna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet upprepar sitt stöd för systematiskt införande av människorättsklausuler i samtliga internationella avtal mellan EU och tredjeländer, bl.a. med beaktande av dialogen mellan arbetsmarkandens parter i EU och ILO:s arbetsnormer. Kommissionen uppmanas att effektivt och systematiskt övervaka och utvärdera genomförandet av människorättsklausuler samt att regelbundet rapportera till parlamentet om partnerländernas respekt för mänskliga rättigheter. Parlamentet välkomnar rådets mer systematiska användning av restriktiva åtgärder mot tredjeländer som avsiktligt kränker mänskliga rättigheter. I detta avseende rekommenderar parlamentet att EU, alltid när det förekommer ett grovt människorättsbrott i ett tredjeland med vilket ett avtal har ingåtts, ska vidta konkreta åtgärder för att verkställa lämpliga åtgärder i enlighet med människorättsklausulerna.

| 55. | Europaparlamentet välkomnar att den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet (GSP) (förordning (EU) nr 978/2012) trädde i kraft den 1 januari 2014. Parlamentet ser positivt på att 14 länder hade beviljats GSP+-förmåner vid utgången av 2014 och påminner om att länderna är skyldiga att upprätthålla ratificeringen av 27 internationella nyckelkonventioner samt se till att de genomförs effektivt, i linje med de kriterier som fastställs i dessa konventioner och av EU. Parlamentet ser fram emot att kommissionen senast vid utgången av 2015 ska bedöma detta på ett ärligt och öppet sätt samt rapportera tillbaka till parlamentet och rådet om hur GSP+-förmånstagarna ratificerat och i praktiken genomfört konventionerna. Parlamentet upprepar sin rekommendation att Romstadgan bör inkluderas i den framtida förteckningen över konventioner. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet välkomnar att den nya förordningen om det allmänna preferenssystemet (GSP) (förordning (EU) nr 978/2012) trädde i kraft den 1 januari 2014. Parlamentet ser positivt på att 14 länder hade beviljats GSP+-förmåner vid utgången av 2014 och påminner om att länderna är skyldiga att upprätthålla ratificeringen av 27 internationella nyckelkonventioner samt se till att de genomförs effektivt, i linje med de kriterier som fastställs i dessa konventioner och av EU. Parlamentet ser fram emot att kommissionen senast vid utgången av 2015 ska bedöma detta på ett ärligt och öppet sätt samt rapportera tillbaka till parlamentet och rådet om hur GSP+-förmånstagarna ratificerat och i praktiken genomfört konventionerna. Parlamentet upprepar sin rekommendation att Romstadgan bör inkluderas i den framtida förteckningen över konventioner.

Företag och mänskliga rättigheter

| 56. | Europaparlamentet anser att handel och mänskliga rättigheter kan gå hand i hand och att näringslivet spelar en viktig roll när det gäller att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet anser att främjandet av de mänskliga rättigheterna bör bygga på samarbete mellan myndigheterna och den privata sektorn. Parlamentet bekräftar i detta sammanhang på nytt att europeiska företag bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att deras verksamhet i tredjeländer bedrivs med respekt för människorättsnormerna. Parlamentet bekräftar likaså än en gång vikten av att EU främjar företagens sociala ansvar främjas och att europeiska företag går i spetsen för att främja internationella normer i fråga om företag och mänskliga rättigheter. Dessutom uppmanar parlamentet EU att aktivt delta i det tolfte mötet i FN:s arbetsgrupp för mänskliga rättigheter och transnationella bolag och andra företag, och att stödja insatser för att anpassa sin politik till OECD:s riktlinjer för multinationella företag. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att delta i debatten om ett rättsligt bindande internationellt instrument för företagande och mänskliga rättigheter inom ramen för FN-systemet. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet anser att handel och mänskliga rättigheter kan gå hand i hand och att näringslivet spelar en viktig roll när det gäller att främja mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet anser att främjandet av de mänskliga rättigheterna bör bygga på samarbete mellan myndigheterna och den privata sektorn. Parlamentet bekräftar i detta sammanhang på nytt att europeiska företag bör vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att deras verksamhet i tredjeländer bedrivs med respekt för människorättsnormerna. Parlamentet bekräftar likaså än en gång vikten av att EU främjar företagens sociala ansvar främjas och att europeiska företag går i spetsen för att främja internationella normer i fråga om företag och mänskliga rättigheter. Dessutom uppmanar parlamentet EU att aktivt delta i det tolfte mötet i FN:s arbetsgrupp för mänskliga rättigheter och transnationella bolag och andra företag, och att stödja insatser för att anpassa sin politik till OECD:s riktlinjer för multinationella företag. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att delta i debatten om ett rättsligt bindande internationellt instrument för företagande och mänskliga rättigheter inom ramen för FN-systemet.

| 57. | Med beaktande av ovanstående anser Europaparlamentet att utrikestjänsten bör kräva att EU-delegationerna samarbetar med EU-företag som är verksamma i tredjeländer för att de ska tillförsäkra respekten för mänskliga rättigheter i sin företagsrelaterade verksamhet. Vidare påminner parlamentet om sin begäran att EU-delegationerna ska låta respekten för mänskliga rättigheter i samband med företagsverksamhet ingå såsom en prioritering i lokala förslagsinfordringar inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), och att EU-delegationerna ska göra allt som behövs för att skydda människorättsförsvarare i enlighet med EU:s riktlinjer för människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

57.

Med beaktande av ovanstående anser Europaparlamentet att utrikestjänsten bör kräva att EU-delegationerna samarbetar med EU-företag som är verksamma i tredjeländer för att de ska tillförsäkra respekten för mänskliga rättigheter i sin företagsrelaterade verksamhet. Vidare påminner parlamentet om sin begäran att EU-delegationerna ska låta respekten för mänskliga rättigheter i samband med företagsverksamhet ingå såsom en prioritering i lokala förslagsinfordringar inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR), och att EU-delegationerna ska göra allt som behövs för att skydda människorättsförsvarare i enlighet med EU:s riktlinjer för människorättsförsvarare.

| 58. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att före utgången av 2015 rapportera om EU-medlemsstaternas genomförande av FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter (41), |
| --- | --- |

58.

Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att före utgången av 2015 rapportera om EU-medlemsstaternas genomförande av FN:s vägledande principer för företagande och mänskliga rättigheter (41),

| 59. | Europaparlamentet uppmanar EU att göra en samordnad insats mot markrofferi, genom att främja lämpliga skyddsgarantier för att förhindra markrofferi i de berörda länderna och bland EU-företag och övriga europeiska företag som är verksamma i dessa länder. |
| --- | --- |

59.

Europaparlamentet uppmanar EU att göra en samordnad insats mot markrofferi, genom att främja lämpliga skyddsgarantier för att förhindra markrofferi i de berörda länderna och bland EU-företag och övriga europeiska företag som är verksamma i dessa länder.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla ett pilotprojekt om de mänskliga rättigheternas odelbarhet, om markfrågor (markrofferi och tvångsförflyttning) och om hur konsekvent EU:s politik är i detta hänseende. Parlamentet uppmanar EU att rapportera om sina överväganden när det gäller anslutning till det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, såsom EU utfäst sig i sin handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019. |
| --- | --- |

60.

Europaparlamentet uppmanar EU att utveckla ett pilotprojekt om de mänskliga rättigheternas odelbarhet, om markfrågor (markrofferi och tvångsförflyttning) och om hur konsekvent EU:s politik är i detta hänseende. Parlamentet uppmanar EU att rapportera om sina överväganden när det gäller anslutning till det fakultativa protokollet till den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, såsom EU utfäst sig i sin handlingsplan för mänskliga rättigheter och demokrati 2015–2019.

Mänskliga rättigheter och utveckling

| 61. | Europaparlamentet anser att utvecklingssamarbete bör gå hand i hand med främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Här påminner parlamentet om FN:s uttalande att utvecklingsmålen inte kan uppnås fullt ut om man inte har ett människorättsbaserat tillvägagångssätt. Parlamentet påminner också om att EU utfäst sig att stödja partnerländerna och att i det sammanhanget ta hänsyn till deras situation i utvecklingshänseende och deras framsteg med mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmuntrar att tydligt definierade resultatramar tas med i alla instrument för att säkerställa integrering av marginaliserade och utsatta grupper och för att integrera ett människorättsbaserat tillvägagångssätt i all politik. |
| --- | --- |

61.

Europaparlamentet anser att utvecklingssamarbete bör gå hand i hand med främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer. Här påminner parlamentet om FN:s uttalande att utvecklingsmålen inte kan uppnås fullt ut om man inte har ett människorättsbaserat tillvägagångssätt. Parlamentet påminner också om att EU utfäst sig att stödja partnerländerna och att i det sammanhanget ta hänsyn till deras situation i utvecklingshänseende och deras framsteg med mänskliga rättigheter och demokrati. Parlamentet uppmuntrar att tydligt definierade resultatramar tas med i alla instrument för att säkerställa integrering av marginaliserade och utsatta grupper och för att integrera ett människorättsbaserat tillvägagångssätt i all politik.

| 62. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbetsdokument om ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt för EU:s utvecklingssamarbete, med inbegripande av alla mänskliga rättigheter, också kvinnors och flickors rättigheter, vilket offentliggjordes i april 2014 och välkomnades av rådet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att övervaka genomförandet av det rättighetsbaserade tillvägagångssättet och se till att mänskliga rättigheter och utvecklingssamarbete förstärker varandra ömsesidigt på ort och ställe. Parlamentet uppmanar kommissionen att stå till tjänst med en insynsvänlig och offentlig bedömning av hur EU:s verktygslåda för det rättighetsbaserade tillvägagångssättet har genomförts. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att stärka sin roll som ihärdig förespråkare för de mänskliga rättigheterna i världen genom att på ett effektivt, enhetligt och genomtänkt sätt använda samtliga tillgängliga styrmedel för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna och deras försvarare samt bedriva en effektiv politik för utvecklingsbistånd, i linje med mål nr 16 i målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

62.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens arbetsdokument om ett rättighetsbaserat tillvägagångssätt för EU:s utvecklingssamarbete, med inbegripande av alla mänskliga rättigheter, också kvinnors och flickors rättigheter, vilket offentliggjordes i april 2014 och välkomnades av rådet. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att övervaka genomförandet av det rättighetsbaserade tillvägagångssättet och se till att mänskliga rättigheter och utvecklingssamarbete förstärker varandra ömsesidigt på ort och ställe. Parlamentet uppmanar kommissionen att stå till tjänst med en insynsvänlig och offentlig bedömning av hur EU:s verktygslåda för det rättighetsbaserade tillvägagångssättet har genomförts. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att stärka sin roll som ihärdig förespråkare för de mänskliga rättigheterna i världen genom att på ett effektivt, enhetligt och genomtänkt sätt använda samtliga tillgängliga styrmedel för att främja och skydda de mänskliga rättigheterna och deras försvarare samt bedriva en effektiv politik för utvecklingsbistånd, i linje med mål nr 16 i målen för hållbar utveckling.

| 63. | Europaparlamentet välkomnar att den ambitiösa agendan för hållbar utveckling fram till 2030 antagits vid FN:s särskilda toppmöte i New York och att EU spelat en ledande roll i denna process. Parlamentet välkomnar framför allt att sådana grundläggande värden för EU som mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning har tagits med. Parlamentet ser positivt på att den nya agendan har en klar förankring i åtaganden om mänskliga rättigheter och att dess 17 mål och 169 delmål syftar till att mänskliga rättigheter ska bli verklighet för alla. Parlamentet delar den uppfattning som ligger till grund för detta dokument, nämligen att vi behöver en värld med allmän respekt för de mänskliga rättigheterna och människans värdighet, rättsstatsprincipen, rättvisa, jämlikhet och icke-diskriminering, liksom respekt för ras, etnisk tillhörighet och kulturell mångfald samt för lika möjligheter, så att mänsklighetens potential fullt ut kan förverkligas och så att vi får ett bidrag till delat välstånd. Parlamentet betonar att man måste se till att Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess övervakningsåtgärder och kommande genomförandeåtgärder från alla berörda parters sida, inklusive det civila samhället och den privata sektorn, underbyggs av en människorättsstrategi och en jämställdhetsbaserad strategi samt målen med fattigdomsutrotning, bekämpning av ojämlikhet och socialt utanförskap och demokratisering av ekonomin. |
| --- | --- |

63.

Europaparlamentet välkomnar att den ambitiösa agendan för hållbar utveckling fram till 2030 antagits vid FN:s särskilda toppmöte i New York och att EU spelat en ledande roll i denna process. Parlamentet välkomnar framför allt att sådana grundläggande värden för EU som mänskliga rättigheter och god samhällsstyrning har tagits med. Parlamentet ser positivt på att den nya agendan har en klar förankring i åtaganden om mänskliga rättigheter och att dess 17 mål och 169 delmål syftar till att mänskliga rättigheter ska bli verklighet för alla. Parlamentet delar den uppfattning som ligger till grund för detta dokument, nämligen att vi behöver en värld med allmän respekt för de mänskliga rättigheterna och människans värdighet, rättsstatsprincipen, rättvisa, jämlikhet och icke-diskriminering, liksom respekt för ras, etnisk tillhörighet och kulturell mångfald samt för lika möjligheter, så att mänsklighetens potential fullt ut kan förverkligas och så att vi får ett bidrag till delat välstånd. Parlamentet betonar att man måste se till att Agenda 2030 för hållbar utveckling och dess övervakningsåtgärder och kommande genomförandeåtgärder från alla berörda parters sida, inklusive det civila samhället och den privata sektorn, underbyggs av en människorättsstrategi och en jämställdhetsbaserad strategi samt målen med fattigdomsutrotning, bekämpning av ojämlikhet och socialt utanförskap och demokratisering av ekonomin.

| 64. | Europaparlamentet understryker vikten av en konsekvent politik för utveckling för att vi ska kunna förverkliga den nya agendan för hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att det människorättsbaserade tillvägagångssättet bör leda till en fördjupad förståelse av vad en konsekvent politik för utveckling innebär, eftersom det inte går att göra framsteg i riktning mot hållbar utveckling och fattigdomsutrotning om man inte åtgärdar hindren för förverkligandet av rättigheter. |
| --- | --- |

64.

Europaparlamentet understryker vikten av en konsekvent politik för utveckling för att vi ska kunna förverkliga den nya agendan för hållbar utveckling. Parlamentet påpekar att det människorättsbaserade tillvägagångssättet bör leda till en fördjupad förståelse av vad en konsekvent politik för utveckling innebär, eftersom det inte går att göra framsteg i riktning mot hållbar utveckling och fattigdomsutrotning om man inte åtgärdar hindren för förverkligandet av rättigheter.

| 65. | Europaparlamentet bekräftar än en gång det akuta behovet av åtgärder mot den världsomfattande börda som fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar innebär. Parlamentet efterlyser en ambitiös och långsiktig politisk strategi och handlingsplan för global hälsa, innovation och tillgång till läkemedel, som bland annat omfattar investeringar i forskning och utveckling, för att slå vakt om rätten till en levnadsstandard som är tillräcklig för att alla människor ska vara friska och må bra, utan någon diskriminering på grund av ras, religion, politisk övertygelse, ekonomiska eller sociala villkor, könsidentitet eller sexuell läggning. |
| --- | --- |

65.

Europaparlamentet bekräftar än en gång det akuta behovet av åtgärder mot den världsomfattande börda som fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar innebär. Parlamentet efterlyser en ambitiös och långsiktig politisk strategi och handlingsplan för global hälsa, innovation och tillgång till läkemedel, som bland annat omfattar investeringar i forskning och utveckling, för att slå vakt om rätten till en levnadsstandard som är tillräcklig för att alla människor ska vara friska och må bra, utan någon diskriminering på grund av ras, religion, politisk övertygelse, ekonomiska eller sociala villkor, könsidentitet eller sexuell läggning.

| 66. | Europaparlamentet betonar att man i handlingsplanen från Addis Abeba åtog sig att säkerställa ett universellt socialt grundskydd, ett allmänt sjukvårdssystem och grundläggande offentliga tjänster för alla, inbegripet hälso- och sjukvård och utbildning. |
| --- | --- |

66.

Europaparlamentet betonar att man i handlingsplanen från Addis Abeba åtog sig att säkerställa ett universellt socialt grundskydd, ett allmänt sjukvårdssystem och grundläggande offentliga tjänster för alla, inbegripet hälso- och sjukvård och utbildning.

| 67. | Europaparlamentet ser positivt på det vägledningsdokument om terroristbekämpning som sammanställdes av utrikestjänsten och kommissionen och godkändes av rådet i syfte att säkerställa respekt för mänskliga rättigheter vid planering och genomförande av projekt om stöd till terroristbekämpning tillsammans med tredjeländer. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att se till att dokumentet genomförs effektivt, inledningsvis genom att ge det en omfattande spridning. I detta sammanhang påpekar parlamentet att respekten för de grundläggande rättigheterna och friheterna är grunden för en framgångsrik terrorismbekämpningspolitik, inbegripet användningen av digital övervakningsteknik. Parlamentet stöder de internationella insatserna för att få ett slut på de människorättskränkningar som begås av Isis/Daish. |
| --- | --- |

67.

Europaparlamentet ser positivt på det vägledningsdokument om terroristbekämpning som sammanställdes av utrikestjänsten och kommissionen och godkändes av rådet i syfte att säkerställa respekt för mänskliga rättigheter vid planering och genomförande av projekt om stöd till terroristbekämpning tillsammans med tredjeländer. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att se till att dokumentet genomförs effektivt, inledningsvis genom att ge det en omfattande spridning. I detta sammanhang påpekar parlamentet att respekten för de grundläggande rättigheterna och friheterna är grunden för en framgångsrik terrorismbekämpningspolitik, inbegripet användningen av digital övervakningsteknik. Parlamentet stöder de internationella insatserna för att få ett slut på de människorättskränkningar som begås av Isis/Daish.

Urbefolkningars rättigheter

| 68. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att stödja översynen av uppdraget för expertmekanismen om urbefolkningarnas rättigheter, i överensstämmelse med slutdokumentet från världskonferensen om urbefolkningar (FN:s generalförsamlings resolution 69/2 (42)), i syfte att övervaka, utvärdera och förbättra genomförandet av förklaringen om urbefolkningars rättigheter. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att begära att alla innehavare av mandat för särskilda förfaranden ägnar särskild uppmärksamhet åt frågor som rör kvinnor och flickor i urbefolkningar, och att systematiskt rapportera om sådana frågor till FN:s råd för mänskliga rättigheter. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att aktivt stödja utvecklingen av den systemomfattande handlingsplanen för urbefolkningar, i enlighet med begäran i FN:s generalförsamlings resolution från september 2014, särskilt när det gäller att anordna regelbundna samråd med urbefolkningar som ett led i denna process. Parlamentet beklagar djupt att personer med psykiska störningar i vissa västafrikanska områden kedjas fast vid träd i skogarna eller överges på gatan, eftersom detta är en vitt utbredd praxis som lokalsamhällena godtar. |
| --- | --- |

68.

Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten, kommissionen och medlemsstaterna att stödja översynen av uppdraget för expertmekanismen om urbefolkningarnas rättigheter, i överensstämmelse med slutdokumentet från världskonferensen om urbefolkningar (FN:s generalförsamlings resolution 69/2 (42)), i syfte att övervaka, utvärdera och förbättra genomförandet av förklaringen om urbefolkningars rättigheter. Parlamentet uppmanar med eftertryck medlemsstaterna att begära att alla innehavare av mandat för särskilda förfaranden ägnar särskild uppmärksamhet åt frågor som rör kvinnor och flickor i urbefolkningar, och att systematiskt rapportera om sådana frågor till FN:s råd för mänskliga rättigheter. Utrikestjänsten och medlemsstaterna uppmanas eftertryckligen att aktivt stödja utvecklingen av den systemomfattande handlingsplanen för urbefolkningar, i enlighet med begäran i FN:s generalförsamlings resolution från september 2014, särskilt när det gäller att anordna regelbundna samråd med urbefolkningar som ett led i denna process. Parlamentet beklagar djupt att personer med psykiska störningar i vissa västafrikanska områden kedjas fast vid träd i skogarna eller överges på gatan, eftersom detta är en vitt utbredd praxis som lokalsamhällena godtar.

EU-åtgärder i fråga om migration och flyktingar

| 69. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över och sin solidaritet med de talrika flyktingar och migranter som utsätts för svåra människorättskränkningar eftersom de är offer för konflikter, förföljelse, misslyckanden från statsmakternas sida, liksom för nätverk som verkar för olaglig invandring, människohandel, människosmuggling, extremistgrupper och förbrytarligor. Parlamentet uttrycker sin djupa sorg över de tragiska dödsfallen bland människor som försökt nå EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

69.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över och sin solidaritet med de talrika flyktingar och migranter som utsätts för svåra människorättskränkningar eftersom de är offer för konflikter, förföljelse, misslyckanden från statsmakternas sida, liksom för nätverk som verkar för olaglig invandring, människohandel, människosmuggling, extremistgrupper och förbrytarligor. Parlamentet uttrycker sin djupa sorg över de tragiska dödsfallen bland människor som försökt nå EU:s yttre gränser.

| 70. | Europaparlamentet betonar att de bakomliggande orsakerna till migrationsströmmar akut måste åtgärdas och att man därför måste gripa sig an flyktingkrisens yttre dimension, bland annat genom att finna varaktiga lösningar på konflikter i vårt grannskap, genom att bygga upp samarbete och partnerskap med berörda tredjeländer samt genom EU:s utrikespolitik. Parlamentet understryker att det behövs ett heltäckande och människorättsbaserat tillvägagångssätt när det gäller migration, och uppmanar EU att stärka sitt samarbete med FN och dess organ, regionala organisationer, regeringar och icke-statliga organisationer, för att åtgärda de bakomliggande orsakerna till migrationsströmmar och förbättra situationen i flyktingläger i närheten av konfliktområden. Parlamentet uppmanar än en gång EU att se till att alla avtal om migrationssamarbete och återtagande som ingås med tredjeländer respekterar folkrätten. Parlamentet påminner om att en global migrationsstrategi är nära förknippad med utvecklingspolitik och humanitär politik, däribland inrättandet av humanitära korridorer och utfärdandet av visum av humanitära skäl, liksom andra utrikespolitiska strategier. Parlamentet noterar uppdraget Eunavfor Med, som utförs i Medelhavsområdet av EU-ländernas sjöstridskrafter mot människosmugglare och människohandlare. Parlamentet betonar även det akuta behovet av att utveckla en kraftfullare politik på unionsnivå för att ta itu med de trängande frågorna rörande migranter och flyktingar och finna en effektiv, rättvis och hållbar mekanism för bördefördelning bland medlemsstaterna. Parlamentet understryker de åtgärder som kommissionen föreslog den 9 september 2015 för att åtgärda flyktingkrisen, t.ex. den planerade översynen av Dublinförordningen. |
| --- | --- |

70.

Europaparlamentet betonar att de bakomliggande orsakerna till migrationsströmmar akut måste åtgärdas och att man därför måste gripa sig an flyktingkrisens yttre dimension, bland annat genom att finna varaktiga lösningar på konflikter i vårt grannskap, genom att bygga upp samarbete och partnerskap med berörda tredjeländer samt genom EU:s utrikespolitik. Parlamentet understryker att det behövs ett heltäckande och människorättsbaserat tillvägagångssätt när det gäller migration, och uppmanar EU att stärka sitt samarbete med FN och dess organ, regionala organisationer, regeringar och icke-statliga organisationer, för att åtgärda de bakomliggande orsakerna till migrationsströmmar och förbättra situationen i flyktingläger i närheten av konfliktområden. Parlamentet uppmanar än en gång EU att se till att alla avtal om migrationssamarbete och återtagande som ingås med tredjeländer respekterar folkrätten. Parlamentet påminner om att en global migrationsstrategi är nära förknippad med utvecklingspolitik och humanitär politik, däribland inrättandet av humanitära korridorer och utfärdandet av visum av humanitära skäl, liksom andra utrikespolitiska strategier. Parlamentet noterar uppdraget Eunavfor Med, som utförs i Medelhavsområdet av EU-ländernas sjöstridskrafter mot människosmugglare och människohandlare. Parlamentet betonar även det akuta behovet av att utveckla en kraftfullare politik på unionsnivå för att ta itu med de trängande frågorna rörande migranter och flyktingar och finna en effektiv, rättvis och hållbar mekanism för bördefördelning bland medlemsstaterna. Parlamentet understryker de åtgärder som kommissionen föreslog den 9 september 2015 för att åtgärda flyktingkrisen, t.ex. den planerade översynen av Dublinförordningen.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utöka sitt stöd för kampen mot människohandel genom utrikespolitiken, med särskilt fokus på skydd av offer och i synnerhet minderåriga. Parlamentet är starkt av den åsikten att EU bör förstärka samarbetet med tredjeländer och andra relevanta aktörer för att utbyta bästa praxis och bidra till att upplösa internationella nätverk för människohandel. Parlamentet upprepar att alla EU-medlemsstater måste genomföra EU:s direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer (43) och strategin för utrotande av människohandel 2012–2016 (44). |
| --- | --- |

71.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att utöka sitt stöd för kampen mot människohandel genom utrikespolitiken, med särskilt fokus på skydd av offer och i synnerhet minderåriga. Parlamentet är starkt av den åsikten att EU bör förstärka samarbetet med tredjeländer och andra relevanta aktörer för att utbyta bästa praxis och bidra till att upplösa internationella nätverk för människohandel. Parlamentet upprepar att alla EU-medlemsstater måste genomföra EU:s direktiv 2011/36/EU om förebyggande och bekämpande av människohandel och om skydd av dess offer (43) och strategin för utrotande av människohandel 2012–2016 (44).

| 72. | Europaparlamentet påminner om att 17,5 miljoner personer fördrevs 2014 på grund av klimatrelaterade katastrofer. Folkomflyttningarna påverkar framför allt de södra regionerna, som är mest utsatta för konsekvenserna av klimatförändringarna. 85 procent av dessa omflyttningar sker i utvecklingsländer, främst inom ett land eller inom delar av länder. Parlamentet påpekar att EU:s medlemsstater enligt millennieutvecklingsmålen åtagit sig att öronmärka 0,7 procent av BNP för att finansiera utvecklingsbiståndet. |
| --- | --- |

72.

Europaparlamentet påminner om att 17,5 miljoner personer fördrevs 2014 på grund av klimatrelaterade katastrofer. Folkomflyttningarna påverkar framför allt de södra regionerna, som är mest utsatta för konsekvenserna av klimatförändringarna. 85 procent av dessa omflyttningar sker i utvecklingsländer, främst inom ett land eller inom delar av länder. Parlamentet påpekar att EU:s medlemsstater enligt millennieutvecklingsmålen åtagit sig att öronmärka 0,7 procent av BNP för att finansiera utvecklingsbiståndet.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt delta i diskussionen om begreppet ”klimatflykting”, inbegripet dess eventuella juridiska definition enligt folkrätten eller alla rättsligt bindande internationella avtal. |
| --- | --- |

73.

Europaparlamentet uppmanar EU att aktivt delta i diskussionen om begreppet ”klimatflykting”, inbegripet dess eventuella juridiska definition enligt folkrätten eller alla rättsligt bindande internationella avtal.

| 74. | Europaparlamentet upprepar sitt krav på en gemensam ståndpunkt från EU om användningen av bestyckade drönare, där mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt upprätthålls och som bör ta upp frågor som den rättsliga ramen, proportionalitet, ansvarsskyldighet, skydd av civila och öppenhet. Parlamentet uppmanar än en gång eftertryckligen EU att förbjuda utveckling, produktion och användning av helt självstyrande vapen som gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig medverkan. Parlamentet uppmanar EU att motsätta sig och förbjuda utomrättsliga och riktade dödanden och att åta sig att säkerställa lämpliga åtgärder i enlighet med nationella och internationella rättsliga förpliktelser när det finns rimliga skäl att anta att en person eller en grupp inom dess jurisdiktion kan knytas till ett olagligt riktat dödande i utlandet. |
| --- | --- |

74.

Europaparlamentet upprepar sitt krav på en gemensam ståndpunkt från EU om användningen av bestyckade drönare, där mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt upprätthålls och som bör ta upp frågor som den rättsliga ramen, proportionalitet, ansvarsskyldighet, skydd av civila och öppenhet. Parlamentet uppmanar än en gång eftertryckligen EU att förbjuda utveckling, produktion och användning av helt självstyrande vapen som gör det möjligt att genomföra attacker utan mänsklig medverkan. Parlamentet uppmanar EU att motsätta sig och förbjuda utomrättsliga och riktade dödanden och att åta sig att säkerställa lämpliga åtgärder i enlighet med nationella och internationella rättsliga förpliktelser när det finns rimliga skäl att anta att en person eller en grupp inom dess jurisdiktion kan knytas till ett olagligt riktat dödande i utlandet.

Internationella kultur- och idrottsevenemang och de mänskliga rättigheterna

| 75. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över att vissa stora idrottsevenemang allt oftare anordnas i auktoritära stater där det förekommer kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet betonar att det behövs kampanjer för att öka medvetenheten bland allmänheten om nödvändigheten av att säkerställa bestämmelser om mänskliga rättigheter i anslutning till idrottsevenemang, som även tar upp problemet med tvångsprostitution och människohandel. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt ta upp denna fråga i FN:s råd för mänskliga rättigheter och andra multilaterala forum, liksom med nationella idrottsförbund, näringslivsaktörer och organisationer i det civila samhället för att säkerställa fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna under sådana evenemang, bland annat genom att respekten för mänskliga rättigheter görs till ett utslagskriterium vid tilldelningen av värdskapet för stora internationella idrottsevenemang. I detta avseende uppmärksammar parlamentet framför allt fotbolls-VM i Ryssland 2018 och i Qatar 2022 samt OS i Beijing 2022. |
| --- | --- |

75.

Europaparlamentet är allvarligt oroat över att vissa stora idrottsevenemang allt oftare anordnas i auktoritära stater där det förekommer kränkningar av de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet betonar att det behövs kampanjer för att öka medvetenheten bland allmänheten om nödvändigheten av att säkerställa bestämmelser om mänskliga rättigheter i anslutning till idrottsevenemang, som även tar upp problemet med tvångsprostitution och människohandel. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att aktivt ta upp denna fråga i FN:s råd för mänskliga rättigheter och andra multilaterala forum, liksom med nationella idrottsförbund, näringslivsaktörer och organisationer i det civila samhället för att säkerställa fullständig respekt för de mänskliga rättigheterna under sådana evenemang, bland annat genom att respekten för mänskliga rättigheter görs till ett utslagskriterium vid tilldelningen av värdskapet för stora internationella idrottsevenemang. I detta avseende uppmärksammar parlamentet framför allt fotbolls-VM i Ryssland 2018 och i Qatar 2022 samt OS i Beijing 2022.

EU:s verksamhet inom multilaterala organisationer

| 76. | Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd till EU:s starka engagemang för främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer genom samarbete med FN:s och dess fackorgans strukturer samt med Europarådet, OSSE och OECD, i enlighet med artiklarna 21 och 220 i EU-fördraget. Parlamentet välkomnar därför antagandet av målen för hållbar utveckling. |
| --- | --- |

76.

Europaparlamentet upprepar sitt fulla stöd till EU:s starka engagemang för främjande av mänskliga rättigheter och demokratiska principer genom samarbete med FN:s och dess fackorgans strukturer samt med Europarådet, OSSE och OECD, i enlighet med artiklarna 21 och 220 i EU-fördraget. Parlamentet välkomnar därför antagandet av målen för hållbar utveckling.

| 77. | Europaparlamentet upprepar dessutom vikten av att EU aktivt och konsekvent engagerar sig i alla FN-mekanismer för mänskliga rättigheter, framför allt FN:s generalförsamlings tredje kommitté och FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet erkänner de insatser som gjorts av utrikestjänsten, EU-delegationerna i New York och Genève och medlemsstaterna för att EU ska bli mer konsekvent i människorättsfrågor på FN-nivå. Parlamentet uppmanar EU att göra mer för att få sin röst hörd, också genom att intensifiera de allt oftare förekommande tvärregionala initiativen samt genom att agera som medförslagsställare till resolutioner och gå i bräschen för dem. |
| --- | --- |

77.

Europaparlamentet upprepar dessutom vikten av att EU aktivt och konsekvent engagerar sig i alla FN-mekanismer för mänskliga rättigheter, framför allt FN:s generalförsamlings tredje kommitté och FN:s råd för mänskliga rättigheter. Parlamentet erkänner de insatser som gjorts av utrikestjänsten, EU-delegationerna i New York och Genève och medlemsstaterna för att EU ska bli mer konsekvent i människorättsfrågor på FN-nivå. Parlamentet uppmanar EU att göra mer för att få sin röst hörd, också genom att intensifiera de allt oftare förekommande tvärregionala initiativen samt genom att agera som medförslagsställare till resolutioner och gå i bräschen för dem.

| 78. | Europaparlamentet kräver att de grundläggande rättigheterna för Västsaharas befolkning respekteras, däribland föreningsfriheten, yttrandefriheten och mötesfriheten. Parlamentet kräver att alla västsahariska politiska fångar friges, och att parlamentsledamöter, oberoende observatörer, icke-statliga organisationer och pressen ges tillträde till de västsahariska territorierna. Parlamentet uppmanar med kraft FN att ge Minurso ett uppdrag på de mänskliga rättigheternas område, såsom fallet är med FN:s alla andra fredsbevarande uppdrag runt om i världen. Parlamentet stöder en rättvis och varaktig lösning av konflikten i Västsahara utgående från det västsahariska folkets rätt till självbestämmande, i enlighet med de tillämpliga FN-resolutionerna. |
| --- | --- |

78.

Europaparlamentet kräver att de grundläggande rättigheterna för Västsaharas befolkning respekteras, däribland föreningsfriheten, yttrandefriheten och mötesfriheten. Parlamentet kräver att alla västsahariska politiska fångar friges, och att parlamentsledamöter, oberoende observatörer, icke-statliga organisationer och pressen ges tillträde till de västsahariska territorierna. Parlamentet uppmanar med kraft FN att ge Minurso ett uppdrag på de mänskliga rättigheternas område, såsom fallet är med FN:s alla andra fredsbevarande uppdrag runt om i världen. Parlamentet stöder en rättvis och varaktig lösning av konflikten i Västsahara utgående från det västsahariska folkets rätt till självbestämmande, i enlighet med de tillämpliga FN-resolutionerna.

| 79. | Europaparlamentet påminner om vikten av att bibehålla den institutionaliserade praxisen med att sända en parlamentarisk delegation till FN:s generalförsamling. Parlamentet välkomnar att denna praxis återupptagits 2015, inför det 28:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

79.

Europaparlamentet påminner om vikten av att bibehålla den institutionaliserade praxisen med att sända en parlamentarisk delegation till FN:s generalförsamling. Parlamentet välkomnar att denna praxis återupptagits 2015, inför det 28:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter.

| 80. | Europaparlamentet framhåller att det är en absolut förutsättning för att FN:s råd för mänskliga rättigheter ska framstå som mera trovärdigt och legitimt att alla dess medlemmar rättar sig efter de högst ställda normerna för mänskliga rättigheter och fullgör sina åtaganden på detta område. Parlamentet anser att mänskliga rättigheter måste främjas, utvecklas och befästas i alla internationella forum. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentligt rapportera om den verksamhet den bedriver för att främja agendan för mänskliga rättigheter och stärka redovisningsskyldigheten och ansvaret i fråga om mänskliga rättigheter inom internationella organisationer som WTO och Världsbanken (BIRD, IFC, MIGA). |
| --- | --- |

80.

Europaparlamentet framhåller att det är en absolut förutsättning för att FN:s råd för mänskliga rättigheter ska framstå som mera trovärdigt och legitimt att alla dess medlemmar rättar sig efter de högst ställda normerna för mänskliga rättigheter och fullgör sina åtaganden på detta område. Parlamentet anser att mänskliga rättigheter måste främjas, utvecklas och befästas i alla internationella forum. Parlamentet uppmanar kommissionen att offentligt rapportera om den verksamhet den bedriver för att främja agendan för mänskliga rättigheter och stärka redovisningsskyldigheten och ansvaret i fråga om mänskliga rättigheter inom internationella organisationer som WTO och Världsbanken (BIRD, IFC, MIGA).

| 81. | Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt starka engagemang till förmån för att de allvarligaste brott som berör det internationella samfundet inte längre ska få gå ostraffade och för att offren för krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord ska ges rättvisa, och upprepar därför sitt starka stöd till Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet anser det beklagligt att ingen stat ratificerat Romstadgan under 2014. Man har ett ansvar för att det ska bli slut med straffriheten och för att de som gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott ska lagföras, vilket även omfattar brott som handlar om sexuellt våld. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över att ett flertal arresteringsorder fortfarande inte har verkställts. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att fortsätta sitt kraftfulla diplomatiska och politiska stöd till att stärka och bygga ut förhållandet mellan Internationella brottmålsdomstolen och FN, särskilt inom FN:s säkerhetsråd, liksom i sina bilaterala förbindelser och alla andra forum. EU och dess delegationer och medlemsstater uppmanas att utöka sina insatser för att främja Romstadgans universalitet samt ratificeringen och ett verkningsfullt genomförande av den. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge Internationella brottmålsdomstolen de resurser den behöver och att förbättra deras stöd till det internationella straffrättssystemet, bland annat via ekonomiskt stöd till aktörer i det civila samhället t.ex. inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR). Parlamentet yrkar på att EU:s verktygslåda för komplementaritet mellan internationell och nationell rätt från 2013 ska genomföras. |
| --- | --- |

81.

Europaparlamentet bekräftar på nytt sitt starka engagemang till förmån för att de allvarligaste brott som berör det internationella samfundet inte längre ska få gå ostraffade och för att offren för krigsbrott, brott mot mänskligheten och folkmord ska ges rättvisa, och upprepar därför sitt starka stöd till Internationella brottmålsdomstolen. Parlamentet anser det beklagligt att ingen stat ratificerat Romstadgan under 2014. Man har ett ansvar för att det ska bli slut med straffriheten och för att de som gjort sig skyldiga till folkmord, brott mot mänskligheten och krigsbrott ska lagföras, vilket även omfattar brott som handlar om sexuellt våld. Parlamentet uttrycker allvarlig oro över att ett flertal arresteringsorder fortfarande inte har verkställts. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att fortsätta sitt kraftfulla diplomatiska och politiska stöd till att stärka och bygga ut förhållandet mellan Internationella brottmålsdomstolen och FN, särskilt inom FN:s säkerhetsråd, liksom i sina bilaterala förbindelser och alla andra forum. EU och dess delegationer och medlemsstater uppmanas att utöka sina insatser för att främja Romstadgans universalitet samt ratificeringen och ett verkningsfullt genomförande av den. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge Internationella brottmålsdomstolen de resurser den behöver och att förbättra deras stöd till det internationella straffrättssystemet, bland annat via ekonomiskt stöd till aktörer i det civila samhället t.ex. inom ramen för det europeiska instrumentet för demokrati och mänskliga rättigheter (EIDMR). Parlamentet yrkar på att EU:s verktygslåda för komplementaritet mellan internationell och nationell rätt från 2013 ska genomföras.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att i dialoger av alla slag med tredjeländer aktivt arbeta för Internationella brottmålsdomstolen och för att dess beslut måste verkställas. |
| --- | --- |

82.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att i dialoger av alla slag med tredjeländer aktivt arbeta för Internationella brottmålsdomstolen och för att dess beslut måste verkställas.

Att stärka respekten för de mänskliga rättigheterna i världen

Tankefrihet, samvetsfrihet och religions- eller trosfrihet

| 83. | Europaparlamentet påminner om att tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten är en grundläggande mänsklig rättighet, något som erkänts i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och dessutom garanterats i artikel 18 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet påminner också om att denna rättighet står i växelverkan med andra mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och innefattar rätten att tro eller inte tro och friheten att utöva teistisk, icke-teistisk eller ateistisk övertygelse samt rätten att fritt välja, ändra och överge eller återvända till sin övertygelse. Parlamentet uttrycker sin oro över att vissa länder fortfarande inte följer FN:s normer och tillgriper förtryck från statens sida, vilket kan innefatta kroppsstraff, fängelsestraff, skyhöga böter och rentav dödsstraff. Allt detta är något som kränker religions- eller trosfriheten. Parlamentet är oroat över den ökande förföljelsen av religiösa grupper eller trossamfund, medräknat kristna, och den olaga skadegörelsen på deras mötesplatser. |
| --- | --- |

83.

Europaparlamentet påminner om att tanke-, samvets-, religions- och trosfriheten är en grundläggande mänsklig rättighet, något som erkänts i den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och dessutom garanterats i artikel 18 i FN:s internationella konvention om medborgerliga och politiska rättigheter. Parlamentet påminner också om att denna rättighet står i växelverkan med andra mänskliga rättigheter och grundläggande friheter och innefattar rätten att tro eller inte tro och friheten att utöva teistisk, icke-teistisk eller ateistisk övertygelse samt rätten att fritt välja, ändra och överge eller återvända till sin övertygelse. Parlamentet uttrycker sin oro över att vissa länder fortfarande inte följer FN:s normer och tillgriper förtryck från statens sida, vilket kan innefatta kroppsstraff, fängelsestraff, skyhöga böter och rentav dödsstraff. Allt detta är något som kränker religions- eller trosfriheten. Parlamentet är oroat över den ökande förföljelsen av religiösa grupper eller trossamfund, medräknat kristna, och den olaga skadegörelsen på deras mötesplatser.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sina insatser i syfte att bidra till utrotning av alla former av religiös diskriminering och att främja den interreligiösa dialogen i sina kontakter med tredjeländer. Parlamentet begär konkreta åtgärder för skydd av religiösa minoriteter, icke-troende, apostater och ateister som fallit offer för hädelselagar, och uppmanar EU och medlemsstaterna att gå in för att sådana lagar ska upphävas. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande att främja religions- och trosfrihet i internationella forum, bland annat genom att stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet. Parlamentet ger sitt fulla stöd till EU:s praxis att gå i ledningen för tematiska resolutioner om detta ämne i FN:s råd för mänskliga rättigheter och i FN:s generalförsamling. Parlamentet efterlyser konkreta mått och steg för att EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet ska genomföras effektivt och förbättras. Parlamentet framhåller att åtgärder bör vidtas både i internationella och regionala forum genom att man i enlighet med artikel 17 i EUF-fördraget upprätthåller en öppen, tydlig och regelbunden dialog med religiösa sammanslutningar och samfund, bland annat via EU:s delegationer. Parlamentet framhåller likaledes att EU:s personal vid högkvarter och i delegationer bör tillförsäkras systematisk och konsekvent utbildning. |
| --- | --- |

84.

Europaparlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sina insatser i syfte att bidra till utrotning av alla former av religiös diskriminering och att främja den interreligiösa dialogen i sina kontakter med tredjeländer. Parlamentet begär konkreta åtgärder för skydd av religiösa minoriteter, icke-troende, apostater och ateister som fallit offer för hädelselagar, och uppmanar EU och medlemsstaterna att gå in för att sådana lagar ska upphävas. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande att främja religions- och trosfrihet i internationella forum, bland annat genom att stödja mandatet för FN:s särskilda rapportör om religions- och trosfrihet. Parlamentet ger sitt fulla stöd till EU:s praxis att gå i ledningen för tematiska resolutioner om detta ämne i FN:s råd för mänskliga rättigheter och i FN:s generalförsamling. Parlamentet efterlyser konkreta mått och steg för att EU:s riktlinjer för främjande och skydd av religions- och trosfrihet ska genomföras effektivt och förbättras. Parlamentet framhåller att åtgärder bör vidtas både i internationella och regionala forum genom att man i enlighet med artikel 17 i EUF-fördraget upprätthåller en öppen, tydlig och regelbunden dialog med religiösa sammanslutningar och samfund, bland annat via EU:s delegationer. Parlamentet framhåller likaledes att EU:s personal vid högkvarter och i delegationer bör tillförsäkras systematisk och konsekvent utbildning.

EU:s insatser mot dödsstraffet

| 85. | Europaparlamentet välkomnar det gemensamma uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten och Europarådets generalsekreterare (45) i oktober 2014, där de kraftfullt och ovillkorligt motsatte sig dödsstraffet i samtliga fall och under alla omständigheter. Parlamentet vidhåller att EU bör ha som ett av sina centrala mål när det gäller mänskliga rättigheter att dödsstraffet ska avskaffas i hela världen. Parlamentet konstaterar att stödet till tredjeländer för bekämpning av narkotikabrottslighet bör syfta till att avskaffa dödsstraffet för narkotikarelaterade brott. Parlamentet yrkar på att EU och medlemsstaterna vid den sjätte världskongressen mot dödsstraffet, avsedd att hållas i Oslo i juni 2016, otvetydigt ska uttala sig mot dödsstraffet, intensifiera sitt engagemang för att dödsstraffet ska avskaffas, och stödja offentliga informationskampanjer om detta ämne. |
| --- | --- |

85.

Europaparlamentet välkomnar det gemensamma uttalandet från vice ordföranden/den höga representanten och Europarådets generalsekreterare (45) i oktober 2014, där de kraftfullt och ovillkorligt motsatte sig dödsstraffet i samtliga fall och under alla omständigheter. Parlamentet vidhåller att EU bör ha som ett av sina centrala mål när det gäller mänskliga rättigheter att dödsstraffet ska avskaffas i hela världen. Parlamentet konstaterar att stödet till tredjeländer för bekämpning av narkotikabrottslighet bör syfta till att avskaffa dödsstraffet för narkotikarelaterade brott. Parlamentet yrkar på att EU och medlemsstaterna vid den sjätte världskongressen mot dödsstraffet, avsedd att hållas i Oslo i juni 2016, otvetydigt ska uttala sig mot dödsstraffet, intensifiera sitt engagemang för att dödsstraffet ska avskaffas, och stödja offentliga informationskampanjer om detta ämne.

| 86. | Europaparlamentet uttrycker oro över det stigande antalet dödsdomar och avrättningar runt om i världen och beklagar djupt att vissa tredjeländer fortfarande har dödsstraffet kvar i sin lagstiftning. Det är beklagligt att Vitryssland på nytt börjat med avrättningar, efter två års uppehåll. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till Vitryssland att införa ett moratorium för dödsstraffet, som i slutänden bör leda till dess avskaffande. Parlamentet konstaterar att homosexualitet enligt lag är belagt med dödsstraff i åtta stater. |
| --- | --- |

86.

Europaparlamentet uttrycker oro över det stigande antalet dödsdomar och avrättningar runt om i världen och beklagar djupt att vissa tredjeländer fortfarande har dödsstraffet kvar i sin lagstiftning. Det är beklagligt att Vitryssland på nytt börjat med avrättningar, efter två års uppehåll. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till Vitryssland att införa ett moratorium för dödsstraffet, som i slutänden bör leda till dess avskaffande. Parlamentet konstaterar att homosexualitet enligt lag är belagt med dödsstraff i åtta stater.

| 87. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten, kommissionen och rådet att utforma riktlinjer för en omfattande och effektiv europeisk strategi i fråga om dödsstraff, med hänsyn till att tiotals unionsmedborgare i tredjeländer står under hot om avrättning. Denna strategi bör omfatta kraftfulla och förstärkta mekanismer för identifiering, tillhandahållande av juridiskt bistånd och diplomatisk representation. |
| --- | --- |

87.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen utrikestjänsten, kommissionen och rådet att utforma riktlinjer för en omfattande och effektiv europeisk strategi i fråga om dödsstraff, med hänsyn till att tiotals unionsmedborgare i tredjeländer står under hot om avrättning. Denna strategi bör omfatta kraftfulla och förstärkta mekanismer för identifiering, tillhandahållande av juridiskt bistånd och diplomatisk representation.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar EU till fortsatta kontakter med länder som har kvar dödsstraffet, och att använda alla de redskap som diplomatin och samarbetet erbjuder för att se till att dödsstraffet avskaffas. Parlamentet uppmanar vidare EU att fortsätta övervaka under vilka betingelser avrättningar verkställs i de länder som fortfarande använder dödsstraff. |
| --- | --- |

88.

Europaparlamentet uppmanar EU till fortsatta kontakter med länder som har kvar dödsstraffet, och att använda alla de redskap som diplomatin och samarbetet erbjuder för att se till att dödsstraffet avskaffas. Parlamentet uppmanar vidare EU att fortsätta övervaka under vilka betingelser avrättningar verkställs i de länder som fortfarande använder dödsstraff.

Kampen mot tortyr och misshandel

| 89. | Mot bakgrund av 30:e årsdagen av FN:s konvention mot tortyr och med beaktande av att tortyr och misshandel fortsätter runt om i världen anser Europaparlamentet att EU bör stärka sina insatser för att utrota dessa grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt medlemmar av utsatta grupper, såsom barn och kvinnor eller etniska, språkliga och religiösa minoriteter, som utsätts för tortyr eller behandlas illa då de är frihetsberövade. Därför uppmanas utrikestjänsten och vice ordföranden/den höga representanten eftertryckligen att mera kraftfullt gå in i kampen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, med hjälp av utökade diplomatiska insatser och mer systematiska offentliga ställningstaganden som speglar de värden och principer EU åtagit sig att efterleva. Parlamentet rekommenderar att utrikestjänsten, EU-delegationerna och medlemsstaterna använder alla tillbudsstående instrument, såsom EU:s riktlinjer om tortyr, och låter deras potential komma till sin fulla rätt (46). I detta sammanhang rekommenderar parlamentet att man konsekvent förbättrar mekanismerna för exportkontroll av droger som kan användas för avrättningar eller tortyr, medräknat en riktad slutanvändningsklausul som skulle skjuta upp eller stoppa överföring av varor med säkerhetsanknytning som uppenbart inte har något annat praktiskt ändamål än dödsstraff eller tortyr. |
| --- | --- |

89.

Mot bakgrund av 30:e årsdagen av FN:s konvention mot tortyr och med beaktande av att tortyr och misshandel fortsätter runt om i världen anser Europaparlamentet att EU bör stärka sina insatser för att utrota dessa grova kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att särskild uppmärksamhet måste ägnas åt medlemmar av utsatta grupper, såsom barn och kvinnor eller etniska, språkliga och religiösa minoriteter, som utsätts för tortyr eller behandlas illa då de är frihetsberövade. Därför uppmanas utrikestjänsten och vice ordföranden/den höga representanten eftertryckligen att mera kraftfullt gå in i kampen mot tortyr och annan grym, omänsklig och förnedrande behandling eller bestraffning, med hjälp av utökade diplomatiska insatser och mer systematiska offentliga ställningstaganden som speglar de värden och principer EU åtagit sig att efterleva. Parlamentet rekommenderar att utrikestjänsten, EU-delegationerna och medlemsstaterna använder alla tillbudsstående instrument, såsom EU:s riktlinjer om tortyr, och låter deras potential komma till sin fulla rätt (46). I detta sammanhang rekommenderar parlamentet att man konsekvent förbättrar mekanismerna för exportkontroll av droger som kan användas för avrättningar eller tortyr, medräknat en riktad slutanvändningsklausul som skulle skjuta upp eller stoppa överföring av varor med säkerhetsanknytning som uppenbart inte har något annat praktiskt ändamål än dödsstraff eller tortyr.

| 90. | Europaparlamentet understryker att det finns länder som inte har gjort någonting för att åtgärda det akuta behovet av planer med tillhörande fullständiga resurser, inriktade på förhållandena i fängelser. Parlamentet noterar att det gjorts mycket få framsteg för att se till att fängelserna följer internationella människorättsnormer och för att tillförsäkra fångarna rättigheterna till liv, fysisk okränkbarhet och människovärde. Parlamentet framhåller att fängelseförhållandena måste förbättras, av omsorg om respekten för de mänskliga rättigheterna, samt att frihetsberövade inte bör utsättas för omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning. |
| --- | --- |

90.

Europaparlamentet understryker att det finns länder som inte har gjort någonting för att åtgärda det akuta behovet av planer med tillhörande fullständiga resurser, inriktade på förhållandena i fängelser. Parlamentet noterar att det gjorts mycket få framsteg för att se till att fängelserna följer internationella människorättsnormer och för att tillförsäkra fångarna rättigheterna till liv, fysisk okränkbarhet och människovärde. Parlamentet framhåller att fängelseförhållandena måste förbättras, av omsorg om respekten för de mänskliga rättigheterna, samt att frihetsberövade inte bör utsättas för omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning.

Diskriminering

| 91. | Europaparlamentet poängterar att ingen form av diskriminering, våld, vedergällningsstraff, tortyr, sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor, könsstympning, barnäktenskap, tvångsäktenskap, kvinnohandel, diskriminering eller social utestängning på grund av samhällsklass eller härkomst, och inte heller våld i hemmet, får rättfärdigas med hänvisning till samhälleliga, religiösa eller kulturella övertygelser eller traditioner. |
| --- | --- |

91.

Europaparlamentet poängterar att ingen form av diskriminering, våld, vedergällningsstraff, tortyr, sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor, könsstympning, barnäktenskap, tvångsäktenskap, kvinnohandel, diskriminering eller social utestängning på grund av samhällsklass eller härkomst, och inte heller våld i hemmet, får rättfärdigas med hänvisning till samhälleliga, religiösa eller kulturella övertygelser eller traditioner.

| 92. | Europaparlamentet fördömer på det skarpaste alla former av diskriminering, medräknat diskriminering på grund av ras, hudfärg, kön, sexuell läggning, könsidentitet, språk, kultur, religion eller övertygelse, socialt ursprung, kast, börd, ålder, funktionsnedsättning eller någon annan status. EU uppmanas med eftertryck att stärka sina insatser för att utrota all slags diskriminering, rasism och främlingsfientlighet genom människorättsdialoger och politiska dialoger samt genom EU-delegationernas arbete och offentlig diplomati. EU uppmanas också eftertryckligen att fortsätta arbeta för ratificering och fullständigt genomförande av alla FN-konventioner som stöder denna sak, såsom den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering eller FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

92.

Europaparlamentet fördömer på det skarpaste alla former av diskriminering, medräknat diskriminering på grund av ras, hudfärg, kön, sexuell läggning, könsidentitet, språk, kultur, religion eller övertygelse, socialt ursprung, kast, börd, ålder, funktionsnedsättning eller någon annan status. EU uppmanas med eftertryck att stärka sina insatser för att utrota all slags diskriminering, rasism och främlingsfientlighet genom människorättsdialoger och politiska dialoger samt genom EU-delegationernas arbete och offentlig diplomati. EU uppmanas också eftertryckligen att fortsätta arbeta för ratificering och fullständigt genomförande av alla FN-konventioner som stöder denna sak, såsom den internationella konventionen om avskaffande av alla former av rasdiskriminering eller FN-konventionen om rättigheter för personer med funktionsnedsättning.

Rättigheter för hbti-personer

| 93. | Europaparlamentet anser att EU bör fortsätta att arbeta för ökad respekt för rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), i linje med EU:s riktlinjer om detta ämne (47). Parlamentet rekommenderar att riktlinjerna ska genomföras, bland annat genom utbildning av EU-personal i tredjeländer. Parlamentet beklagar att homosexualitet fortfarande är straffbart i 75 länder, varav åtta föreskriver dödsstraff, och anser att metoder och våldshandlingar mot personer på grund av deras sexuella läggning inte bör få passera ostraffat. Parlamentet stöder det fortsatta arbete som FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter gör för att bekämpa dessa diskriminerande lagar, och även arbetet inom övriga FN-organ. Parlamentet är oroat över begränsningarna av de grundläggande friheterna för människorättsförsvarare som arbetar med hbti-personers rättigheter, och uppmanar EU att stärka sitt stöd till dem. Parlamentet anser att hbti-personers rättigheter med större sannolikhet kommer att respekteras om de har tillgång till juridiska institutioner, möjligen genom registrerade partnerskap eller äktenskap. |
| --- | --- |

93.

Europaparlamentet anser att EU bör fortsätta att arbeta för ökad respekt för rättigheterna för homosexuella, bisexuella, transpersoner och intersexuella (hbti-personer), i linje med EU:s riktlinjer om detta ämne (47). Parlamentet rekommenderar att riktlinjerna ska genomföras, bland annat genom utbildning av EU-personal i tredjeländer. Parlamentet beklagar att homosexualitet fortfarande är straffbart i 75 länder, varav åtta föreskriver dödsstraff, och anser att metoder och våldshandlingar mot personer på grund av deras sexuella läggning inte bör få passera ostraffat. Parlamentet stöder det fortsatta arbete som FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter gör för att bekämpa dessa diskriminerande lagar, och även arbetet inom övriga FN-organ. Parlamentet är oroat över begränsningarna av de grundläggande friheterna för människorättsförsvarare som arbetar med hbti-personers rättigheter, och uppmanar EU att stärka sitt stöd till dem. Parlamentet anser att hbti-personers rättigheter med större sannolikhet kommer att respekteras om de har tillgång till juridiska institutioner, möjligen genom registrerade partnerskap eller äktenskap.

| 94. | Europaparlamentet framhåller att minoritetsbefolkningar i tredjeländer har särskilda behov och att man bör arbeta för deras fullkomliga likställdhet inom alla områden av det ekonomiska, sociala och politiska livet samt kulturlivet. |
| --- | --- |

94.

Europaparlamentet framhåller att minoritetsbefolkningar i tredjeländer har särskilda behov och att man bör arbeta för deras fullkomliga likställdhet inom alla områden av det ekonomiska, sociala och politiska livet samt kulturlivet.

Diskriminering baserad på kasttillhörighet

| 95. | Europaparlamentet är mycket oroat över omfattningen av den diskriminering och de människorättskränkningar som baseras på kasttillhörighet samt följderna av detta, bland annat i form av att man inte kan anlita rättsväsendet eller få anställning, samt i form av fortgående segregering, fattigdom och stigmatisering. Parlamentet vill att EU ska anta ett instrument för att förebygga och eliminera sådan diskriminering. Parlamentet rekommenderar att detta tema integreras i utrikestjänstens och kommissionens riktlinjer och handlingsplaner, framför allt i EU:s kamp mot alla slag av diskriminering, samt i insatserna för att bekämpa våld mot kvinnor och flickor och alla former av diskriminering av dem. |
| --- | --- |

95.

Europaparlamentet är mycket oroat över omfattningen av den diskriminering och de människorättskränkningar som baseras på kasttillhörighet samt följderna av detta, bland annat i form av att man inte kan anlita rättsväsendet eller få anställning, samt i form av fortgående segregering, fattigdom och stigmatisering. Parlamentet vill att EU ska anta ett instrument för att förebygga och eliminera sådan diskriminering. Parlamentet rekommenderar att detta tema integreras i utrikestjänstens och kommissionens riktlinjer och handlingsplaner, framför allt i EU:s kamp mot alla slag av diskriminering, samt i insatserna för att bekämpa våld mot kvinnor och flickor och alla former av diskriminering av dem.

Rättigheter för personer med funktionsnedsättning

| 96. | Europaparlamentet välkomnar ratificeringen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet ger på nytt uttryck för vikten av ett effektivt genomförande från både medlemsstaternas och EU-institutionernas sida. Parlamentet betonar framför allt vikten av att man i EU:s samtliga berörda politikområden, däribland området för utvecklingssamarbete, på ett trovärdigt sätt integrerar principen om allmän tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning samt alla deras rättigheter, och understryker frågans normgivande och övergripande karaktär. |
| --- | --- |

96.

Europaparlamentet välkomnar ratificeringen av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Parlamentet ger på nytt uttryck för vikten av ett effektivt genomförande från både medlemsstaternas och EU-institutionernas sida. Parlamentet betonar framför allt vikten av att man i EU:s samtliga berörda politikområden, däribland området för utvecklingssamarbete, på ett trovärdigt sätt integrerar principen om allmän tillgänglighet för personer med funktionsnedsättning samt alla deras rättigheter, och understryker frågans normgivande och övergripande karaktär.

| 97. | Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att fortsätta stödja ratificeringen och genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i de länder som ännu inte har ratificerat eller genomfört den. |
| --- | --- |

97.

Europaparlamentet uppmuntrar vice ordföranden/den höga representanten att fortsätta stödja ratificeringen och genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning i de länder som ännu inte har ratificerat eller genomfört den.

| 98. | Europaparlamentet framhåller att världssamfundet har betecknat situationen för kvinnor med funktionsnedsättning som en prioriterad fråga. Parlamentet påminner om slutsatserna från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, där det anges att strategier och program för att motverka våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning bör tas fram i nära samarbete med dessa personer, som ett erkännande av deras självständighet, och med handikapporganisationer. Parlamentet framhåller behovet av regelbunden tillsyn över institutioner och adekvat fortbildning för vårdgivare. Parlamentet uppmanar EU att ta med kampen mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning i sina yttre åtgärder, samarbetet och utvecklingsstödet, bland annat i EIDMR. |
| --- | --- |

98.

Europaparlamentet framhåller att världssamfundet har betecknat situationen för kvinnor med funktionsnedsättning som en prioriterad fråga. Parlamentet påminner om slutsatserna från kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, där det anges att strategier och program för att motverka våld mot kvinnor och flickor med funktionsnedsättning bör tas fram i nära samarbete med dessa personer, som ett erkännande av deras självständighet, och med handikapporganisationer. Parlamentet framhåller behovet av regelbunden tillsyn över institutioner och adekvat fortbildning för vårdgivare. Parlamentet uppmanar EU att ta med kampen mot diskriminering på grund av funktionsnedsättning i sina yttre åtgärder, samarbetet och utvecklingsstödet, bland annat i EIDMR.

Kvinnors och flickors rättigheter

| 99. | Europaparlamentet påminner om att Sacharovpriset tilldelades dr Denis Mukwege för hans kraftfulla engagemang för offer för sexuellt våld samt kontinuerliga arbete för kvinnors och flickors rättigheter, som ökat medvetenheten om att våld mot och könsstympning av kvinnor, flickor och barn används i krigföringens tjänst. Parlamentet fördömer skarpt alla former av övergrepp och våld mot kvinnor, flickor och barn, särskilt användningen av sexuellt våld i krigföringens tjänst, liksom kvinnlig könsstympning, barnäktenskap, tidiga och påtvingade äktenskap, sexuellt slaveri, våldtäkt inom äktenskapet och alla andra former av skadliga traditionella sedvänjor. Parlamentet betonar att mer måste göras för att kvinnor, flickor och barn som råkat ut för övergrepp under konflikter ska få hälso- och sjukvård och psykisk vård, i linje med folkrätten. I detta sammanhang noterar parlamentet skrivelsen från vice ordföranden/den höga representanten om politiken för humanitärt bistånd, framförallt för att förebygga sexuellt våld och ge kvinnor som våldtagits i väpnade konflikter lämpligt stöd samt tillgång till hälso- och sjukvård och psykisk vård. Europarådets medlemsstater uppmanas att underteckna och ratificera Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet. |
| --- | --- |

99.

Europaparlamentet påminner om att Sacharovpriset tilldelades dr Denis Mukwege för hans kraftfulla engagemang för offer för sexuellt våld samt kontinuerliga arbete för kvinnors och flickors rättigheter, som ökat medvetenheten om att våld mot och könsstympning av kvinnor, flickor och barn används i krigföringens tjänst. Parlamentet fördömer skarpt alla former av övergrepp och våld mot kvinnor, flickor och barn, särskilt användningen av sexuellt våld i krigföringens tjänst, liksom kvinnlig könsstympning, barnäktenskap, tidiga och påtvingade äktenskap, sexuellt slaveri, våldtäkt inom äktenskapet och alla andra former av skadliga traditionella sedvänjor. Parlamentet betonar att mer måste göras för att kvinnor, flickor och barn som råkat ut för övergrepp under konflikter ska få hälso- och sjukvård och psykisk vård, i linje med folkrätten. I detta sammanhang noterar parlamentet skrivelsen från vice ordföranden/den höga representanten om politiken för humanitärt bistånd, framförallt för att förebygga sexuellt våld och ge kvinnor som våldtagits i väpnade konflikter lämpligt stöd samt tillgång till hälso- och sjukvård och psykisk vård. Europarådets medlemsstater uppmanas att underteckna och ratificera Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet.

| 100. | Europaparlamentet understryker att utrikestjänsten måste utbyta bästa praxis för att bekämpa den bristande tillgången till rättvisa för offer för sexuella våldsbrott. Parlamentet fördömer starkt den bristande tillgången till rättvisa för kvinnor i tredjeländer och särskilt för offren för könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen att inta en aktiv roll när det gäller att lagföra sådana brott i tredjeländer, och i vissa fall, av medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas med eftertryck att arbeta tillsammans med utrikestjänsten för att förbättra stödet till offren, ta med åtgärder mot könsrelaterat våld i EU:s humanitära insatser och prioritera humanitära EU-åtgärder mot könsrelaterat och sexuellt våld i konflikter. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande att följa upp världstoppmötet mot sexuellt våld i konflikter, som hölls i London i juni 2014, och uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att vidta konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

100.

Europaparlamentet understryker att utrikestjänsten måste utbyta bästa praxis för att bekämpa den bristande tillgången till rättvisa för offer för sexuella våldsbrott. Parlamentet fördömer starkt den bristande tillgången till rättvisa för kvinnor i tredjeländer och särskilt för offren för könsrelaterat våld. Parlamentet uppmanar kommissionen att inta en aktiv roll när det gäller att lagföra sådana brott i tredjeländer, och i vissa fall, av medlemsstaterna. Kommissionen uppmanas med eftertryck att arbeta tillsammans med utrikestjänsten för att förbättra stödet till offren, ta med åtgärder mot könsrelaterat våld i EU:s humanitära insatser och prioritera humanitära EU-åtgärder mot könsrelaterat och sexuellt våld i konflikter. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande att följa upp världstoppmötet mot sexuellt våld i konflikter, som hölls i London i juni 2014, och uppmanar därför eftertryckligen kommissionen att vidta konkreta åtgärder.

| 101. | Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en förebyggande politik mot könsrelaterat våld och bristen på stöd till offer samt att förövare så ofta går ostraffade i många länder. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att utbyta god praxis med tredjeländer om lagstiftningsförfaranden och utbildningsprogram för polis, domstolspersonal och statstjänstemän. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att stödja de organisationer i det civila samhället som arbetar för att försvara de mänskliga rättigheterna och främja jämställdhet i tredjeländer, och att aktivt samarbeta med internationella organisationer som är engagerade i jämställdhetsfrågor, såsom ILO, OECD, FN och Afrikanska unionen, i syfte att skapa synergieffekter och främja kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

101.

Europaparlamentet beklagar avsaknaden av en förebyggande politik mot könsrelaterat våld och bristen på stöd till offer samt att förövare så ofta går ostraffade i många länder. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att utbyta god praxis med tredjeländer om lagstiftningsförfaranden och utbildningsprogram för polis, domstolspersonal och statstjänstemän. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att stödja de organisationer i det civila samhället som arbetar för att försvara de mänskliga rättigheterna och främja jämställdhet i tredjeländer, och att aktivt samarbeta med internationella organisationer som är engagerade i jämställdhetsfrågor, såsom ILO, OECD, FN och Afrikanska unionen, i syfte att skapa synergieffekter och främja kvinnors egenmakt.

| 102. | Europaparlamentet är djupt oroat över att det könsrelaterade våldet ökar i många delar av världen och över det ökade antalet kvinnomord i Latinamerika, som sker i ett klimat av allmänt utbrett våld och strukturell diskriminering. Parlamentet fördömer kraftfullt alla former av könsrelaterat våld och det avskyvärda brottet kvinnomord samt den straffrihet som fortsätter att råda för dessa brott, vilket kan bidra till att våldet och morden ökar ytterligare. |
| --- | --- |

102.

Europaparlamentet är djupt oroat över att det könsrelaterade våldet ökar i många delar av världen och över det ökade antalet kvinnomord i Latinamerika, som sker i ett klimat av allmänt utbrett våld och strukturell diskriminering. Parlamentet fördömer kraftfullt alla former av könsrelaterat våld och det avskyvärda brottet kvinnomord samt den straffrihet som fortsätter att råda för dessa brott, vilket kan bidra till att våldet och morden ökar ytterligare.

| 103. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de eventuella människorättskränkningar som drabbat kvinnor och flickor i flyktingläger i Mellanöstern och Afrika, där fall av sexuellt våld mot, och ojämlik behandling av, kvinnor och flickor har rapporterats. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att verka för strängare regler och välbeprövade metoder i tredjeländer i syfte att sätta stopp för ojämlik behandling av flyktingar, oavsett kön. |
| --- | --- |

103.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över de eventuella människorättskränkningar som drabbat kvinnor och flickor i flyktingläger i Mellanöstern och Afrika, där fall av sexuellt våld mot, och ojämlik behandling av, kvinnor och flickor har rapporterats. Parlamentet uppmanar utrikestjänsten att verka för strängare regler och välbeprövade metoder i tredjeländer i syfte att sätta stopp för ojämlik behandling av flyktingar, oavsett kön.

| 104. | Europaparlamentet beklagar djupt att hälften av världens befolkning utsätts för lönediskriminering och att kvinnor globalt sett tjänar mellan 60 och 90 procent av männens genomsnittliga inkomst. |
| --- | --- |

104.

Europaparlamentet beklagar djupt att hälften av världens befolkning utsätts för lönediskriminering och att kvinnor globalt sett tjänar mellan 60 och 90 procent av männens genomsnittliga inkomst.

| 105. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och vice ordföranden/den höga representanten till fortsatt arbete för kvinnors och flickors politiska och ekonomiska egenmakt genom att integrera jämställdheten i all sin yttre politik och i alla sina program, bland annat genom att föra strukturerade dialoger med tredjeländer, offentligen föra jämställdhetsfrågor på tal och säkerställa tillräckliga resurser för detta ändamål. Parlamentet ser positivt på den nya ramen för jämställdhet och kvinnors egenmakt för perioden 2016–2020 (48), och understryker behovet av en inriktning på den horisontella pelaren, vars syfte är att kommissionen och utrikestjänsten mer effektivt ska förverkliga EU:s åtagande om att stärka kvinnors och flickors rättigheter via yttre förbindelser. |
| --- | --- |

105.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och vice ordföranden/den höga representanten till fortsatt arbete för kvinnors och flickors politiska och ekonomiska egenmakt genom att integrera jämställdheten i all sin yttre politik och i alla sina program, bland annat genom att föra strukturerade dialoger med tredjeländer, offentligen föra jämställdhetsfrågor på tal och säkerställa tillräckliga resurser för detta ändamål. Parlamentet ser positivt på den nya ramen för jämställdhet och kvinnors egenmakt för perioden 2016–2020 (48), och understryker behovet av en inriktning på den horisontella pelaren, vars syfte är att kommissionen och utrikestjänsten mer effektivt ska förverkliga EU:s åtagande om att stärka kvinnors och flickors rättigheter via yttre förbindelser.

| 106. | Europaparlamentet beklagar djupt den bristande jämställdheten i den politiska sfären. Parlamentet påminner om att kvinnor och män är jämlika och bör åtnjuta samma politiska rättigheter och medborgerliga friheter, och beklagar också djupt att kvinnor är underrepresenterade i de ekonomiska, sociala och politiska beslutsprocesserna. Parlamentet understryker behovet av verkningsfulla skyddsmekanismer för kvinnliga människorättsförsvarare. Parlamentet rekommenderar införandet av ett kvotsystem, som ett instrument för att främja kvinnors deltagande i de politiska organen och i den demokratiska processen, främst som kandidater. |
| --- | --- |

106.

Europaparlamentet beklagar djupt den bristande jämställdheten i den politiska sfären. Parlamentet påminner om att kvinnor och män är jämlika och bör åtnjuta samma politiska rättigheter och medborgerliga friheter, och beklagar också djupt att kvinnor är underrepresenterade i de ekonomiska, sociala och politiska beslutsprocesserna. Parlamentet understryker behovet av verkningsfulla skyddsmekanismer för kvinnliga människorättsförsvarare. Parlamentet rekommenderar införandet av ett kvotsystem, som ett instrument för att främja kvinnors deltagande i de politiska organen och i den demokratiska processen, främst som kandidater.

| 107. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att stödja kvinnors ekonomiska, sociala och politiska egenmakt som ett verktyg för att hjälpa dem att åtnjuta sina rättigheter och grundläggande friheter fullt ut samt att fästa största vikt vid tillgången till högkvalitativ utbildning för flickor, medräknat flickor från de fattigaste och mest marginaliserade befolkningsgrupperna. Parlamentet efterlyser stöd för genomförande av yrkesutbildningar för kvinnor, ökat deltagande i högre utbildning inom områden såsom vetenskap och teknik samt utveckling av utbildningsprogram om jämställdhet för lärare i tredjeländer. Man bör också vidta åtgärder för att förhindra att stereotyper överförs genom utbildningsmaterialet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att ha med denna prioritering i all verksamhet som rör diplomati, handel och utvecklingssamarbete. |
| --- | --- |

107.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta att stödja kvinnors ekonomiska, sociala och politiska egenmakt som ett verktyg för att hjälpa dem att åtnjuta sina rättigheter och grundläggande friheter fullt ut samt att fästa största vikt vid tillgången till högkvalitativ utbildning för flickor, medräknat flickor från de fattigaste och mest marginaliserade befolkningsgrupperna. Parlamentet efterlyser stöd för genomförande av yrkesutbildningar för kvinnor, ökat deltagande i högre utbildning inom områden såsom vetenskap och teknik samt utveckling av utbildningsprogram om jämställdhet för lärare i tredjeländer. Man bör också vidta åtgärder för att förhindra att stereotyper överförs genom utbildningsmaterialet. Parlamentet uppmanar eftertryckligen EU att ha med denna prioritering i all verksamhet som rör diplomati, handel och utvecklingssamarbete.

| 108. | Europaparlamentet understryker behovet av kontinuerlig utbildning för flickor i flyktingläger, i konfliktområden och i områden som präglas av extrem fattigdom och extrema miljöförhållanden, såsom torka och översvämningar. |
| --- | --- |

108.

Europaparlamentet understryker behovet av kontinuerlig utbildning för flickor i flyktingläger, i konfliktområden och i områden som präglas av extrem fattigdom och extrema miljöförhållanden, såsom torka och översvämningar.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta integrera stödet till kvinnor och flickor inom uppdragen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och FN:s fredsbyggande struktur samt fortsätta arbetet för genomförandet och stärkandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325(2000) (49) och 1820(2008) (50) om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU att på internationell nivå erkänna det mervärde som uppstår genom att kvinnor deltar i konfliktförebyggande och konfliktlösning, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter samt demokratiska övergångsprocesser som leder till varaktiga och stabila politiska lösningar. Parlamentet understryker likaledes betydelsen av att man tillförsäkrar kvinnor samtliga mänskliga rättigheter och bidrar till deras egenmakt, bland annat inom ramen för agendan för perioden efter 2015 samt genom stöd till handlingsplattformen från Peking och till Istanbulkonventionen. Parlamentet välkomnar EU:s stöd för FN:s resolutioner om könsrelaterade frågor, framför allt om yttrande- och åsiktsfrihetens roll för kvinnors egenmakt. Parlamentet ser positivt på slutsatserna från det 59:e sammanträdet för FN:s kvinnokommission (51). |
| --- | --- |

109.

Europaparlamentet uppmanar EU att fortsätta integrera stödet till kvinnor och flickor inom uppdragen för den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken och FN:s fredsbyggande struktur samt fortsätta arbetet för genomförandet och stärkandet av FN:s säkerhetsråds resolution 1325(2000) (49) och 1820(2008) (50) om kvinnor, fred och säkerhet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang EU att på internationell nivå erkänna det mervärde som uppstår genom att kvinnor deltar i konfliktförebyggande och konfliktlösning, fredsbevarande insatser, humanitärt bistånd och återuppbyggnad efter konflikter samt demokratiska övergångsprocesser som leder till varaktiga och stabila politiska lösningar. Parlamentet understryker likaledes betydelsen av att man tillförsäkrar kvinnor samtliga mänskliga rättigheter och bidrar till deras egenmakt, bland annat inom ramen för agendan för perioden efter 2015 samt genom stöd till handlingsplattformen från Peking och till Istanbulkonventionen. Parlamentet välkomnar EU:s stöd för FN:s resolutioner om könsrelaterade frågor, framför allt om yttrande- och åsiktsfrihetens roll för kvinnors egenmakt. Parlamentet ser positivt på slutsatserna från det 59:e sammanträdet för FN:s kvinnokommission (51).

| 110. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt inkludera konkreta åtgärder för att inom ramen för samtliga EU-valobservatörsuppdrag öka kvinnors deltagande i val, i enlighet med EU:s riktlinjer på detta område och med beaktande av de slutsatser som nåddes vid seminariet med valexperter i Bryssel i april 2014 samt erfarenheterna från tidigare uppdrag. |
| --- | --- |

110.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att systematiskt inkludera konkreta åtgärder för att inom ramen för samtliga EU-valobservatörsuppdrag öka kvinnors deltagande i val, i enlighet med EU:s riktlinjer på detta område och med beaktande av de slutsatser som nåddes vid seminariet med valexperter i Bryssel i april 2014 samt erfarenheterna från tidigare uppdrag.

| 111. | Europaparlamentet välkomnar utrikestjänstens insatser i tredjeländer för att påskynda genomförandet av de skyldigheter och åtaganden avseende kvinnors rättigheter som härrör från konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, Pekingplattformen samt Kairoförklaringen om befolkning och utveckling inom ramen för utvecklingsagendan för perioden efter 2015. |
| --- | --- |

111.

Europaparlamentet välkomnar utrikestjänstens insatser i tredjeländer för att påskynda genomförandet av de skyldigheter och åtaganden avseende kvinnors rättigheter som härrör från konventionen om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor, Pekingplattformen samt Kairoförklaringen om befolkning och utveckling inom ramen för utvecklingsagendan för perioden efter 2015.

| 112. | Europaparlamentet betonar vikten av att inte undergräva regelverket i Pekingplattformen om tillgång till utbildning och hälsa som en grundläggande mänsklig rättighet och skyddet av sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet understryker att en universell respekt för sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter samt tillgång till relevanta tjänster bidrar till att minska barn- och mödradödligheten. Parlamentet påpekar att familjeplanering, mödravård och enkel tillgång till preventivmedel och säkra aborter är viktiga faktorer för att rädda livet på kvinnor och hjälpa dem att återskapa sina liv om de är våldtäktsoffer. Parlamentet betonar vikten av att låta dessa strategier vara centrala delar av utvecklingssamarbetet med tredjeländer. |
| --- | --- |

112.

Europaparlamentet betonar vikten av att inte undergräva regelverket i Pekingplattformen om tillgång till utbildning och hälsa som en grundläggande mänsklig rättighet och skyddet av sexuella och reproduktiva rättigheter. Parlamentet understryker att en universell respekt för sexuell och reproduktiv hälsa och därmed sammanhängande rättigheter samt tillgång till relevanta tjänster bidrar till att minska barn- och mödradödligheten. Parlamentet påpekar att familjeplanering, mödravård och enkel tillgång till preventivmedel och säkra aborter är viktiga faktorer för att rädda livet på kvinnor och hjälpa dem att återskapa sina liv om de är våldtäktsoffer. Parlamentet betonar vikten av att låta dessa strategier vara centrala delar av utvecklingssamarbetet med tredjeländer.

| 113. | Europaparlamentet anser att tidiga äktenskap kränker de grundläggande mänskliga rättigheterna och påverkar alla delar av en flickas liv: det komprometterar utbildningen, vilket begränsar hennes framtidsutsikter, äventyrar hennes hälsa och ökar risken för att hon utsätts för våld och övergrepp. |
| --- | --- |

113.

Europaparlamentet anser att tidiga äktenskap kränker de grundläggande mänskliga rättigheterna och påverkar alla delar av en flickas liv: det komprometterar utbildningen, vilket begränsar hennes framtidsutsikter, äventyrar hennes hälsa och ökar risken för att hon utsätts för våld och övergrepp.

| 114. | Europaparlamentet konstaterar med stark oro att branschen med så kallade postorderfruar har vuxit i en alarmerande takt sedan 80-talet. Parlamentet konstaterar med oro att det finns flera dokumenterade fall där postorderfruar har blivit angripna och/eller mördade av sina män efter det att de gift sig. Parlamentet beklagar det stora antalet minderåriga flickor som finns med på postorderwebbplatser och betonar att det måste betraktas som övergrepp mot barn när de används för sexuella syften. |
| --- | --- |

114.

Europaparlamentet konstaterar med stark oro att branschen med så kallade postorderfruar har vuxit i en alarmerande takt sedan 80-talet. Parlamentet konstaterar med oro att det finns flera dokumenterade fall där postorderfruar har blivit angripna och/eller mördade av sina män efter det att de gift sig. Parlamentet beklagar det stora antalet minderåriga flickor som finns med på postorderwebbplatser och betonar att det måste betraktas som övergrepp mot barn när de används för sexuella syften.

| 115. | Europaparlamentet fördömer surrogatmoderskap såsom stridande mot kvinnans människovärde, eftersom hennes kropp och dess reproduktiva funktioner utnyttjas som en handelsvara. Parlamentet anser att surrogatmoderskap – som innebär att förökningsförmågan, framför allt hos utsatta kvinnor i utvecklingsländerna, utnyttjas och att människokroppen används för ekonomisk eller annan vinning – ska förbjudas och i brådskande ordning behandlas i instrument för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

115.

Europaparlamentet fördömer surrogatmoderskap såsom stridande mot kvinnans människovärde, eftersom hennes kropp och dess reproduktiva funktioner utnyttjas som en handelsvara. Parlamentet anser att surrogatmoderskap – som innebär att förökningsförmågan, framför allt hos utsatta kvinnor i utvecklingsländerna, utnyttjas och att människokroppen används för ekonomisk eller annan vinning – ska förbjudas och i brådskande ordning behandlas i instrument för de mänskliga rättigheterna.

Barns rättigheter

| 116. | Europaparlamentet bekräftar än en gång att FN:s konvention om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll snabbt måste ratificeras och effektivt tillämpas. Parlamentet uppmanar alla stater att åta sig att utrota de värsta formerna av barnarbete enligt definitionen i artikel 3 i ILO:s konvention nr 182, vilken omfattar barnslaveri, människohandel med barn, prostitution och farligt arbete som påverkar ett barns fysiska och psykiska hälsa. |
| --- | --- |

116.

Europaparlamentet bekräftar än en gång att FN:s konvention om barnets rättigheter och dess fakultativa protokoll snabbt måste ratificeras och effektivt tillämpas. Parlamentet uppmanar alla stater att åta sig att utrota de värsta formerna av barnarbete enligt definitionen i artikel 3 i ILO:s konvention nr 182, vilken omfattar barnslaveri, människohandel med barn, prostitution och farligt arbete som påverkar ett barns fysiska och psykiska hälsa.

| 117. | Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om främjande och skydd av barnets rättigheter (52), vilka antogs i december 2014, och uppmanar EU att fortsätta stödja partnerländerna i kampen mot alla former av våld mot barn, medräknat sexuell exploatering, samt att stärka deras förmåga att skydda barnens rättigheter. Parlamentet välkomnar att EU:s och Unicefs verktygslåda för barns rättigheter togs i bruk 2014 (53). Parlamentet noterar uttalandet från Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter från maj 2014 om intersexuella barns rättigheter. |
| --- | --- |

117.

Europaparlamentet välkomnar rådets slutsatser om främjande och skydd av barnets rättigheter (52), vilka antogs i december 2014, och uppmanar EU att fortsätta stödja partnerländerna i kampen mot alla former av våld mot barn, medräknat sexuell exploatering, samt att stärka deras förmåga att skydda barnens rättigheter. Parlamentet välkomnar att EU:s och Unicefs verktygslåda för barns rättigheter togs i bruk 2014 (53). Parlamentet noterar uttalandet från Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter från maj 2014 om intersexuella barns rättigheter.

| 118. | Europaparlamentet upprepar på nytt kommissionen att föreslå en heltäckande strategi för barnets rättigheter och en handlingsplan för de kommande fem åren, i syfte att prioritera barnets rättigheter inom EU:s utrikespolitik och stödja EU:s insatser för att främja dessa rättigheter, framför allt genom att bidra till att trygga barnens tillgång till vatten, sanitet, hälso- och sjukvård och utbildning genom att säkerställa rehabilitering och återanpassning av barn som värvats till väpnade styrkor. Detta bör uppnås genom att utrota barnarbete, tortyr, problemet med att barn anklagas för trolldom, människohandel, barnäktenskap och sexuellt utnyttjande samt genom att hjälpa barn i väpnade konflikter och trygga deras tillgång till undervisning i konfliktområden och flyktingläger. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att årligen rapportera till parlamentet om de resultat som har uppnåtts med avseende på fokuseringen på barn i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet berömmer kampanjen ”Children No Soldiers”, och uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sitt stöd för att de ska uppnå målet om att det senast 2016 ska bli slut på att statsmakters väpnade styrkor värvar barn och använder dem i konflikter. |
| --- | --- |

118.

Europaparlamentet upprepar på nytt kommissionen att föreslå en heltäckande strategi för barnets rättigheter och en handlingsplan för de kommande fem åren, i syfte att prioritera barnets rättigheter inom EU:s utrikespolitik och stödja EU:s insatser för att främja dessa rättigheter, framför allt genom att bidra till att trygga barnens tillgång till vatten, sanitet, hälso- och sjukvård och utbildning genom att säkerställa rehabilitering och återanpassning av barn som värvats till väpnade styrkor. Detta bör uppnås genom att utrota barnarbete, tortyr, problemet med att barn anklagas för trolldom, människohandel, barnäktenskap och sexuellt utnyttjande samt genom att hjälpa barn i väpnade konflikter och trygga deras tillgång till undervisning i konfliktområden och flyktingläger. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/unionens höga representant att årligen rapportera till parlamentet om de resultat som har uppnåtts med avseende på fokuseringen på barn i EU:s yttre åtgärder. Parlamentet berömmer kampanjen ”Children No Soldiers”, och uppmanar EU och medlemsstaterna att öka sitt stöd för att de ska uppnå målet om att det senast 2016 ska bli slut på att statsmakters väpnade styrkor värvar barn och använder dem i konflikter.

| 119. | Europaparlamentet välkomnar EU:s samarbete med Unicef, som resulterat i en verktygslåda för integrering av barns rättigheter i utvecklingssamarbetet och stöd till viktiga millennieutvecklingsmål och barnskyddsprogram för att genomföra barns rättigheter, särskilt i känsliga situationer och med UNWRA. |
| --- | --- |

119.

Europaparlamentet välkomnar EU:s samarbete med Unicef, som resulterat i en verktygslåda för integrering av barns rättigheter i utvecklingssamarbetet och stöd till viktiga millennieutvecklingsmål och barnskyddsprogram för att genomföra barns rättigheter, särskilt i känsliga situationer och med UNWRA.

| 120. | Europaparlamentet välkomnar EU:s aktiva samarbete med många av FN:s särskilda rapportörer som arbetar med ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, bland annat den särskilda rapportören för den mänskliga rättigheten till säkert dricksvatten och till sanitet, den särskilda rapportören för rätten till utbildning, den särskilda rapportören för rätten till livsmedel, den särskilda rapportören för extrem fattigdom och mänskliga rättigheter och den särskilda rapportören för adekvata bostäder. Parlamentet konstaterar som en ljuspunkt att främjandet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har förstärkts i EIDMR:s fleråriga vägledande program 2014–2017, som bland annat syftar till att bidra till starkare fackföreningar, ökad medvetenhet om lönefrågor, skydd av kulturarvet i form av mark och fastigheter, främjande av social integrering genom ekonomisk egenmakt samt minskad ekonomisk diskriminering och mindre våld på arbetsplatserna. |
| --- | --- |

120.

Europaparlamentet välkomnar EU:s aktiva samarbete med många av FN:s särskilda rapportörer som arbetar med ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, bland annat den särskilda rapportören för den mänskliga rättigheten till säkert dricksvatten och till sanitet, den särskilda rapportören för rätten till utbildning, den särskilda rapportören för rätten till livsmedel, den särskilda rapportören för extrem fattigdom och mänskliga rättigheter och den särskilda rapportören för adekvata bostäder. Parlamentet konstaterar som en ljuspunkt att främjandet av ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter har förstärkts i EIDMR:s fleråriga vägledande program 2014–2017, som bland annat syftar till att bidra till starkare fackföreningar, ökad medvetenhet om lönefrågor, skydd av kulturarvet i form av mark och fastigheter, främjande av social integrering genom ekonomisk egenmakt samt minskad ekonomisk diskriminering och mindre våld på arbetsplatserna.

Att stärka demokratin runt om i världen

| 121. | Europaparlamentet framhåller att EU går in för att upprätthålla och främja respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska värden i sina förbindelser med omvärlden och påminner om att ett demokratiskt styre inte enbart kännetecknas av fria och rättvisa valprocesser, utan också bland annat av yttrande-, press- och föreningsfrihet, rättsstatlighet och ansvarsskyldighet, ett oberoende rättsväsen och en opartisk förvaltning. Parlamentet betonar att demokrati och mänskliga rättigheter oupplösligt hör samman och är ömsesidigt stärkande, vilket det erinras om i rådets slutsatser av den 18 november 2009 om stöd för demokrati i EU:s yttre förbindelser. Parlamentet välkomnar att den nya handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati ägnar skärpt uppmärksamhet åt demokratistödjande verksamhet. |
| --- | --- |

121.

Europaparlamentet framhåller att EU går in för att upprätthålla och främja respekten för mänskliga rättigheter och demokratiska värden i sina förbindelser med omvärlden och påminner om att ett demokratiskt styre inte enbart kännetecknas av fria och rättvisa valprocesser, utan också bland annat av yttrande-, press- och föreningsfrihet, rättsstatlighet och ansvarsskyldighet, ett oberoende rättsväsen och en opartisk förvaltning. Parlamentet betonar att demokrati och mänskliga rättigheter oupplösligt hör samman och är ömsesidigt stärkande, vilket det erinras om i rådets slutsatser av den 18 november 2009 om stöd för demokrati i EU:s yttre förbindelser. Parlamentet välkomnar att den nya handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati ägnar skärpt uppmärksamhet åt demokratistödjande verksamhet.

Att försvara yttrandefriheten och stärka det civila samhället

| 122. | Europaparlamentet upprepar att yttrandefriheten är ett livsviktigt inslag i varje demokratiskt samhälle, eftersom den ger näring åt en kultur av åsiktsmångfald som gör det möjligt för det civila samhället och för medborgarna att hålla sina regeringar och beslutsfattare ansvarsskyldiga, och som stöder respekten för rättsstaten. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU till förstärkta insatser för att främja yttrandefriheten genom sina utrikespolitiska strategier och instrument. |
| --- | --- |

122.

Europaparlamentet upprepar att yttrandefriheten är ett livsviktigt inslag i varje demokratiskt samhälle, eftersom den ger näring åt en kultur av åsiktsmångfald som gör det möjligt för det civila samhället och för medborgarna att hålla sina regeringar och beslutsfattare ansvarsskyldiga, och som stöder respekten för rättsstaten. Parlamentet uppmanar därför med kraft EU till förstärkta insatser för att främja yttrandefriheten genom sina utrikespolitiska strategier och instrument.

| 123. | Europaparlamentet uppmanar på nytt EU och dess medlemsstater att intensifiera övervakningen av alla slags begränsningar av yttrandefriheten och mediefriheten i tredjeländer och att snabbt och systematiskt fördöma sådana begränsningar, även när de används för legitima syften såsom terrorismbekämpning, statens säkerhet och brottsbekämpning. Parlamentet betonar vikten av att EU:s riktlinjer för yttrandefrihet online och offline genomförs effektivt och att resultaten av dem regelbundet övervakas. Parlamentet påminner om EU:s mål att säkerställa och skydda alla människors tillgång till information och yttrandefrihet både på och utanför internet, utan diskriminering. |
| --- | --- |

123.

Europaparlamentet uppmanar på nytt EU och dess medlemsstater att intensifiera övervakningen av alla slags begränsningar av yttrandefriheten och mediefriheten i tredjeländer och att snabbt och systematiskt fördöma sådana begränsningar, även när de används för legitima syften såsom terrorismbekämpning, statens säkerhet och brottsbekämpning. Parlamentet betonar vikten av att EU:s riktlinjer för yttrandefrihet online och offline genomförs effektivt och att resultaten av dem regelbundet övervakas. Parlamentet påminner om EU:s mål att säkerställa och skydda alla människors tillgång till information och yttrandefrihet både på och utanför internet, utan diskriminering.

| 124. | Europaparlamentet anser att informations- och kommunikationstekniken (IKT) genom att göra informationen optimalt tillgänglig erbjuder möjligheter till bättre mänskliga rättigheter, demokratisk praxis samt social och ekonomisk utveckling. Parlamentet framhåller också de bidrag som IKT ger till det civila samhällets arbete, särskilt i länder med odemokratiska regimer. Det är oroande att IKT används av vissa auktoritära regimer, något som utgör ett allt större hot mot människorätts- och demokratiaktivister. Parlamentet betonar att det krävs ökat stöd för att främja mediefriheten, skydda oberoende journalister och bloggare, minska den digitala klyftan och underlätta oinskränkt tillgång till information. Kommissionen uppmanas att under översynen av EU:s exportkontrollsystem fästa särskild uppmärksamhet vid människorättsaspekterna när det gäller produkter med dubbla användningsområden. |
| --- | --- |

124.

Europaparlamentet anser att informations- och kommunikationstekniken (IKT) genom att göra informationen optimalt tillgänglig erbjuder möjligheter till bättre mänskliga rättigheter, demokratisk praxis samt social och ekonomisk utveckling. Parlamentet framhåller också de bidrag som IKT ger till det civila samhällets arbete, särskilt i länder med odemokratiska regimer. Det är oroande att IKT används av vissa auktoritära regimer, något som utgör ett allt större hot mot människorätts- och demokratiaktivister. Parlamentet betonar att det krävs ökat stöd för att främja mediefriheten, skydda oberoende journalister och bloggare, minska den digitala klyftan och underlätta oinskränkt tillgång till information. Kommissionen uppmanas att under översynen av EU:s exportkontrollsystem fästa särskild uppmärksamhet vid människorättsaspekterna när det gäller produkter med dubbla användningsområden.

EU:s stöd till människorättsförsvarare

| 125. | Europaparlamentet beklagar djupt att det civila samhället och människorättsförsvarare i allt högre grad utsätts för angrepp runt om i världen. Parlamentet är djupt oroat över att allt fler länder, t.ex. Ryssland och vissa centralasiatiska länder, stiftar stränga lagar för att förkväva icke-statliga organisationers verksamhet genom att begränsa deras tillgång till utländsk finansiering och införa betungande rapporteringskrav och stränga straff för överträdelser. Parlamentet påminner om att mötes- och föreningsfrihet i väsentlig grad är utmärkande för ett demokratiskt, öppet och tolerant samhälle. Parlamentet efterlyser förnyade insatser mot de begränsningar och den skrämseltaktik som överallt i världen drabbar människor som arbetar för civilsamhälleliga organisationer, och uppmanar EU att föregå med gott exempel när det gäller att skydda och främja de berörda rättigheterna. |
| --- | --- |

125.

Europaparlamentet beklagar djupt att det civila samhället och människorättsförsvarare i allt högre grad utsätts för angrepp runt om i världen. Parlamentet är djupt oroat över att allt fler länder, t.ex. Ryssland och vissa centralasiatiska länder, stiftar stränga lagar för att förkväva icke-statliga organisationers verksamhet genom att begränsa deras tillgång till utländsk finansiering och införa betungande rapporteringskrav och stränga straff för överträdelser. Parlamentet påminner om att mötes- och föreningsfrihet i väsentlig grad är utmärkande för ett demokratiskt, öppet och tolerant samhälle. Parlamentet efterlyser förnyade insatser mot de begränsningar och den skrämseltaktik som överallt i världen drabbar människor som arbetar för civilsamhälleliga organisationer, och uppmanar EU att föregå med gott exempel när det gäller att skydda och främja de berörda rättigheterna.

| 126. | Europaparlamentet ser positivt på att vice ordföranden/den höga representanten i den nya handlingsplanen än en gång har bekräftat att EU gått in för egenmakt till lokala aktörer och det civila samhällets organisationer. Parlamentet betonar att det civila samhällets handlingsfrihet blir alltmer inskränkt, och att EU därför måste ägna skärpt uppmärksamhet åt det civila samhället, framför allt människorättsförsvarare, och förstärka sina insatser till förmån för dem. EU och dess medlemsstater uppmanas därför eftertryckligen att utveckla ett konsekvent och heltäckande svar på de stora utmaningar som det civila samhället, framför allt människorättsförsvarare, stöter på i hela världen. |
| --- | --- |

126.

Europaparlamentet ser positivt på att vice ordföranden/den höga representanten i den nya handlingsplanen än en gång har bekräftat att EU gått in för egenmakt till lokala aktörer och det civila samhällets organisationer. Parlamentet betonar att det civila samhällets handlingsfrihet blir alltmer inskränkt, och att EU därför måste ägna skärpt uppmärksamhet åt det civila samhället, framför allt människorättsförsvarare, och förstärka sina insatser till förmån för dem. EU och dess medlemsstater uppmanas därför eftertryckligen att utveckla ett konsekvent och heltäckande svar på de stora utmaningar som det civila samhället, framför allt människorättsförsvarare, stöter på i hela världen.

| 127. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att oavlåtligt övervaka och på alla nivåer av den politiska dialogen påtala fall av kränkningar av mötes- och föreningsfriheten, också när de tar formen av olika slags förbud mot och begränsningar för det civila samhällets organisationer och den verksamhet som bedrivs av dem. |
| --- | --- |

127.

Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att oavlåtligt övervaka och på alla nivåer av den politiska dialogen påtala fall av kränkningar av mötes- och föreningsfriheten, också när de tar formen av olika slags förbud mot och begränsningar för det civila samhällets organisationer och den verksamhet som bedrivs av dem.

| 128. | Vidare uppmanar Europaparlamentet EU och dess medlemsstater att använda alla tillbudsstående medel för att systematiskt ta upp enskilda fall med riskutsatta människorättsförsvarare och aktivister inom det civila samhället, framför allt de personer som för närvarande sitter i fängelse. Parlamentet uppmuntrar EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska personal att fortsätta med sitt aktiva stöd till människorättsförsvarare, genom att systematiskt övervaka rättegångar, besöka frihetsberövade aktivister och uttala sig om enskilda fall, samt att föra kränkningar av de mänskliga rättigheterna på tal med sina relevanta motparter. Parlamentet insisterar på att höga EU-representanter, främst vice ordföranden/den höga representanten, kommissionsledamöterna, EU:s särskilda representanter och medlemsländernas regeringstjänstemän, systematiskt ska sammanträffa med människorättsförsvarare när de reser till länder i vilka det civila samhället utsätts för påtryckningar. |
| --- | --- |

128.

Vidare uppmanar Europaparlamentet EU och dess medlemsstater att använda alla tillbudsstående medel för att systematiskt ta upp enskilda fall med riskutsatta människorättsförsvarare och aktivister inom det civila samhället, framför allt de personer som för närvarande sitter i fängelse. Parlamentet uppmuntrar EU-delegationerna och medlemsstaternas diplomatiska personal att fortsätta med sitt aktiva stöd till människorättsförsvarare, genom att systematiskt övervaka rättegångar, besöka frihetsberövade aktivister och uttala sig om enskilda fall, samt att föra kränkningar av de mänskliga rättigheterna på tal med sina relevanta motparter. Parlamentet insisterar på att höga EU-representanter, främst vice ordföranden/den höga representanten, kommissionsledamöterna, EU:s särskilda representanter och medlemsländernas regeringstjänstemän, systematiskt ska sammanträffa med människorättsförsvarare när de reser till länder i vilka det civila samhället utsätts för påtryckningar.

| 129. | Europaparlamentet ser det som positivt att EU ger stöd till människorättsförsvarare och det civila samhället runtom i världen i form av medel via EIDMR. Parlamentet framhåller att det är särskilt viktigt att EIDMR används för att skydda de mest riskutsatta människorättsförsvararna, och betonar tillika att stödet till riskutsatta människorättsförsvarare i första hand bör ges med hänsyn till effektivitetskriterier och att alltför föreskrivande villkor bör undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och EU-delegationerna att se till att de medel som är tillgängliga för människorättsförsvarare används som sig bör. |
| --- | --- |

129.

Europaparlamentet ser det som positivt att EU ger stöd till människorättsförsvarare och det civila samhället runtom i världen i form av medel via EIDMR. Parlamentet framhåller att det är särskilt viktigt att EIDMR används för att skydda de mest riskutsatta människorättsförsvararna, och betonar tillika att stödet till riskutsatta människorättsförsvarare i första hand bör ges med hänsyn till effektivitetskriterier och att alltför föreskrivande villkor bör undvikas. Parlamentet uppmanar kommissionen, utrikestjänsten och EU-delegationerna att se till att de medel som är tillgängliga för människorättsförsvarare används som sig bör.

Stöd till valprocesser och främjande av rättsstatsprincipen, rättsväsendets oberoende och opartisk förvaltning i tredjeländer

| 130. | Europaparlamentet välkomnar de åtta valobservatörsuppdrag och de åtta valexpertuppdrag som EU sänt ut till olika håll av världen under 2014. Parlamentet upprepar sin positiva syn på EU:s fortsatta stöd till valprocesser och på att EU hjälper till vid val och stöder inhemska observatörer. |
| --- | --- |

130.

Europaparlamentet välkomnar de åtta valobservatörsuppdrag och de åtta valexpertuppdrag som EU sänt ut till olika håll av världen under 2014. Parlamentet upprepar sin positiva syn på EU:s fortsatta stöd till valprocesser och på att EU hjälper till vid val och stöder inhemska observatörer.

| 131. | Europaparlamentet påminner om vikten av att valobservatörsuppdragens rapporter och rekommendationer får vederbörlig uppföljning, eftersom detta är ett sätt att förbättra deras resultat och stärka EU:s stöd till demokratiska normer i de berörda länderna. |
| --- | --- |

131.

Europaparlamentet påminner om vikten av att valobservatörsuppdragens rapporter och rekommendationer får vederbörlig uppföljning, eftersom detta är ett sätt att förbättra deras resultat och stärka EU:s stöd till demokratiska normer i de berörda länderna.

| 132. | Europaparlamentet rekommenderar att EU ska förstärka sina insatser för att utveckla en mera heltäckande syn på demokratiseringsprocesser, i vilka fria och rättvisa val bara utgör ett enskilt inslag, för att ge ett positivt bidrag till starkare demokratiska institutioner och ökat allmänt förtroende för valprocesser runt om i världen. |
| --- | --- |

132.

Europaparlamentet rekommenderar att EU ska förstärka sina insatser för att utveckla en mera heltäckande syn på demokratiseringsprocesser, i vilka fria och rättvisa val bara utgör ett enskilt inslag, för att ge ett positivt bidrag till starkare demokratiska institutioner och ökat allmänt förtroende för valprocesser runt om i världen.

| 133. | I detta sammanhang ser Europaparlamentet positivt på att man inlett en andra generation av pilotprojekt om demokratistöd i tolv utvalda EU-delegationer under 2014 till följd av ett åtagande i rådets slutsatser från november 2009 och i handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati från 2012. Parlamentet framhåller med skärpa hur viktiga dessa pilotprojekt är för att det demokratistöd som EU ger via sina utrikespolitiska strategier och instrument ska bli mera konsekvent. |
| --- | --- |

133.

I detta sammanhang ser Europaparlamentet positivt på att man inlett en andra generation av pilotprojekt om demokratistöd i tolv utvalda EU-delegationer under 2014 till följd av ett åtagande i rådets slutsatser från november 2009 och i handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati från 2012. Parlamentet framhåller med skärpa hur viktiga dessa pilotprojekt är för att det demokratistöd som EU ger via sina utrikespolitiska strategier och instrument ska bli mera konsekvent.

| 134. | Europaparlamentet välkomnar den utfästelse som kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna gjort i den nya handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati, nämligen att mera beslutsamt och konsekvent gå in för kontakter med valadministrationsorgan, parlamentariska institutioner, lokala icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och organisationer inom det civila samhället i tredjeländer, i syfte att involvera dem mer intensivt i valövervakning och bidra till deras egenmakt och därmed till stärkta demokratiska processer. |
| --- | --- |

134.

Europaparlamentet välkomnar den utfästelse som kommissionen, utrikestjänsten och medlemsstaterna gjort i den nya handlingsplanen för mänskliga rättigheter och demokrati, nämligen att mera beslutsamt och konsekvent gå in för kontakter med valadministrationsorgan, parlamentariska institutioner, lokala icke-statliga organisationer, människorättsförsvarare och organisationer inom det civila samhället i tredjeländer, i syfte att involvera dem mer intensivt i valövervakning och bidra till deras egenmakt och därmed till stärkta demokratiska processer.

| 135. | Europaparlamentet påminner om att de erfarenheter av och de lärdomar från övergångar till demokrati inom ramen för utvidgnings- och grannskapspolitiken, vilka förvärvats av EU, politiker, akademiker, medierna, icke-statliga organisationer och det civila samhället, kan ge ett positivt bidrag till fastställande av bästa praxis som skulle kunna användas för att stödja och befästa andra demokratiseringsprocesser runtom i världen. |
| --- | --- |

135.

Europaparlamentet påminner om att de erfarenheter av och de lärdomar från övergångar till demokrati inom ramen för utvidgnings- och grannskapspolitiken, vilka förvärvats av EU, politiker, akademiker, medierna, icke-statliga organisationer och det civila samhället, kan ge ett positivt bidrag till fastställande av bästa praxis som skulle kunna användas för att stödja och befästa andra demokratiseringsprocesser runtom i världen.

| 136. | Europaparlamentet påminner om att korruptionen dels hotar möjligheterna att på likvärdiga villkor ta del av mänskliga rättigheter, dels undergräver demokratiska processer såsom rättsstatsprincipen och en opartisk rättsskipning. Parlamentet påminner också om att EU gjort anspråk på exklusiv behörighet för att underteckna FN:s konvention mot korruption. |
| --- | --- |

136.

Europaparlamentet påminner om att korruptionen dels hotar möjligheterna att på likvärdiga villkor ta del av mänskliga rättigheter, dels undergräver demokratiska processer såsom rättsstatsprincipen och en opartisk rättsskipning. Parlamentet påminner också om att EU gjort anspråk på exklusiv behörighet för att underteckna FN:s konvention mot korruption.

| 137. | Europaparlamentet anser att EU i alla forum för dialog med tredjeländer bör framhålla vikten av öppenhet, tillgänglighet, integritet, ansvar och en korrekt förvaltning av offentliga angelägenheter, allmänna medel och allmän egendom, såsom det föreskrivs i den FN-konventionen. Parlamentet anser att korruption i alla dess former undergräver demokratiska principer och påverkar den sociala och ekonomiska utvecklingen negativt. Parlamentet efterlyser uppföljning av sin begäran om bättre övervakning av FN:s konvention mot korruption och vederbörlig hänsyn till OECD:s rekommendationer. EU bör vara mer systematiskt och konsekvent i sitt stöd till tredjeländers åtgärder mot korruptionen, med hjälp av sakkunskap vid inrättande och befästande av oberoende och effektiva korruptionsbekämpande institutioner, inklusive proaktivt samarbete med den privata sektorn. Det rekommenderas även att man utvecklar innovativa finansiella mekanismer för att stärka kampen mot alla typer av korruption. I detta sammanhang noterar parlamentet kravet på bättre reglering av finansiella transaktioner på internationell nivå. |
| --- | --- |

137.

Europaparlamentet anser att EU i alla forum för dialog med tredjeländer bör framhålla vikten av öppenhet, tillgänglighet, integritet, ansvar och en korrekt förvaltning av offentliga angelägenheter, allmänna medel och allmän egendom, såsom det föreskrivs i den FN-konventionen. Parlamentet anser att korruption i alla dess former undergräver demokratiska principer och påverkar den sociala och ekonomiska utvecklingen negativt. Parlamentet efterlyser uppföljning av sin begäran om bättre övervakning av FN:s konvention mot korruption och vederbörlig hänsyn till OECD:s rekommendationer. EU bör vara mer systematiskt och konsekvent i sitt stöd till tredjeländers åtgärder mot korruptionen, med hjälp av sakkunskap vid inrättande och befästande av oberoende och effektiva korruptionsbekämpande institutioner, inklusive proaktivt samarbete med den privata sektorn. Det rekommenderas även att man utvecklar innovativa finansiella mekanismer för att stärka kampen mot alla typer av korruption. I detta sammanhang noterar parlamentet kravet på bättre reglering av finansiella transaktioner på internationell nivå.

| 138. | Europaparlamentet anser att EU bör förstärka sina insatser för att främja rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende på multilateral och bilateral nivå. Parlamentet uppmanar EU att stödja opartisk rättsskipning överallt i världen genom stöd till arbetet med lagstiftningsreformer och institutionella reformer i tredjeländer. Parlamentet uppmanar också EU-delegationerna och medlemsstaternas ambassader till systematisk övervakning av rättegångar för att främja rättsväsendets oberoende. |
| --- | --- |

138.

Europaparlamentet anser att EU bör förstärka sina insatser för att främja rättsstatsprincipen och rättsväsendets oberoende på multilateral och bilateral nivå. Parlamentet uppmanar EU att stödja opartisk rättsskipning överallt i världen genom stöd till arbetet med lagstiftningsreformer och institutionella reformer i tredjeländer. Parlamentet uppmanar också EU-delegationerna och medlemsstaternas ambassader till systematisk övervakning av rättegångar för att främja rättsväsendets oberoende.

Stärkande av Europaparlamentets insatser för de mänskliga rättigheterna

| 139. | Europaparlamentet välkomnar den översyn av riktlinjerna för parlamentets interparlamentariska delegationer om främjande av mänskliga rättigheter och demokrati som gjorts av delegationsordförandekonferensen, i samarbete med underutskottet för mänskliga rättigheter. Parlamentet rekommenderar här en mer systematisk och öppen metod för att ta upp människorättsfrågor vid delegationsbesök i tredjeländer, särskilt de enskilda fall som det hänvisas till i parlamentets resolutioner, liksom för skriftlig rapportering till underutskottet för mänskliga rättigheter om vilka åtgärder som vidtagits, varvid det i politiskt motiverade fall kan bli aktuellt med en särskild avrapporteringssession. |
| --- | --- |

139.

Europaparlamentet välkomnar den översyn av riktlinjerna för parlamentets interparlamentariska delegationer om främjande av mänskliga rättigheter och demokrati som gjorts av delegationsordförandekonferensen, i samarbete med underutskottet för mänskliga rättigheter. Parlamentet rekommenderar här en mer systematisk och öppen metod för att ta upp människorättsfrågor vid delegationsbesök i tredjeländer, särskilt de enskilda fall som det hänvisas till i parlamentets resolutioner, liksom för skriftlig rapportering till underutskottet för mänskliga rättigheter om vilka åtgärder som vidtagits, varvid det i politiskt motiverade fall kan bli aktuellt med en särskild avrapporteringssession.

| 140. | Europaparlamentet framhåller att man ständigt måste överväga de lämpligaste sätten att få parlamentets resolutioner om brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen att bli så trovärdiga, synliga och verkningsfulla som möjligt. |
| --- | --- |

140.

Europaparlamentet framhåller att man ständigt måste överväga de lämpligaste sätten att få parlamentets resolutioner om brott mot mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstatsprincipen att bli så trovärdiga, synliga och verkningsfulla som möjligt.

| 141. | Europaparlamentet uppmuntrar en diskussion om att de olika verktyg som parlamentet förfogar över för att stödja och främja mänskliga rättigheter ska sammanföras i ett enda strategidokument som ska antas av parlamentet under ett plenarsammanträde. |
| --- | --- |

141.

Europaparlamentet uppmuntrar en diskussion om att de olika verktyg som parlamentet förfogar över för att stödja och främja mänskliga rättigheter ska sammanföras i ett enda strategidokument som ska antas av parlamentet under ett plenarsammanträde.

o

o o

| 142. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 70:e generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s delegationschefer. |
| --- | --- |

142.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, till vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för mänskliga rättigheter, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s säkerhetsråd, FN:s generalsekreterare, ordföranden för FN:s 70:e generalförsamling, ordföranden för FN:s råd för mänskliga rättigheter, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och EU:s delegationschefer.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2014)0070.

(2)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-11855-2012-INIT/sv/pdf

(3)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/142549.pdf

(4)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/137585.pdf

(5)  http://www.europarl.europa.eu/document/activities/cont/201203/20120329ATT42170/20120329ATT42170EN.pdf

(6)  http://www.consilium.europa.eu/en/policies/pdf/st10152-en15_pdf/

(7)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-10897-2015-INIT/en/pdf

(8)  http://www.consilium.europa.eu/en/meetings/fac/2015/10/st13201-en15_pdf/

(9)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/EN/foraff/130243.pdf

(10)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SV&f=ST%2015559%202014%20INIT

(11)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/TXT/?uri=CELEX:32015D0260

(12)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9242-2015-INIT/en/pdf

(13)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(14)  EUT C 236 E, 12.8.2011, s. 69.

(15)  EUT C 33 E, 5.2.2013, s. 165.

(16)  Antagna texter, P7_TA(2012)0470.

(17)  Antagna texter, P7_TA(2013)0274.

(18)  Antagna texter, P7_TA(2013)0394.

(19)  Antagna texter, P7_TA(2013)0420.

(20)  Antagna texter, P7_TA(2014)0252.

(21)  Antagna texter, P8_TA(2015)0079.

(22)  Antagna texter, P7_TA(2014)0259.

(23)  Antagna texter, P7_TA(2014)0206.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2015)0076.

(25)  Antagna texter, P8_TA(2015)0272.

(26)  Antagna texter, P8_TA(2015)0288.

(27)  Antagna texter, P8_TA(2015)0317.

(28)  Antagna texter, P8_TA(2015)0350.

(29)  Antagna texter, P8_TA(2015)0348.

(30)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_sv.pdf

(31)  http://eur-lex.europa.eu/legal-content/SV/TXT/?uri=CELEX:52011DC0200

(32)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=COM:2011:0303:FIN:sv:PDF

(33)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/082/52/PDF/G1408252.pdf?OpenElement

(34)  Antagna texter, P8_TA(2015)0274.

(35)  http://www.unfpa.org/sites/default/files/pub-pdf/Joint%20Programme%20on%20FGMC%20Summary%20Report.pdf

(36)  http://daccess-dds-ny.un.org/doc/UNDOC/GEN/G14/086/06/PDF/G1408606.pdf?OpenElement

(37)  https://www.consilium.europa.eu/ueDocs/cms_Data/docs/hr/news53.pdf

(38)  http://ec.europa.eu/enlargement/pdf/key_documents/2014/20141008-strategy-paper_sv.pdf

(39)  http://eur-lex.europa.eu/LexUriServ/LexUriServ.do?uri=OJ:L:2014:077:0027:0043:EN:PDF

(40)  Antagna texter, P8_TA(2015)0274.

(41)  http://www.ohchr.org/Documents/Publications/GuidingPrinciplesBusinessHR_EN.pdf

(42)  http://wcip2014.org/wp-content/uploads/2013/03/N1446828.pdf

(43)  EUT L 101, 15.4.2011, s. 1.

(44)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/sites/antitrafficking/files/eu_strategy_towards_the_eradication_of_trafficking_in_human_beings_2012-2016_1.pdf

(45)  http://www.coe.int/en/web/portal/10-october-against-death-penalty

(46)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cmsUpload/TortureGuidelines.pdf

(47)  http://www.consilium.europa.eu/uedocs/cms_data/docs/pressdata/en/foraff/137584.pdf

(48)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-15-5690_en.pdf

(49)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1325(2000)

(50)  http://www.un.org/en/ga/search/view_doc.asp?symbol=S/RES/1820(2008)

(51)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=E/2015/27

(52)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SV&f=ST%2015559%202014%20INIT

(53)  http://www.unicef.org/eu/crtoolkit/downloads/Child-Rights-Toolkit-Web-Links.pdf

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/176 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/176

---

P8_TA(2015)0471

20-årsdagen för Daytonavtalet

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om 20-årsdagen för Daytonavtalet (2015/2979(RSP))

(2017/C 399/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Daytonavtalet, dess allmänna ramavtal och de tolv bilagorna till detta, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Daytonavtalet, dess allmänna ramavtal och de tolv bilagorna till detta,

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 7 juli 2005 (1), 15 januari 2009 (2) och 9 juli 2015 (3) om Srebrenica, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 7 juli 2005 (1), 15 januari 2009 (2) och 9 juli 2015 (3) om Srebrenica,

| — | med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 11 mars 2005 om den konstitutionella reformen i Bosnien och Hercegovina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Venedigkommissionens yttrande av den 11 mars 2005 om den konstitutionella reformen i Bosnien och Hercegovina,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Daytonavtalet undertecknades den 14 december 1995 i Paris och innebar ett slut på det blodigaste kriget i Europa sedan andra världskriget. |
| --- | --- |

A.

Daytonavtalet undertecknades den 14 december 1995 i Paris och innebar ett slut på det blodigaste kriget i Europa sedan andra världskriget.

| B. | Avtalet stoppade kriget men medförde inte någon fungerande och livskraftig stat, utan den institutionella struktur som det skapade i landet är alltför komplex och har visat sig ineffektiv. |
| --- | --- |

B.

Avtalet stoppade kriget men medförde inte någon fungerande och livskraftig stat, utan den institutionella struktur som det skapade i landet är alltför komplex och har visat sig ineffektiv.

| 1. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av Daytonavtalets undertecknande, minns alla tragiska dödsoffer i kriget i Bosnien och Hercegovina och uttrycker sina uppriktiga kondoleanser till familjerna till dem som miste livet i kriget. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet påminner om betydelsen av Daytonavtalets undertecknande, minns alla tragiska dödsoffer i kriget i Bosnien och Hercegovina och uttrycker sina uppriktiga kondoleanser till familjerna till dem som miste livet i kriget.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att landet nu, 20 år efter krigets slut och upprättandet av ett allmänt ramavtal om grunddragen i fredsuppgörelsen och landets framtida utformning, befinner sig i en situation där flera regeringar efter varandra misslyckats med att bygga upp en helt fungerande och livskraftig stat. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att landet nu, 20 år efter krigets slut och upprättandet av ett allmänt ramavtal om grunddragen i fredsuppgörelsen och landets framtida utformning, befinner sig i en situation där flera regeringar efter varandra misslyckats med att bygga upp en helt fungerande och livskraftig stat.

| 3. | Europaparlamentet välkomnar de resultat som uppnåtts när det gäller återvändandet av extern- och internflyktingar, återuppbyggnad och återlämnande av egendom, i enlighet med bestämmelserna i bilaga VII till Daytonavtalet. Parlamentet kräver att bilagan och den tillhörande strategin genomförs fullt ut, för att man ska kunna garantera internflyktingar, externflyktingar och andra personer som är drabbade av kriget ett hållbart återvändande samt rättvisa, övergripande och varaktiga lösningar. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man måste säkra ett hållbart återvändande för kroater, bosniaker och andra till Republika Srpska. Parlamentet understryker att man måste göra framsteg med att förbättra den socioekonomiska integrationen för dem som har återvänt och efterlyser bättre samordning av åtgärder på alla nivåer och mer uppmärksamhet åt de mest utsatta fördrivna personerna, bland annat romer och kvinnor som utsatts för våld. Parlamentet beklagar att det enligt Internationella rödakorskommittén fortfarande saknas runt 7 000 personer vars öde förblir okänt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet välkomnar de resultat som uppnåtts när det gäller återvändandet av extern- och internflyktingar, återuppbyggnad och återlämnande av egendom, i enlighet med bestämmelserna i bilaga VII till Daytonavtalet. Parlamentet kräver att bilagan och den tillhörande strategin genomförs fullt ut, för att man ska kunna garantera internflyktingar, externflyktingar och andra personer som är drabbade av kriget ett hållbart återvändande samt rättvisa, övergripande och varaktiga lösningar. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man måste säkra ett hållbart återvändande för kroater, bosniaker och andra till Republika Srpska. Parlamentet understryker att man måste göra framsteg med att förbättra den socioekonomiska integrationen för dem som har återvänt och efterlyser bättre samordning av åtgärder på alla nivåer och mer uppmärksamhet åt de mest utsatta fördrivna personerna, bland annat romer och kvinnor som utsatts för våld. Parlamentet beklagar att det enligt Internationella rödakorskommittén fortfarande saknas runt 7 000 personer vars öde förblir okänt.

| 4. | Europaparlamentet lovordar den positiva omvandlingen i Bosnien och Hercegovina, som för 20 år sedan var ett krigshärjat land på väg ut ur ett krig och idag har ambitioner att bli medlem i EU. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet lovordar den positiva omvandlingen i Bosnien och Hercegovina, som för 20 år sedan var ett krigshärjat land på väg ut ur ett krig och idag har ambitioner att bli medlem i EU.

| 5. | Europaparlamentet bekräftar EU:s engagemang för det europeiska perspektivet och den vidare anslutningsprocessen i Bosnien och Hercegovina och alla länder på västra Balkan. Parlamentet anser att regionalt samarbete och den europeiska integrationsprocessen är det bästa sättet att främja försoning och övervinna hat och splittring. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet bekräftar EU:s engagemang för det europeiska perspektivet och den vidare anslutningsprocessen i Bosnien och Hercegovina och alla länder på västra Balkan. Parlamentet anser att regionalt samarbete och den europeiska integrationsprocessen är det bästa sättet att främja försoning och övervinna hat och splittring.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att utnyttja 20-årsdagen för Daytonavtalet som ett tillfälle att komma vidare med de nödvändiga reformerna – särskilt mot bakgrund av Bosnien och Hercegovinas kommande ansökan om EU-medlemskap. Parlamentet påminner om att tillgodoseendet av invånarnas socioekonomiska behov och upprättande av en effektiv samordningsstruktur för EU-frågor måste prioriteras. Det är också av central betydelse att parallellt fortsätta med konstitutionella och politiska reformer och demokratisering av det politiska systemet, i riktning mot verklig jämlikhet och demokratisk representation för alla landets tre nationer och alla dess invånare. Parlamentet betonar att alla medborgare i Bosnien och Hercegovina måste ha lika möjlighet att väljas till alla nivåer av politiskt beslutsfattande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar myndigheterna att utnyttja 20-årsdagen för Daytonavtalet som ett tillfälle att komma vidare med de nödvändiga reformerna – särskilt mot bakgrund av Bosnien och Hercegovinas kommande ansökan om EU-medlemskap. Parlamentet påminner om att tillgodoseendet av invånarnas socioekonomiska behov och upprättande av en effektiv samordningsstruktur för EU-frågor måste prioriteras. Det är också av central betydelse att parallellt fortsätta med konstitutionella och politiska reformer och demokratisering av det politiska systemet, i riktning mot verklig jämlikhet och demokratisk representation för alla landets tre nationer och alla dess invånare. Parlamentet betonar att alla medborgare i Bosnien och Hercegovina måste ha lika möjlighet att väljas till alla nivåer av politiskt beslutsfattande.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna och regeringen och parlamentet i Bosnien och Hercegovina och dess entiteter samt till regeringarna och parlamenten i länderna på västra Balkan. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, regeringarna i medlemsstaterna och regeringen och parlamentet i Bosnien och Hercegovina och dess entiteter samt till regeringarna och parlamenten i länderna på västra Balkan.

---

(1)  EUT C 157 E, 6.7.2006, s. 468.

(2)  EUT C 46 E, 24.2.2010, s. 111.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2015)0276.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/178 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/178

---

P8_TA(2015)0472

Vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om vapenexport: genomförande av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp (2015/2114(INI))

(2017/C 399/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (nedan: ”den gemensamma ståndpunkten”) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp av den 8 december 2008 om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (nedan: ”den gemensamma ståndpunkten”) (1),

| — | med beaktande av den översyn av den gemensamma ståndpunkten som gjorts av rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen (COARM), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den översyn av den gemensamma ståndpunkten som gjorts av rådets arbetsgrupp för export av konventionella vapen (COARM),

| — | med beaktande av rådets sextonde årliga rapport enligt artikel 8.2 i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets sextonde årliga rapport enligt artikel 8.2 i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel (2),

| — | med beaktande av rådets beslut 2012/711/Gusp av den 19 november 2012 om stöd till EU:s åtgärder för att i tredjeländer främja kontrollen av vapenexport och principerna och kriterierna i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2012/711/Gusp av den 19 november 2012 om stöd till EU:s åtgärder för att i tredjeländer främja kontrollen av vapenexport och principerna och kriterierna i gemensam ståndpunkt 2008/944/Gusp,

| — | med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som antogs den 9 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi mot spridning av massförstörelsevapen, som antogs den 9 december 2003,

| — | med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin Ett säkert Europa i en bättre värld, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska säkerhetsstrategin Ett säkert Europa i en bättre värld, som antogs av Europeiska rådet den 12 december 2003,

| — | med beaktande av det vapenhandelsfördrag som FN:s generalförsamling antog den 2 april 2013 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det vapenhandelsfördrag som FN:s generalförsamling antog den 2 april 2013 (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014 om ratificeringen av vapenhandelsfördraget (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 5 februari 2014 om ratificeringen av vapenhandelsfördraget (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2015 om konsekvenserna av utvecklingen på de europeiska försvarsmarknaderna för säkerhets- och försvarsförmågan i Europa (5), särskilt punkterna 4, 10, 18, 19, 20 och 21, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 21 maj 2015 om konsekvenserna av utvecklingen på de europeiska försvarsmarknaderna för säkerhets- och försvarsförmågan i Europa (5), särskilt punkterna 4, 10, 18, 19, 20 och 21,

| — | med beaktande av rådets beslut 2013/768/Gusp av den 16 december 2013 om EU:s verksamhet till stöd för vapenhandelsfördragets genomförande, inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2013/768/Gusp av den 16 december 2013 om EU:s verksamhet till stöd för vapenhandelsfördragets genomförande, inom ramen för den europeiska säkerhetsstrategin (6),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (7), ändrad genom förordning (EU) nr 599/2014, och av förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i dess bilaga I, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 428/2009 av den 5 maj 2009 om upprättande av en gemenskapsordning för kontroll av export, överföring, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden (7), ändrad genom förordning (EU) nr 599/2014, och av förteckningen över produkter med dubbla användningsområden i dess bilaga I,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 april 2014 till rådet och Europaparlamentet Översyn av systemet för exportkontroll: att trygga säkerhet och konkurrenskraft i en föränderlig värld (COM(2014)0244), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 april 2014 till rådet och Europaparlamentet Översyn av systemet för exportkontroll: att trygga säkerhet och konkurrenskraft i en föränderlig värld (COM(2014)0244),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 juni 2014 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om översynen av systemet för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 juni 2014 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen om översynen av systemet för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 21 november 2014 om översynen av politiken för exportkontroll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 21 november 2014 om översynen av politiken för exportkontroll,

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 september 2015 om mänskliga rättigheter och teknik: effekterna för de mänskliga rättigheterna i tredjeländer av system för intrång och övervakning (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/43/EG av den 6 maj 2009 om förenkling av villkoren för överföring av försvarsrelaterade produkter inom gemenskapen (9),

| — | med beaktande av EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa, som antogs av Europeiska rådet den 15–16 december 2005, och av rådets gemensamma åtgärd 2002/589/Gusp av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen och om upphävande av gemensam åtgärd 1999/34/Gusp, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s strategi för kampen mot olaglig anhopning av och handel med handeldvapen och lätta vapen och ammunition till dessa, som antogs av Europeiska rådet den 15–16 december 2005, och av rådets gemensamma åtgärd 2002/589/Gusp av den 12 juli 2002 om Europeiska unionens bidrag för att bekämpa destabiliserande anhopning och spridning av handeldvapen och lätta vapen och om upphävande av gemensam åtgärd 1999/34/Gusp,

| — | med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/GUSP av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling (10),

| — | med beaktande av den uppdatering av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning som antogs av rådet den 9 februari 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den uppdatering av Europeiska unionens gemensamma militära förteckning som antogs av rådet den 9 februari 2015,

| — | med beaktande av användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp om fastställande av gemensamma regler för kontrollen av export av militär teknik och krigsmateriel,

| — | med beaktande av Wassenaar-arrangemanget av den 12 maj 1996 om kontroll av export av konventionella vapen, produkter och tekniker med dubbla användningsområden jämte de förteckningar över dessa produkter, tekniker och tillhörande ammunition, som uppdaterades 2015 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Wassenaar-arrangemanget av den 12 maj 1996 om kontroll av export av konventionella vapen, produkter och tekniker med dubbla användningsområden jämte de förteckningar över dessa produkter, tekniker och tillhörande ammunition, som uppdaterades 2015 (11),

| — | med beaktande av besluten från det nittonde plenarsammanträdet inom Wassenaar-arrangemanget om kontroll av export av konventionella vapen och varor och tekniker med dubbla användningsområden, som hölls i Wien den 3–4 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av besluten från det nittonde plenarsammanträdet inom Wassenaar-arrangemanget om kontroll av export av konventionella vapen och varor och tekniker med dubbla användningsområden, som hölls i Wien den 3–4 december 2013,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 1236/2005 av den 27 juni 2005 om handel med vissa varor som kan användas till dödsstraff, tortyr eller annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2015 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 28 april 2015 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185),

| — | med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling, som antogs den 24 februari 2006, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeiska samförståndet om utveckling, som antogs den 24 februari 2006,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 13 oktober 2011 till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Att göra EU:s utvecklingspolitik mer effektiv: en agenda för förändring (COM(2011)0637),

| — | med beaktande av målen för hållbar utveckling, särskilt mål 16, delmål 16.4, där staterna uppmanas att avsevärt minska flödena av olagliga vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av målen för hållbar utveckling, särskilt mål 16, delmål 16.4, där staterna uppmanas att avsevärt minska flödena av olagliga vapen,

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/512/Gusp om restriktiva åtgärder med hänsyn till Rysslands åtgärder som destabiliserar situationen i Ukraina,

| — | med beaktande av artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 42 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 346 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av FN:s vapenhandelsfördrag, som trädde i kraft den 24 december 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vapenhandelsfördrag, som trädde i kraft den 24 december 2014,

| — | med beaktande av resolution 24/35 av den 8 oktober 2013 från FN:s människorättsråd om konsekvenserna av vapenöverföringar för mänskliga rättigheter i väpnade konflikter (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 24/35 av den 8 oktober 2013 från FN:s människorättsråd om konsekvenserna av vapenöverföringar för mänskliga rättigheter i väpnade konflikter (12),

| — | med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 52 och 132.2 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0338/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0338/2015), och av följande skäl:

| A. | Säkerhetssituationen i världen omkring EU har ändrats dramatiskt, särskilt i unionens södra och östra grannskap. |
| --- | --- |

A.

Säkerhetssituationen i världen omkring EU har ändrats dramatiskt, särskilt i unionens södra och östra grannskap.

| B. | I artikel 51 i FN-stadgan hänvisas det till en naturlig rätt till individuellt eller kollektivt självförsvar. |
| --- | --- |

B.

I artikel 51 i FN-stadgan hänvisas det till en naturlig rätt till individuellt eller kollektivt självförsvar.

| C. | För att kunna uppnå internationell stabilitet är det viktigt att på grundval av en bedömning från fall till fall ta fram avskräckande åtgärder, i fullständig överensstämmelse med artikel 51 i FN-stadgan och kriterium fyra i den gemensamma ståndpunkten om bevarandet av regional fred, säkerhet och stabilitet. |
| --- | --- |

C.

För att kunna uppnå internationell stabilitet är det viktigt att på grundval av en bedömning från fall till fall ta fram avskräckande åtgärder, i fullständig överensstämmelse med artikel 51 i FN-stadgan och kriterium fyra i den gemensamma ståndpunkten om bevarandet av regional fred, säkerhet och stabilitet.

| D. | Den okontrollerade spridningen av vapen är en allvarlig risk för fred och säkerhet, mänskliga rättigheter och en hållbar utveckling. Någonstans i världen dör en person varje minut på grund av väpnat våld och femton nya vapen tillverkas. |
| --- | --- |

D.

Den okontrollerade spridningen av vapen är en allvarlig risk för fred och säkerhet, mänskliga rättigheter och en hållbar utveckling. Någonstans i världen dör en person varje minut på grund av väpnat våld och femton nya vapen tillverkas.

| E. | Reglering av den internationella vapenhandeln är per definition en världsomspännande ambition. EU måste säkerställa att unionen inom ramen för sin utrikespolitik genomgående handlar samstämmigt i förbindelserna med omvärlden, i syfte att främja demokrati och rättstatsprincipen, förebygga konflikter, utrota fattigdomen, främja en interkulturell dialog och bevara den internationella stabiliteten och säkerheten. Under perioden 2010–2014 var EU:s medlemsstater ansvariga för 25,4 procent av de faktiska leveranserna (13) av de viktigaste konventionella vapnen i världen. |
| --- | --- |

E.

Reglering av den internationella vapenhandeln är per definition en världsomspännande ambition. EU måste säkerställa att unionen inom ramen för sin utrikespolitik genomgående handlar samstämmigt i förbindelserna med omvärlden, i syfte att främja demokrati och rättstatsprincipen, förebygga konflikter, utrota fattigdomen, främja en interkulturell dialog och bevara den internationella stabiliteten och säkerheten. Under perioden 2010–2014 var EU:s medlemsstater ansvariga för 25,4 procent av de faktiska leveranserna (13) av de viktigaste konventionella vapnen i världen.

| F. | Enligt Lissabonfördraget är utrotandet av fattigdomen det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik, och det är även ett prioriterat mål för EU:s utrikespolitik i försöken att bygga en mer stabil och välmående värld. Att exportera vapen till länder i konflikt ökar inte endast sannolikheten för upptrappat våld utan har även negativ inverkan på dessa länders utvecklingsförmåga, vilket klargjorts i rapporter från humanitära organisationer som har gjort beräkningar av konsekvenserna (14). |
| --- | --- |

F.

Enligt Lissabonfördraget är utrotandet av fattigdomen det främsta målet för EU:s utvecklingspolitik, och det är även ett prioriterat mål för EU:s utrikespolitik i försöken att bygga en mer stabil och välmående värld. Att exportera vapen till länder i konflikt ökar inte endast sannolikheten för upptrappat våld utan har även negativ inverkan på dessa länders utvecklingsförmåga, vilket klargjorts i rapporter från humanitära organisationer som har gjort beräkningar av konsekvenserna (14).

| G. | EU:s medlemsstater exporterade vapen till ett sammanlagt värde av 36,7 miljarder EUR 2013 varav 26 miljarder EUR till tredjeländer. Som jämförelse kan sägas att den totala budgeten för det europeiska grannskapsinstrumentet för perioden 2014–2020 uppgår till 15,4 miljarder EUR. Medlemsstaterna stod för 30 procent av den sammanlagda vapenexporten, och dessa handelsflöden kan knappast sägas vara av direkt säkerhetsintresse för EU. |
| --- | --- |

G.

EU:s medlemsstater exporterade vapen till ett sammanlagt värde av 36,7 miljarder EUR 2013 varav 26 miljarder EUR till tredjeländer. Som jämförelse kan sägas att den totala budgeten för det europeiska grannskapsinstrumentet för perioden 2014–2020 uppgår till 15,4 miljarder EUR. Medlemsstaterna stod för 30 procent av den sammanlagda vapenexporten, och dessa handelsflöden kan knappast sägas vara av direkt säkerhetsintresse för EU.

| H. | Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp är en rättsligt bindande ram där det fastställs åtta kriterier för export av konventionella vapen. Dessa kriterier ska tillämpas av EU-medlemsstaterna i samband med sina licensbeslut. Vederbörlig hänsyn bör i synnerhet tas till denna gemensamma ståndpunkt inom ramen för utvecklingen av en europeisk försvarsmarknad samt en europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas. |
| --- | --- |

H.

Rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp är en rättsligt bindande ram där det fastställs åtta kriterier för export av konventionella vapen. Dessa kriterier ska tillämpas av EU-medlemsstaterna i samband med sina licensbeslut. Vederbörlig hänsyn bör i synnerhet tas till denna gemensamma ståndpunkt inom ramen för utvecklingen av en europeisk försvarsmarknad samt en europeisk försvarsteknisk och försvarsindustriell bas.

| I. | Tredjeländerna Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Island, Kanada, Montenegro och Norge har officiellt anslutit sig till kriterierna och principerna i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

I.

Tredjeländerna Albanien, Bosnien och Hercegovina, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Island, Kanada, Montenegro och Norge har officiellt anslutit sig till kriterierna och principerna i den gemensamma ståndpunkten.

Säkerhetssituationen i världen och vapenexporten

| 1. | Europaparlamentet är djupt oroat över att de våldsamma konflikterna sprider sig, särskilt i Ukraina, Syrien, Irak, Libyen och Jemen, liksom över alla internationella konflikter som i en allt mer globaliserad värld innebär ett hot mot den internationella stabiliteten och säkerheten och som har lett till ett grannskap som är mindre stabilt och mindre säkert än tidigare för unionen. Parlamentet konstaterar att vapenöverföringar till stater i konflikt kan ha bidragit till dessa konflikter. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är djupt oroat över att de våldsamma konflikterna sprider sig, särskilt i Ukraina, Syrien, Irak, Libyen och Jemen, liksom över alla internationella konflikter som i en allt mer globaliserad värld innebär ett hot mot den internationella stabiliteten och säkerheten och som har lett till ett grannskap som är mindre stabilt och mindre säkert än tidigare för unionen. Parlamentet konstaterar att vapenöverföringar till stater i konflikt kan ha bidragit till dessa konflikter.

| 2. | Europaparlamentet finner det beklagligt att utvecklingen under de två senaste åren har visat att vapnen ibland hamnar i händerna på terrorister eller förtryckarregimer, i länder där barn kan komma att rekryteras eller utnyttjas för fientligheter, eller hos regimer som har tvivelaktiga relationer med den internationella terrorismen eller som för en aggressiv inrikes- och utrikespolitik, och anser därför att det är nödvändigt att anta effektiva system för vapenexportkontroll. Parlamentet fördömer användningen av vapen för att underblåsa bristande säkerhet och väpnade konflikter både internt och externt, eller för att stödja internt förtryck, regionala konflikter eller allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet finner det även beklagligt att den olagliga handeln med vapen fortsatt är en omfattande och lukrativ verksamhet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet finner det beklagligt att utvecklingen under de två senaste åren har visat att vapnen ibland hamnar i händerna på terrorister eller förtryckarregimer, i länder där barn kan komma att rekryteras eller utnyttjas för fientligheter, eller hos regimer som har tvivelaktiga relationer med den internationella terrorismen eller som för en aggressiv inrikes- och utrikespolitik, och anser därför att det är nödvändigt att anta effektiva system för vapenexportkontroll. Parlamentet fördömer användningen av vapen för att underblåsa bristande säkerhet och väpnade konflikter både internt och externt, eller för att stödja internt förtryck, regionala konflikter eller allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Parlamentet finner det även beklagligt att den olagliga handeln med vapen fortsatt är en omfattande och lukrativ verksamhet.

| 3. | Europaparlamentet beklagar djupt att omkring en halv miljon (15) människor varje år mister livet till följd av väpnat våld, både i samband med väpnade konflikter och brottslighet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beklagar djupt att omkring en halv miljon (15) människor varje år mister livet till följd av väpnat våld, både i samband med väpnade konflikter och brottslighet.

| 4. | Europaparlamentet hävdar på nytt att iakttagandet av den gemensamma ståndpunkten är av grundläggande betydelse för förverkligandet av EU:s principer och värderingar, särskilt inom områdena för internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, och fullgörandet av EU:s åtaganden avseende säkerheten såväl i unionen som regionalt och globalt. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet hävdar på nytt att iakttagandet av den gemensamma ståndpunkten är av grundläggande betydelse för förverkligandet av EU:s principer och värderingar, särskilt inom områdena för internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, och fullgörandet av EU:s åtaganden avseende säkerheten såväl i unionen som regionalt och globalt.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att EU-medlemsstaterna är viktiga internationella vapenexportörer vilkas globala export enligt den sextonde årsrapporten uppgick till 36,711 miljarder EUR 2013. Den inbegrep en export på 10,735 miljarder EUR mellan medlemsstaterna och en export på 25,976 miljarder EUR till tredjeländer. Parlamentet påpekar på nytt att det i artikel 10 i den gemensamma ståndpunkten framhålls att medlemsstaternas ekonomiska, kommersiella och industriella intressen inte ska påverka tillämpningen av de åtta kriterier som reglerar vapenexporten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att EU-medlemsstaterna är viktiga internationella vapenexportörer vilkas globala export enligt den sextonde årsrapporten uppgick till 36,711 miljarder EUR 2013. Den inbegrep en export på 10,735 miljarder EUR mellan medlemsstaterna och en export på 25,976 miljarder EUR till tredjeländer. Parlamentet påpekar på nytt att det i artikel 10 i den gemensamma ståndpunkten framhålls att medlemsstaternas ekonomiska, kommersiella och industriella intressen inte ska påverka tillämpningen av de åtta kriterier som reglerar vapenexporten.

| 6. | Europaparlamentet beklagar emellertid att artikel 10 i många fall förbises, framför allt eftersom europeiska försvarsföretag i allt större utsträckning kompenserar sin minskade omsättning i Europa med export till länder utanför EU. Parlamentet är allvarligt oroat över de konsekvenser för EU:s säkerhet och försvar som uppstår av att känslig kunskap och teknik överförs till tredjeländer och som ökar risken för beroende av tredjeländer med avvikande strategiska intressen såsom Ryssland. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet beklagar emellertid att artikel 10 i många fall förbises, framför allt eftersom europeiska försvarsföretag i allt större utsträckning kompenserar sin minskade omsättning i Europa med export till länder utanför EU. Parlamentet är allvarligt oroat över de konsekvenser för EU:s säkerhet och försvar som uppstår av att känslig kunskap och teknik överförs till tredjeländer och som ökar risken för beroende av tredjeländer med avvikande strategiska intressen såsom Ryssland.

| 7. | Europaparlamentet påminner om att försvarsindustrin bör vara ett instrument för genomförande av medlemsstaternas försvar och säkerhet som tryggar ett system för försörjningstrygghet i EU samtidigt som det också bidrar till genomförandet av en förstärkt gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) och gemensam säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), med beaktande av att detta har stor betydelse i arbetet för att garantera stabiliteten och säkerheten runtom i världen. Parlamentet erkänner att vapenexporten har bidragit till att stärka och vidareutveckla det europeiska försvarets industriella och teknologiska bas, vilket varit viktigt för många olika innovationer och tekniker som tagits fram. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påminner om att försvarsindustrin bör vara ett instrument för genomförande av medlemsstaternas försvar och säkerhet som tryggar ett system för försörjningstrygghet i EU samtidigt som det också bidrar till genomförandet av en förstärkt gemensam utrikes- och säkerhetspolitik (Gusp) och gemensam säkerhets- och försvarspolitik (GSFP), med beaktande av att detta har stor betydelse i arbetet för att garantera stabiliteten och säkerheten runtom i världen. Parlamentet erkänner att vapenexporten har bidragit till att stärka och vidareutveckla det europeiska försvarets industriella och teknologiska bas, vilket varit viktigt för många olika innovationer och tekniker som tagits fram.

| 8. | Europaparlamentet erkänner legitimiteten i export som till fullo uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 4 led c i den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp och som genomförs som ett svar på en begäran som inkommit till EU i enlighet med rätten till självförsvar. Parlamentet ställer sig bakom tillhandahållandet av försvarsvapen i fall av berättigat självförsvar och noterar vissa medlemsstaters beslut att tillhandahålla peshmerga-förband i irakiska Kurdistan samt Ukraina försvarsvapen. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna inte har någon inbördes samordning i detta avseende. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet erkänner legitimiteten i export som till fullo uppfyller de kriterier som fastställs i artikel 4 led c i den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp och som genomförs som ett svar på en begäran som inkommit till EU i enlighet med rätten till självförsvar. Parlamentet ställer sig bakom tillhandahållandet av försvarsvapen i fall av berättigat självförsvar och noterar vissa medlemsstaters beslut att tillhandahålla peshmerga-förband i irakiska Kurdistan samt Ukraina försvarsvapen. Parlamentet konstaterar att medlemsstaterna inte har någon inbördes samordning i detta avseende.

| 9. | Europaparlamentet påpekar att avslag på ansökningar om respektive upphävande av exportlicenser till följd av embargon eller konflikter visserligen är ett positivt tecken, men de antyder att EU:s exportpolitik bara har en reaktiv karaktär. Parlamentet anser att det enligt den gemensamma ståndpunkten krävs en mer genomgående bedömning av de specifika risker som är förknippade med mottagarländerna och EU:s säkerhetsintressen innan licenser utfärdas. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påpekar att avslag på ansökningar om respektive upphävande av exportlicenser till följd av embargon eller konflikter visserligen är ett positivt tecken, men de antyder att EU:s exportpolitik bara har en reaktiv karaktär. Parlamentet anser att det enligt den gemensamma ståndpunkten krävs en mer genomgående bedömning av de specifika risker som är förknippade med mottagarländerna och EU:s säkerhetsintressen innan licenser utfärdas.

| 10. | Europaparlamentet noterar att de risker som härrör från avledning, smuggling och lagring av vapen och sprängmedel förblir en utmaning som måste hanteras. Parlamentet understryker riskerna för att vapen från tredjeländer med omfattande korruption kan återföras till Europa eftersom vapensmugglingen och den olagliga handeln med vapen ökar och det råder brist på kontroller vid inreseställen (såsom hamnar). Detta är något som sätter medborgarnas säkerhet på spel, vilket betonas i en färsk rapport från Europol (16). |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet noterar att de risker som härrör från avledning, smuggling och lagring av vapen och sprängmedel förblir en utmaning som måste hanteras. Parlamentet understryker riskerna för att vapen från tredjeländer med omfattande korruption kan återföras till Europa eftersom vapensmugglingen och den olagliga handeln med vapen ökar och det råder brist på kontroller vid inreseställen (såsom hamnar). Detta är något som sätter medborgarnas säkerhet på spel, vilket betonas i en färsk rapport från Europol (16).

| 11. | Europaparlamentet betonar att vapenexportkontroll är ett väsentligt inslag i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik som måste styras av de principer som finns inskrivna i artikel 21 i EU-fördraget, särskilt främjande av demokrati och rättstatsprincipen, bevarande av freden, förebyggande av konflikter och stärkande av internationell säkerhet. Parlamentet påminner om att det är avgörande att säkerställa konsekvens mellan vapenexporten och EU:s trovärdighet som global människorättsförsvarare. Parlamentet är fast övertygat om att ett effektivare genomförande av den gemensamma ståndpunktens åtta kriterier skulle utgöra ett viktigt bidrag till både Gusps och GSFP:s utveckling. Parlamentet vill att EU:s nya globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken ska ta vederbörlig hänsyn till vapenexportfrågor, med tanke på den förändrade säkerhetsmiljön och därmed förknippade risker och hot avseende EU:s säkerhetsintressen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet betonar att vapenexportkontroll är ett väsentligt inslag i EU:s utrikes- och säkerhetspolitik som måste styras av de principer som finns inskrivna i artikel 21 i EU-fördraget, särskilt främjande av demokrati och rättstatsprincipen, bevarande av freden, förebyggande av konflikter och stärkande av internationell säkerhet. Parlamentet påminner om att det är avgörande att säkerställa konsekvens mellan vapenexporten och EU:s trovärdighet som global människorättsförsvarare. Parlamentet är fast övertygat om att ett effektivare genomförande av den gemensamma ståndpunktens åtta kriterier skulle utgöra ett viktigt bidrag till både Gusps och GSFP:s utveckling. Parlamentet vill att EU:s nya globala strategi för utrikes- och säkerhetspolitiken ska ta vederbörlig hänsyn till vapenexportfrågor, med tanke på den förändrade säkerhetsmiljön och därmed förknippade risker och hot avseende EU:s säkerhetsintressen.

| 12. | Europaparlamentet beklagar djupt att olagliga, otillåtna och icke reglerade vapenöverföringar fortsätter att lägga hinder i vägen för politisk stabilisering och den demokratiska, sociala och/eller ekonomiska utvecklingen i vissa delar av världen. Parlamentet inser att en sammanhängande tolkning och ett effektivt genomförande av kriterium åtta i den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp skulle ge ett avgörande bidrag till EU:s mål för en konsekvent utvecklingspolitik. Parlamentet vill att man kontinuerligt fäster uppmärksamhet vid kriterium åtta för att utvärdera de eventuella negativa konsekvenser som utgifterna för vapen får för fattigare mottagarländers utvecklingsmöjligheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet beklagar djupt att olagliga, otillåtna och icke reglerade vapenöverföringar fortsätter att lägga hinder i vägen för politisk stabilisering och den demokratiska, sociala och/eller ekonomiska utvecklingen i vissa delar av världen. Parlamentet inser att en sammanhängande tolkning och ett effektivt genomförande av kriterium åtta i den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp skulle ge ett avgörande bidrag till EU:s mål för en konsekvent utvecklingspolitik. Parlamentet vill att man kontinuerligt fäster uppmärksamhet vid kriterium åtta för att utvärdera de eventuella negativa konsekvenser som utgifterna för vapen får för fattigare mottagarländers utvecklingsmöjligheter.

Vapenhandelsfördraget

| 13. | Europaparlamentet välkomnar att vapenhandelsfördraget har trätt i kraft och ser positivt på EU:s uppsökande verksamhet för att främja universell ratificering och genomförande av fördraget. Parlamentet efterlyser stärkta insatser i detta avseende, särskilt med länder som är viktiga vapenexportörer. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat vapenhandelsfördraget att göra det så snart som möjligt. Parlamentet konstaterar att vapenhandelsfördraget utgör ett positivt resultat, men att det fortfarande är behäftat med vissa begränsningar och oklarheter (otydliga koncept, undantag till rapporteringskrav, avsaknad av en mekanism för sanktioner). |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet välkomnar att vapenhandelsfördraget har trätt i kraft och ser positivt på EU:s uppsökande verksamhet för att främja universell ratificering och genomförande av fördraget. Parlamentet efterlyser stärkta insatser i detta avseende, särskilt med länder som är viktiga vapenexportörer. Parlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte har ratificerat vapenhandelsfördraget att göra det så snart som möjligt. Parlamentet konstaterar att vapenhandelsfördraget utgör ett positivt resultat, men att det fortfarande är behäftat med vissa begränsningar och oklarheter (otydliga koncept, undantag till rapporteringskrav, avsaknad av en mekanism för sanktioner).

| 14. | Europaparlamentet välkomnar framgångarna vid den första konferensen i Cancún den 24–27 augusti 2015 för de stater som är parter i fördraget, men påpekar att man inte kunde enas om vilken modell som ska användas för årsrapporterna. Fördraget kommer att röna verklig framgång endast om man lyckas göra det allmängiltigt och om man upprättar bindande mekanismer eller påföljdssystem som kan tillämpas om reglerna inte efterlevs. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet välkomnar framgångarna vid den första konferensen i Cancún den 24–27 augusti 2015 för de stater som är parter i fördraget, men påpekar att man inte kunde enas om vilken modell som ska användas för årsrapporterna. Fördraget kommer att röna verklig framgång endast om man lyckas göra det allmängiltigt och om man upprättar bindande mekanismer eller påföljdssystem som kan tillämpas om reglerna inte efterlevs.

| 15. | Europaparlamentet välkomnar kravet att de stater som är parter i vapenhandelsfördraget under beslutsprocessen för beviljande av licenser ska beakta risken för att vapen som överförs kan användas för eller underlätta allvarligt könsbaserat våld eller allvarligt våld mot kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skärpa ordalydelsen i den gemensamma ståndpunkten när det gäller könsbaserat våld eller allvarligt våld mot kvinnor och barn. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet välkomnar kravet att de stater som är parter i vapenhandelsfördraget under beslutsprocessen för beviljande av licenser ska beakta risken för att vapen som överförs kan användas för eller underlätta allvarligt könsbaserat våld eller allvarligt våld mot kvinnor och barn. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att skärpa ordalydelsen i den gemensamma ståndpunkten när det gäller könsbaserat våld eller allvarligt våld mot kvinnor och barn.

| 16. | Europaparlamentet lovordar att EU har en rättsligt bindande ram – den enda av sitt slag – genom vilken vapenexportkontrollen upprätthålls, även i krisområden och länder med en problematisk människorättssituation. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang också att flera EU-länder och tredjeländer har anslutit sig till systemet för vapenexportkontroll på grundval av den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet lovordar att EU har en rättsligt bindande ram – den enda av sitt slag – genom vilken vapenexportkontrollen upprätthålls, även i krisområden och länder med en problematisk människorättssituation. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang också att flera EU-länder och tredjeländer har anslutit sig till systemet för vapenexportkontroll på grundval av den gemensamma ståndpunkten.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar att Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kanada, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Island, Montenegro och Norge har anslutit sig till kriterierna och principerna i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp. Parlamentet konstaterar att det sedan 2012 finns ett särskilt system för informationsutbyte mellan EU och de anslutna tredjeländerna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet välkomnar att Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kanada, f.d. jugoslaviska republiken Makedonien, Island, Montenegro och Norge har anslutit sig till kriterierna och principerna i rådets gemensamma ståndpunkt 2008/944/Gusp. Parlamentet konstaterar att det sedan 2012 finns ett särskilt system för informationsutbyte mellan EU och de anslutna tredjeländerna.

Den gemensamma ståndpunkten

| 18. | Europaparlamentet påminner om att den gemensamma ståndpunkten bör leda till ett samordnat angreppssätt när det gäller vapenhandel som inte påverkar medlemsstaternas rätt att tillämpa en mer restriktiv nationell politik, i enlighet med artikel 3 i den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet påminner dessutom om att det fortfarande är medlemsstaternas exklusiva behörighet att vägra att överföra alla former av militär teknik eller vapen, och att de gemensamma normer som fastställs i den gemensamma ståndpunkten ska uppfattas som miniminormer i fråga om hantering av överföringar av militär teknik, i enlighet med skäl 3. Parlamentet påpekar att harmonisering på EU-nivå inte bör utnyttjas som en förevändning för att urvattna striktare nationella bestämmelser. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet påminner om att den gemensamma ståndpunkten bör leda till ett samordnat angreppssätt när det gäller vapenhandel som inte påverkar medlemsstaternas rätt att tillämpa en mer restriktiv nationell politik, i enlighet med artikel 3 i den gemensamma ståndpunkten. Parlamentet påminner dessutom om att det fortfarande är medlemsstaternas exklusiva behörighet att vägra att överföra alla former av militär teknik eller vapen, och att de gemensamma normer som fastställs i den gemensamma ståndpunkten ska uppfattas som miniminormer i fråga om hantering av överföringar av militär teknik, i enlighet med skäl 3. Parlamentet påpekar att harmonisering på EU-nivå inte bör utnyttjas som en förevändning för att urvattna striktare nationella bestämmelser.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan undantag följdriktigt tolka och strikt tillämpa kriterierna i den gemensamma ståndpunkten, utan att låta politiska och ekonomiska hänsyn dominera beslutsprocessen. Vidare uppmanas medlemsstaterna att häva redan ingångna avtal såvida avtalen till följd av en radikalt förändrad situation resulterar i överträdelse av den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utan undantag följdriktigt tolka och strikt tillämpa kriterierna i den gemensamma ståndpunkten, utan att låta politiska och ekonomiska hänsyn dominera beslutsprocessen. Vidare uppmanas medlemsstaterna att häva redan ingångna avtal såvida avtalen till följd av en radikalt förändrad situation resulterar i överträdelse av den gemensamma ståndpunkten.

| 20. | Europaparlamentet anser att det verkliga problemet är att den gemensamma ståndpunkten tillämpas slappt och tolkas på olika sätt av medlemsstaterna, och anser det därför oerhört viktigt att man försöker uppnå en enhetlig och ambitiös tillämpning av de åtta kriterierna. Parlamentet lyfter i detta avseende fram bristen på mekanismer för påföljder om kriterierna kränks, och anser det lämpligt att man skapar system för att kunna göra oberoende kontroller och besluta om påföljder om den gemensamma ståndpunkten inte efterlevs. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet anser att det verkliga problemet är att den gemensamma ståndpunkten tillämpas slappt och tolkas på olika sätt av medlemsstaterna, och anser det därför oerhört viktigt att man försöker uppnå en enhetlig och ambitiös tillämpning av de åtta kriterierna. Parlamentet lyfter i detta avseende fram bristen på mekanismer för påföljder om kriterierna kränks, och anser det lämpligt att man skapar system för att kunna göra oberoende kontroller och besluta om påföljder om den gemensamma ståndpunkten inte efterlevs.

| 21. | Europaparlamentet noterar COARM:s översyn av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp och slutsatsen att den tjänar de syften som fastställts av rådet samt är förenlig med vapenhandelsfördraget. Parlamentet konstaterar att inga ändringar gjordes trots den allvarliga situationen i Syrien och Irak, den ökande terroristverksamheten och de konflikter och den instabilitet som spritt sig i Mellanöstern och Nordafrika och som i sin tur kan påverka unionens egen säkerhet. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet noterar COARM:s översyn av den gemensamma ståndpunkten 2008/944/Gusp och slutsatsen att den tjänar de syften som fastställts av rådet samt är förenlig med vapenhandelsfördraget. Parlamentet konstaterar att inga ändringar gjordes trots den allvarliga situationen i Syrien och Irak, den ökande terroristverksamheten och de konflikter och den instabilitet som spritt sig i Mellanöstern och Nordafrika och som i sin tur kan påverka unionens egen säkerhet.

| 22. | Europaparlamentet noterar att användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt och EU:s militära förteckning har uppdaterats och ser fram emot COARM:s antagande av ett nytt system för informationsutbyte online. Parlamentet välkomnar de nya hänvisningar som gjorts beträffande vissa aspekter av vapenhandelsfördraget som ännu inte har införts i den gemensamma ståndpunkten, liksom ändringarna av den omfattande vägledningen beträffande kriterium sju. Parlamentet efterlyser insatser särskilt när det gäller vägledningen för effektiv tillämpning av kriterium åtta. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet noterar att användarguiden för rådets gemensamma ståndpunkt och EU:s militära förteckning har uppdaterats och ser fram emot COARM:s antagande av ett nytt system för informationsutbyte online. Parlamentet välkomnar de nya hänvisningar som gjorts beträffande vissa aspekter av vapenhandelsfördraget som ännu inte har införts i den gemensamma ståndpunkten, liksom ändringarna av den omfattande vägledningen beträffande kriterium sju. Parlamentet efterlyser insatser särskilt när det gäller vägledningen för effektiv tillämpning av kriterium åtta.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera en striktare tillämpning av de åtta kriterierna. Parlamentet anser att medlemsstaterna, även på EU-nivå i COARM, bör utvidga sina bedömningar till att omfatta en fokusering på situationen i destinationslandet samt den specifika militärteknik som avses. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa striktare nationella kriterier. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera en striktare tillämpning av de åtta kriterierna. Parlamentet anser att medlemsstaterna, även på EU-nivå i COARM, bör utvidga sina bedömningar till att omfatta en fokusering på situationen i destinationslandet samt den specifika militärteknik som avses. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att tillämpa striktare nationella kriterier.

| 24. | Europaparlamentet är oroat över de konsekvenser som faktiska eller upplevda hot om rättsliga åtgärder från företag i vissa medlemsstater kan få vid behandlingen av exportlicensansökningar, och påminner medlemsstaterna om att en strikt och noggrann tillämpning av de åtta kriterierna är nödvändiga förutsättningar för avslag på licensansökningar. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet är oroat över de konsekvenser som faktiska eller upplevda hot om rättsliga åtgärder från företag i vissa medlemsstater kan få vid behandlingen av exportlicensansökningar, och påminner medlemsstaterna om att en strikt och noggrann tillämpning av de åtta kriterierna är nödvändiga förutsättningar för avslag på licensansökningar.

| 25. | Europaparlamentet noterar att kriterium två ålägger medlemsstaterna att inte utfärda exportlicens om det föreligger ”uppenbar risk” att den militära teknik eller den krigsmateriel som ska exporteras kan komma att användas för internt förtryck. Detta kriterium lämnar utrymme för en inkonsekvent tillämpning av de gemensamma reglerna. Parlamentet efterlyser samråd med företrädare för Europarådet, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och människorättsorganisationer för att ytterligare klargöra kriterium två. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet noterar att kriterium två ålägger medlemsstaterna att inte utfärda exportlicens om det föreligger ”uppenbar risk” att den militära teknik eller den krigsmateriel som ska exporteras kan komma att användas för internt förtryck. Detta kriterium lämnar utrymme för en inkonsekvent tillämpning av de gemensamma reglerna. Parlamentet efterlyser samråd med företrädare för Europarådet, kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och människorättsorganisationer för att ytterligare klargöra kriterium två.

| 26. | Europaparlamentet ställer sig kritiskt till de ofta förekommande överträdelserna av de åtta kriterierna från olika medlemsstaters sida, och beklagar att det varken finns någon mekanism för sanktioner vid en medlemsstats överträdelse av dessa kriterier eller några planer på en sådan. En möjlighet att göra en oberoende kontroll samt mekanismer för sanktioner vid överträdelser av den gemensamma ståndpunkten bör införas. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet ställer sig kritiskt till de ofta förekommande överträdelserna av de åtta kriterierna från olika medlemsstaters sida, och beklagar att det varken finns någon mekanism för sanktioner vid en medlemsstats överträdelse av dessa kriterier eller några planer på en sådan. En möjlighet att göra en oberoende kontroll samt mekanismer för sanktioner vid överträdelser av den gemensamma ståndpunkten bör införas.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen varje medlemsstat att behandla tanken om risk i samband med utfärdande av licenser för vapenöverföringar i enlighet med försiktighetsprincipen, vilket är standard i samband med hanteringen av andra områden, såsom terrorism, penningtvätt och miljörelaterade frågor. |
| --- | --- |

27.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen varje medlemsstat att behandla tanken om risk i samband med utfärdande av licenser för vapenöverföringar i enlighet med försiktighetsprincipen, vilket är standard i samband med hanteringen av andra områden, såsom terrorism, penningtvätt och miljörelaterade frågor.

| 28. | Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa en mer samstämmig embargopolitik och tillämpa den med omedelbar verkan. Medlemsstaterna uppmanas att förtydliga de nationella och internationella bestämmelserna om export av ”militära” respektive ”icke-militära” vapen, som kan leda till att regleringssystemen kringgås genom utnyttjande av överföringar av handeldvapen vilka beskrivs som ”icke-militära vapen”. |
| --- | --- |

28.

Europaparlamentet betonar behovet av att säkerställa en mer samstämmig embargopolitik och tillämpa den med omedelbar verkan. Medlemsstaterna uppmanas att förtydliga de nationella och internationella bestämmelserna om export av ”militära” respektive ”icke-militära” vapen, som kan leda till att regleringssystemen kringgås genom utnyttjande av överföringar av handeldvapen vilka beskrivs som ”icke-militära vapen”.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2012 om genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen syftar till att garantera effektiv kontroll över överföringar av eldvapen för civilt bruk. Parlamentet erkänner dock legitimiteten i export av vapen som ska användas för jakt och sport och är avsedda för civilt bruk enligt denna förordning. Parlamentet välkomnar översynen av EU:s lagstiftning om skjutvapen (också om obrukbargörande, administrativa sanktioner och signalvapen) och avsikten att stärka polissamarbetet med grannländerna i fråga om vapensmuggling. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka Europols kapacitet. |
| --- | --- |

29.

Europaparlamentet påminner om att Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 258/2012 om genomförande av artikel 10 i FN:s protokoll om olaglig tillverkning av och handel med eldvapen syftar till att garantera effektiv kontroll över överföringar av eldvapen för civilt bruk. Parlamentet erkänner dock legitimiteten i export av vapen som ska användas för jakt och sport och är avsedda för civilt bruk enligt denna förordning. Parlamentet välkomnar översynen av EU:s lagstiftning om skjutvapen (också om obrukbargörande, administrativa sanktioner och signalvapen) och avsikten att stärka polissamarbetet med grannländerna i fråga om vapensmuggling. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka Europols kapacitet.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i den gemensamma ståndpunkten inkludera en mekanism som automatiskt skulle medföra frysning av befintliga licenser för vapenexport till länder mot vilka ett europeiskt vapenembargo införts efter det att exportkontrollicensen beviljades. |
| --- | --- |

30.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i den gemensamma ståndpunkten inkludera en mekanism som automatiskt skulle medföra frysning av befintliga licenser för vapenexport till länder mot vilka ett europeiskt vapenembargo införts efter det att exportkontrollicensen beviljades.

| 31. | Europaparlamentet föreslår att man utreder möjligheten att tillämpa och utvidga de åtta kriterierna till att även omfatta överföringar av vapenexportrelaterade tjänster som rådgivning och EU-baserade privata militära företags verksamhet i tredjeländer. Parlamentet efterlyser även ett enhetligt angreppssätt från EU:s sida när det gäller flytande vapenförråd. |
| --- | --- |

31.

Europaparlamentet föreslår att man utreder möjligheten att tillämpa och utvidga de åtta kriterierna till att även omfatta överföringar av vapenexportrelaterade tjänster som rådgivning och EU-baserade privata militära företags verksamhet i tredjeländer. Parlamentet efterlyser även ett enhetligt angreppssätt från EU:s sida när det gäller flytande vapenförråd.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte till fullo iakttar rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/Gusp av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling att förklara varför de inte iakttar den och vilka åtgärder de föreslår – samt när dessa åtgärder kommer att vidtas – för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt nämnda ståndpunkt. Medlemsstaterna uppmuntras att inkludera vapentransport och vapenfinansieringstjänster i sin lagstiftning om vapenförmedling. |
| --- | --- |

32.

Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som ännu inte till fullo iakttar rådets gemensamma ståndpunkt 2003/468/Gusp av den 23 juni 2003 om kontroll av vapenförmedling att förklara varför de inte iakttar den och vilka åtgärder de föreslår – samt när dessa åtgärder kommer att vidtas – för att kunna fullgöra sina skyldigheter enligt nämnda ståndpunkt. Medlemsstaterna uppmuntras att inkludera vapentransport och vapenfinansieringstjänster i sin lagstiftning om vapenförmedling.

| 33. | Europaparlamentet är oroat över att exporten eventuellt kan avledas och uppmanar medlemsstaterna att inrätta ett effektivt kontrollsystem (övervakningssystem, en klausul i slutanvändarintyg om att materielet inte får missbrukas och kontroller på plats av slutanvändare), inklusive ökad personal för detta syfte. Parlamentet anser att man bör stärka samarbetet både inbördes mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna, Europol och Eurojust samt med tredjeländer, för att underlätta lagföring av förmedlare och smugglare som gör sig skyldiga till olagliga vapenöverföringar. Parlamentet uppmanar rådet att bättre anpassa kriterium sju till artikel 11 i vapenhandelsfördraget. |
| --- | --- |

33.

Europaparlamentet är oroat över att exporten eventuellt kan avledas och uppmanar medlemsstaterna att inrätta ett effektivt kontrollsystem (övervakningssystem, en klausul i slutanvändarintyg om att materielet inte får missbrukas och kontroller på plats av slutanvändare), inklusive ökad personal för detta syfte. Parlamentet anser att man bör stärka samarbetet både inbördes mellan medlemsstaterna och mellan medlemsstaterna, Europol och Eurojust samt med tredjeländer, för att underlätta lagföring av förmedlare och smugglare som gör sig skyldiga till olagliga vapenöverföringar. Parlamentet uppmanar rådet att bättre anpassa kriterium sju till artikel 11 i vapenhandelsfördraget.

| 34. | Europaparlamentet är djupt oroat över att EU:s exportkontroller möjligen kringgås genom produktion på licens i tredjeländer eller via EU-baserade företags dotterbolag i tredjeländer. Parlamentet uppmanar bestämt COARM att gå in i detalj på detta problem i sin nästa årsrapport. |
| --- | --- |

34.

Europaparlamentet är djupt oroat över att EU:s exportkontroller möjligen kringgås genom produktion på licens i tredjeländer eller via EU-baserade företags dotterbolag i tredjeländer. Parlamentet uppmanar bestämt COARM att gå in i detalj på detta problem i sin nästa årsrapport.

| 35. | Europaparlamentet efterlyser ökad samordning på arbetsnivå inom rådet och Europeiska utrikestjänsten för att säkerställa att aspekter i anslutning till konfliktförebyggande, utveckling och mänskliga rättigheter beaktas på vederbörligt sätt. Parlamentet efterlyser även regelbundna samråd mellan COARM och COHOM samt kontakter på initiativ av COARM med alla relevanta EU-aktörer, såsom EU Intcen, EU:s samordnare för kampen mot terrorism och EU:s delegationer, för att i högre grad kunna förbättra sammanhållningen och utbyta information som skulle kunna vara relevant i samband med beslut om licenser för vapenöverföringar, särskilt när det gäller riskerna i föreslagna mottagarländer, så att man höjer kvaliteten på de beslut som fattas enligt den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

35.

Europaparlamentet efterlyser ökad samordning på arbetsnivå inom rådet och Europeiska utrikestjänsten för att säkerställa att aspekter i anslutning till konfliktförebyggande, utveckling och mänskliga rättigheter beaktas på vederbörligt sätt. Parlamentet efterlyser även regelbundna samråd mellan COARM och COHOM samt kontakter på initiativ av COARM med alla relevanta EU-aktörer, såsom EU Intcen, EU:s samordnare för kampen mot terrorism och EU:s delegationer, för att i högre grad kunna förbättra sammanhållningen och utbyta information som skulle kunna vara relevant i samband med beslut om licenser för vapenöverföringar, särskilt när det gäller riskerna i föreslagna mottagarländer, så att man höjer kvaliteten på de beslut som fattas enligt den gemensamma ståndpunkten.

Insyn

| 36. | Europaparlamentet beklagar att den sextonde årsrapporten antogs sent. Den blev i själva verket den mest försenade rapporten någonsin. |
| --- | --- |

36.

Europaparlamentet beklagar att den sextonde årsrapporten antogs sent. Den blev i själva verket den mest försenade rapporten någonsin.

| 37. | Europaparlamentet konstaterar att utförliga argument innebär uppgifter om det ekonomiska värdet på både de vapenexportlicenser som utfärdats och de faktiska exporterna, uppdelade enligt såväl destination som kategori i EU:s militära förteckning. De återstående medlemsstaterna uppmanas att fullgöra sin skyldighet att rapportera årligen, retroaktivt tillhandahålla uppgifter för den sextonde årsrapporten samt tillhandahålla uppgifter för kommande årsrapporter inom tidsfristerna. |
| --- | --- |

37.

Europaparlamentet konstaterar att utförliga argument innebär uppgifter om det ekonomiska värdet på både de vapenexportlicenser som utfärdats och de faktiska exporterna, uppdelade enligt såväl destination som kategori i EU:s militära förteckning. De återstående medlemsstaterna uppmanas att fullgöra sin skyldighet att rapportera årligen, retroaktivt tillhandahålla uppgifter för den sextonde årsrapporten samt tillhandahålla uppgifter för kommande årsrapporter inom tidsfristerna.

| 38. | Europaparlamentet noterar att rapporten innehåller standardiserad information om utfärdade exportlicenser men inte någon omfattande information om den faktiska vapenexporten. Parlamentet uppmanar eftertryckligen rådet och vice ordföranden/den höga representanten att undersöka sätt att förbättra överensstämmelsen med rapporteringskravet och öka insynen och allmänhetens kontroll av ramen för exportkontroll, särskilt genom att se till att medlemsstaterna rapporterar all vapenexport. Denna brist bör åtgärdas och man bör därför föreskriva en årsrapport som visar de verkliga exportuppgifterna, uppdelade efter typ och destination. |
| --- | --- |

38.

Europaparlamentet noterar att rapporten innehåller standardiserad information om utfärdade exportlicenser men inte någon omfattande information om den faktiska vapenexporten. Parlamentet uppmanar eftertryckligen rådet och vice ordföranden/den höga representanten att undersöka sätt att förbättra överensstämmelsen med rapporteringskravet och öka insynen och allmänhetens kontroll av ramen för exportkontroll, särskilt genom att se till att medlemsstaterna rapporterar all vapenexport. Denna brist bör åtgärdas och man bör därför föreskriva en årsrapport som visar de verkliga exportuppgifterna, uppdelade efter typ och destination.

| 39. | Europaparlamentet vill att det införs ett standardiserat förfarande för rapportering och inlämnande av uppgifter med en tidsfrist, så att information om faktisk export och licensuppgifter kan tillämpas och iakttas enhetligt i samtliga medlemsstater. Medlemsstaterna uppmanas att rapportera uttömmande om avslag på utfärdande av licenser, medräknat licensspecifik information om mottagarstat och en särskild myndighet, beskrivning och mängden av artiklar som ska överföras med hänsyn till underkategorierna på den militära förteckningen, samt det exakta skälet för avslaget. Parlamentet föreslår att formatet för årsrapporten ändras och att rapporten lanseras på nytt som en offentlig, interaktiv och sökbar onlinedatabas. |
| --- | --- |

39.

Europaparlamentet vill att det införs ett standardiserat förfarande för rapportering och inlämnande av uppgifter med en tidsfrist, så att information om faktisk export och licensuppgifter kan tillämpas och iakttas enhetligt i samtliga medlemsstater. Medlemsstaterna uppmanas att rapportera uttömmande om avslag på utfärdande av licenser, medräknat licensspecifik information om mottagarstat och en särskild myndighet, beskrivning och mängden av artiklar som ska överföras med hänsyn till underkategorierna på den militära förteckningen, samt det exakta skälet för avslaget. Parlamentet föreslår att formatet för årsrapporten ändras och att rapporten lanseras på nytt som en offentlig, interaktiv och sökbar onlinedatabas.

| 40. | Europaparlamentet efterlyser ökat samråd mellan medlemsstaterna i fråga om överföringar till bräckliga och instabila regioner, särskilt länder som har en aggressiv hållning gentemot sina grannländer. Parlamentet efterlyser en djuplodande och systematisk kontroll av genomförandet av EU:s system med sanktioner mot Ryssland vad gäller vapenexport och försäljning av teknik med dubbla användningsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta en förteckning över personer (inbegripet enheter och enskilda personer) som har dömts för överträdelser av vapenexportrelaterad lagstiftning samt olika fall av fastställd omdirigering, och personer som inte har dömts i domstol men som är kända för att vara inblandade i olaglig vapenhandel eller i verksamhet som utgör ett hot mot den internationella säkerheten. Medlemsstaterna uppmanas att lämna detaljerade uppgifter om förfaranden för att återkalla eller upphäva beviljade licenser med avseende på länder som omfattas av embargo. |
| --- | --- |

40.

Europaparlamentet efterlyser ökat samråd mellan medlemsstaterna i fråga om överföringar till bräckliga och instabila regioner, särskilt länder som har en aggressiv hållning gentemot sina grannländer. Parlamentet efterlyser en djuplodande och systematisk kontroll av genomförandet av EU:s system med sanktioner mot Ryssland vad gäller vapenexport och försäljning av teknik med dubbla användningsområden. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att upprätta en förteckning över personer (inbegripet enheter och enskilda personer) som har dömts för överträdelser av vapenexportrelaterad lagstiftning samt olika fall av fastställd omdirigering, och personer som inte har dömts i domstol men som är kända för att vara inblandade i olaglig vapenhandel eller i verksamhet som utgör ett hot mot den internationella säkerheten. Medlemsstaterna uppmanas att lämna detaljerade uppgifter om förfaranden för att återkalla eller upphäva beviljade licenser med avseende på länder som omfattas av embargo.

| 41. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att länder som är kandidatländer för anslutning till EU agerar i överensstämmelse med EU:s ståndpunkter och principer vad gäller vapenexport och vapenhandel. |
| --- | --- |

41.

Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att länder som är kandidatländer för anslutning till EU agerar i överensstämmelse med EU:s ståndpunkter och principer vad gäller vapenexport och vapenhandel.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar till övervakning av och samarbete kring den olagliga vapenhandeln, genom samarbete mellan polis och gränsmyndigheter baserat på utbyte av information och databaser, för att minimera säkerhetsriskerna för EU och dess medborgare. |
| --- | --- |

42.

Europaparlamentet uppmanar till övervakning av och samarbete kring den olagliga vapenhandeln, genom samarbete mellan polis och gränsmyndigheter baserat på utbyte av information och databaser, för att minimera säkerhetsriskerna för EU och dess medborgare.

Offentlig granskning

| 43. | Europaparlamentet påminner om att regeringarna bär det politiska ansvaret för huruvida ett land ska exportera militära varor eller varor med dubbla användningsområden eller inte. Medlemsstaterna uppmanas att ge detaljerad information om varje licens som utfärdats, så att det blir möjligt att göra kontroller på EU-nivå för att se till att länder inte underlåter att uppfylla kriterierna i den gemensamma ståndpunkten på grund av ekonomiska, politiska eller personliga intressen. Parlamentet vill att Europeiska utrikestjänsten/COARM ska ta på sig uppgiften att analysera de licenser som kan ifrågasättas när det gäller efterlevnaden av kriterierna i den gemensamma ståndpunkten. |
| --- | --- |

43.

Europaparlamentet påminner om att regeringarna bär det politiska ansvaret för huruvida ett land ska exportera militära varor eller varor med dubbla användningsområden eller inte. Medlemsstaterna uppmanas att ge detaljerad information om varje licens som utfärdats, så att det blir möjligt att göra kontroller på EU-nivå för att se till att länder inte underlåter att uppfylla kriterierna i den gemensamma ståndpunkten på grund av ekonomiska, politiska eller personliga intressen. Parlamentet vill att Europeiska utrikestjänsten/COARM ska ta på sig uppgiften att analysera de licenser som kan ifrågasättas när det gäller efterlevnaden av kriterierna i den gemensamma ståndpunkten.

| 44. | Europaparlamentet är övertygat om att medborgarna och parlamenten har rätt att få detaljerad information om de vapenexportbeslut som deras regeringar har fattat, eftersom besluten påverkar nationens och andra länders säkerhet och väl, vilket även överensstämmer med omsorgen om insyn och stärkt offentlig granskning. Parlamentet kräver att rapporterna offentliggörs. |
| --- | --- |

44.

Europaparlamentet är övertygat om att medborgarna och parlamenten har rätt att få detaljerad information om de vapenexportbeslut som deras regeringar har fattat, eftersom besluten påverkar nationens och andra länders säkerhet och väl, vilket även överensstämmer med omsorgen om insyn och stärkt offentlig granskning. Parlamentet kräver att rapporterna offentliggörs.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar rådet och Europeiska utrikestjänsten att även förbättra tillgången till information om EU:s sanktioner och vapenembargopolitik, som i många fall inte är uppdaterad eller inte presenteras i ett lättillgängligt format. |
| --- | --- |

45.

Europaparlamentet uppmanar rådet och Europeiska utrikestjänsten att även förbättra tillgången till information om EU:s sanktioner och vapenembargopolitik, som i många fall inte är uppdaterad eller inte presenteras i ett lättillgängligt format.

| 46. | Europaparlamentet efterlyser stärkt parlamentarisk kontroll både på nationell nivå och EU-nivå i form av årsrapporter till parlamenten. Parlamentet vill att den europeiska vapenexporten och den europeiska försvarsindustripolitiken ska diskuteras vid nästa interparlamentariska konferens om Gusp/GSFP. |
| --- | --- |

46.

Europaparlamentet efterlyser stärkt parlamentarisk kontroll både på nationell nivå och EU-nivå i form av årsrapporter till parlamenten. Parlamentet vill att den europeiska vapenexporten och den europeiska försvarsindustripolitiken ska diskuteras vid nästa interparlamentariska konferens om Gusp/GSFP.

| 47. | Europarparlamentet välkomnar det fortlöpande samrådet med det civila samhället för att öka insynen. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten/COARM att fortsätta denna dialog med det civila samhället, icke-statliga organisationer och relevanta tankesmedjor. Det civila samhället och den akademiska världen uppmuntras att som oberoende aktörer syna vapenhandeln i sömmarna. |
| --- | --- |

47.

Europarparlamentet välkomnar det fortlöpande samrådet med det civila samhället för att öka insynen. Parlamentet uppmanar kommissionen och Europeiska utrikestjänsten/COARM att fortsätta denna dialog med det civila samhället, icke-statliga organisationer och relevanta tankesmedjor. Det civila samhället och den akademiska världen uppmuntras att som oberoende aktörer syna vapenhandeln i sömmarna.

Ny teknik och frågan om varor med dubbla användningsområden

| 48. | Europaparlamentet anser att den tekniska utvecklingen gör det allt svårare att göra åtskillnad mellan rent militära och rent civila användningsområden, och att särskild uppmärksamhet därför bör ägnas åt förteckningen över varor med dubbla användningsområden i ljuset av Wassenaar-arrangemanget. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och kommissionen att se till att det inte finns några kryphål inom ramen för Wassenaar-arrangemanget och mellan den militära förteckningen och bilagorna till förordningen om dubbla användningsområden, och att fästa särskild uppmärksamhet vid nya tekniker av strategisk betydelse, t.ex. fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS), tillämpad robotteknik och övervakningsteknik. |
| --- | --- |

48.

Europaparlamentet anser att den tekniska utvecklingen gör det allt svårare att göra åtskillnad mellan rent militära och rent civila användningsområden, och att särskild uppmärksamhet därför bör ägnas åt förteckningen över varor med dubbla användningsområden i ljuset av Wassenaar-arrangemanget. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och kommissionen att se till att det inte finns några kryphål inom ramen för Wassenaar-arrangemanget och mellan den militära förteckningen och bilagorna till förordningen om dubbla användningsområden, och att fästa särskild uppmärksamhet vid nya tekniker av strategisk betydelse, t.ex. fjärrstyrda luftfartygssystem (RPAS), tillämpad robotteknik och övervakningsteknik.

| 49. | Europaparlamentet påminner om att spridning av viss teknik för övervakning och intrång runtom i världen bör betraktas som ett allvarligt hot inte bara mot de mänskliga rättigheterna, utan även mot EU:s strategiska intressen och vår digitala infrastruktur. |
| --- | --- |

49.

Europaparlamentet påminner om att spridning av viss teknik för övervakning och intrång runtom i världen bör betraktas som ett allvarligt hot inte bara mot de mänskliga rättigheterna, utan även mot EU:s strategiska intressen och vår digitala infrastruktur.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens pågående initiativ för att modernisera EU:s kontroll av export av varor med dubbla användningsområden samt dess avsikt att lägga fram ett nytt förslag till rättsakt under första halvåret 2016 avseende en smart och ändamålsenlig politik för att reglera kommersiell export av tjänster som avser införande och användning av teknik med dubbla användningsområden, och inkludera effektiva skyddsåtgärder för att förhindra att sådana exportkontroller inverkar negativt på vetenskaplig forskning och it-säkerhetsrelaterad forskning. Parlamentet understryker att förslaget även bör syfta till att förbättra följdriktigheten och insynen i exportkontrollsystemet, och till fullo beakta säkerhetsutmaningarnas föränderliga natur och den snabba tekniska utvecklingen, särskilt när det gäller programvara och utrustning för övervakning och intrång. Parlamentet välkomnar överenskommelsen av den 4 december 2013 mellan de stater som deltar i Wassenaar-arrangemanget, om kontroller när det gäller verktyg för övervakning, brottsbekämpning och informationsinsamling samt system för nätverksövervakning. Parlamentet påminner om det brådskande behovet av att ta itu med potentiellt skadlig export av IKT-produkter och IKT-tjänster som kan användas i samband med människorättsbrott i vissa tredjeländer, i enlighet med det gemensamma uttalandet från april 2014 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

50.

Europaparlamentet välkomnar kommissionens pågående initiativ för att modernisera EU:s kontroll av export av varor med dubbla användningsområden samt dess avsikt att lägga fram ett nytt förslag till rättsakt under första halvåret 2016 avseende en smart och ändamålsenlig politik för att reglera kommersiell export av tjänster som avser införande och användning av teknik med dubbla användningsområden, och inkludera effektiva skyddsåtgärder för att förhindra att sådana exportkontroller inverkar negativt på vetenskaplig forskning och it-säkerhetsrelaterad forskning. Parlamentet understryker att förslaget även bör syfta till att förbättra följdriktigheten och insynen i exportkontrollsystemet, och till fullo beakta säkerhetsutmaningarnas föränderliga natur och den snabba tekniska utvecklingen, särskilt när det gäller programvara och utrustning för övervakning och intrång. Parlamentet välkomnar överenskommelsen av den 4 december 2013 mellan de stater som deltar i Wassenaar-arrangemanget, om kontroller när det gäller verktyg för övervakning, brottsbekämpning och informationsinsamling samt system för nätverksövervakning. Parlamentet påminner om det brådskande behovet av att ta itu med potentiellt skadlig export av IKT-produkter och IKT-tjänster som kan användas i samband med människorättsbrott i vissa tredjeländer, i enlighet med det gemensamma uttalandet från april 2014 från Europaparlamentet, rådet och kommissionen.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser för att kontrollen av export, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden ska kunna genomföras och upprätthållas på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet välkomnar de pågående EU-finansierade programmen för kapacitetsuppbyggnad till stöd för tredjeländers system för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden. Medlemsstaterna uppmanas att uppbåda utbildningskapacitet också inom EU. |
| --- | --- |

51.

Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att avsätta tillräckliga resurser för att kontrollen av export, förmedling och transitering av produkter med dubbla användningsområden ska kunna genomföras och upprätthållas på ett ändamålsenligt sätt. Parlamentet välkomnar de pågående EU-finansierade programmen för kapacitetsuppbyggnad till stöd för tredjeländers system för exportkontroll av produkter med dubbla användningsområden. Medlemsstaterna uppmanas att uppbåda utbildningskapacitet också inom EU.

| 52. | Europaparlamentet betonar att kommissionen utan dröjsmål bör kunna ge företag som tvekar om huruvida de ska ansöka om exportlicens korrekt och aktuell information om lagligheten i eller potentiellt skadliga effekter av eventuella handelsuppgörelser. |
| --- | --- |

52.

Europaparlamentet betonar att kommissionen utan dröjsmål bör kunna ge företag som tvekar om huruvida de ska ansöka om exportlicens korrekt och aktuell information om lagligheten i eller potentiellt skadliga effekter av eventuella handelsuppgörelser.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en granskning av hur EU:s standarder på IKT-området skulle kunna användas för att förhindra potentiellt skadlig inverkan av export av sådana tekniker eller andra tjänster till tredjeländer där begrepp som ”laglig avlyssning” inte kan anses motsvara begreppen i EU, eller t.ex. där situationen för de mänskliga rättigheterna är bristfällig eller rättsstatsprincipen inte upprätthålls. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram förslag om en granskning av hur EU:s standarder på IKT-området skulle kunna användas för att förhindra potentiellt skadlig inverkan av export av sådana tekniker eller andra tjänster till tredjeländer där begrepp som ”laglig avlyssning” inte kan anses motsvara begreppen i EU, eller t.ex. där situationen för de mänskliga rättigheterna är bristfällig eller rättsstatsprincipen inte upprätthålls.

| 54. | Europaparlamentet står fast vid att EU:s normer, särskilt de som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, bör ha företräde framför andra hänsyn när man bedömer incidenter där teknik med dubbla användningsområden utnyttjas på ett sätt som kan kringskära de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

54.

Europaparlamentet står fast vid att EU:s normer, särskilt de som fastställs i EU-stadgan om de grundläggande rättigheterna, bör ha företräde framför andra hänsyn när man bedömer incidenter där teknik med dubbla användningsområden utnyttjas på ett sätt som kan kringskära de mänskliga rättigheterna.

| 55. | Europaparlamentet beklagar djupt att vissa europeiska företag och internationella företag, som bedriver handel med teknik med dubbla användningsområden, aktivt samarbetar under omständigheter där de är medvetna om de negativa människorättskonsekvenser som är förknippade med att man handlar med regimer vilkas verksamhet kränker de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

55.

Europaparlamentet beklagar djupt att vissa europeiska företag och internationella företag, som bedriver handel med teknik med dubbla användningsområden, aktivt samarbetar under omständigheter där de är medvetna om de negativa människorättskonsekvenser som är förknippade med att man handlar med regimer vilkas verksamhet kränker de mänskliga rättigheterna.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att offentligt utesluta företag som bedriver sådan verksamhet från unionens upphandlingar och från att ta del av forsknings- och utvecklingsfinansiering och alla andra former av finansiellt stöd. |
| --- | --- |

56.

Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att offentligt utesluta företag som bedriver sådan verksamhet från unionens upphandlingar och från att ta del av forsknings- och utvecklingsfinansiering och alla andra former av finansiellt stöd.

o

o o

| 57. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden/den höga representanten samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

57.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden/den höga representanten samt till medlemsstaternas regeringar och parlament.

---

(1)  EUT L 335, 13.12.2008, s. 99.

(2)  EUT C 103, 27.3.2015, s. 1.

(3)  Vapenhandelsfördraget, FN, 13-27217.

(4)  Antagna texter, P7_TA(2014)0081.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2015)0215.

(6)  EUT L 341, 18.12.2013, s. 56.

(7)  EUT L 134, 29.5.2009, s. 1.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2015)0288.

(9)  EUT L 146, 10.6.2009, s. 1.

(10)  EUT L 156, 25.6.2003, s. 79.

(11)  http://www.wassenaar.org/controllists/, list of dual-use goods and technologies and munitions list, Wassenaar-arrangemanget om kontroll av export av konventionella vapen, produkter och tekniker med dubbla användningsområden, 25 mars 2015.

(12)  A/HRC/RES/24/35.

(13)  Trends in International Arms Transfers, 2014, Sipri-faktablad, mars 2015.

(14)  IANSA, Oxfam International and Saferworld, Africa’s missing billions – International arms flows and the cost of conflict, 2007.

(15)  Global Burden of Armed Violence 2015: Every Body Counts, rapport från initiativet Geneva Declaration on Armed Violence and Development.

(16)  Exploring Tomorrow’s Organised Crime, 2015, Europol.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/188 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/188

---

P8_TA(2015)0473

Patent och växtförädlares rättigheter

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om patent och växtförädlares rättigheter (2015/2981(RSP))

(2017/C 399/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2012 om patent på väsentligen biologiska förfaringssätt (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2012 om patent på väsentligen biologiska förfaringssätt (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (2), särskilt artikel 4, enligt vilken produkter som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt inte ska vara patenterbara, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 98/44/EG av den 6 juli 1998 om rättsligt skydd för biotekniska uppfinningar (2), särskilt artikel 4, enligt vilken produkter som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt inte ska vara patenterbara,

| — | med beaktande av den europeiska patentkonventionen (EPC) av den 5 oktober 1973, särskilt artikel 53 b, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska patentkonventionen (EPC) av den 5 oktober 1973, särskilt artikel 53 b,

| — | med beaktande av beslutet av Europeiska patentverkets (EPO) stora besvärskammare av den 25 mars 2015 i målen G2/12 (om tomater) och G2/13 (om broccoli), |
| --- | --- |

—

med beaktande av beslutet av Europeiska patentverkets (EPO) stora besvärskammare av den 25 mars 2015 i målen G2/12 (om tomater) och G2/13 (om broccoli),

| — | med beaktande av tillämpningsföreskrifterna för EPC, särskilt artikel 26, där det anges att direktiv 98/44/EG ska användas som ett kompletterande tolkningshjälpmedel för europeiska patentansökningar och patent som avser biotekniska uppfinningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av tillämpningsföreskrifterna för EPC, särskilt artikel 26, där det anges att direktiv 98/44/EG ska användas som ett kompletterande tolkningshjälpmedel för europeiska patentansökningar och patent som avser biotekniska uppfinningar,

| — | med beaktande av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter av den 2 december 1961, reviderad i Genève den 10 november 1972, den 23 oktober 1978 och den 19 mars 1991 (nedan kallad UPOV-konventionen 1991), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen för skydd av växtförädlingsprodukter av den 2 december 1961, reviderad i Genève den 10 november 1972, den 23 oktober 1978 och den 19 mars 1991 (nedan kallad UPOV-konventionen 1991),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (3) (nedan kallad rådets förordning (EG) nr 2100/94), särskilt artikel 15 c och d, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2100/94 av den 27 juli 1994 om gemenskapens växtförädlarrätt (3) (nedan kallad rådets förordning (EG) nr 2100/94), särskilt artikel 15 c och d,

| — | med beaktande av rådets avtal om en enhetlig patentdomstol av den 19 februari 2013 (4) (nedan kallat UPC-avtalet), särskilt artikel 27 c, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets avtal om en enhetlig patentdomstol av den 19 februari 2013 (4) (nedan kallat UPC-avtalet), särskilt artikel 27 c,

| — | med beaktande av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, inbegripet handel med varumärkesförfalskade varor (Trips), särskilt artikel 27.3, enligt vilken medlemsländer får undanta väsentligen biologiska förfaringssätt från patenterbarhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om handelsrelaterade aspekter av immaterialrätter, inbegripet handel med varumärkesförfalskade varor (Trips), särskilt artikel 27.3, enligt vilken medlemsländer får undanta väsentligen biologiska förfaringssätt från patenterbarhet,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Tillgången till biologiskt växtmaterial som inbegriper växtegenskaper är absolut nödvändig för att stimulera innovation och utveckling av nya växtsorter så att man kan trygga den globala livsmedelsförsörjningen, hantera klimatförändringarna och förhindra monopol inom växtförädlingssektorn, samtidigt som små och medelstora företag ges större möjligheter. |
| --- | --- |

A.

Tillgången till biologiskt växtmaterial som inbegriper växtegenskaper är absolut nödvändig för att stimulera innovation och utveckling av nya växtsorter så att man kan trygga den globala livsmedelsförsörjningen, hantera klimatförändringarna och förhindra monopol inom växtförädlingssektorn, samtidigt som små och medelstora företag ges större möjligheter.

| B. | Immateriella rättigheter är viktiga för att skydda de ekonomiska incitamenten att utveckla nya växtprodukter och skapa konkurrenskraft. |
| --- | --- |

B.

Immateriella rättigheter är viktiga för att skydda de ekonomiska incitamenten att utveckla nya växtprodukter och skapa konkurrenskraft.

| C. | Patent på produkter som härrör från konventionell växtförädling samt patent på genetiskt material som behövs för konventionell växtförädling kan urholka det undantag från patenterbarhet som fastställs i artikel 53 b i den europeiska patentkonventionen och i artikel 4 i direktiv 98/44/EG. |
| --- | --- |

C.

Patent på produkter som härrör från konventionell växtförädling samt patent på genetiskt material som behövs för konventionell växtförädling kan urholka det undantag från patenterbarhet som fastställs i artikel 53 b i den europeiska patentkonventionen och i artikel 4 i direktiv 98/44/EG.

| D. | Produkter som framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt, såsom växter, utsäden och inhemska egenskaper eller gener, bör inte vara patenterbara. |
| --- | --- |

D.

Produkter som framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt, såsom växter, utsäden och inhemska egenskaper eller gener, bör inte vara patenterbara.

| E. | Växtförädling är en innovativ process som har tillämpats av bönder och bondesamhällen sedan jordbrukets begynnelse, och växtsorter och växtförädlingsmetoder som inte är patenterade är viktiga för den genetiska mångfalden. |
| --- | --- |

E.

Växtförädling är en innovativ process som har tillämpats av bönder och bondesamhällen sedan jordbrukets begynnelse, och växtsorter och växtförädlingsmetoder som inte är patenterade är viktiga för den genetiska mångfalden.

| F. | I direktiv 98/44/EG lagstiftas det om biotekniska uppfinningar och särskilt genteknik. Som framgår av skälen 52 och 53 i det direktivet var det emellertid inte lagstiftarens avsikt att föreskriva patenterbarhet för produkter som framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt inom ramen för direktivets tillämpningsområde. |
| --- | --- |

F.

I direktiv 98/44/EG lagstiftas det om biotekniska uppfinningar och särskilt genteknik. Som framgår av skälen 52 och 53 i det direktivet var det emellertid inte lagstiftarens avsikt att föreskriva patenterbarhet för produkter som framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt inom ramen för direktivets tillämpningsområde.

| G. | Många ansökningar om produkter som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt väntar för närvarande på beslut från Europeiska patentverket (EPO), vilket innebär att det finns ett akut behov att klargöra det exakta tillämpningsområdet för direktiv 98/44/EG, särskilt artikel 4, och fastställa den korrekta tolkningen. |
| --- | --- |

G.

Många ansökningar om produkter som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt väntar för närvarande på beslut från Europeiska patentverket (EPO), vilket innebär att det finns ett akut behov att klargöra det exakta tillämpningsområdet för direktiv 98/44/EG, särskilt artikel 4, och fastställa den korrekta tolkningen.

| H. | I artiklarna 12.3 b och 13.3 b i direktiv 98/44/EG medges indirekt att det är tillåtet att i experimentsyfte använda material som omfattas av ett patents räckvidd. |
| --- | --- |

H.

I artiklarna 12.3 b och 13.3 b i direktiv 98/44/EG medges indirekt att det är tillåtet att i experimentsyfte använda material som omfattas av ett patents räckvidd.

| I. | Det undantag för förädlare som föreskrivs i artikel 27 c i UPC-avtalet kommer endast att vara tillämpligt på patent som beviljas enligt det enhetliga patentsystemet och kommer inte automatiskt att tillämpas på nationella patent i EU. Detta kommer i sin tur att leda till en bristfällig harmonisering i fråga om möjligheterna att förädla med material som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt och som omfattas av ett patents räckvidd. |
| --- | --- |

I.

Det undantag för förädlare som föreskrivs i artikel 27 c i UPC-avtalet kommer endast att vara tillämpligt på patent som beviljas enligt det enhetliga patentsystemet och kommer inte automatiskt att tillämpas på nationella patent i EU. Detta kommer i sin tur att leda till en bristfällig harmonisering i fråga om möjligheterna att förädla med material som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt och som omfattas av ett patents räckvidd.

| J. | Det är en grundläggande princip i det internationella systemet för växtförädlarrättigheter, som baseras på UPOV-konventionen 1991, och i EU-systemet, som baseras på rådets förordning (EG) nr 2100/94, att innehavaren av en växtförädlarrätt inte kan hindra andra från att använda den skyddade växten i annan förädlingsverksamhet. |
| --- | --- |

J.

Det är en grundläggande princip i det internationella systemet för växtförädlarrättigheter, som baseras på UPOV-konventionen 1991, och i EU-systemet, som baseras på rådets förordning (EG) nr 2100/94, att innehavaren av en växtförädlarrätt inte kan hindra andra från att använda den skyddade växten i annan förädlingsverksamhet.

| 1. | Europaparlamentet är oroat över att det beslut som EPO:s stora besvärskammare nyligen fattade i målen G2/12 (om tomater) och G2/13 (om broccoli) skulle kunna leda till fler, av EPO beviljade patent avseende naturliga egenskaper som införs i nya växtsorter genom tillämpning av väsentligen biologiska förfaringssätt som korsning och urval. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet är oroat över att det beslut som EPO:s stora besvärskammare nyligen fattade i målen G2/12 (om tomater) och G2/13 (om broccoli) skulle kunna leda till fler, av EPO beviljade patent avseende naturliga egenskaper som införs i nya växtsorter genom tillämpning av väsentligen biologiska förfaringssätt som korsning och urval.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast klargöra tillämpningsområdet för direktiv 98/44/EG, särskilt artiklarna 4, 12.3 b och 13.3 b, och fastställa den korrekta tolkningen, i syfte att säkerställa rättslig klarhet vad gäller förbudet mot patenterbarhet för produkter som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt, och att fastställa att förädling med biologiska material som omfattas av ett patents räckvidd är tillåten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast klargöra tillämpningsområdet för direktiv 98/44/EG, särskilt artiklarna 4, 12.3 b och 13.3 b, och fastställa den korrekta tolkningen, i syfte att säkerställa rättslig klarhet vad gäller förbudet mot patenterbarhet för produkter som har framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt, och att fastställa att förädling med biologiska material som omfattas av ett patents räckvidd är tillåten.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till EPO översända sitt kommande klargörande om patenterbarhet för produkter som framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt, så att det kan användas som ett kompletterande tolkningshjälpmedel. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till EPO översända sitt kommande klargörande om patenterbarhet för produkter som framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt, så att det kan användas som ett kompletterande tolkningshjälpmedel.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att unionen skyddar den garanterade tillgången till och användningen av material som framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt för växtförädling, så att man inte i förekommande fall hindrar den praxis som innebär att det garanteras undantag för förädlare. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att unionen skyddar den garanterade tillgången till och användningen av material som framställts genom väsentligen biologiska förfaringssätt för växtförädling, så att man inte i förekommande fall hindrar den praxis som innebär att det garanteras undantag för förädlare.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid multilaterala diskussioner om harmonisering av patentlagstiftningen arbeta för att väsentligen biologiska förfaringssätt inte ska vara patenterbara. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vid multilaterala diskussioner om harmonisering av patentlagstiftningen arbeta för att väsentligen biologiska förfaringssätt inte ska vara patenterbara.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om utvecklingen och verkan av patenträtten inom bioteknik och genteknik, i enlighet med skyldigheten enligt artikel 16 c i direktiv 98/44/EG och uppmaningen i parlamentets resolution av den 10 maj 2012 om patent på väsentligen biologiska förfaringssätt. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att rapportera om utvecklingen och verkan av patenträtten inom bioteknik och genteknik, i enlighet med skyldigheten enligt artikel 16 c i direktiv 98/44/EG och uppmaningen i parlamentets resolution av den 10 maj 2012 om patent på väsentligen biologiska förfaringssätt.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska patentverket. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen och Europeiska patentverket.

---

(1)  EUT C 261 E, 10.9.2013, s. 31.

(2)  EGT L 213, 30.7.1998, s. 13.

(3)  EGT L 227, 1.9.1994, s. 1.

(4)  EUT C 175, 20.6.2013, s. 1.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/190 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/190

---

P8_TA(2015)0474

Situationen i Burundi

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om situationen i Burundi (2015/2973(RSP))

(2017/C 399/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det reviderade Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av Arushaavtalet för fred och försoning för Burundi av den 28 augusti 2000, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Arushaavtalet för fred och försoning för Burundi av den 28 augusti 2000,

| — | med beaktande av Burundis författning, särskilt artikel 96, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Burundis författning, särskilt artikel 96,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 13 december 2015 av unionens höga representant/vice ordföranden Federica Mogherini och kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, Neven Mimica, om den förvärrade situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 13 december 2015 av unionens höga representant/vice ordföranden Federica Mogherini och kommissionsledamoten med ansvar för internationellt samarbete och utveckling, Neven Mimica, om den förvärrade situationen i Burundi,

| — | med beaktande av rådets slutsatser om EU–Burundi-samråden enligt artikel 96 i Cotonouavtalet, som antogs den 8 december 2015. |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om EU–Burundi-samråden enligt artikel 96 i Cotonouavtalet, som antogs den 8 december 2015.

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2248 (2015) av den 12 november 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds resolution 2248 (2015) av den 12 november 2015 om situationen i Burundi,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 november 2015 från FN:s vice generalsekreterare, Jan Eliasson, ordföranden för Afrikanska unionen, Nkosazana Dlamini Zuma, och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet av den 12 november 2015 från FN:s vice generalsekreterare, Jan Eliasson, ordföranden för Afrikanska unionen, Nkosazana Dlamini Zuma, och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om Burundi,

| — | med beaktande av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds beslut av den 13 juni, 17 oktober och 13 november 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds beslut av den 13 juni, 17 oktober och 13 november 2015 om situationen i Burundi,

| — | med beaktande av uttalandena av den 31 maj och den 6 juli 2015 från Östafrikanska gemenskapen om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena av den 31 maj och den 6 juli 2015 från Östafrikanska gemenskapen om situationen i Burundi,

| — | med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution av den 9 december 2015 om situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma parlamentariska AVS–EU-församlingens resolution av den 9 december 2015 om situationen i Burundi,

| — | med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1755 av den 1 oktober 2015 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU) 2015/1755 av den 1 oktober 2015 om restriktiva åtgärder med hänsyn till situationen i Burundi,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 mars, 18 maj, 22 juni och 16 november 2015 om Burundi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 mars, 18 maj, 22 juni och 16 november 2015 om Burundi,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om situationen i Burundi (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om situationen i Burundi (1),

| — | med beaktande av den skrivelse som rådet godkände den 26 oktober 2015 med en begäran om att inleda förhandlingar med de burundiska myndigheterna i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skrivelse som rådet godkände den 26 oktober 2015 med en begäran om att inleda förhandlingar med de burundiska myndigheterna i enlighet med artikel 96 i Cotonouavtalet,

| — | med beaktande av det uttalande som Fatou Bensouda, åklagare vid Internationella brottmålsdomstolen, gjorde den 6 november 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som Fatou Bensouda, åklagare vid Internationella brottmålsdomstolen, gjorde den 6 november 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Säkerhetsläget i Burundi har förvärrats allvarligt under de senaste dagarna efter attackerna mot tre militärläger i Bujumbura. Minst 87 människor dödades av burundiska säkerhetsstyrkor den 11 och 12 december 2015 och många av dessa dödsfall verkar ha varit godtyckliga avrättningar. |
| --- | --- |

A.

Säkerhetsläget i Burundi har förvärrats allvarligt under de senaste dagarna efter attackerna mot tre militärläger i Bujumbura. Minst 87 människor dödades av burundiska säkerhetsstyrkor den 11 och 12 december 2015 och många av dessa dödsfall verkar ha varit godtyckliga avrättningar.

| B. | I artikel 96 i Burundis författning och artikel 7.3 i protokoll II till Arushaavtalet för fred och försoning fastställs att presidenten inte får sitta mer än två mandatperioder. President Pierre Nkurunziza har varit president sedan 2005, efter att ha återvalts 2010. |
| --- | --- |

B.

I artikel 96 i Burundis författning och artikel 7.3 i protokoll II till Arushaavtalet för fred och försoning fastställs att presidenten inte får sitta mer än två mandatperioder. President Pierre Nkurunziza har varit president sedan 2005, efter att ha återvalts 2010.

| C. | I Burundi anordnades parlaments- och lokalval den 29 juni 2015 och presidentval den 21 juli 2015. Inget av valen ansågs vara öppet, inkluderande, fritt eller trovärdigt av det internationella samfundet. Afrikanska unionen (AU) vägrade därför att skicka observatörer för att bevaka valen, EU avbröt sitt valobservatörsuppdrag i Burundi, och en stor del av den burundiska oppositionen beslöt att bojkotta valen. |
| --- | --- |

C.

I Burundi anordnades parlaments- och lokalval den 29 juni 2015 och presidentval den 21 juli 2015. Inget av valen ansågs vara öppet, inkluderande, fritt eller trovärdigt av det internationella samfundet. Afrikanska unionen (AU) vägrade därför att skicka observatörer för att bevaka valen, EU avbröt sitt valobservatörsuppdrag i Burundi, och en stor del av den burundiska oppositionen beslöt att bojkotta valen.

| D. | Det faktum att president Nkurunziza ställde upp som kandidat för en tredje mandatperiod och att han sedan blev omvald i valet den 21 juli 2015 har gjort att landet har hamnat i den djupaste politiska krisen sedan inbördeskrigets slut. |
| --- | --- |

D.

Det faktum att president Nkurunziza ställde upp som kandidat för en tredje mandatperiod och att han sedan blev omvald i valet den 21 juli 2015 har gjort att landet har hamnat i den djupaste politiska krisen sedan inbördeskrigets slut.

| E. | Den burundiska regeringen ignorerade de beslut och rekommendationer som antogs av AU och Östafrikanska gemenskapen (EAC) den 13 juni 2015 respektive den 6 juli 2015, vilka skulle ha banat väg för trovärdiga och inkluderande val om de hade genomförts fullt ut. |
| --- | --- |

E.

Den burundiska regeringen ignorerade de beslut och rekommendationer som antogs av AU och Östafrikanska gemenskapen (EAC) den 13 juni 2015 respektive den 6 juli 2015, vilka skulle ha banat väg för trovärdiga och inkluderande val om de hade genomförts fullt ut.

| F. | Enligt kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och andra människorättsorganisationer begicks politiskt motiverade brott mot de mänskliga rättigheterna, människorättskränkningar och våldshandlingar i landet både före och efter valen. Dessa riktades i synnerhet mot oppositionens aktivister, människorättsförsvarare och journalister, däribland Pierre Claver Mbonimpa, vars son hittades död efter att ha gripits av polisen, samt Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe och Bob Rugurika. Den allmänna uppfattningen är att dessa brott huvudsakligen, men inte enbart, kan kopplas till statliga institutioner. Det huvudsakliga ansvaret för att garantera säkerheten i Burundi och skydda den burundiska befolkningen, med respekt för rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, ligger på den burundiska regeringen. |
| --- | --- |

F.

Enligt kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter och andra människorättsorganisationer begicks politiskt motiverade brott mot de mänskliga rättigheterna, människorättskränkningar och våldshandlingar i landet både före och efter valen. Dessa riktades i synnerhet mot oppositionens aktivister, människorättsförsvarare och journalister, däribland Pierre Claver Mbonimpa, vars son hittades död efter att ha gripits av polisen, samt Marguerite Barankitse, Antoine Kaburahe och Bob Rugurika. Den allmänna uppfattningen är att dessa brott huvudsakligen, men inte enbart, kan kopplas till statliga institutioner. Det huvudsakliga ansvaret för att garantera säkerheten i Burundi och skydda den burundiska befolkningen, med respekt för rättsstatsprincipen, mänskliga rättigheter och internationell humanitär rätt, ligger på den burundiska regeringen.

| G. | Över 200 000 människor har tvingats fly inom landet eller till grannländerna på grund av den allt värre politiska situationen i Burundi. I juli 2015 ökade EU sitt humanitära bistånd och uppbringade ytterligare 4,5 miljoner euro i stöd för personer som har tvingats fly. |
| --- | --- |

G.

Över 200 000 människor har tvingats fly inom landet eller till grannländerna på grund av den allt värre politiska situationen i Burundi. I juli 2015 ökade EU sitt humanitära bistånd och uppbringade ytterligare 4,5 miljoner euro i stöd för personer som har tvingats fly.

| H. | Burundi är ett av de minst utvecklade länderna i världen. Nästan hälften (45 %) av Burundis 10,6 miljoner invånare är 15 år eller yngre (19,9 % av befolkningen är barn under 5 år). Burundi intar förstaplatsen på världshungerindexet där tre av fem barn lider av att ha stannat i växten. Under åren 2013 och 2014 föll Burundi två platser – från 178:e till 180:e plats – i FN:s utvecklingsprograms (UNDP) index för mänsklig utveckling. I Burundi lever fyra invånare av fem på mindre än 1,25 amerikanska dollar per dag och 66,9 % av befolkningen lever under fattigdomsgränsen. |
| --- | --- |

H.

Burundi är ett av de minst utvecklade länderna i världen. Nästan hälften (45 %) av Burundis 10,6 miljoner invånare är 15 år eller yngre (19,9 % av befolkningen är barn under 5 år). Burundi intar förstaplatsen på världshungerindexet där tre av fem barn lider av att ha stannat i växten. Under åren 2013 och 2014 föll Burundi två platser – från 178:e till 180:e plats – i FN:s utvecklingsprograms (UNDP) index för mänsklig utveckling. I Burundi lever fyra invånare av fem på mindre än 1,25 amerikanska dollar per dag och 66,9 % av befolkningen lever under fattigdomsgränsen.

| I. | Den 26 oktober 2015 begärde EU att man skulle inleda samråd enligt artikel 96 i Cotonouavtalet för att undersöka varför grundläggande delar av avtalet inte hade respekterats, i synnerhet mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen. Samråden inleddes den 8 december 2015. |
| --- | --- |

I.

Den 26 oktober 2015 begärde EU att man skulle inleda samråd enligt artikel 96 i Cotonouavtalet för att undersöka varför grundläggande delar av avtalet inte hade respekterats, i synnerhet mänskliga rättigheter, demokratiska principer och rättsstatsprincipen. Samråden inleddes den 8 december 2015.

| J. | Den 8 december 2015 ansåg EU att de ståndpunkter som Burundi uttryckte under samråden enligt artikel 96 i Cotonouavtalet skulle göra det omöjligt att komma till rätta med Burundis underlåtenhet att respektera grundläggande delar av sitt partnerskap med EU. EU ansåg även att de ståndpunkter som Burundi uttryckte inte skulle kunna bemötas på ett tillfredsställande sätt enligt Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds beslut av den 17 oktober och den 13 november 2015, i synnerhet när det gäller behovet av att snarast upprätta en uppriktig och inkluderande dialog utifrån Arushaavtalet. |
| --- | --- |

J.

Den 8 december 2015 ansåg EU att de ståndpunkter som Burundi uttryckte under samråden enligt artikel 96 i Cotonouavtalet skulle göra det omöjligt att komma till rätta med Burundis underlåtenhet att respektera grundläggande delar av sitt partnerskap med EU. EU ansåg även att de ståndpunkter som Burundi uttryckte inte skulle kunna bemötas på ett tillfredsställande sätt enligt Afrikanska unionens freds- och säkerhetsråds beslut av den 17 oktober och den 13 november 2015, i synnerhet när det gäller behovet av att snarast upprätta en uppriktig och inkluderande dialog utifrån Arushaavtalet.

| K. | Den låsta politiska situationen i Burundi, som kännetecknas av en avsaknad av dialog mellan aktörerna i landet, vilket i sin tur har försämrat säkerheten och ekonomin, får allvarliga konsekvenser för befolkningen och utgör ett allvarligt hot mot stabiliteten i regionen, där flera val planeras äga rum under de kommande två åren (i Uganda, Demokratiska republiken Kongo och Rwanda). |
| --- | --- |

K.

Den låsta politiska situationen i Burundi, som kännetecknas av en avsaknad av dialog mellan aktörerna i landet, vilket i sin tur har försämrat säkerheten och ekonomin, får allvarliga konsekvenser för befolkningen och utgör ett allvarligt hot mot stabiliteten i regionen, där flera val planeras äga rum under de kommande två åren (i Uganda, Demokratiska republiken Kongo och Rwanda).

| L. | Det internationella samfundet spelar en betydande roll som garant för Arushaavtalet. Hittills har inga regionala och subregionala försök att lösa krisen och återupprätta dialogen mellan alla de olika politiska krafterna lett till några positiva resultat. |
| --- | --- |

L.

Det internationella samfundet spelar en betydande roll som garant för Arushaavtalet. Hittills har inga regionala och subregionala försök att lösa krisen och återupprätta dialogen mellan alla de olika politiska krafterna lett till några positiva resultat.

| M. | Den 1 augusti 2015 samlades den politiska oppositionen och det civila samhället i Addis Abeba för att bilda ett nationellt råd för återupprättande av Arushaavtalet och rättsstaten. |
| --- | --- |

M.

Den 1 augusti 2015 samlades den politiska oppositionen och det civila samhället i Addis Abeba för att bilda ett nationellt råd för återupprättande av Arushaavtalet och rättsstaten.

| N. | Den 23 september 2015 undertecknade presidenten ett dekret för att skapa en nationell kommission för inhemsk burundisk dialog som skulle leda förhandlingarna under sex månader. Det civila samhället har visat stor skepsis mot denna kommissions eventuella framsteg, eftersom de flesta av de aktörer från oppositionen eller det civila samhället som motsätter sig president Nkurunzizas tredje mandatperiod har ställts inför rätta anklagade för uppror och medverkan i det misslyckade kuppförsöket den 13 och 14 maj 2015. Talmannen i den nya nationalförsamlingen, Pascal Nyabenda, har förklarat att personer som varit inblandade i organiserandet eller genomförandet av statskuppen inte kommer att få medverka i dialogen. |
| --- | --- |

N.

Den 23 september 2015 undertecknade presidenten ett dekret för att skapa en nationell kommission för inhemsk burundisk dialog som skulle leda förhandlingarna under sex månader. Det civila samhället har visat stor skepsis mot denna kommissions eventuella framsteg, eftersom de flesta av de aktörer från oppositionen eller det civila samhället som motsätter sig president Nkurunzizas tredje mandatperiod har ställts inför rätta anklagade för uppror och medverkan i det misslyckade kuppförsöket den 13 och 14 maj 2015. Talmannen i den nya nationalförsamlingen, Pascal Nyabenda, har förklarat att personer som varit inblandade i organiserandet eller genomförandet av statskuppen inte kommer att få medverka i dialogen.

| O. | AU, EU och USA har frusit tillgångar och infört reseförbud för de ledare inom regeringen och oppositionen vars handlingar och uttalanden bidrar till att våldet fortsätter och hindrar en politisk lösning på krisen i Burundi. |
| --- | --- |

O.

AU, EU och USA har frusit tillgångar och infört reseförbud för de ledare inom regeringen och oppositionen vars handlingar och uttalanden bidrar till att våldet fortsätter och hindrar en politisk lösning på krisen i Burundi.

| P. | USA och ett antal andra länder har uppmanat sina medborgare att omedelbart lämna Burundi på grund av det förvärrade säkerhetsläget. |
| --- | --- |

P.

USA och ett antal andra länder har uppmanat sina medborgare att omedelbart lämna Burundi på grund av det förvärrade säkerhetsläget.

| Q. | Den 17 oktober 2015 begärde AU:s freds- och säkerhetsråd att man skulle slutföra beredskapsplanerna för att kunna göra ett afrikansklett ingripande för att förhindra våld i Burundi om situationen skulle kräva detta, och enades om att inleda en ingående undersökning av brotten mot de mänskliga rättigheterna och andra överträdelser mot civilbefolkningen i Burundi. |
| --- | --- |

Q.

Den 17 oktober 2015 begärde AU:s freds- och säkerhetsråd att man skulle slutföra beredskapsplanerna för att kunna göra ett afrikansklett ingripande för att förhindra våld i Burundi om situationen skulle kräva detta, och enades om att inleda en ingående undersökning av brotten mot de mänskliga rättigheterna och andra överträdelser mot civilbefolkningen i Burundi.

| R. | Den 30 november 2015 lade FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon fram tre förslag för FN:s säkerhetsråd med en rekommendation om att se över mandatet för FN i Burundi utifrån hur situationen utvecklas, i syfte att öppna upp för ett fredsbevarande uppdrag som en sista utväg om krisen förvärras. |
| --- | --- |

R.

Den 30 november 2015 lade FN:s generalsekreterare Ban Ki-Moon fram tre förslag för FN:s säkerhetsråd med en rekommendation om att se över mandatet för FN i Burundi utifrån hur situationen utvecklas, i syfte att öppna upp för ett fredsbevarande uppdrag som en sista utväg om krisen förvärras.

| S. | En stödgrupp från FN kommer att sättas in med syfte att stödja en inhemsk burundisk dialog, ge råd åt regeringen om hur rättsstatsinstitutioner kan stärkas och om nedrustningsfrågor, samordna med regionala aktörer, övervaka och rapportera om situationen på plats och underlätta FN:s planer på en större närvaro i Burundi. |
| --- | --- |

S.

En stödgrupp från FN kommer att sättas in med syfte att stödja en inhemsk burundisk dialog, ge råd åt regeringen om hur rättsstatsinstitutioner kan stärkas och om nedrustningsfrågor, samordna med regionala aktörer, övervaka och rapportera om situationen på plats och underlätta FN:s planer på en större närvaro i Burundi.

| T. | AU och andra internationella aktörer har vid upprepade tillfällen krävt en genuin och inkluderande dialog som inbegriper alla intressenter och bygger på respekt för Arushaavtalet och den burundiska lagstiftningen för att finna en samförståndslösning på konflikten i Burundi. EU och FN stödjer denna ståndpunkt. |
| --- | --- |

T.

AU och andra internationella aktörer har vid upprepade tillfällen krävt en genuin och inkluderande dialog som inbegriper alla intressenter och bygger på respekt för Arushaavtalet och den burundiska lagstiftningen för att finna en samförståndslösning på konflikten i Burundi. EU och FN stödjer denna ståndpunkt.

| U. | Medlingsinsatserna fortsätter, med AU:s, EU:s och FN:s fulla stöd, för att främja en inhemsk burundisk dialog så att en fredlig samförståndslösning kan uppnås på krisen i Burundi. |
| --- | --- |

U.

Medlingsinsatserna fortsätter, med AU:s, EU:s och FN:s fulla stöd, för att främja en inhemsk burundisk dialog så att en fredlig samförståndslösning kan uppnås på krisen i Burundi.

| V. | EU bidrar i betydande omfattning till Burundis årsbudget, som till ungefär hälften består av internationellt bistånd, och avsatte nyligen 432 miljoner euro till Burundi från Europeiska utvecklingsfonden för 2014–2020. |
| --- | --- |

V.

EU bidrar i betydande omfattning till Burundis årsbudget, som till ungefär hälften består av internationellt bistånd, och avsatte nyligen 432 miljoner euro till Burundi från Europeiska utvecklingsfonden för 2014–2020.

| W. | Genom dekret 530/1597 tvingade de burundiska myndigheterna de tio människorättsorganisationerna ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP och SPPDF att avbryta sin verksamhet och spärrade deras bankkonton. |
| --- | --- |

W.

Genom dekret 530/1597 tvingade de burundiska myndigheterna de tio människorättsorganisationerna ACAT-Burundi, APRODH, AMINA, FOCODE, FORSC, FONTAINE-ISOKO, Maison Shalon, PARCEM, RCP och SPPDF att avbryta sin verksamhet och spärrade deras bankkonton.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro rörande den allvarliga säkerhetsmässiga och politiska situationen i Burundi, den snabbt försämrade humanitära situationen och de konsekvenser detta kan få för säkerheten och stabiliteten i hela subregionen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro rörande den allvarliga säkerhetsmässiga och politiska situationen i Burundi, den snabbt försämrade humanitära situationen och de konsekvenser detta kan få för säkerheten och stabiliteten i hela subregionen.

| 2. | Europaparlamentet fördömer med kraft den senaste tidens våldsamma attacker och de allt fler brotten mot och kränkningarna av mänskliga rättigheter, inklusive mord, utomrättsliga avrättningar, kränkningar av människors fysiska integritet, tortyr och annan grym, omänsklig och/eller förnedrande behandling, godtyckliga gripanden och olagliga frihetsberövanden, bland annat av barn och militärens och polisens ockuperingar av skolor, samt brott mot press- och yttrandefriheten och en utbredd straffrihet. Parlamentet kräver att en grundlig och oberoende utredning av avrättningarna och övergreppen görs och att förövarna av dessa handlingar ställs inför rätta. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet fördömer med kraft den senaste tidens våldsamma attacker och de allt fler brotten mot och kränkningarna av mänskliga rättigheter, inklusive mord, utomrättsliga avrättningar, kränkningar av människors fysiska integritet, tortyr och annan grym, omänsklig och/eller förnedrande behandling, godtyckliga gripanden och olagliga frihetsberövanden, bland annat av barn och militärens och polisens ockuperingar av skolor, samt brott mot press- och yttrandefriheten och en utbredd straffrihet. Parlamentet kräver att en grundlig och oberoende utredning av avrättningarna och övergreppen görs och att förövarna av dessa handlingar ställs inför rätta.

| 3. | Europaparlamentet kräver att våldet, brotten mot de mänskliga rättigheterna och de politiska trakasserierna av motståndare upphör omedelbart samt att alla väpnade grupper som är allierade med politiska partier avväpnas i strikt enlighet med internationell rätt och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet kräver att våldet, brotten mot de mänskliga rättigheterna och de politiska trakasserierna av motståndare upphör omedelbart samt att alla väpnade grupper som är allierade med politiska partier avväpnas i strikt enlighet med internationell rätt och mänskliga rättigheter.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga parter att skapa nödvändiga förutsättningar för att återuppbygga förtroendet och främja nationell enhet, och efterlyser ett snabbt återupptagande av en inkluderande och öppen dialog där regeringen, oppositionspartierna och det civila samhället ingår. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar med kraft samtliga parter att skapa nödvändiga förutsättningar för att återuppbygga förtroendet och främja nationell enhet, och efterlyser ett snabbt återupptagande av en inkluderande och öppen dialog där regeringen, oppositionspartierna och det civila samhället ingår.

| 5. | Europaparlamentet betonar att en sådan dialog, vars syfte är att uppnå varaktig fred, säkerhet och stabilitet samt att återupprätta demokratin och rättsstaten för det burundiska folkets skull, bör grundas på Arushaavtalet och Burundis författning, vilket kräver att internationell rätt och internationella avtal följs. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att en sådan dialog, vars syfte är att uppnå varaktig fred, säkerhet och stabilitet samt att återupprätta demokratin och rättsstaten för det burundiska folkets skull, bör grundas på Arushaavtalet och Burundis författning, vilket kräver att internationell rätt och internationella avtal följs.

| 6. | Europaparlamentet påpekar särskilt att många unga människor, inklusive barn under 18 år, ingår i de väpnade grupper som agerar i Burundi och uppmanar det internationella samfundet att särskilt verka för att de ska kunna återintegreras och för att främja deras deltagande i en fredlig politisk process. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet påpekar särskilt att många unga människor, inklusive barn under 18 år, ingår i de väpnade grupper som agerar i Burundi och uppmanar det internationella samfundet att särskilt verka för att de ska kunna återintegreras och för att främja deras deltagande i en fredlig politisk process.

| 7. | Europaparlamentet kräver att alla sidor i Burundi avstår från handlingar som kan utgöra ett hot mot freden och säkerheten i landet. Parlamentet fördömer med kraft alla offentliga uttalanden som syftar till att uppvigla till våld eller hat gentemot olika grupper i det burundiska samhället och som riskerar att förvärra det spända läget, samt uppmanar alla aktörer att avstå från sådana uttalanden. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet kräver att alla sidor i Burundi avstår från handlingar som kan utgöra ett hot mot freden och säkerheten i landet. Parlamentet fördömer med kraft alla offentliga uttalanden som syftar till att uppvigla till våld eller hat gentemot olika grupper i det burundiska samhället och som riskerar att förvärra det spända läget, samt uppmanar alla aktörer att avstå från sådana uttalanden.

| 8. | Europaparlamentet påminner de burundiska myndigheterna om deras skyldighet att garantera säkerheten inom sitt territorium samt att säkerställa mänskliga, civila och politiska rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med vad som fastställs i Burundis författning, Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och andra internationella och regionala människorättsinstrument. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet påminner de burundiska myndigheterna om deras skyldighet att garantera säkerheten inom sitt territorium samt att säkerställa mänskliga, civila och politiska rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med vad som fastställs i Burundis författning, Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter och andra internationella och regionala människorättsinstrument.

| 9. | Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att EU:s partnerskap med Burundi regleras av Cotonouavtalet, och att samtliga parter måste respektera och uppfylla villkoren i det avtalet, särskilt respekten för mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner i synnerhet om att artikel 96 i Cotonouavtalet öppnar för möjligheten att inleda ett samrådsförfarande om de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer eller rättsstatsprincipen inte respekteras, och välkomnar i detta sammanhang EU:s beslut att begära att samråd inleds i enlighet med denna artikel. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet påminner i detta sammanhang om att EU:s partnerskap med Burundi regleras av Cotonouavtalet, och att samtliga parter måste respektera och uppfylla villkoren i det avtalet, särskilt respekten för mänskliga rättigheter. Parlamentet påminner i synnerhet om att artikel 96 i Cotonouavtalet öppnar för möjligheten att inleda ett samrådsförfarande om de mänskliga rättigheterna, demokratiska principer eller rättsstatsprincipen inte respekteras, och välkomnar i detta sammanhang EU:s beslut att begära att samråd inleds i enlighet med denna artikel.

| 10. | Europaparlamentet fördömer med kraft president Nkurunzizas brott mot Arushaavtalet genom att låta sig sväras in för en tredje mandatperiod som president. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet fördömer med kraft president Nkurunzizas brott mot Arushaavtalet genom att låta sig sväras in för en tredje mandatperiod som president.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de burundiska myndigheterna att med både juridiska och icke-juridiska metoder, såsom en sannings- och försoningskommission och särskilda domstolar, verka för att få fram sanningen om de massbrott som begicks mellan 1962 och 2008, och därmed främja den nationella försoningen. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar med kraft de burundiska myndigheterna att med både juridiska och icke-juridiska metoder, såsom en sannings- och försoningskommission och särskilda domstolar, verka för att få fram sanningen om de massbrott som begicks mellan 1962 och 2008, och därmed främja den nationella försoningen.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar de medlingsinsatser som Östafrikanska gemenskapen, med stöd av AU och FN, har gjort för att underlätta dialogen mellan aktörerna i Burundi. Parlamentet uppmanar även vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att stödja dessa medlingsförsök och uppmanar den burundiska regeringen och andra berörda aktörer att till fullo samarbeta med medlaren. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet välkomnar de medlingsinsatser som Östafrikanska gemenskapen, med stöd av AU och FN, har gjort för att underlätta dialogen mellan aktörerna i Burundi. Parlamentet uppmanar även vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att stödja dessa medlingsförsök och uppmanar den burundiska regeringen och andra berörda aktörer att till fullo samarbeta med medlaren.

| 13. | Europaparlamentet är mycket oroat över antalet offer och de allvarliga brott mot mänskliga rättigheter som har rapporterats sedan krisens början. Parlamentet uppmanar berörda myndigheter att göra en grundlig och snabb utredning av omständigheterna kring och motiven bakom dessa brott samt att se till att de ansvariga ställs inför rätta. Parlamentet upprepar att de som är ansvariga för brotten eller de allvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter inte får gå fria från straff. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att skolorna förblir en fristad för utbildning. Parlamentet uppmanar åklagaren vid Internationella brottmålsdomstolen att noga övervaka situationen i Burundi och parlamentet stöder hennes uttalande av den 6 november 2015. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet är mycket oroat över antalet offer och de allvarliga brott mot mänskliga rättigheter som har rapporterats sedan krisens början. Parlamentet uppmanar berörda myndigheter att göra en grundlig och snabb utredning av omständigheterna kring och motiven bakom dessa brott samt att se till att de ansvariga ställs inför rätta. Parlamentet upprepar att de som är ansvariga för brotten eller de allvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter inte får gå fria från straff. Parlamentet uppmanar myndigheterna att se till att skolorna förblir en fristad för utbildning. Parlamentet uppmanar åklagaren vid Internationella brottmålsdomstolen att noga övervaka situationen i Burundi och parlamentet stöder hennes uttalande av den 6 november 2015.

| 14. | Europaparlamentet begär ett upphävande av dekret 530/1597 som möjliggör ett tillfälligt stopp för åtskilliga människorättsorganisationers verksamhet, och kräver att frysningen av deras bankkonton omedelbart upphävs så att dessa organisationer fritt kan bedriva sin verksamhet. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet begär ett upphävande av dekret 530/1597 som möjliggör ett tillfälligt stopp för åtskilliga människorättsorganisationers verksamhet, och kräver att frysningen av deras bankkonton omedelbart upphävs så att dessa organisationer fritt kan bedriva sin verksamhet.

| 15. | Europaparlamentet kräver att journalister och människorättsförsvarare i exil tillåts återvända i säkerhet, att de medier som stängdes ner efter det misslyckade kuppförsöket den 13 och 14 maj 2015 öppnas på nytt och att åtalen läggs ner mot de journalister som anklagas för att direkt eller indirekt ha deltagit i det avstyrda kuppförsöket. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet kräver att journalister och människorättsförsvarare i exil tillåts återvända i säkerhet, att de medier som stängdes ner efter det misslyckade kuppförsöket den 13 och 14 maj 2015 öppnas på nytt och att åtalen läggs ner mot de journalister som anklagas för att direkt eller indirekt ha deltagit i det avstyrda kuppförsöket.

| 16. | Europaparlamentet är särskilt oroat över de dramatiska proportioner som diskrimineringen och kriminaliseringen av hbti-personer i Burundi har antagit. Parlamentet upprepar att sexuell läggning är en fråga som omfattas av yttrandefriheten och människors rätt till personlig integritet, garanterad av internationell människorättslagstiftning, enligt vilken principerna om jämlikhet och icke-diskriminering måste upprätthållas och yttrandefriheten garanteras. Parlamentet uppmanar därför Burundis nationalförsamling och regering att upphäva de artiklar i strafflagen som diskriminerar hbti-personer. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet är särskilt oroat över de dramatiska proportioner som diskrimineringen och kriminaliseringen av hbti-personer i Burundi har antagit. Parlamentet upprepar att sexuell läggning är en fråga som omfattas av yttrandefriheten och människors rätt till personlig integritet, garanterad av internationell människorättslagstiftning, enligt vilken principerna om jämlikhet och icke-diskriminering måste upprätthållas och yttrandefriheten garanteras. Parlamentet uppmanar därför Burundis nationalförsamling och regering att upphäva de artiklar i strafflagen som diskriminerar hbti-personer.

| 17. | Europaparlamentet betonar de allvarliga följder som krisen har för barnen och uppmanar kommissionen att fortsätta engagera sig tillsammans med internationella parter för att säkerställa tillgången till hälso- och sjukvård, bland annat nödvändiga läkemedel, säker tillgång till utbildning och skydd för barn mot alla former av våld och att garantera tillgången till annan social service. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar de allvarliga följder som krisen har för barnen och uppmanar kommissionen att fortsätta engagera sig tillsammans med internationella parter för att säkerställa tillgången till hälso- och sjukvård, bland annat nödvändiga läkemedel, säker tillgång till utbildning och skydd för barn mot alla former av våld och att garantera tillgången till annan social service.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar att AU ska skicka människorättsobservatörer och experter för att övervaka människorättsläget, samt understryker betydelsen av att samarbeta med dem för att underlätta genomförandet av deras uppdrag. Parlamentet uppmanar dessutom Internationella brottsmålsdomstolen att undersöka påstådda brott mot de mänskliga rättigheterna som har begåtts inom dess behörighetsområde under den senaste krisen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet välkomnar att AU ska skicka människorättsobservatörer och experter för att övervaka människorättsläget, samt understryker betydelsen av att samarbeta med dem för att underlätta genomförandet av deras uppdrag. Parlamentet uppmanar dessutom Internationella brottsmålsdomstolen att undersöka påstådda brott mot de mänskliga rättigheterna som har begåtts inom dess behörighetsområde under den senaste krisen.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar de riktade sanktioner som EU har godkänt och som följer AU:s beslut om att införa riktade sanktioner, däribland reseförbud och frysning av tillgångar för burundier vars åtgärder och uttalanden bidrar till det ihållande våldet och hindrar försöken att nå en politisk lösning på krisen. Parlamentet uppmanar EU att utvidga sådana sanktioner till att omfatta alla vars agerande utgör ett hot mot freden och stabiliteten i regionen, uppviglar till hat och bryter mot Arushaavtalet. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet välkomnar de riktade sanktioner som EU har godkänt och som följer AU:s beslut om att införa riktade sanktioner, däribland reseförbud och frysning av tillgångar för burundier vars åtgärder och uttalanden bidrar till det ihållande våldet och hindrar försöken att nå en politisk lösning på krisen. Parlamentet uppmanar EU att utvidga sådana sanktioner till att omfatta alla vars agerande utgör ett hot mot freden och stabiliteten i regionen, uppviglar till hat och bryter mot Arushaavtalet.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater, med tanke på hur det offentliga samrådet enligt artikel 96 i Cotonouavtalet har utvecklats, att överväga att frysa all icke-humanitär hjälp till Burundis regering tills den överdrivna användningen av våld och människorättskränkningar från regeringsstyrkornas sida, som kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter rapporterar om, har upphört och tills en politisk lösning genom en äkta dialog mellan burundierna har uppnåtts, samt att styra om biståndet i syfte att stärka det civila samhället. Parlamentet anser att EU:s bistånd bör ta itu med de verkliga orsakerna till ojämlikhet, fattigdom och konstant undernäring så att de nyligen överenskomna målen för hållbar utveckling kan uppnås. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar med kraft EU och dess medlemsstater, med tanke på hur det offentliga samrådet enligt artikel 96 i Cotonouavtalet har utvecklats, att överväga att frysa all icke-humanitär hjälp till Burundis regering tills den överdrivna användningen av våld och människorättskränkningar från regeringsstyrkornas sida, som kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter rapporterar om, har upphört och tills en politisk lösning genom en äkta dialog mellan burundierna har uppnåtts, samt att styra om biståndet i syfte att stärka det civila samhället. Parlamentet anser att EU:s bistånd bör ta itu med de verkliga orsakerna till ojämlikhet, fattigdom och konstant undernäring så att de nyligen överenskomna målen för hållbar utveckling kan uppnås.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den fortsatta strömmen av burundiska flyktingar till grannländerna. Parlamentet upprepar sitt stöd för alla humanitära organisationer som arbetar på plats och för värdländerna i närområdet. Parlamentet vädjar till det internationella samfundet och humanitära organ att fortsätta att hjälpa alla som nu är flyktingar och fördrivna på grund av konflikten. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande att öka det ekonomiska stödet och det humanitära biståndet för att tillgodose dessa människors akuta behov. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över den fortsatta strömmen av burundiska flyktingar till grannländerna. Parlamentet upprepar sitt stöd för alla humanitära organisationer som arbetar på plats och för värdländerna i närområdet. Parlamentet vädjar till det internationella samfundet och humanitära organ att fortsätta att hjälpa alla som nu är flyktingar och fördrivna på grund av konflikten. Parlamentet välkomnar EU:s åtagande att öka det ekonomiska stödet och det humanitära biståndet för att tillgodose dessa människors akuta behov.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar AU, FN och EU att ta den regionala dimensionen i noggrant beaktande och förhindra all ytterligare destabilisering i regionen genom att öka sin närvaro på plats, i synnerhet genom att upprätthålla den politiska dialogen mellan länderna i regionen. Parlamentet uppmanar med kraft AU att i detta sammanhang tillsammans med FN:s säkerhetsråd överväga att skicka en afrikanskledd fredsbevarande styrka om säkerhets- och människorättsläget i Burundi skulle förvärras ytterligare. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppmanar AU, FN och EU att ta den regionala dimensionen i noggrant beaktande och förhindra all ytterligare destabilisering i regionen genom att öka sin närvaro på plats, i synnerhet genom att upprätthålla den politiska dialogen mellan länderna i regionen. Parlamentet uppmanar med kraft AU att i detta sammanhang tillsammans med FN:s säkerhetsråd överväga att skicka en afrikanskledd fredsbevarande styrka om säkerhets- och människorättsläget i Burundi skulle förvärras ytterligare.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, att fortsätta arbeta för att säkerställa en omedelbar frigivning av Richard Spiros Hagabimana, en polistjänsteman i Burundi som har hållits olagligt fängslad och torterats för att han den 28 juli 2015 vägrade att skjuta på en folkmassa. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, att fortsätta arbeta för att säkerställa en omedelbar frigivning av Richard Spiros Hagabimana, en polistjänsteman i Burundi som har hållits olagligt fängslad och torterats för att han den 28 juli 2015 vägrade att skjuta på en folkmassa.

| 24. | Europaparlamentet anser att Burundis problem är sammankopplade med problem kopplade till kontroll över den bördiga jordbruksmarken, inkomstskillnader och diskriminering. Parlamentet kräver i detta sammanhang att en ansvarig lagstiftningsmässig ram införs för hur företag ska uppfylla skyldigheter på människorättsområdet och skyldigheter vad gäller sociala och miljömässiga standarder. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet anser att Burundis problem är sammankopplade med problem kopplade till kontroll över den bördiga jordbruksmarken, inkomstskillnader och diskriminering. Parlamentet kräver i detta sammanhang att en ansvarig lagstiftningsmässig ram införs för hur företag ska uppfylla skyldigheter på människorättsområdet och skyldigheter vad gäller sociala och miljömässiga standarder.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Burundis regering och parlament, AVS–EU-ministerrådet, kommissionen, rådet, Östafrikanska gemenskapen och regeringarna i dess medlemsstater, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen samt FN:s generalsekreterare. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till Burundis regering och parlament, AVS–EU-ministerrådet, kommissionen, rådet, Östafrikanska gemenskapen och regeringarna i dess medlemsstater, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Afrikanska unionen samt FN:s generalsekreterare.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2015)0275.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/196 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/196

---

P8_TA(2015)0475

Skydd av Virunga nationalpark i Demokratiska republiken Kongo

Europaparlamentets resolution av den 17 december 2015 om skydd av Virunga nationalpark i Demokratiska republiken Kongo (2015/2728(RSP)

(2017/C 399/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, som antogs av Unescos generalförsamling i Paris den 16 november 1972, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, som antogs av Unescos generalförsamling i Paris den 16 november 1972,

| — | med beaktande av att Unesco utsåg Virunga nationalpark till ett världsarv 1979 och till ett hotat världsarv 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Unesco utsåg Virunga nationalpark till ett världsarv 1979 och till ett hotat världsarv 1994,

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, som antogs vid världstoppmötet i Rio de Janeiro den 5 juni 1992, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald, som antogs vid världstoppmötet i Rio de Janeiro den 5 juni 1992,

| — | med beaktande av konventionen om våtmarker av internationell betydelse, i synnerhet såsom livsmiljö för våtmarksfåglar (Ramsarkonventionen), som antogs i Ramsar 1971, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om våtmarker av internationell betydelse, i synnerhet såsom livsmiljö för våtmarksfåglar (Ramsarkonventionen), som antogs i Ramsar 1971,

| — | med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som antogs 1976, (och dess uppdateringar), och av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, som antogs 1971, |
| --- | --- |

—

med beaktande av OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som antogs 1976, (och dess uppdateringar), och av FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter, som antogs 1971,

| — | med beaktande av det slutgiltiga uttalandet efter att en överenskommelse uppnåtts med anledning av klagomålet från WWF Internatonal mot SOCO Internatonal plc från juli 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det slutgiltiga uttalandet efter att en överenskommelse uppnåtts med anledning av klagomålet från WWF Internatonal mot SOCO Internatonal plc från juli 2014,

| — | med beaktande av den rättsliga och avtalsmässiga ramen för oljesektorn i Demokratiska republiken Kongo, bland annat Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures, Code minier och den eventuella framtida Code Congolais des Hydrocarbures liksom Contrats de Partage et de Production des Hydrocarbures, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den rättsliga och avtalsmässiga ramen för oljesektorn i Demokratiska republiken Kongo, bland annat Ordonnance-Loi no 81-013 portant législation générale sur les mines et les hydrocarbures, Code minier och den eventuella framtida Code Congolais des Hydrocarbures liksom Contrats de Partage et de Production des Hydrocarbures,

| — | med beaktande av frågan till kommissionen om skydd av Virunga nationalpark i Demokratiska republiken Kongo (O-000108/2015 – B8-1111/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan till kommissionen om skydd av Virunga nationalpark i Demokratiska republiken Kongo (O-000108/2015 – B8-1111/2015),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för utveckling,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Virunga nationalpark ligger i provinserna Norra Kivu och Orientale i Demokratiska republiken Kongo, på gränsen till Rwanda och Uganda. Den är Afrikas äldsta nationalpark, ett av Unescos världsarv och är världskänd för sina unika livsmiljöer och sin rika biologiska mångfald, vilket gör den till den nationalpark i Afrika som har störst biologisk mångfald. Parken är framför allt känd för sina bergsgorillor, en akut hotad art som finns uppförd i bilaga I till konventionen från 1973 om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites). |
| --- | --- |

A.

Virunga nationalpark ligger i provinserna Norra Kivu och Orientale i Demokratiska republiken Kongo, på gränsen till Rwanda och Uganda. Den är Afrikas äldsta nationalpark, ett av Unescos världsarv och är världskänd för sina unika livsmiljöer och sin rika biologiska mångfald, vilket gör den till den nationalpark i Afrika som har störst biologisk mångfald. Parken är framför allt känd för sina bergsgorillor, en akut hotad art som finns uppförd i bilaga I till konventionen från 1973 om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites).

| B. | I enlighet med konventionen om biologisk mångfald, som har undertecknats och ratificerats av Demokratiska republiken Kongo, är bevarandet av den biologiska mångfalden en gemensam angelägenhet för mänskligheten och en integrerad del av utvecklingsprocessen. Konventionen är rättsligt bindande, och de länder som har undertecknat den är skyldiga att genomföra bestämmelserna. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med konventionen om biologisk mångfald, som har undertecknats och ratificerats av Demokratiska republiken Kongo, är bevarandet av den biologiska mångfalden en gemensam angelägenhet för mänskligheten och en integrerad del av utvecklingsprocessen. Konventionen är rättsligt bindande, och de länder som har undertecknat den är skyldiga att genomföra bestämmelserna.

| C. | Virunga nationalpark är också skyddad genom Ramsarkonventionen och Demokratiska republiken Kongos nationella lagstiftning. Kommissionen och vissa EU-medlemsstater har under de senaste 25 åren stött bevarandet av nationalparken. |
| --- | --- |

C.

Virunga nationalpark är också skyddad genom Ramsarkonventionen och Demokratiska republiken Kongos nationella lagstiftning. Kommissionen och vissa EU-medlemsstater har under de senaste 25 åren stött bevarandet av nationalparken.

| D. | Virunga nationalpark är ett av Demokratiska republiken Kongos tre Ramsarområden (nr 787). Enligt Ramsarkonventionen har landet ett antal skyldigheter när det gäller de områden som har införts på konventionens lista, t.ex. att utarbeta och genomföra sin planering så att de främjar bevarandet av de våtmarker som införts på listan och så långt det är möjligt ett rationellt nyttjande av våtmarkerna inom sitt territorium (artikel 3.1 i Ramsarkonventionen). |
| --- | --- |

D.

Virunga nationalpark är ett av Demokratiska republiken Kongos tre Ramsarområden (nr 787). Enligt Ramsarkonventionen har landet ett antal skyldigheter när det gäller de områden som har införts på konventionens lista, t.ex. att utarbeta och genomföra sin planering så att de främjar bevarandet av de våtmarker som införts på listan och så långt det är möjligt ett rationellt nyttjande av våtmarkerna inom sitt territorium (artikel 3.1 i Ramsarkonventionen).

| E. | Enligt WWF:s rapport från 2013 The economic value of Virunga park har parken i dag ett årligt ekonomiskt värde på 48,9 miljoner US-dollar. Om läget vore stabilt skulle parken kunna bidra till tillväxt för ekonomi och turism, ha ett värde på 1 miljard US-dollar per år och skapa 45 000 arbetstillfällen. |
| --- | --- |

E.

Enligt WWF:s rapport från 2013 The economic value of Virunga park har parken i dag ett årligt ekonomiskt värde på 48,9 miljoner US-dollar. Om läget vore stabilt skulle parken kunna bidra till tillväxt för ekonomi och turism, ha ett värde på 1 miljard US-dollar per år och skapa 45 000 arbetstillfällen.

| F. | Trots att parken är ett skyddat vildmarksområde har den under flera årtionden varit utsatt för ett hot från väpnade grupper som sysslar med tjuvskytte, skogsskövling och andra ohållbara och olagliga former av resursutvinning. Följden har blivit att Virunga uppförts på förteckningen över hotade världsarv. En oljerush i en situation som kännetecknas av massiv fattigdom, svag stat, vanstyre och regional instabilitet skulle allvarligt rubba stabiliteten för både samhälle och miljö. |
| --- | --- |

F.

Trots att parken är ett skyddat vildmarksområde har den under flera årtionden varit utsatt för ett hot från väpnade grupper som sysslar med tjuvskytte, skogsskövling och andra ohållbara och olagliga former av resursutvinning. Följden har blivit att Virunga uppförts på förteckningen över hotade världsarv. En oljerush i en situation som kännetecknas av massiv fattigdom, svag stat, vanstyre och regional instabilitet skulle allvarligt rubba stabiliteten för både samhälle och miljö.

| G. | I december 2007 beviljade Demokratiska republiken Kongos regering oljekoncessioner som omfattar 85 procent av parken. Hittills är SOCO International Plc (nedan kallat Soco) det enda bolag som bedrivit prospektering i parken. |
| --- | --- |

G.

I december 2007 beviljade Demokratiska republiken Kongos regering oljekoncessioner som omfattar 85 procent av parken. Hittills är SOCO International Plc (nedan kallat Soco) det enda bolag som bedrivit prospektering i parken.

| H. | Trots att Demokratiska republiken Kongos lag förbjuder miljöskadlig verksamhet i skyddade områden utnyttjar sig Socos prospekteringstillstånd av att lagen medger undantag för ”vetenskaplig verksamhet” i dessa områden. |
| --- | --- |

H.

Trots att Demokratiska republiken Kongos lag förbjuder miljöskadlig verksamhet i skyddade områden utnyttjar sig Socos prospekteringstillstånd av att lagen medger undantag för ”vetenskaplig verksamhet” i dessa områden.

| I. | Soco innehar inte längre något tillstånd för Block V i Virunga nationalpark. |
| --- | --- |

I.

Soco innehar inte längre något tillstånd för Block V i Virunga nationalpark.

| J. | Resultaten av den systemiska studien utvisar att det finns olja i Virunga nationalpark. Erinras bör att utvinning (och prospektering) inte är förenligt med bevarandet av parken, som är ett världsarvsområde. |
| --- | --- |

J.

Resultaten av den systemiska studien utvisar att det finns olja i Virunga nationalpark. Erinras bör att utvinning (och prospektering) inte är förenligt med bevarandet av parken, som är ett världsarvsområde.

| K. | Ansvaret för att respektera mänskliga rättigheter är en global norm som alla företag förväntas följa, oavsett var de bedriver sin verksamhet, något som upprepas i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och i OECD:s riktlinjer för multinationella företag. |
| --- | --- |

K.

Ansvaret för att respektera mänskliga rättigheter är en global norm som alla företag förväntas följa, oavsett var de bedriver sin verksamhet, något som upprepas i FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter och i OECD:s riktlinjer för multinationella företag.

| L. | Det har pågått en våldsam konflikt i och omkring Virunga nationalpark i över två decennier. Framför allt olaglig gruvdrift, olaglig utvinning av parkens naturtillgångar (timmer, träkol etc.) och tjuvjakt på hotade djur, liksom annan olaglig handel med naturtillgångar har finansierat både rebeller och den officiella försvarsmakten, samtidigt som prospektering efter och utvinning av potentiella oljereserver högst sannolikt kommer att ge näring åt ytterligare våld och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, och leda till att området förorenas. |
| --- | --- |

L.

Det har pågått en våldsam konflikt i och omkring Virunga nationalpark i över två decennier. Framför allt olaglig gruvdrift, olaglig utvinning av parkens naturtillgångar (timmer, träkol etc.) och tjuvjakt på hotade djur, liksom annan olaglig handel med naturtillgångar har finansierat både rebeller och den officiella försvarsmakten, samtidigt som prospektering efter och utvinning av potentiella oljereserver högst sannolikt kommer att ge näring åt ytterligare våld och allvarliga brott mot de mänskliga rättigheterna, och leda till att området förorenas.

| M. | I områden där god samhällsstyrning saknas märks följande bland de mest kritiska riskerna mot miljön: vegetationsröjning i stor skala, införandet av invasiva växter, fragmentering av livsmiljöer, ökad risk för tjuvjakt och förorening från oljeutsläpp, avfackling av gas och tippning av avfall. Risken för en ”oljans förbannelse” kan leda till att indikatorerna på fattigdom och bristande jämlikhet försämras, vilket framgått av fallstudier om t. ex. Nigerdeltat. |
| --- | --- |

M.

I områden där god samhällsstyrning saknas märks följande bland de mest kritiska riskerna mot miljön: vegetationsröjning i stor skala, införandet av invasiva växter, fragmentering av livsmiljöer, ökad risk för tjuvjakt och förorening från oljeutsläpp, avfackling av gas och tippning av avfall. Risken för en ”oljans förbannelse” kan leda till att indikatorerna på fattigdom och bristande jämlikhet försämras, vilket framgått av fallstudier om t. ex. Nigerdeltat.

| N. | En hållbar skötsel av mark, vatten samt vilda djur och växter i Virunga kommer att bli till direkt och indirekt ekonomisk nytta för lokalsamhällen som är starkt beroende av parkens naturtillgångar. Enligt WWF skulle enbart den turism som inriktar sig på bergsgorillor kunna avkasta 30 miljoner US-dollar per år och skapa tusentals arbetstillfällen. |
| --- | --- |

N.

En hållbar skötsel av mark, vatten samt vilda djur och växter i Virunga kommer att bli till direkt och indirekt ekonomisk nytta för lokalsamhällen som är starkt beroende av parkens naturtillgångar. Enligt WWF skulle enbart den turism som inriktar sig på bergsgorillor kunna avkasta 30 miljoner US-dollar per år och skapa tusentals arbetstillfällen.

| 1. | Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att förhindra bestående skador i Virunga nationalpark, som Unesco utsåg till ett världsarv 1979 och till ett hotat världsarv 1994. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att det är absolut nödvändigt att förhindra bestående skador i Virunga nationalpark, som Unesco utsåg till ett världsarv 1979 och till ett hotat världsarv 1994.

| 2. | Europaparlamentet beklagar att Virunga nationalpark också har blivit en av de farligaste platserna i världen när det gäller bevarandet av vilda djur. Parlamentet konstaterar med djup oro att väpnade grupper varit inblandade i olaglig utvinning av parkens naturtillgångar genom gruvdrift och träkolsproduktion som används både för att bekosta deras militära verksamhet och för personliga vinständamål. Parlamentet beklagar tillika djupt, att väpnade grupper har varit inblandade i omfattande tjuvjakt för att få livsmedel och för att kunna driva elfenbenshandel och handel med kött från vilda djur (s.k. bush meat) för krigsfinansieringsändamål. Parlamentet konstaterar vidare med oro att dålig disciplin, oregelbundna löneutbetalningar och brist på livsmedel har lett till att militärpersonal alltmer deltar i olaglig verksamhet, bland annat hantverksmässig gruvdrift, träkolsproduktion och tjuvjakt. Parlamentet konstaterar att eftersom parken har mycket vildmark och består av två miljoner tunnland (790 000 hektar) är det oerhört svårt att kontrollera den effektivt, särskilt med begränsad statlig finansiering. Parlamentet konstaterar att den 15 april 2014 blev parkens chefsförvaltare, den belgiske prinsen Emmanuel de Merode, allvarligt skadad när tre män med skjutvapen öppnade eld mot honom, och fler än 140 parkvakter har dödats i parken i aktiv tjänst under det senaste decenniet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet beklagar att Virunga nationalpark också har blivit en av de farligaste platserna i världen när det gäller bevarandet av vilda djur. Parlamentet konstaterar med djup oro att väpnade grupper varit inblandade i olaglig utvinning av parkens naturtillgångar genom gruvdrift och träkolsproduktion som används både för att bekosta deras militära verksamhet och för personliga vinständamål. Parlamentet beklagar tillika djupt, att väpnade grupper har varit inblandade i omfattande tjuvjakt för att få livsmedel och för att kunna driva elfenbenshandel och handel med kött från vilda djur (s.k. bush meat) för krigsfinansieringsändamål. Parlamentet konstaterar vidare med oro att dålig disciplin, oregelbundna löneutbetalningar och brist på livsmedel har lett till att militärpersonal alltmer deltar i olaglig verksamhet, bland annat hantverksmässig gruvdrift, träkolsproduktion och tjuvjakt. Parlamentet konstaterar att eftersom parken har mycket vildmark och består av två miljoner tunnland (790 000 hektar) är det oerhört svårt att kontrollera den effektivt, särskilt med begränsad statlig finansiering. Parlamentet konstaterar att den 15 april 2014 blev parkens chefsförvaltare, den belgiske prinsen Emmanuel de Merode, allvarligt skadad när tre män med skjutvapen öppnade eld mot honom, och fler än 140 parkvakter har dödats i parken i aktiv tjänst under det senaste decenniet.

| 3. | Europaparlamentet betonar att irreversibla skador på Virunga nationalpark kan uppstå som en följd av prospektering och utvinning av olja eller annan olaglig verksamhet. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att regeringen 2007 beviljade oljekoncessioner i Virunga nationalpark till det franska oljebolaget Total och det brittiska oljebolaget Soco International, i strid med Pariskonventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, 1992 års konvention om biologisk mångfald, Ramsarkonventionen och kongolesisk lagstiftning. Parlamentet påminner om att Total gick med på att aldrig prospektera i Virunga nationalpark (även om den kongolesiska regeringen beslutar att ändra naturparkens gränser). Soco International har däremot utfört oljeprospektering i Virunga nationalpark, och i juli 2014 genomförde bolaget en seismisk undersökning. Resultatet överlämnades till den kongolesiska regeringen, och visar att det finns olja i området. Parlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att inte bevilja tillstånd åt någon annan operatör. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar att irreversibla skador på Virunga nationalpark kan uppstå som en följd av prospektering och utvinning av olja eller annan olaglig verksamhet. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att regeringen 2007 beviljade oljekoncessioner i Virunga nationalpark till det franska oljebolaget Total och det brittiska oljebolaget Soco International, i strid med Pariskonventionen om skydd för världens kultur- och naturarv, 1992 års konvention om biologisk mångfald, Ramsarkonventionen och kongolesisk lagstiftning. Parlamentet påminner om att Total gick med på att aldrig prospektera i Virunga nationalpark (även om den kongolesiska regeringen beslutar att ändra naturparkens gränser). Soco International har däremot utfört oljeprospektering i Virunga nationalpark, och i juli 2014 genomförde bolaget en seismisk undersökning. Resultatet överlämnades till den kongolesiska regeringen, och visar att det finns olja i området. Parlamentet uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att inte bevilja tillstånd åt någon annan operatör.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att Ugandas regering är i färd med att bevilja ett tillstånd för Ngaji-blocket, som gränsar till Virunga nationalpark och där även Edwardsjön ingår, och framhåller att Virunga nationalpark också skulle kunna drabbas av irreversibla skador till följd av prospektering och utvinning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet påpekar att Ugandas regering är i färd med att bevilja ett tillstånd för Ngaji-blocket, som gränsar till Virunga nationalpark och där även Edwardsjön ingår, och framhåller att Virunga nationalpark också skulle kunna drabbas av irreversibla skador till följd av prospektering och utvinning.

| 5. | Europaparlamentet noterar den överenskommelse som i juni 2014 uppnåtts mellan Soco och naturvårdsgruppen WWF med avseende på WWF:s klagomål till Storbritanniens nationella kontaktpunkt om att Soco inte följde OECD:s riktlinjer för multinationella företag. I överenskommelsen utfäster sig Soco att inte genomföra några borrningar i prospekteringssyfte eller annat syfte i Virunga nationalpark, om inte Unesco och Demokratiska republiken Kongos regering enas om att sådan verksamhet inte strider mot nationalparkens ställning som världsarv. Parlamentet konstaterar att en sådan villkorad överenskommelse inte ger garantier för att eventuell oljerelaterad verksamhet i parken kommer att upphöra, och påpekar att Socos tvetydiga ståndpunkt kan resultera i att parken helt eller delvis släpps fri för oljeborrning. Parlamentet påpekar att koncessionen där Soco har prospekterat befinner sig i ett område i och runt Edwardsjön, som är hem för dussintals ikoniska (och vissa utrotningshotade) arter, bland annat schimpanser, elefanter, krokodiler och lejon, och uppmanar därför Soco och dess i Demokratiska republiken Kongo registrerade bolag att för alltid upphöra med all prospektering och utvinning i Virunga och respektera parkens nuvarande gränser. Parlamentet uppmanar dessutom Demokratiska republiken Kongos regering att, såsom Världsarvskommittén begärt, dra in de oljeprospekteringstillstånd som beviljats på Virunga nationalparks område. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar den överenskommelse som i juni 2014 uppnåtts mellan Soco och naturvårdsgruppen WWF med avseende på WWF:s klagomål till Storbritanniens nationella kontaktpunkt om att Soco inte följde OECD:s riktlinjer för multinationella företag. I överenskommelsen utfäster sig Soco att inte genomföra några borrningar i prospekteringssyfte eller annat syfte i Virunga nationalpark, om inte Unesco och Demokratiska republiken Kongos regering enas om att sådan verksamhet inte strider mot nationalparkens ställning som världsarv. Parlamentet konstaterar att en sådan villkorad överenskommelse inte ger garantier för att eventuell oljerelaterad verksamhet i parken kommer att upphöra, och påpekar att Socos tvetydiga ståndpunkt kan resultera i att parken helt eller delvis släpps fri för oljeborrning. Parlamentet påpekar att koncessionen där Soco har prospekterat befinner sig i ett område i och runt Edwardsjön, som är hem för dussintals ikoniska (och vissa utrotningshotade) arter, bland annat schimpanser, elefanter, krokodiler och lejon, och uppmanar därför Soco och dess i Demokratiska republiken Kongo registrerade bolag att för alltid upphöra med all prospektering och utvinning i Virunga och respektera parkens nuvarande gränser. Parlamentet uppmanar dessutom Demokratiska republiken Kongos regering att, såsom Världsarvskommittén begärt, dra in de oljeprospekteringstillstånd som beviljats på Virunga nationalparks område.

| 6. | Europaparlamentet betonar att fisket i Edwardsjön avkastar uppskattningsvis 30 miljoner US-dollar per år, som blir till nytta för lokalsamhället i närheten av Virunga nationalpark, samt dessutom att, enligt en oberoende studie på uppdrag av WWF, över 50 000 familjer är beroende av sjön för sin försörjning med sötvatten. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet betonar att fisket i Edwardsjön avkastar uppskattningsvis 30 miljoner US-dollar per år, som blir till nytta för lokalsamhället i närheten av Virunga nationalpark, samt dessutom att, enligt en oberoende studie på uppdrag av WWF, över 50 000 familjer är beroende av sjön för sin försörjning med sötvatten.

| 7. | Europaparlamentet påpekade att Der Spiegel, The Telegraph och The New York Times i september 2014 offentliggjorde en rapport från Global Witness, där det hävdades att Soco och dess entreprenörer gjort olagliga betalningar, förefaller ha mutat väpnade rebeller och dragit nytta av den fruktan och det våld som regeringens säkerhetsstyrkor uppammat i östra delen av Demokratiska republiken Kongo, i samband med att de velat få bedriva oljeutvinning i Afrikas äldsta nationalpark. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet påpekade att Der Spiegel, The Telegraph och The New York Times i september 2014 offentliggjorde en rapport från Global Witness, där det hävdades att Soco och dess entreprenörer gjort olagliga betalningar, förefaller ha mutat väpnade rebeller och dragit nytta av den fruktan och det våld som regeringens säkerhetsstyrkor uppammat i östra delen av Demokratiska republiken Kongo, i samband med att de velat få bedriva oljeutvinning i Afrikas äldsta nationalpark.

| 8. | Europaparlamentet berömmer den strategiska miljökonsekvensbedömningen av oljeprospekteringen och oljeutvinningen i den del av det östafrikanska gravsänkesystemet som heter Northern Albertine Rift, också i Virunga nationalpark. På grundval av denna bedömning bör de berörda regeringarna, däribland Demokratiska republiken Kongos regering, kunna fatta välgrundade beslut som bygger på en ordentlig analys av konsekvenserna av oljeprospektering och oljeutvinning. Parlamentet beklagar emellertid att processen avseende den strategiska miljöbedömningen avsevärt fördröjts och att oljeprospektering redan har påbörjats i Virunga nationalpark, trots att processen ännu inte har slutförts. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet berömmer den strategiska miljökonsekvensbedömningen av oljeprospekteringen och oljeutvinningen i den del av det östafrikanska gravsänkesystemet som heter Northern Albertine Rift, också i Virunga nationalpark. På grundval av denna bedömning bör de berörda regeringarna, däribland Demokratiska republiken Kongos regering, kunna fatta välgrundade beslut som bygger på en ordentlig analys av konsekvenserna av oljeprospektering och oljeutvinning. Parlamentet beklagar emellertid att processen avseende den strategiska miljöbedömningen avsevärt fördröjts och att oljeprospektering redan har påbörjats i Virunga nationalpark, trots att processen ännu inte har slutförts.

| 9. | Europaparlamentet understryker att frågan om oljeutvinning i Demokratiska republiken Kongo präglas av ett otillräckligt och ineffektivt lagstiftnings- och regleringssystem, och uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att upprätthålla och följa sina nationella lagar och andra författningar som förbjuder miljöskadlig verksamhet såsom oljeprospektering och oljeutvinning i skyddade områden, såsom i Virunga, samt att täppa till de återstående kryphålen i förslagen till kolvätelag och naturskyddslag, som möjliggör prospektering efter och utvinning av naturtillgångar i nationalparker och i världsarvsområden. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att frågan om oljeutvinning i Demokratiska republiken Kongo präglas av ett otillräckligt och ineffektivt lagstiftnings- och regleringssystem, och uppmanar Demokratiska republiken Kongos regering att upprätthålla och följa sina nationella lagar och andra författningar som förbjuder miljöskadlig verksamhet såsom oljeprospektering och oljeutvinning i skyddade områden, såsom i Virunga, samt att täppa till de återstående kryphålen i förslagen till kolvätelag och naturskyddslag, som möjliggör prospektering efter och utvinning av naturtillgångar i nationalparker och i världsarvsområden.

| 10. | Europaparlamentet berömmer parkens förvaltningsmyndigheter för deras strävan att tillförsäkra hållbara intäkter från naturlig solkrafts- och vattenkraftsproduktion, vilket ger många lokalinvånare bättre inkomster, utan att naturområdet förstörs och vilket är tillåtet enligt bestämmelserna om utveckling av ett världsarvsområde. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet berömmer parkens förvaltningsmyndigheter för deras strävan att tillförsäkra hållbara intäkter från naturlig solkrafts- och vattenkraftsproduktion, vilket ger många lokalinvånare bättre inkomster, utan att naturområdet förstörs och vilket är tillåtet enligt bestämmelserna om utveckling av ett världsarvsområde.

| 11. | Europaparlamentet påpekar att konflikter med beväpnade gerillasoldater som bor i och omkring parken har lett till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och en stor del av våldet sedan början av 1990-talet. Parlamentet påpekar att de demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR), en gerillagrupp som anklagas för att ha begått grymheter under det folkmord som ägde rum i Rwanda under våren 1994 och som också spred sig till östra Demokratiska republiken Kongo, har bott i parken sedan 1996 och fortfarande gömmer sig på andra sidan gränsen i Virunga. Samtidigt rapporteras också mai-mai-milisen ha dödat, våldtagit och skadat många människor och förstört byar i parkområdet. Parlamentet uppmanar med kraft Demokratiska republiken Kongos regering att avväpna rebellerna och återställa säkerheten i parkregionen, och beklagar vidare att förföljelserna av människorättsaktivister och journalister i Demokratiska republiken Kongo har ökat. Parlamentet uppmanar än en gång Demokratiska republiken Kongos regering att erkänna och respektera pressfriheten och mediefriheten och att upprätthålla rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet påpekar att konflikter med beväpnade gerillasoldater som bor i och omkring parken har lett till allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna och en stor del av våldet sedan början av 1990-talet. Parlamentet påpekar att de demokratiska styrkorna för Rwandas befrielse (FDLR), en gerillagrupp som anklagas för att ha begått grymheter under det folkmord som ägde rum i Rwanda under våren 1994 och som också spred sig till östra Demokratiska republiken Kongo, har bott i parken sedan 1996 och fortfarande gömmer sig på andra sidan gränsen i Virunga. Samtidigt rapporteras också mai-mai-milisen ha dödat, våldtagit och skadat många människor och förstört byar i parkområdet. Parlamentet uppmanar med kraft Demokratiska republiken Kongos regering att avväpna rebellerna och återställa säkerheten i parkregionen, och beklagar vidare att förföljelserna av människorättsaktivister och journalister i Demokratiska republiken Kongo har ökat. Parlamentet uppmanar än en gång Demokratiska republiken Kongos regering att erkänna och respektera pressfriheten och mediefriheten och att upprätthålla rättsstaten och de mänskliga rättigheterna.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att det enligt Pariskonventionen om skydd för världens kultur- och naturarv inte är förenligt med världsarvsstatus att bedriva oljeprospektering och oljeutvinning. Parlamentet betonar dessutom att Virunga nationalpark är hem för många hotade arter, t.ex. de ikoniska bergsgorillorna, som är bland de sista i världen, och okapier, och att livsmiljöerna för hotade arter bör vara strikt skyddade. Parlamentet välkomnar Demokratiska republiken Kongos regerings beslut att inrätta en särskilt brigad mot tjuvjakt men uppmanar regeringen att, i samråd med sekretariatet för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites-konventionen), arbeta med identifiering och rättsliga åtgärder för att bekämpa de kriminella nätverk som är inblandade i den olagliga handeln, och, i bredare perspektiv, uppmanar med kraft regeringen att stärka parkvakternas roll och beivra olagliga verksamheter som bedrivs i parken. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet påminner om att det enligt Pariskonventionen om skydd för världens kultur- och naturarv inte är förenligt med världsarvsstatus att bedriva oljeprospektering och oljeutvinning. Parlamentet betonar dessutom att Virunga nationalpark är hem för många hotade arter, t.ex. de ikoniska bergsgorillorna, som är bland de sista i världen, och okapier, och att livsmiljöerna för hotade arter bör vara strikt skyddade. Parlamentet välkomnar Demokratiska republiken Kongos regerings beslut att inrätta en särskilt brigad mot tjuvjakt men uppmanar regeringen att, i samråd med sekretariatet för konventionen om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites-konventionen), arbeta med identifiering och rättsliga åtgärder för att bekämpa de kriminella nätverk som är inblandade i den olagliga handeln, och, i bredare perspektiv, uppmanar med kraft regeringen att stärka parkvakternas roll och beivra olagliga verksamheter som bedrivs i parken.

| 13. | Europaparlamentet betonar att frågan om att ändra gränsdragningen för Virunga nationalpark sägs ha tagits upp till behandling mellan den kongolesiska regeringen och Soco i syfte att upphäva världsarvsstatusen för delar av Virunga nationalpark, eller Virunga som helhet, för att lagligen tillåta borrning efter oljekällor, trots att det inte verkar som om regeringen officiellt har begärt en sådan förändring av Unesco i detta skede. |
| --- | --- |

13.

Europaparlamentet betonar att frågan om att ändra gränsdragningen för Virunga nationalpark sägs ha tagits upp till behandling mellan den kongolesiska regeringen och Soco i syfte att upphäva världsarvsstatusen för delar av Virunga nationalpark, eller Virunga som helhet, för att lagligen tillåta borrning efter oljekällor, trots att det inte verkar som om regeringen officiellt har begärt en sådan förändring av Unesco i detta skede.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att samordna ett diplomatiskt svar från EU:s medlemsstater och andra potentiella givare som är verksamma i Demokratiska republiken Kongo i syfte att hjälpa landets regering att avstå från oljeprospektering och oljeutvinning i såväl parkområdet som de övriga kongolesiska Unescovärldsarven, att, såsom Unescos världsarvskommitté begärt, annullera oljeprospekteringstillstånden i Virunga nationalpark och att avstå från förändringar och inskränkningar av parkområdets gränser. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att samordna ett diplomatiskt svar från EU:s medlemsstater och andra potentiella givare som är verksamma i Demokratiska republiken Kongo i syfte att hjälpa landets regering att avstå från oljeprospektering och oljeutvinning i såväl parkområdet som de övriga kongolesiska Unescovärldsarven, att, såsom Unescos världsarvskommitté begärt, annullera oljeprospekteringstillstånden i Virunga nationalpark och att avstå från förändringar och inskränkningar av parkområdets gränser.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla parkens integritet, till exempel genom att i högre grad åta sig att stödja hållbar naturvård och ekonomisk utveckling samt diversifiering av den omgivande regionen. Parlamentet uppmanar framför allt EU att stödja Demokratiska republiken Kongos regering med utvecklingen av hållbar energi och ekonomiska alternativ till utvinningsindustrin, samt med att bättre mobilisera de inhemska resurserna, framför allt genom rättvisa och progressiva beskattningssystem, samhällsstyrning och kamp mot tjuvjakt, olaglig avverkning, olaglig gruvdrift och korruption, som är ihållande problem som riskerar att orsaka bestående skador på parken. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att upprätthålla parkens integritet, till exempel genom att i högre grad åta sig att stödja hållbar naturvård och ekonomisk utveckling samt diversifiering av den omgivande regionen. Parlamentet uppmanar framför allt EU att stödja Demokratiska republiken Kongos regering med utvecklingen av hållbar energi och ekonomiska alternativ till utvinningsindustrin, samt med att bättre mobilisera de inhemska resurserna, framför allt genom rättvisa och progressiva beskattningssystem, samhällsstyrning och kamp mot tjuvjakt, olaglig avverkning, olaglig gruvdrift och korruption, som är ihållande problem som riskerar att orsaka bestående skador på parken.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att göra projektet avseende den strategiska miljöbedömningen till ett verkligt verktyg för beslutsfattande. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla lämpliga åtgärder för att göra projektet avseende den strategiska miljöbedömningen till ett verkligt verktyg för beslutsfattande.

| 17. | Europaparlamentet betonar att EU:s medlemsstater enligt internationell och europeisk människorättslagstiftning är skyldiga att se till att de bolag som arbetar inom deras jurisdiktion inte genom sin företagsverksamhet ger upphov till eller bidrar till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, vare sig direkt eller indirekt, samt att de agerar i överensstämmelse med antagna uppförandekoder med ingående normer för social prestanda och miljöprestanda, samt med sådana instrument som ILO-konventionen nr 169, OECD:s riktlinjer för multinationella företag och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta rättsligt bindande åtgärder för att sådana företag som bevisligen kringgått nationell lagstiftning och internationella fördrag ska ställas till svars. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet betonar att EU:s medlemsstater enligt internationell och europeisk människorättslagstiftning är skyldiga att se till att de bolag som arbetar inom deras jurisdiktion inte genom sin företagsverksamhet ger upphov till eller bidrar till kränkningar av de mänskliga rättigheterna, vare sig direkt eller indirekt, samt att de agerar i överensstämmelse med antagna uppförandekoder med ingående normer för social prestanda och miljöprestanda, samt med sådana instrument som ILO-konventionen nr 169, OECD:s riktlinjer för multinationella företag och FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta rättsligt bindande åtgärder för att sådana företag som bevisligen kringgått nationell lagstiftning och internationella fördrag ska ställas till svars.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att effektivt fortsätta att åtgärda de bakomliggande orsakerna till väpnade konflikter och korruption, för att stödja strategier och projekt för hållbar utveckling och fredsbyggande i Virunga nationalpark och i den omgivande regionen. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att effektivt fortsätta att åtgärda de bakomliggande orsakerna till väpnade konflikter och korruption, för att stödja strategier och projekt för hållbar utveckling och fredsbyggande i Virunga nationalpark och i den omgivande regionen.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna, Demokratiska republiken Kongo och de oljebolag som har intresse av att borra efter olja att skydda de nuvarande gränserna och de områden som gränsar till Virunga nationalpark mot utvinning av fossila bränslen. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen, medlemsstaterna, Demokratiska republiken Kongo och de oljebolag som har intresse av att borra efter olja att skydda de nuvarande gränserna och de områden som gränsar till Virunga nationalpark mot utvinning av fossila bränslen.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att ta alla nödvändiga initiativ för att förmå Demokratiska republiken Kongos regering att utreda våldshandlingar mot människorättsförsvarare som verkar i Demokratiska republiken Kongo, framför allt i Virunga nationalpark, också när de riktar sig mot parkvakter, samt att uppmana regeringen att göra sitt yttersta för att sådana grymheter inte ska upprepas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten att ta alla nödvändiga initiativ för att förmå Demokratiska republiken Kongos regering att utreda våldshandlingar mot människorättsförsvarare som verkar i Demokratiska republiken Kongo, framför allt i Virunga nationalpark, också när de riktar sig mot parkvakter, samt att uppmana regeringen att göra sitt yttersta för att sådana grymheter inte ska upprepas.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten att vidta alla nödvändiga åtgärder för att Storbritanniens byrå för utredning av grova bedrägerier, i dess egenskap av att vara primär rättsmyndighet, och alla andra relevanta rättsmyndigheter fullständigt utreder alla anklagelser för bestickning och korruption som inkommit angående Soco och dess i Demokratiska republiken Kongo registrerade bolag Soco Exploration and Production DRC SPRL (SOCO). |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar med kraft Europeiska utrikestjänsten att vidta alla nödvändiga åtgärder för att Storbritanniens byrå för utredning av grova bedrägerier, i dess egenskap av att vara primär rättsmyndighet, och alla andra relevanta rättsmyndigheter fullständigt utreder alla anklagelser för bestickning och korruption som inkommit angående Soco och dess i Demokratiska republiken Kongo registrerade bolag Soco Exploration and Production DRC SPRL (SOCO).

| 22. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska republiken Kongo, Republiken Uganda och Republiken Rwanda, Unescos världsarvskommitté, FN:s miljöprogram och Ramsarkonventionens sekretariat. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten, regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska republiken Kongo, Republiken Uganda och Republiken Rwanda, Unescos världsarvskommitté, FN:s miljöprogram och Ramsarkonventionens sekretariat.

---

II Meddelanden

MEDDELANDEN FRÅN EUROPEISKA UNIONENS INSTITUTIONER, BYRÅER OCH ORGAN

Europaparlamentet

Onsdagen den 2 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/201 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/201

---

P8_TA(2015)0420

Inrättande av ett särskilt skatteutskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE 2)

Europaparlamentets beslut av den 2 december 2015 om tillsättning av ett särskilt utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE 2) och om fastställande av dess ansvarsområden, antal ledamöter och mandatperiod (2015/3005(RSO))

(2017/C 399/25)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av talmanskonferensens förslag, |
| --- | --- |

—

med beaktande av talmanskonferensens förslag,

| — | med beaktande av kommissionens beslut att utreda bruket av skattebeslut enligt EU:s regler för statligt stöd i alla medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens beslut att utreda bruket av skattebeslut enligt EU:s regler för statligt stöd i alla medlemsstater,

| — | med beaktande av att alla medlemsstater enligt EU:s skatteregler är skyldiga att, genom spontant informationsutbyte, informera andra medlemsstater om skattebeslut, särskilt om det kan innebära uteblivna skatteintäkter i en annan medlemsstat eller om artificiella överföringar av vinster inom koncerner kan medföra reducerad skatt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att alla medlemsstater enligt EU:s skatteregler är skyldiga att, genom spontant informationsutbyte, informera andra medlemsstater om skattebeslut, särskilt om det kan innebära uteblivna skatteintäkter i en annan medlemsstat eller om artificiella överföringar av vinster inom koncerner kan medföra reducerad skatt,

| — | med beaktande av sitt beslut av den 12 februari 2015 (1) om tillsättning av ett särskilt utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (det särskilda TAXE 1-utskottet) och fastställande av dess ansvarsområden, antal ledamöter och mandatperiod, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt beslut av den 12 februari 2015 (1) om tillsättning av ett särskilt utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (det särskilda TAXE 1-utskottet) och fastställande av dess ansvarsområden, antal ledamöter och mandatperiod,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (2),

| — | med beaktande av artikel 197 i arbetsordningen. |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 197 i arbetsordningen.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att tillsätta ett särskilt utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE 2) för att undersöka praxis i tillämpningen av EU:s regler om statligt stöd och skatteregler med avseende på medlemsstaters skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, om sådan praxis framstår som en åtgärd av medlemsstaten eller kommissionen visar sig kunna tillskrivas en medlemsstat eller kommissionen – och för skadliga bolagsskatteregler och skadlig bolagsskattepraxis på europeisk och internationell nivå, som ska






  a) | helt bygga på och komplettera det särskilda TAXE 1-utskottets arbete, i synnerhet för att ta itu med de olösta frågor som belystes i parlamentets ovannämnda resolution av den 25 november 2015, få tillgång till de handlingar som är av betydelse för dess arbete, inbegripet protokollen från sammanträdena i uppförandekodgruppen, och etablera alla nödvändiga kontakter och hålla utfrågningar med internationella, europeiska och nationella institutioner och forum, de nationella parlamenten och regeringarna i medlemsstaterna och i tredjeländer samt företrädare för den akademiska världen, näringslivet och det civila samhället, inbegripet arbetsmarknadens parter, i nära samarbete med de ständiga utskotten, |
| --- | --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att tillsätta ett särskilt utskott för skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt (TAXE 2) för att undersöka praxis i tillämpningen av EU:s regler om statligt stöd och skatteregler med avseende på medlemsstaters skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt, om sådan praxis framstår som en åtgärd av medlemsstaten eller kommissionen visar sig kunna tillskrivas en medlemsstat eller kommissionen – och för skadliga bolagsskatteregler och skadlig bolagsskattepraxis på europeisk och internationell nivå, som ska

a)

helt bygga på och komplettera det särskilda TAXE 1-utskottets arbete, i synnerhet för att ta itu med de olösta frågor som belystes i parlamentets ovannämnda resolution av den 25 november 2015, få tillgång till de handlingar som är av betydelse för dess arbete, inbegripet protokollen från sammanträdena i uppförandekodgruppen, och etablera alla nödvändiga kontakter och hålla utfrågningar med internationella, europeiska och nationella institutioner och forum, de nationella parlamenten och regeringarna i medlemsstaterna och i tredjeländer samt företrädare för den akademiska världen, näringslivet och det civila samhället, inbegripet arbetsmarknadens parter, i nära samarbete med de ständiga utskotten,

| b) | följa upp medlemsstaternas och de behöriga europeiska institutionernas genomförande av rekommendationerna i parlamentets ovannämnda resolution av den 25 november 2015 och följa upp internationella institutioners (bland annat Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20) pågående arbete, med full respekt för de befogenheter som utskottet för ekonomi och valutafrågor har i skattefrågor. |
| --- | --- |

b)

följa upp medlemsstaternas och de behöriga europeiska institutionernas genomförande av rekommendationerna i parlamentets ovannämnda resolution av den 25 november 2015 och följa upp internationella institutioners (bland annat Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling och G20) pågående arbete, med full respekt för de befogenheter som utskottet för ekonomi och valutafrågor har i skattefrågor.

| 2. | För detta ändamål beslutar Europaparlamentet att det nya särskilda TAXE 2-utskottet ska ha följande ansvarsområden:






  a) | Analysera och undersöka praxis när det gäller tillämpningen av artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) med avseende på skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt som utfärdats av medlemsstater sedan den 1 januari 1991. |
| --- | --- | --- |

2.

För detta ändamål beslutar Europaparlamentet att det nya särskilda TAXE 2-utskottet ska ha följande ansvarsområden:

a)

Analysera och undersöka praxis när det gäller tillämpningen av artikel 107.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget) med avseende på skattebeslut och andra åtgärder av liknande karaktär eller med liknande effekt som utfärdats av medlemsstater sedan den 1 januari 1991.

| b) | Analysera och bedöma kommissionens praxis när det gäller att, i enlighet med artikel 108 i EUF-fördraget, fortlöpande granska alla stödprogram som förekommer i medlemsstaterna, till medlemsstaterna lämna förslag till lämpliga åtgärder som krävs med hänsyn till den pågående utvecklingen eller den inre marknadens funktion, kontrollera att stöd som lämnas av stat eller med statliga medel är förenligt med den inre marknaden och inte missbrukas, besluta om att staten i fråga ska upphäva eller ändra dessa stödåtgärder inom en viss tidsfrist, och hänskjuta ärendet till Europeiska unionens domstol om staten i fråga inte rättar sig efter beslutet, en praxis som påstås ha lett till ett stort antal skattebeslut som inte är förenliga med EU:s regler för statligt stöd. |
| --- | --- |

b)

Analysera och bedöma kommissionens praxis när det gäller att, i enlighet med artikel 108 i EUF-fördraget, fortlöpande granska alla stödprogram som förekommer i medlemsstaterna, till medlemsstaterna lämna förslag till lämpliga åtgärder som krävs med hänsyn till den pågående utvecklingen eller den inre marknadens funktion, kontrollera att stöd som lämnas av stat eller med statliga medel är förenligt med den inre marknaden och inte missbrukas, besluta om att staten i fråga ska upphäva eller ändra dessa stödåtgärder inom en viss tidsfrist, och hänskjuta ärendet till Europeiska unionens domstol om staten i fråga inte rättar sig efter beslutet, en praxis som påstås ha lett till ett stort antal skattebeslut som inte är förenliga med EU:s regler för statligt stöd.

| c) | Analysera och undersöka hur medlemsstaterna sedan den 1 januari 1991 fullgjort sina skyldigheter enligt rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3), med avseende på skyldigheten att samarbeta och tillhandahålla alla nödvändiga handlingar. |
| --- | --- |

c)

Analysera och undersöka hur medlemsstaterna sedan den 1 januari 1991 fullgjort sina skyldigheter enligt rådets förordning (EG) nr 659/1999 av den 22 mars 1999 om tillämpningsföreskrifter för artikel 108 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (3), med avseende på skyldigheten att samarbeta och tillhandahålla alla nödvändiga handlingar.

| d) | Analysera och undersöka efterlevnaden av skyldigheterna i rådets direktiv 77/799/EEG av den 19 december 1977 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning och skatter på försäkringspremier (4) och rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och upphävande av direktiv 77/799/EEG (5), med avseende på hur medlemsstaterna sedan den 1 januari 1991 genom spontant informationsutbyte har informerat andra medlemsstater om skattebeslut. |
| --- | --- |

d)

Analysera och undersöka efterlevnaden av skyldigheterna i rådets direktiv 77/799/EEG av den 19 december 1977 om ömsesidigt bistånd mellan medlemsstaternas behöriga myndigheter i fråga om direkt beskattning och skatter på försäkringspremier (4) och rådets direktiv 2011/16/EU av den 15 februari 2011 om administrativt samarbete i fråga om beskattning och upphävande av direktiv 77/799/EEG (5), med avseende på hur medlemsstaterna sedan den 1 januari 1991 genom spontant informationsutbyte har informerat andra medlemsstater om skattebeslut.

| e) | Analysera och bedöma kommissionens praxis när det gäller korrekt tillämpning av direktiven 77/799/EEG och 2011/16/EU med avseende på hur medlemsstaterna genom spontant informationsutbyte informerar andra medlemsstater om skattebeslut. |
| --- | --- |

e)

Analysera och bedöma kommissionens praxis när det gäller korrekt tillämpning av direktiven 77/799/EEG och 2011/16/EU med avseende på hur medlemsstaterna genom spontant informationsutbyte informerar andra medlemsstater om skattebeslut.

| f) | Analysera och bedöma medlemsstaternas efterlevnad av principen om lojalt samarbete i artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, såsom uppfyllandet av skyldigheterna att underlätta för unionen att fullgöra sina uppgifter och att avstå från varje åtgärd som kan äventyra fullgörandet av unionens mål, med tanke på den påstått betydande omfattningen av aggressiv skatteplanering som underlättats av medlemsstater och de betydande konsekvenser som detta sannolikt har fått för EU:s och medlemsstaternas offentliga finanser. |
| --- | --- |

f)

Analysera och bedöma medlemsstaternas efterlevnad av principen om lojalt samarbete i artikel 4.3 i fördraget om Europeiska unionen, såsom uppfyllandet av skyldigheterna att underlätta för unionen att fullgöra sina uppgifter och att avstå från varje åtgärd som kan äventyra fullgörandet av unionens mål, med tanke på den påstått betydande omfattningen av aggressiv skatteplanering som underlättats av medlemsstater och de betydande konsekvenser som detta sannolikt har fått för EU:s och medlemsstaternas offentliga finanser.

| g) | Analysera och bedöma aggressiv skatteplanering som görs av företag som är etablerade eller registrerade i medlemsstaterna, även när det gäller tredjelandsdimensionen, inbegripet informationsutbytet med tredjeländer i detta avseende. |
| --- | --- |

g)

Analysera och bedöma aggressiv skatteplanering som görs av företag som är etablerade eller registrerade i medlemsstaterna, även när det gäller tredjelandsdimensionen, inbegripet informationsutbytet med tredjeländer i detta avseende.

| h) | Lägga fram alla rekommendationer som den anser nödvändiga på detta område. |
| --- | --- |

h)

Lägga fram alla rekommendationer som den anser nödvändiga på detta område.

| 3. | Europaparlamentet beslutar att det nya särskilda TAXE 2-utskottet ska bestå av 45 ledamöter (samma antal som det särskilda TAXE 1-utskottet hade). |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet beslutar att det nya särskilda TAXE 2-utskottet ska bestå av 45 ledamöter (samma antal som det särskilda TAXE 1-utskottet hade).

| 4. | Europaparlamentet anser det lämpligt att behålla det särskilda TAXE 1-utskottets struktur i det nya särskilda TAXE 2-utskottet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet anser det lämpligt att behålla det särskilda TAXE 1-utskottets struktur i det nya särskilda TAXE 2-utskottet.

| 5. | Europaparlamentet beslutar att det särskilda TAXE 2-utskottets mandatperiod ska vara 6 månader från och med den 2 december 2015. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet beslutar att det särskilda TAXE 2-utskottets mandatperiod ska vara 6 månader från och med den 2 december 2015.

| 6. | Europaparlamentet anser det lämpligt att det nya särskilda TAXE 2-utskottet för att sammanfatta sitt arbete lägger fram en resolution eller ett betänkande som utarbetas av två medföredragande. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet anser det lämpligt att det nya särskilda TAXE 2-utskottet för att sammanfatta sitt arbete lägger fram en resolution eller ett betänkande som utarbetas av två medföredragande.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet, P8_TA(2015)0039.

(2)  Antagna texter från sammanträdet, P8_TA(2015)0408.

(3)  EGT L 83, 27.3.1999, s. 1.

(4)  EGT L 336, 27.12.1977, s. 15.

(5)  EUT L 64, 11.3.2011, s. 1.

---

Tisdagen den 15 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/204 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/204

---

P8_TA(2015)0436

Begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet

Europaparlamentets beslut av den 15 december 2015 om begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet (2015/2238(IMM))

(2017/C 399/26)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet som översändes den 21 juli 2015 av åklagaravdelningen vid Högsta domstolen i Grekland med anledning av en anmälan från östra Attikas yrkesinspektion gällande underlåtelse att utbetala lön (1), och som tillkännagavs i kammaren den 9 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Georgios Kyrtsos immunitet som översändes den 21 juli 2015 av åklagaravdelningen vid Högsta domstolen i Grekland med anledning av en anmälan från östra Attikas yrkesinspektion gällande underlåtelse att utbetala lön (1), och som tillkännagavs i kammaren den 9 september 2015,

| — | med beaktande av att Georgios Kyrtsos avsagt sig rätten att höras i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Georgios Kyrtsos avsagt sig rätten att höras i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (2),

| — | med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0358/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0358/2015), och av följande skäl:

| A. | Åklagaravdelningen vid Högsta domstolen i Grekland har översänt en begäran om upphävande av immuniteten för Georgios Kyrtsos, ledamot av Europaparlamentet, i samband med eventuella rättsliga åtgärder gällande ett misstänkt brott. |
| --- | --- |

A.

Åklagaravdelningen vid Högsta domstolen i Grekland har översänt en begäran om upphävande av immuniteten för Georgios Kyrtsos, ledamot av Europaparlamentet, i samband med eventuella rättsliga åtgärder gällande ett misstänkt brott.

| B. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

B.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| C. | Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet.

| D. | Georgios Kyrtsos har anklagats för underlåtelse att utbetala delar av lönen till en av sina före detta anställda. |
| --- | --- |

D.

Georgios Kyrtsos har anklagats för underlåtelse att utbetala delar av lönen till en av sina före detta anställda.

| E. | Nämnda anklagelse rör delar av lönen för 2013 för en före detta anställd vid två tidningsföretag som Georgios Kyrtsos var chef för vid den aktuella tidpunkten. Anklagelsen riktas mot Georgios Kyrtsos i egenskap av före detta chef för dessa företag. |
| --- | --- |

E.

Nämnda anklagelse rör delar av lönen för 2013 för en före detta anställd vid två tidningsföretag som Georgios Kyrtsos var chef för vid den aktuella tidpunkten. Anklagelsen riktas mot Georgios Kyrtsos i egenskap av före detta chef för dessa företag.

| F. | Det påstådda brottet har helt uppenbart inget med Georgios Kyrtsos ämbete som ledamot av Europaparlamentet att göra utan rör i stället hans tidigare ställning som chef för två tidningsföretag. |
| --- | --- |

F.

Det påstådda brottet har helt uppenbart inget med Georgios Kyrtsos ämbete som ledamot av Europaparlamentet att göra utan rör i stället hans tidigare ställning som chef för två tidningsföretag.

| G. | Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

G.

Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| H. | Det finns inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet (fumus persecutionis) med tanke på att åtalet inleddes ett antal år innan ledamoten tillträdde. |
| --- | --- |

H.

Det finns inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet (fumus persecutionis) med tanke på att åtalet inleddes ett antal år innan ledamoten tillträdde.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Georgios Kyrtsos immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Georgios Kyrtsos immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de grekiska myndigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de grekiska myndigheterna.

---

(1)  Dokumentnummer: ABM:IB2014/8927.

(2)  Domstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C 200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/206 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/206

---

P8_TA(2015)0437

Begäran om upphävande av Stelios Kouloglous immunitet

Europaparlamentets beslut av den 15 december 2015 om begäran om upphävande av Stelios Kouloglous immunitet (2015/2239(IMM))

(2017/C 399/27)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av den begäran om upphävande av Stelios Kouloglous immunitet som översändes den 7 augusti 2015 av åklagaravdelningen vid Högsta domstolen i Grekland med anledning av anklagelser om ärekränkning och förtal (1), och som tillkännagavs i kammaren den 9 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om upphävande av Stelios Kouloglous immunitet som översändes den 7 augusti 2015 av åklagaravdelningen vid Högsta domstolen i Grekland med anledning av anklagelser om ärekränkning och förtal (1), och som tillkännagavs i kammaren den 9 september 2015,

| — | med beaktande av att Stelios Kouloglou avsagt sig rätten att höras i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Stelios Kouloglou avsagt sig rätten att höras i enlighet med artikel 9.5 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 8 och 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier och artikel 6.2 i akten av den 20 september 1976 om allmänna direkta val av ledamöter av Europaparlamentet,

| — | med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens domstols domar av den 12 maj 1964, 10 juli 1986, 15 och 21 oktober 2008, 19 mars 2010, 6 september 2011 och 17 januari 2013 (2),

| — | med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 62 i Republiken Greklands författning,

| — | med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 5.2, 6.1 och 9 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0356/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0356/2015), och av följande skäl:

| A. | Åklagaravdelningen vid Högsta domstolen i Grekland har översänt en begäran om upphävande av immuniteten för Stelios Kouloglou, ledamot av Europaparlamentet, i samband med eventuella rättsliga åtgärder gällande ett misstänkt brott. |
| --- | --- |

A.

Åklagaravdelningen vid Högsta domstolen i Grekland har översänt en begäran om upphävande av immuniteten för Stelios Kouloglou, ledamot av Europaparlamentet, i samband med eventuella rättsliga åtgärder gällande ett misstänkt brott.

| B. | I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land. |
| --- | --- |

B.

I artikel 9 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier anges att Europaparlamentets ledamöter vad avser deras egen stats territorium ska åtnjuta den immunitet som beviljas parlamentsledamöter i deras land.

| C. | Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet. |
| --- | --- |

C.

Artikel 62 i Republiken Greklands författning föreskriver att ledamöter av parlamentet under sin mandatperiod inte får åtalas, gripas, fängslas eller på annat sätt frihetsberövas utan godkännande av parlamentet.

| D. | Stelios Kouloglou har anklagats för ärekränkning och förtal av fängelsepersonal i Patra. |
| --- | --- |

D.

Stelios Kouloglou har anklagats för ärekränkning och förtal av fängelsepersonal i Patra.

| E. | Anklagelsen rör uttalanden som Stelios Kouloglou påstås ha gjort till pressen 2010 om redbarheten hos vissa anställda i fängelsepersonalen i Patra, vid en tidpunkt då han arbetade som journalist och främst producerade tv-rapportering. |
| --- | --- |

E.

Anklagelsen rör uttalanden som Stelios Kouloglou påstås ha gjort till pressen 2010 om redbarheten hos vissa anställda i fängelsepersonalen i Patra, vid en tidpunkt då han arbetade som journalist och främst producerade tv-rapportering.

| F. | Det påstådda brottet har helt uppenbart inget med Stelios Kouloglous ämbete som ledamot av Europaparlamentet att göra utan rör i stället hans tidigare ställning som tv-reporter. |
| --- | --- |

F.

Det påstådda brottet har helt uppenbart inget med Stelios Kouloglous ämbete som ledamot av Europaparlamentet att göra utan rör i stället hans tidigare ställning som tv-reporter.

| G. | Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier. |
| --- | --- |

G.

Åtalet rör inte yttranden den berörda ledamoten av Europaparlamentet gjort eller röster han avlagt under utövandet av sitt ämbete i den mening som avses i artikel 8 i protokoll nr 7 om Europeiska unionens immunitet och privilegier.

| H. | Det finns inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet (fumus persecutionis) med tanke på att åtalet inleddes ett antal år innan ledamoten tillträdde. |
| --- | --- |

H.

Det finns inget skäl att misstänka att det straffrättsliga förfarandet syftar till att skada ledamotens politiska verksamhet (fumus persecutionis) med tanke på att åtalet inleddes ett antal år innan ledamoten tillträdde.

| I. | De grekiska myndigheterna har begärt svar från Europaparlamentet senast den 7 oktober 2015 eftersom tidsfristen för åtalet annars skulle löpa ut. Parlamentets formföreskrifter medger emellertid inte att ett beslut fattas på så kort tid. |
| --- | --- |

I.

De grekiska myndigheterna har begärt svar från Europaparlamentet senast den 7 oktober 2015 eftersom tidsfristen för åtalet annars skulle löpa ut. Parlamentets formföreskrifter medger emellertid inte att ett beslut fattas på så kort tid.

| J. | Efter noggrant övervägande och i ljuset av dom nr 1126/1994 från Högsta domstolen i Grekland är utskottet för rättsliga frågor emellertid av uppfattningen att tidsfristen i vilket fall som helst kommer att skjutas upp i upp till tre år, dvs. så länge Stelios Kouloglou är ledamot av Europaparlamentet. |
| --- | --- |

J.

Efter noggrant övervägande och i ljuset av dom nr 1126/1994 från Högsta domstolen i Grekland är utskottet för rättsliga frågor emellertid av uppfattningen att tidsfristen i vilket fall som helst kommer att skjutas upp i upp till tre år, dvs. så länge Stelios Kouloglou är ledamot av Europaparlamentet.

| 1. | Europaparlamentet beslutar att upphäva Stelios Kouloglous immunitet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet beslutar att upphäva Stelios Kouloglous immunitet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de grekiska myndigheterna. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att omedelbart översända detta beslut och det ansvariga utskottets betänkande till de grekiska myndigheterna.

---

(1)  Dokumentnummer: ABM:IΓ/2011/11882.

(2)  Do mstolens dom av den 12 maj 1964, Wagner/Fohrmann och Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28, domstolens dom av den 10 juli 1986, Wybot/Faure m.fl., 149/85, ECLI:EU:C:1986:310, tribunalens dom av den 15 oktober 2008, Mote/parlamentet, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440, domstolens dom av den 21 oktober 2008, Marra/De Gregorio och Clemente, C-200/07 och C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579, tribunalens dom av den 19 mars 2010, Gollnisch/parlamentet, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102, domstolens dom av den 6 september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI:EU:C:2011:543, tribunalens dom av den 17 januari 2013, Gollnisch/parlamentet, T-346/11 och T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

Onsdagen den 2 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/208 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/208

---

P8_TA(2015)0421

Avtal mellan EU och Liechtenstein om automatiskt utbyte av upplysningar om finansiella konton *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 2 december 2015 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Liechtenstein om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (COM(2015)0395 – C8-0320/2015 – 2015/0175(NLE))

(Samråd)

(2017/C 399/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av förslaget till rådets beslut (COM(2015)0395), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till rådets beslut (COM(2015)0395),

| — | med beaktande av förslaget till ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Liechtenstein om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (11798/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till ändringsprotokollet till avtalet mellan Europeiska gemenskapen och Furstendömet Liechtenstein om åtgärder likvärdiga med dem som föreskrivs i rådets direktiv 2003/48/EG om beskattning av inkomster från sparande i form av räntebetalningar (11798/2015),

| — | med beaktande av artikel 115 samt artikel 218.6 andra stycket b och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0320/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 115 samt artikel 218.6 andra stycket b och 218.8 andra stycket i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0320/2015),

| — | med beaktande av artiklarna 59, 108.7 och 50.1 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59, 108.7 och 50.1 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0334/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0334/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner ingåendet av ändringsprotokollet till avtalet. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner ingåendet av ändringsprotokollet till avtalet.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Furstendömet Liechtenstein. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Furstendömet Liechtenstein.

---

Tisdagen den 15 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/209 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/209

---

P8_TA(2015)0424

Avtalet med Schweiziska edsförbundet om deltagande i arbetet med det Europeiska stödkontoret för asylfrågor ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående, på Europeiska unionens vägnar, av avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor (18079/2013 – C8-0027/2014 – 2013/0422(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (18079/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (18079/2013),

| — | med beaktande av utkastet till avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor (18078/2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtalet mellan Europeiska unionen och Schweiziska edsförbundet om villkoren för Schweiziska edsförbundets deltagande i Europeiska stödkontoret för asylfrågor (18078/2013),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 74 och 78.1 och 78.2 samt artikel 218 punkt 6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0027/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 74 och 78.1 och 78.2 samt artikel 218 punkt 6 andra stycket led a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0027/2014),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0345/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0345/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen, Europeiska stödkontoret för asylfrågor samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiziska edsförbundet. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen, Europeiska stödkontoret för asylfrågor samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Schweiziska edsförbundet.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/210 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/210

---

P8_TA(2015)0425

Avtal mellan EU och Dominica om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Samväldet Dominica om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07189/2015 – C8-0143/2015 – 2015/0050(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07189/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07189/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Samväldet Dominica om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07111/2015) |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Samväldet Dominica om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07111/2015)

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a och artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0143/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a och artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0143/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0322/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0322/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Samväldet Dominica parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Samväldet Dominica parlamentets ståndpunkt.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/211 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/211

---

P8_TA(2015)0426

Avtal mellan EU och Vanuatu om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Vanuatu om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07192/2015 – C8-0149/2015 – 2015/0052(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07192/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07192/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Vanuatu om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07119/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Vanuatu om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07119/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0149/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0149/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0329/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0329/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Vanuatu. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Vanuatu.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/212 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/212

---

P8_TA(2015)0427

Avtal mellan EU och Trinidad och Tobago om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Republiken Trinidad och Tobago om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07196/2015 – C8-0151/2015 – 2015/0054(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07196/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07196/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Trinidad och Tobago om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07129/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Republiken Trinidad och Tobago om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07129/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0151/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0151/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0323/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0323/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Trinidad och Tobago parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Republiken Trinidad och Tobago parlamentets ståndpunkt.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/213 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/213

---

P8_TA(2015)0428

Avtal mellan EU och Samoa om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Självständiga staten Samoa om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07195/2015 – C8-0146/2015 – 2015/0056(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07195/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07195/2015),

| — | med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Självständiga staten Samoa om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07127/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet mellan Europeiska unionen och Självständiga staten Samoa om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07127/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0146/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0146/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0320/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0320/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Självständiga staten Samoa parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Självständiga staten Samoa parlamentets ståndpunkt.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/214 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/214

---

P8_TA(2015)0429

Avtal mellan EU och Grenada om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Grenada om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07190/2015 – C8-0144/2015 – 2015/0057(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07190/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07190/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Grenada om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07113/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Grenada om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07113/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0144/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0144/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0326/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0326/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Grenada. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Grenada.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/215 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/215

---

P8_TA(2015)0430

Avtal mellan EU och Östtimor om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Demokratiska republiken Östtimor om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07194/2015 – C8-0147/2015 – 2015/0058(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07194/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07194/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska republiken Östtimor om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07125/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Demokratiska republiken Östtimor om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07125/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0147/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0147/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0327/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0327/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska republiken Östtimor. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Demokratiska republiken Östtimor.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/216 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/216

---

P8_TA(2015)0431

Avtal mellan EU och Saint Lucia om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Saint Lucia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07187/2015 – C8-0145/2015 – 2015/0060(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/36)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07187/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07187/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Saint Lucia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07107/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Saint Lucia om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07107/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0145/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0145/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0321/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0321/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Saint Lucia. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Saint Lucia.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/217 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/217

---

P8_TA(2015)0432

Avtal mellan EU och Saint Vincent och Grenadinerna om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Saint Vincent och Grenadinerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07191/2015 – C8-0148/2015 – 2015/0061(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07191/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07191/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Saint Vincent och Grenadinerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07115/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Saint Vincent och Grenadinerna om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07115/2015),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0148/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0148/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0325/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0325/2015),

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Saint Vincent och Grenadinerna, parlamentets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att delge rådet och kommissionen, samt regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och Saint Vincent och Grenadinerna, parlamentets ståndpunkt.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/218 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/218

---

P8_TA(2015)0433

Avtal mellan EU och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskrav för kortare vistelser ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av avtalet mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser (07185/2015 – C8-0124/2015 – 2015/0062(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (07185/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (07185/2015),

| — | med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser 07103/2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till avtal mellan Europeiska unionen och Förenade Arabemiraten om undantag från viseringskravet för kortare vistelser 07103/2015,

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0124/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 77.2 a samt artikel 218.6 andra stycket a led v i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0124/2015),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0324/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0324/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till Förenade Arabemiraten. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och till Förenade Arabemiraten.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/219 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/219

---

P8_TA(2015)0434

Samförståndsavtalet mellan Kontoret för harmonisering i den inre marknaden och Eurojust *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av samförståndsavtalet mellan Kontoret för harmonisering i den inre marknaden och Eurojust (11595/2015 – C8-0303/2015 – 2015/0811(CNS))

(Samråd)

(2017/C 399/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (11595/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (11595/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0303/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (1), särskilt artikel 26.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2002/187/RIF av den 28 februari 2002 om inrättande av Eurojust för att stärka kampen mot grov brottslighet (1), särskilt artikel 26.2,

| — | med beaktande av domarna av den 16 april 2015 från Europeiska unionens domstol (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av domarna av den 16 april 2015 från Europeiska unionens domstol (2),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0353/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0353/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

---

(1)  EGT L 63, 6.3.2002, s. 1.

(2)  Domstolens domar av den 16 april 2015 i de förenade målen C-317/13 och C-679/13, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd, ECLI:EU:C:2015:223, och i mål C-540/13, Europaparlamentet mot Europeiska unionens råd, ECLI:EU:C:2015:224.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/220 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/220

---

P8_TA(2015)0435

Metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade egna medel och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till rådets förordning om ändring av rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade egna medel och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov (COM(2015)0447 – C8-0277/2015 – 2015/0204(NLE))

(Samråd)

(2017/C 399/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0447), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2015)0447),

| — | med beaktande av artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 322.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0277/2015),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0357/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0357/2015), och av följande skäl:

| A. | Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (1) förväntas träda i kraft i början av 2016. |
| --- | --- |

A.

Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom (1) förväntas träda i kraft i början av 2016.

| B. | Detta beslut åtföljs av rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (2), som träder i kraft samma dag som beslutet. |
| --- | --- |

B.

Detta beslut åtföljs av rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 (2), som träder i kraft samma dag som beslutet.

| C. | På grund av de exceptionellt höga justeringsbeloppen för de momsbaserade och BNI-baserade egna medlen för vissa medlemsstater, var det nödvändigt att i slutet av 2014 se över den lagstiftning som nu är i kraft och som avser rådets beslut 2007/436/EG, Euratom (3). |
| --- | --- |

C.

På grund av de exceptionellt höga justeringsbeloppen för de momsbaserade och BNI-baserade egna medlen för vissa medlemsstater, var det nödvändigt att i slutet av 2014 se över den lagstiftning som nu är i kraft och som avser rådets beslut 2007/436/EG, Euratom (3).

| D. | Det är också nödvändigt att se över förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 mot bakgrund av erfarenheterna av 2014 års justeringar. |
| --- | --- |

D.

Det är också nödvändigt att se över förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 mot bakgrund av erfarenheterna av 2014 års justeringar.

| E. | Tillhandahållandet och justeringen av medlemsstaternas bidrag till unionens budget bör inte vara föremål för politiskt köpslående, utan det bör vara en teknisk process för att möta likviditetsbehov. |
| --- | --- |

E.

Tillhandahållandet och justeringen av medlemsstaternas bidrag till unionens budget bör inte vara föremål för politiskt köpslående, utan det bör vara en teknisk process för att möta likviditetsbehov.

| F. | Som allmän regel har medlemsstaterna hittills betalat de fulla beloppen för sina moms- och BNI-baserade bidrag till unionens budget, utan några betydande förseningar, trots kristider och allvarliga påfrestningar för de offentliga finanserna. |
| --- | --- |

F.

Som allmän regel har medlemsstaterna hittills betalat de fulla beloppen för sina moms- och BNI-baserade bidrag till unionens budget, utan några betydande förseningar, trots kristider och allvarliga påfrestningar för de offentliga finanserna.

| G. | För transparensens skull bör en rapport om beräkningarna och de underliggande uppgifterna för anpassningarna av moms- och BNI-saldona varje år läggas fram för parlamentet samt datumen för och storleken på de bidrag som medlemsstaterna överför till unionens budget. |
| --- | --- |

G.

För transparensens skull bör en rapport om beräkningarna och de underliggande uppgifterna för anpassningarna av moms- och BNI-saldona varje år läggas fram för parlamentet samt datumen för och storleken på de bidrag som medlemsstaterna överför till unionens budget.

| H. | Kommissionens förslag innehåller också ändringar med avseende på räntebestämmelserna och ett antal mer tekniska frågor och förtydliganden. |
| --- | --- |

H.

Kommissionens förslag innehåller också ändringar med avseende på räntebestämmelserna och ett antal mer tekniska frågor och förtydliganden.

| I. | Förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 bör därför ändras i enlighet med detta. |
| --- | --- |

I.

Förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 bör därför ändras i enlighet med detta.

| 1. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt med effektiva regler om hur medlemsstaterna ska betala sina bidrag till unionens budget punktligt, för att kommissionen effektivt ska kunna sköta sin finansförvaltning. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt med effektiva regler om hur medlemsstaterna ska betala sina bidrag till unionens budget punktligt, för att kommissionen effektivt ska kunna sköta sin finansförvaltning.

| 2. | Europaparlamentet stöder möjligheten för kommissionen att uppmana medlemsstaterna att betala tre tolftedelar av de moms- och BNI-baserade egna medlen under första halvåret, för att kommissionen ska kunna göra en större minskning av föregående års betalningseftersläpningar i Europeiska garantifonden för jordbruket (och i de europeiska struktur- och investeringsfonderna) och för att minska dröjsmålsräntan. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet stöder möjligheten för kommissionen att uppmana medlemsstaterna att betala tre tolftedelar av de moms- och BNI-baserade egna medlen under första halvåret, för att kommissionen ska kunna göra en större minskning av föregående års betalningseftersläpningar i Europeiska garantifonden för jordbruket (och i de europeiska struktur- och investeringsfonderna) och för att minska dröjsmålsräntan.

| 3. | Europaparlamentet betonar särskilt behovet av att punktligt göra utbetalningar från unionens budget till mottagarna. Parlamentet välkomnar i detta avseende den föreslagna ändringen av artikel 12 i förordning (EU, Euratom) nr 609/2014, som syftar till att öka incitamenten för att betala i tid genom att göra det dyrare att betala för sent, men också att säkerställa proportionalitet genom att sätta ett tak på 20 procentenheter för den maximala ökningen av räntesatsen. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet betonar särskilt behovet av att punktligt göra utbetalningar från unionens budget till mottagarna. Parlamentet välkomnar i detta avseende den föreslagna ändringen av artikel 12 i förordning (EU, Euratom) nr 609/2014, som syftar till att öka incitamenten för att betala i tid genom att göra det dyrare att betala för sent, men också att säkerställa proportionalitet genom att sätta ett tak på 20 procentenheter för den maximala ökningen av räntesatsen.

| 4. | Europaparlamentet understryker att syftet med de föreslagna ändringarna av de metoder som tillämpas för att justera bidragen är att undvika att en händelse liknande den som uppkom 2014 inträffar igen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet understryker att syftet med de föreslagna ändringarna av de metoder som tillämpas för att justera bidragen är att undvika att en händelse liknande den som uppkom 2014 inträffar igen.

| 5. | Europaparlamentet betonar att dessa justeringar av bidragen bör hanteras så automatiskt som möjligt för att undvika politisk inblandning i de överenskomna sätten att finansiera unionens budget, och att begränsa medlemsstaternas handlingsutrymme till ett minimum med avseende på tidpunkten för deras ytterligare bidrag till unionens budget till följd av BNI-justeringar. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet betonar att dessa justeringar av bidragen bör hanteras så automatiskt som möjligt för att undvika politisk inblandning i de överenskomna sätten att finansiera unionens budget, och att begränsa medlemsstaternas handlingsutrymme till ett minimum med avseende på tidpunkten för deras ytterligare bidrag till unionens budget till följd av BNI-justeringar.

| 6. | Europaparlamentet samtycker därför till kommissionens förslag om att ändra tidpunkten för meddelandet och särskilt förfallodagen för tillhandahållandet av justeringarna till början av året i stället för den 1 december, vilket kommer att göra det lättare för de nationella finansförvaltningarna att hantera finansieringen av eventuella justeringar. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet samtycker därför till kommissionens förslag om att ändra tidpunkten för meddelandet och särskilt förfallodagen för tillhandahållandet av justeringarna till början av året i stället för den 1 december, vilket kommer att göra det lättare för de nationella finansförvaltningarna att hantera finansieringen av eventuella justeringar.

| 7. | Europaparlamentet stöder också kommissionens förslag att varje medlemsstat ska se till att de belopp som de har krediterat kontot för egna medel inte minskas med någon negativ ränta eller någon annan avgift för den tid som beloppen måste stanna kvar på kontot. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet stöder också kommissionens förslag att varje medlemsstat ska se till att de belopp som de har krediterat kontot för egna medel inte minskas med någon negativ ränta eller någon annan avgift för den tid som beloppen måste stanna kvar på kontot.

| 8. | Europaparlamentet noterar de många olika sätt som medlemsstaterna hanterar sina nationalräkenskaper på när det gäller bidragen till unionens budget, och uppmanar kommissionen att undersöka möjliga rekommendationer i detta avseende för att möjliggöra en enklare jämförelse mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet noterar de många olika sätt som medlemsstaterna hanterar sina nationalräkenskaper på när det gäller bidragen till unionens budget, och uppmanar kommissionen att undersöka möjliga rekommendationer i detta avseende för att möjliggöra en enklare jämförelse mellan medlemsstaterna.

| 9. | Europaparlamentet understryker att systemet för egna medel fortfarande är alltför komplext och behöver reformeras i grunden i samband med nästa fleråriga budgetram. Mot bakgrund av detta betonar parlamentet den avgörande roll som högnivågruppen för egna medel spelar när det gäller att komma med förslag för att rätta till bristerna i det nuvarande systemet. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet understryker att systemet för egna medel fortfarande är alltför komplext och behöver reformeras i grunden i samband med nästa fleråriga budgetram. Mot bakgrund av detta betonar parlamentet den avgörande roll som högnivågruppen för egna medel spelar när det gäller att komma med förslag för att rätta till bristerna i det nuvarande systemet.

| 10. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i Euratomfördraget. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i Euratomfördraget.

| 12. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

12.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 13. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

13.

Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen.

Ändring 1

Förslag till förordning

Artikel 1 – led 4

Rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014

Artikel 10b – punkt 5 – stycke 3

| Kommissionens förslag | Ändring |
| --- | --- |
| Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om de belopp som följer av denna beräkning före den 1 februari året efter det år då uppgifter lagts fram som grund för justeringarna. Varje medlemsstat ska föra in nettobeloppet på det konto som avses i artikel 9 den första arbetsdagen i juni samma år. | Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna
  och Europaparlamentet
  om de belopp som följer av denna beräkning före den 1 februari året efter det år då uppgifter lagts fram som grund för justeringarna. Varje medlemsstat ska föra in nettobeloppet på det konto som avses i artikel 9 den första arbetsdagen i juni samma år. |

Kommissionens förslag

Ändring

Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna om de belopp som följer av denna beräkning före den 1 februari året efter det år då uppgifter lagts fram som grund för justeringarna. Varje medlemsstat ska föra in nettobeloppet på det konto som avses i artikel 9 den första arbetsdagen i juni samma år.

Kommissionen ska underrätta medlemsstaterna
  och Europaparlamentet
  om de belopp som följer av denna beräkning före den 1 februari året efter det år då uppgifter lagts fram som grund för justeringarna. Varje medlemsstat ska föra in nettobeloppet på det konto som avses i artikel 9 den första arbetsdagen i juni samma år.

---

(1)  Rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (EUT L 168, 7.6.2014, s. 105).

(2)  Rådets förordning (EU, Euratom) nr 609/2014 av den 26 maj 2014 om metoder och förfaranden för tillhandahållande av traditionella, momsbaserade egna medel och BNI-baserade egna medel samt åtgärder för att möta likviditetsbehov (EUT L 168, 7.6.2014, s. 39).

(3)  Rådets beslut 2007/436/EG, Euratom av den 7 juni 2007 om systemet för Europeiska gemenskapernas egna medel (EUT L 163, 23.6.2007, s. 17).

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/223 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/223

---

P8_TA(2015)0438

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan från Finland – EGF/2015/005 FI/Computer programming

Europaparlamentets resolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan EGF/2015/005 FI/Computer programming från Finland) (COM(2015)0553 – C8-0332/2015 – 2015/2298(BUD))

(2017/C 399/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0553 – C8-0332/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0553 – C8-0332/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0362/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0362/2015), och av följande skäl:

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Finland har lämnat in ansökan EGF/2015/005 FI/Computer programming för ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar av 1 603 anställda vid 69 företag verksamma i Nace rev. 2 huvudgrupp 62 (dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d.) (4) i flera Nuts 2-regioner i hela Finland. Det beräknade antalet uppsagda arbetstagare som förväntas delta i åtgärderna är 1 200. |
| --- | --- |

D.

Finland har lämnat in ansökan EGF/2015/005 FI/Computer programming för ekonomiskt stöd från fonden efter uppsägningar av 1 603 anställda vid 69 företag verksamma i Nace rev. 2 huvudgrupp 62 (dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d.) (4) i flera Nuts 2-regioner i hela Finland. Det beräknade antalet uppsagda arbetstagare som förväntas delta i åtgärderna är 1 200.

| E. | Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 b i förordningen om fonden är uppfyllda och att Finland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 2 623 200 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 4 372 000 EUR för de 1 603 uppsagda arbetstagarna. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att villkoren enligt artikel 4.1 b i förordningen om fonden är uppfyllda och att Finland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 2 623 200 EUR enligt den förordningen, vilket utgör 60 % av de totala kostnaderna på 4 372 000 EUR för de 1 603 uppsagda arbetstagarna.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de finländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 12 juni 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 6 november 2015 och underrättade parlamentet samma dag. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de finländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 12 juni 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 6 november 2015 och underrättade parlamentet samma dag. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar att under de senaste åren har fördelningen av sysselsättningen inom IKT-sektorn mellan unionen och andra ekonomier utvecklats till nackdel för unionen, och understryker att medan teknikindustrin under 2008 sysselsatte sammanlagt 326 000 personer i Finland, uppgick antalet anställda i sådana företag till 276 000 personer 2014, vilket motsvarar en genomsnittlig årlig minskning på ca 3 % (10 000 arbetstagare). Parlamentet påpekar att den händelse som föranlett dessa uppsägningar är den utveckling som påverkat Nokia under de senaste åren, vilket har haft en betydande inverkan på IKT-sektorn i Finland. Utveckling och utformning av operativsystem för Nokias mobiltelefoner sysselsatte tidigare tusentals finländare, men nu har denna verksamhet flyttats till länder utanför Europa. Parlamentet påpekar att dessa uppsägningar kommer att förvärra sysselsättningssituationen ytterligare inom IKT-sektorn i regioner som brottas med en hög arbetslöshet. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet konstaterar att under de senaste åren har fördelningen av sysselsättningen inom IKT-sektorn mellan unionen och andra ekonomier utvecklats till nackdel för unionen, och understryker att medan teknikindustrin under 2008 sysselsatte sammanlagt 326 000 personer i Finland, uppgick antalet anställda i sådana företag till 276 000 personer 2014, vilket motsvarar en genomsnittlig årlig minskning på ca 3 % (10 000 arbetstagare). Parlamentet påpekar att den händelse som föranlett dessa uppsägningar är den utveckling som påverkat Nokia under de senaste åren, vilket har haft en betydande inverkan på IKT-sektorn i Finland. Utveckling och utformning av operativsystem för Nokias mobiltelefoner sysselsatte tidigare tusentals finländare, men nu har denna verksamhet flyttats till länder utanför Europa. Parlamentet påpekar att dessa uppsägningar kommer att förvärra sysselsättningssituationen ytterligare inom IKT-sektorn i regioner som brottas med en hög arbetslöshet.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna inom IKT-sektorn framför allt drabbar Uleåborgsområdet i norra Österbotten där IKT-sektorn under många år har utgjort hörnstenen i ekonomin. Parlamentet beklagar att det våren 2015 fanns ca 1 500 arbetslösa arbetssökande inom IKT-sektorn i norra Österbotten, och att arbetslösheten i många fall blivit långvarig och en tredjedel av de arbetslösa med högre utbildning har varit utan sysselsättning i över ett år. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att uppsägningarna inom IKT-sektorn framför allt drabbar Uleåborgsområdet i norra Österbotten där IKT-sektorn under många år har utgjort hörnstenen i ekonomin. Parlamentet beklagar att det våren 2015 fanns ca 1 500 arbetslösa arbetssökande inom IKT-sektorn i norra Österbotten, och att arbetslösheten i många fall blivit långvarig och en tredjedel av de arbetslösa med högre utbildning har varit utan sysselsättning i över ett år.

| 5. | Europaparlamentet noterar att hittills har Nace rev. 2 huvudgrupp 62 (dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d.) varit föremål för en annan ansökan om medel ur fonden som grundades på den globala finansiella och ekonomiska krisen (5). Trots att denna domän har ökat globalt sett har den minskat i Europa, eftersom företag och tjänster flyttas till Kina, Indien, Taiwan och andra länder utanför Europa. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet noterar att hittills har Nace rev. 2 huvudgrupp 62 (dataprogrammering, datakonsultverksamhet o.d.) varit föremål för en annan ansökan om medel ur fonden som grundades på den globala finansiella och ekonomiska krisen (5). Trots att denna domän har ökat globalt sett har den minskat i Europa, eftersom företag och tjänster flyttas till Kina, Indien, Taiwan och andra länder utanför Europa.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar att de finländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 augusti 2014 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. Dessa tjänster, som redan börjat tillhandahållas, kommer därför att vara berättigade till stöd från fonden. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet välkomnar att de finländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 1 augusti 2014 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna långt innan beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. Dessa tjänster, som redan börjat tillhandahållas, kommer därför att vara berättigade till stöd från fonden.

| 7. | Europaparlamentet noterar att Finland planerar för sju typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan, nämligen i) handledning och andra förberedande åtgärder, ii) sysselsättnings- och företagstjänster, iii) utbildning, iv) lönesubventioner, v) starta eget-bidrag, vi) främjande av entreprenörskap och tjänster för nya företagare och vii) bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet noterar att Finland planerar för sju typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna ansökan, nämligen i) handledning och andra förberedande åtgärder, ii) sysselsättnings- och företagstjänster, iii) utbildning, iv) lönesubventioner, v) starta eget-bidrag, vi) främjande av entreprenörskap och tjänster för nya företagare och vii) bidrag till resor, uppehälle och flyttkostnader.

| 8. | Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som stöder entreprenörskap, i form av starta eget-bidrag och åtgärder för främjande av entreprenörskap och tjänster för nya företagare. Parlamentet anser att dessa åtgärder är mer ändamålsenliga om de erbjuds deltagarna som en kombinerad lösning. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet välkomnar de åtgärder som stöder entreprenörskap, i form av starta eget-bidrag och åtgärder för främjande av entreprenörskap och tjänster för nya företagare. Parlamentet anser att dessa åtgärder är mer ändamålsenliga om de erbjuds deltagarna som en kombinerad lösning.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar i synnerhet de föreslagna åtgärderna som syftar till att stödja etablering av nya företag och som kommer att främja entreprenörskap och tjänster för nya företagare. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet välkomnar i synnerhet de föreslagna åtgärderna som syftar till att stödja etablering av nya företag och som kommer att främja entreprenörskap och tjänster för nya företagare.

| 10. | Europaparlamentet påpekar att lönesubventioner i första hand bör erbjudas de uppsagda arbetstagarna endast om de erbjudna arbetstillfällena uppfyller lämpliga kvalitetskriterier i fråga om kompetensnivå och anställningsavtalets längd. Parlamentet förespråkar att tonvikten läggs vid att matcha den arbetssökandes kompetens med den subventionerade tjänsten, när beslut fattas om utbetalning av lönesubventioner och när den procentsats av lönekostnaderna som ska täckas fastställs. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet påpekar att lönesubventioner i första hand bör erbjudas de uppsagda arbetstagarna endast om de erbjudna arbetstillfällena uppfyller lämpliga kvalitetskriterier i fråga om kompetensnivå och anställningsavtalets längd. Parlamentet förespråkar att tonvikten läggs vid att matcha den arbetssökandes kompetens med den subventionerade tjänsten, när beslut fattas om utbetalning av lönesubventioner och när den procentsats av lönekostnaderna som ska täckas fastställs.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar att de finländska myndigheterna föreslår ett stort antal olika åtgärder för de uppsagda arbetstagarna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet välkomnar att de finländska myndigheterna föreslår ett stort antal olika åtgärder för de uppsagda arbetstagarna.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter och regionala myndigheter.

| 13. | Parlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som får stöd från fonden ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

13.

Parlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som får stöd från fonden ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov.

| 15. | Europaparlamentet påminner om att syftet med finansierade åtgärder bör vara att förbättra arbetssökandes möjligheter så att de senare kan anställas på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet påminner om att syftet med finansierade åtgärder bör vara att förbättra arbetssökandes möjligheter så att de senare kan anställas på arbetsmarknaden.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att myndigheterna uppskattar att 18,31 % av kostnaderna kommer att användas för bidrag och incitament, som kommer att ligga under det högsta tillåtna beloppet på 35 % av totalkostnaderna. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet konstaterar att myndigheterna uppskattar att 18,31 % av kostnaderna kommer att användas för bidrag och incitament, som kommer att ligga under det högsta tillåtna beloppet på 35 % av totalkostnaderna.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida förslag närmare ange inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om den utbildning som erbjuds är anpassad till de ekonomiska framtidsutsikterna och arbetsmarknadsbehoven i de regioner som berörs av uppsägningarna. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i framtida förslag närmare ange inom vilka sektorer arbetstagarna kan förväntas finna sysselsättning och om den utbildning som erbjuds är anpassad till de ekonomiska framtidsutsikterna och arbetsmarknadsbehoven i de regioner som berörs av uppsägningarna.

| 18. | Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska se över och utvärdera utnyttjandet av de beviljade medlen och använda denna information i samband med framtida ansökningar i syfte att ytterligare styra utnyttjandet av fonden så att det anpassas till idén med resultatbaserad budgetering. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet förväntar sig att kommissionen ska se över och utvärdera utnyttjandet av de beviljade medlen och använda denna information i samband med framtida ansökningar i syfte att ytterligare styra utnyttjandet av fonden så att det anpassas till idén med resultatbaserad budgetering.

| 19. | Europaparlamentet betonar att de finländska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet betonar att de finländska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan EU-finansierade tjänster.

| 20. | Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissonen att säkra allmänheten tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet uppmanar kommissonen att säkra allmänheten tillgång till samtliga handlingar som berör ansökningar om medel ur fonden.

| 22. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 23. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 24. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(5)  EGF/2011/016 IT/Agile (COM(2013)0120).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (ansökan från Finland – EGF/2015/005 FI/Computer programming)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/2457.)

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/227 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/227

---

P8_TA(2015)0439

Gemenskapsvarumärken ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 207/2009 om gemenskapsvarumärken och av kommissionens förordning (EG) nr 2868/95 om genomförande av rådets förordning (EG) nr 40/94 om gemenskapsvarumärke samt om upphävande av kommissionens förordning (EG) nr 2869/95 om de avgifter som skall betalas till Byrån för harmonisering inom den inre marknaden (varumärken, mönster och modeller) (10373/1/2015 – C8-0351/2015 – 2013/0088(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2017/C 399/42)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10373/1/2015 – C8-0351/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10373/1/2015 – C8-0351/2015),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0161), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (1), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0161),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0354/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0354/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Antagna texter från sammanträdet 25.2.2014, P7_TA(2014)0118.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/228 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/228

---

P8_TA(2015)0440

Medlemsstaternas varumärkeslagstiftning ***II

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om rådets ståndpunkt vid första behandlingen inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv om tillnärmningen av medlemsstaternas varumärkeslagar (omarbetning) (10374/1/2015 – C8-0352/2015 – 2013/0089(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: andra behandlingen)

(2017/C 399/43)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10374/1/2015 – C8-0352/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets ståndpunkt vid första behandlingen (10374/1/2015 – C8-0352/2015),

| — | med beaktande av yttrandet av den 11 juli 2013 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet av den 11 juli 2013 från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén (1),

| — | med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0162), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin ståndpunkt vid första behandlingen av ärendet (2), en behandling som avsåg kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2013)0162),

| — | med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 76 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0355/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av andrabehandlingsrekommendationen från utskottet för rättsliga frågor (A8-0355/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet konstaterar att rättsakten är antagen i enlighet med rådets ståndpunkt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten, i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna akten, i enlighet med artikel 297.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt sin generalsekreterare att, när det har kontrollerats att alla förfaranden vederbörligen avslutats, underteckna akten och i samförstånd med rådets generalsekreterare se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 372, 12.11.2013, s. 42.

(2)  Antagna texter, 25.2.2014, P7_TA(2014)0119.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/229 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/229

---

P8_TA(2015)0441

Kontroll- och tillsynsplan för fisket i Nordostatlanten ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1236/2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten (COM(2015)0121 – C8-0076/2015 – 2015/0063(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 399/44)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0121), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0121),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0076/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0076/2015),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 maj 2015 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 maj 2015 (1),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0294/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från fiskeriutskottet (A8-0294/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  EUT C 332, 8.10.2015, s. 81.

---

P8_TC1-COD(2015)0063

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/... om ändring av förordning (EU) nr 1236/2010 om fastställande av en kontroll- och tillsynsplan för det område som omfattas av konventionen om framtida multilateralt samarbete om fisket i Nordostatlanten

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2016/96.)

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/230 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/230

---

P8_TA(2015)0442

Uppskjutande av särskilda handelsåtgärder med hänsyn till Bosnien och Hercegovina ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess och uppskjutande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina (COM(2014)0386 – C8-0039/2014 – 2014/0197(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2017/C 399/45)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0386), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2014)0386),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0039/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 207.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0039/2014),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 december 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 9 december 2015 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0060/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för internationell handel och yttrandet från utskottet för utrikesfrågor (A8-0060/2015).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1). |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen (1).

| 2. | Europaparlamentet tar del av rådets och kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet tar del av rådets och kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en ny text för parlamentet om den har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag eller ersätta det med ett nytt.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten.

---

(1)  Denna ståndpunkt ersätter de ändringar som antogs den 30 april 2015 (Antagna texter, P8_TA(2015)0177).

---

P8_TC1-COD(2014)0197

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 15 december 2015 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/... om ändring av rådets förordning (EG) nr 1215/2009 om införande av särskilda handelsåtgärder för länder och territorier som deltar i eller är knutna till Europeiska unionens stabiliserings- och associeringsprocess, och om tillfälligt upphävande av dess tillämpning med hänsyn till Bosnien och Hercegovina

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2015/2423.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

UTTALANDE FRÅN RÅDET

Rådet går undantagsvis med på att till kommissionen delegera befogenheten att anta en delegerad akt om tillfälligt upphävande av stöd på de villkor som föreskrivs i artikel 1.1 i denna förordning i syfte att sörja för snabbt antagande av åtgärderna i fråga om västra Balkan. Godkännandet påverkar inte framtida lagstiftningsförslag på handelsområdet och området för yttre förbindelser som helhet.

UTTALANDE FRÅN KOMMISSIONEN

När det gäller denna förordning, erinrar kommissionen om sitt åtagande i punkt 15 i ramavtalet om förbindelserna mellan Europaparlamentet och Europeiska kommissionen att ge Europaparlamentet fullständig information och dokumentation om sina möten med nationella experter inom ramen för sitt arbete med att förbereda delegerade akter.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/232 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/232

---

P8_TA(2015)0443

Strategiskt samarbete inom ramen för bekämpningen av grov brottslighet och terrorism mellan Förenade Arabemiraten och Europol *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 15 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av ett avtal om strategiskt samarbete i kampen mot grov brottslighet och terrorism mellan Förenade Arabemiraten och Europol (10510/2015 – C8-0275/2015 – 2015/0809(CNS))

(Samråd)

(2017/C 399/46)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10510/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10510/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0275/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0275/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (1), särskilt artikel 23.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (1), särskilt artikel 23.2,

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/934/RIF av den 30 november 2009 om antagande av tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med partner, inbegripet för utbyte av personuppgifter och sekretessbelagd information (2), särskilt artiklarna 5 och 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/934/RIF av den 30 november 2009 om antagande av tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med partner, inbegripet för utbyte av personuppgifter och sekretessbelagd information (2), särskilt artiklarna 5 och 6,

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 om fastställande av förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 om fastställande av förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (3),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0351/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0351/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, efter ikraftträdandet av den nya Europolförordningen (2013/0091(COD)), göra en bedömning av bestämmelserna i samarbetsavtalet. Kommissionen uppmanas att informera parlamentet och rådet om resultatet av denna bedömning och, om så är lämpligt, lägga fram en rekommendation om tillstånd att inleda en internationell omförhandling av avtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, efter ikraftträdandet av den nya Europolförordningen (2013/0091(COD)), göra en bedömning av bestämmelserna i samarbetsavtalet. Kommissionen uppmanas att informera parlamentet och rådet om resultatet av denna bedömning och, om så är lämpligt, lägga fram en rekommendation om tillstånd att inleda en internationell omförhandling av avtalet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och Europol. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och Europol.

---

(1)  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 12.

---

Onsdagen den 16 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/233 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/233

---

P8_TA(2015)0448

Beslut att inte invända mot en delegerad akt: tillämpningsföreskrifterna för budgetförordningen

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 30 oktober 2015 om ändring av delegerad förordning (EU) nr 1268/2012 om tillämpningsföreskrifter för Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (C(2015)07555 – 2015/2939(DEA))

(2017/C 399/47)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2015)07555), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning (C(2015)07555),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 12 november 2015, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 12 november 2015, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 27 november 2015 från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 27 november 2015 från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (1), särskilt artikel 210, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (1), särskilt artikel 210,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/1929 av den 28 oktober 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/1929 av den 28 oktober 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2),

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 15 december 2015. |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 15 december 2015.

| A. | Direktiven 2014/23/EU (3) och 2014/24/EU (4), som medlemsstaterna har till den 18 april 2016 på sig att införa i sin nationella lagstiftning, innebär att såväl förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 som kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 måste ändras när det gäller EU-institutionernas upphandlingsförfaranden och kontrakt som tilldelas för egen räkning. |
| --- | --- |

A.

Direktiven 2014/23/EU (3) och 2014/24/EU (4), som medlemsstaterna har till den 18 april 2016 på sig att införa i sin nationella lagstiftning, innebär att såväl förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 som kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 om tillämpningsföreskrifter för förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 måste ändras när det gäller EU-institutionernas upphandlingsförfaranden och kontrakt som tilldelas för egen räkning.

| B. | Förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ändrades därför den 28 oktober 2015 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/1929) och anpassade därmed till ovannämnda direktiv och trädde i kraft den 30 oktober 2015. |
| --- | --- |

B.

Förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ändrades därför den 28 oktober 2015 genom Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2015/1929) och anpassade därmed till ovannämnda direktiv och trädde i kraft den 30 oktober 2015.

| C. | Den 30 oktober 2015 antog kommissionen den delegerade förordningen C(2015)07555 för att kunna se till att motsvarande uppdatering av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 kan gälla från början av budgetåret, och därmed skapa en skarp övergång till de nya reglerna för EU:s offentliga upphandling och tilldelning av koncessioner. |
| --- | --- |

C.

Den 30 oktober 2015 antog kommissionen den delegerade förordningen C(2015)07555 för att kunna se till att motsvarande uppdatering av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 1268/2012 kan gälla från början av budgetåret, och därmed skapa en skarp övergång till de nya reglerna för EU:s offentliga upphandling och tilldelning av koncessioner.

| D. | Enligt artikel 210 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, där kommissionen ges befogenhet att anta sådana delegerade akter, kan delegerad förordning C(2015)07555 i princip träda i kraft endast efter parlamentets och rådets granskningsperiod, som löper i två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet – dvs. till den 30 december 2015 – och kan förlängas med ytterligare två månader. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 210 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, där kommissionen ges befogenhet att anta sådana delegerade akter, kan delegerad förordning C(2015)07555 i princip träda i kraft endast efter parlamentets och rådets granskningsperiod, som löper i två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet – dvs. till den 30 december 2015 – och kan förlängas med ytterligare två månader.

| E. | Den 12 november 2015 uppmanade kommissionen parlamentet att, såvida det inte avsåg att invända mot den delegerade akten, meddela kommissionen detta senast den 21 december 2015, eftersom akten måste skickas till publikationsbyrån senast den 21 december 2015 för att kunna publiceras i officiella tidningen före den 31 december 2015, och därmed träda i kraft den 1 januari 2016 som planerat. |
| --- | --- |

E.

Den 12 november 2015 uppmanade kommissionen parlamentet att, såvida det inte avsåg att invända mot den delegerade akten, meddela kommissionen detta senast den 21 december 2015, eftersom akten måste skickas till publikationsbyrån senast den 21 december 2015 för att kunna publiceras i officiella tidningen före den 31 december 2015, och därmed träda i kraft den 1 januari 2016 som planerat.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen (EU) nr C(2015)/07555. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen (EU) nr C(2015)/07555.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 286, 30.10.2015, s. 1.

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/235 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/235

---

P8_TA(2015)0449

Beslut att inte invända mot en delegerad akt: modellbudgetförordning för offentlig-privata partnerskap

Europaparlamentets beslut om att inte invända mot kommissionens delegerade förordning av den 30 oktober 2015 om ändring av kommissionens delegerade förordning (EU) nr 110/2014 om den modellbudgetförordning för offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 209 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (C(2015)07554 – 2015/2940(DEA))

(2017/C 399/48)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av kommissionens delegerade förordning C(2015)07554), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens delegerade förordning C(2015)07554),

| — | med beaktande av kommissionens skrivelse av den 12 november 2015, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens skrivelse av den 12 november 2015, i vilken parlamentet uppmanas att tillkännage att det inte avser att invända mot den delegerade förordningen,

| — | med beaktande av skrivelsen av den 27 november 2015 från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet till utskottsordförandekonferensens ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen av den 27 november 2015 från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet till utskottsordförandekonferensens ordförande,

| — | med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 290 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (1), och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, särskilt artikel 210, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget (1), och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002, särskilt artikel 210,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1929 av den 28 oktober 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1929 av den 28 oktober 2015 om ändring av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2),

| — | med beaktande av rekommendationen till beslut från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen till beslut från budgetutskottet och budgetkontrollutskottet,

| — | med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 105.6 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 15 december 2015. |
| --- | --- |

—

med beaktande av att ingen invändning har gjorts inom den tidsfrist som anges i artikel 105.6 tredje och fjärde strecksatserna i arbetsordningen, som löpte ut den 15 december 2015.

| A. | I ett gemensamt uttalande om separat ansvarsfrihet för gemensamma företag enligt artikel 209 i budgetförordningen (3) fastställde Europaparlamentet, rådet och kommissionen framför allt sin avsikt att ”föreslå relevanta ändringar av artiklarna 209 och 60.7 i budgetförordningen i samband med den framtida översynen av budgetförordningen”. |
| --- | --- |

A.

I ett gemensamt uttalande om separat ansvarsfrihet för gemensamma företag enligt artikel 209 i budgetförordningen (3) fastställde Europaparlamentet, rådet och kommissionen framför allt sin avsikt att ”föreslå relevanta ändringar av artiklarna 209 och 60.7 i budgetförordningen i samband med den framtida översynen av budgetförordningen”.

| B. | Förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ändrades den 28 oktober 2015 genom förordning (EU, Euratom) 2015/1929 vilket, utöver att anpassa förordningen till direktiven 2014/23/EU (4) och 2014/24/EU (5) och stärka systemet för skydd av EU:s budget, innebar att artiklarna 209 och 60 i förordningen ändrades för att harmonisera bestämmelserna om ansvarsfrihet, externrevision och årsrapportering för de organ som bedriver verksamhet med stöd av artikel 209 i budgetförordningen med bestämmelserna för de organ som bedriver verksamhet med stöd av artikel 208. |
| --- | --- |

B.

Förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 ändrades den 28 oktober 2015 genom förordning (EU, Euratom) 2015/1929 vilket, utöver att anpassa förordningen till direktiven 2014/23/EU (4) och 2014/24/EU (5) och stärka systemet för skydd av EU:s budget, innebar att artiklarna 209 och 60 i förordningen ändrades för att harmonisera bestämmelserna om ansvarsfrihet, externrevision och årsrapportering för de organ som bedriver verksamhet med stöd av artikel 209 i budgetförordningen med bestämmelserna för de organ som bedriver verksamhet med stöd av artikel 208.

| C. | Den 30 oktober 2015 antog kommissionen delegerad förordning C(2015)07554 för att uppdatera delegerad förordning (EU) nr 110/2014 om den modellbudgetförordning för offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (därmed anpassades den till motsvarande bestämmelser i delegerad förordning (EU) nr 1271/2013 som gäller för de organ som avses i artikel 208 i budgetförordningen) och avsåg att denna skulle gälla från början av budgetåret och därmed säkerställa en skarp övergång till de nya bestämmelserna. |
| --- | --- |

C.

Den 30 oktober 2015 antog kommissionen delegerad förordning C(2015)07554 för att uppdatera delegerad förordning (EU) nr 110/2014 om den modellbudgetförordning för offentlig-privata partnerskap som avses i artikel 209 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (därmed anpassades den till motsvarande bestämmelser i delegerad förordning (EU) nr 1271/2013 som gäller för de organ som avses i artikel 208 i budgetförordningen) och avsåg att denna skulle gälla från början av budgetåret och därmed säkerställa en skarp övergång till de nya bestämmelserna.

| D. | Enligt artikel 210 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, där kommissionen ges befogenhet att anta sådana delegerade akter, kan delegerad förordning C(2015)07554 i princip träda i kraft endast efter parlamentets och rådets granskningsperiod, som löper i två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet – dvs. till den 30 december 2015 – och kan förlängas med ytterligare två månader. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 210 i förordning (EU, Euratom) nr 966/2012, där kommissionen ges befogenhet att anta sådana delegerade akter, kan delegerad förordning C(2015)07554 i princip träda i kraft endast efter parlamentets och rådets granskningsperiod, som löper i två månader från den dag då akten delgavs Europaparlamentet och rådet – dvs. till den 30 december 2015 – och kan förlängas med ytterligare två månader.

| E. | Den 12 november 2015 uppmanade kommissionen parlamentet att, såvida det inte avsåg att invända mot den delegerade akten, meddela kommissionen detta senast den 21 december 2015, eftersom akten måste skickas till publikationsbyrån senast den 21 december 2015 för att kunna publiceras i officiella tidningen före den 31 december 2015, och därmed träda i kraft den 1 januari 2016 som planerat. |
| --- | --- |

E.

Den 12 november 2015 uppmanade kommissionen parlamentet att, såvida det inte avsåg att invända mot den delegerade akten, meddela kommissionen detta senast den 21 december 2015, eftersom akten måste skickas till publikationsbyrån senast den 21 december 2015 för att kunna publiceras i officiella tidningen före den 31 december 2015, och därmed träda i kraft den 1 januari 2016 som planerat.

| 1. | Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet tillkännager att det inte invänder mot den delegerade förordningen.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 286, 30.10.2015, s. 1.

(3)  EUT L 163, 29.5.2014, s. 21.

(4)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/23/EU av den 26 februari 2014 om tilldelning av koncessioner (EUT L 94, 28.3.2014, s. 1).

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/24/EU av den 26 februari 2014 om offentlig upphandling och om upphävande av direktiv 2004/18/EG (EUT L 94, 28.3.2014, s. 65).

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/237 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/237

---

P8_TA(2015)0450

Förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska bankmyndigheten (EBA)

Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska bankmyndigheten (EBA) (C8-0313/2015 – 2015/0903(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/49)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget av den 8 september 2015 från EBA:s tillsynsstyrelse om förlängning av mandattiden för EBA:s ordförande med en ny femårsperiod (C8-0313/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 8 september 2015 från EBA:s tillsynsstyrelse om förlängning av mandattiden för EBA:s ordförande med en ny femårsperiod (C8-0313/2015),

| — | med beaktande av artikel 48.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1093/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska bankmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/78/EG (1),

| — | med beaktande av sin arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin arbetsordning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0347/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0347/2015), och av följande skäl:

| A. | EBA:s första ordförande utsågs av EBA:s tillsynsstyrelse 2011, på grundval av ett öppet urvalsförfarande, för en mandatperiod på fem år, i enlighet med artikel 48.2 i förordning (EU) nr 1093/2010. |
| --- | --- |

A.

EBA:s första ordförande utsågs av EBA:s tillsynsstyrelse 2011, på grundval av ett öppet urvalsförfarande, för en mandatperiod på fem år, i enlighet med artikel 48.2 i förordning (EU) nr 1093/2010.

| B. | I enlighet med artikel 48.4 i förordning (EU) nr 1093/2010 får EBA:s tillsynsstyrelse, med beaktande av den utvärdering som avses i den artikeln, förnya EBA:s ordförandes mandat en gång under förutsättning att Europaparlamentet tillstyrker detta. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 48.4 i förordning (EU) nr 1093/2010 får EBA:s tillsynsstyrelse, med beaktande av den utvärdering som avses i den artikeln, förnya EBA:s ordförandes mandat en gång under förutsättning att Europaparlamentet tillstyrker detta.

| C. | EBA:s tillsynsstyrelse föreslog den 8 september 2015 att förlänga mandatperioden för Andrea Enria, den sittande ordföranden för EBA, med en ny femårsperiod, och informerade Europaparlamentet om detta. |
| --- | --- |

C.

EBA:s tillsynsstyrelse föreslog den 8 september 2015 att förlänga mandatperioden för Andrea Enria, den sittande ordföranden för EBA, med en ny femårsperiod, och informerade Europaparlamentet om detta.

| D. | Utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 17 november 2015 en utfrågning med Andrea Enria, den sittande ordföranden för EBA, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

D.

Utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 17 november 2015 en utfrågning med Andrea Enria, den sittande ordföranden för EBA, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget att förlänga mandatperioden för Andrea Enria som ordförande för EBA med en ny femårsperiod. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget att förlänga mandatperioden för Andrea Enria som ordförande för EBA med en ny femårsperiod.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, EBA och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, EBA och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 12.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/238 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/238

---

P8_TA(2015)0451

Förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa)

Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten (Eiopa) (C8-0314/2015 – 2015/0904(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/50)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget av den 30 september 2015 från Europeiska försäkrings-och tjänstepensionsmyndighetens (Eiopa) tillsynsstyrelse om förlängning av mandattiden för Eiopas ordförande med en ny femårsperiod (C8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 30 september 2015 från Europeiska försäkrings-och tjänstepensionsmyndighetens (Eiopa) tillsynsstyrelse om förlängning av mandattiden för Eiopas ordförande med en ny femårsperiod (C8-0314/2015),

| — | med beaktande av artikel 48.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1094/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska försäkrings- och tjänstepensionsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/79/EG (1),

| — | med beaktande av sin arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin arbetsordning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0348/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0348/2015), och av följande skäl:

| A. | Eiopas första ordförande utsågs av Eiopas tillsynsstyrelse 2011, på grundval av ett öppet urvalsförfarande, för en mandatperiod på fem år, i enlighet med artikel 48.2 i förordning (EU) nr 1094/2010. |
| --- | --- |

A.

Eiopas första ordförande utsågs av Eiopas tillsynsstyrelse 2011, på grundval av ett öppet urvalsförfarande, för en mandatperiod på fem år, i enlighet med artikel 48.2 i förordning (EU) nr 1094/2010.

| B. | I enlighet med artikel 48.4 i förordning (EU) nr 1094/2010 får Eiopas tillsynsstyrelse, med beaktande av den utvärdering som avses i den artikeln, förnya Eiopas ordförandes mandat en gång under förutsättning att Europaparlamentet tillstyrker detta. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 48.4 i förordning (EU) nr 1094/2010 får Eiopas tillsynsstyrelse, med beaktande av den utvärdering som avses i den artikeln, förnya Eiopas ordförandes mandat en gång under förutsättning att Europaparlamentet tillstyrker detta.

| C. | Eiopas tillsynsstyrelse föreslog den 30 september 2015 att förlänga mandatperioden för Gabriel Bernardino, den sittande ordföranden för Eiopa, med en ny femårsperiod, och informerade Europaparlamentet om detta. |
| --- | --- |

C.

Eiopas tillsynsstyrelse föreslog den 30 september 2015 att förlänga mandatperioden för Gabriel Bernardino, den sittande ordföranden för Eiopa, med en ny femårsperiod, och informerade Europaparlamentet om detta.

| D. | Utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 17 november 2015 en utfrågning med Gabriel Bernardino, den sittande ordföranden för Eiopa, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

D.

Utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 17 november 2015 en utfrågning med Gabriel Bernardino, den sittande ordföranden för Eiopa, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget att förlänga mandatperioden för Gabriel Bernardino som ordförande för Eiopa med en ny femårsperiod. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget att förlänga mandatperioden för Gabriel Bernardino som ordförande för Eiopa med en ny femårsperiod.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Eiopa och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Eiopa och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 48.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/239 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/239

---

P8_TA(2015)0452

Förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma)

Europaparlamentets beslut av den 16 december 2015 om förlängning av mandattiden för ordföranden för Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten (Esma) (C8-0315/2015 – 2015/0905(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/51)

Europaparlamentet fattar detta beslut

| — | med beaktande av förslaget av den 24 september 2015 från Esmas tillsynsstyrelse om förlängning av mandattiden för Esmas ordförande med en ny femårsperiod (C8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget av den 24 september 2015 från Esmas tillsynsstyrelse om förlängning av mandattiden för Esmas ordförande med en ny femårsperiod (C8-0315/2015),

| — | med beaktande av artikel 48.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 48.4 i Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1095/2010 av den 24 november 2010 om inrättande av en europeisk tillsynsmyndighet (Europeiska värdepappers- och marknadsmyndigheten), om ändring av beslut nr 716/2009/EG och om upphävande av kommissionens beslut 2009/77/EG (1),

| — | med beaktande av sin arbetsordning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin arbetsordning,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0346/2015), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0346/2015), och av följande skäl:

| A. | Esmas första ordförande utsågs av tillsynsstyrelsen 2011 på grundval av ett öppet urvalsförfarande för en mandatperiod på fem år, i enlighet med artikel 48.2 i förordning (EU) nr 1095/2010. |
| --- | --- |

A.

Esmas första ordförande utsågs av tillsynsstyrelsen 2011 på grundval av ett öppet urvalsförfarande för en mandatperiod på fem år, i enlighet med artikel 48.2 i förordning (EU) nr 1095/2010.

| B. | I enlighet med artikel 48.4 i förordning (EU) nr 1095/2010 får Esmas tillsynsstyrelse, med beaktande av den utvärdering som avses i den artikeln, förnya Esmas ordförandes mandat en gång under förutsättning att Europaparlamentet tillstyrker detta. |
| --- | --- |

B.

I enlighet med artikel 48.4 i förordning (EU) nr 1095/2010 får Esmas tillsynsstyrelse, med beaktande av den utvärdering som avses i den artikeln, förnya Esmas ordförandes mandat en gång under förutsättning att Europaparlamentet tillstyrker detta.

| C. | Esmas tillsynsstyrelse föreslog den 24 september 2015 att förlänga mandatperioden för Steven Maijoor, den sittande ordföranden för Esma, med en ny femårsperiod, och informerade Europaparlamentet om detta. |
| --- | --- |

C.

Esmas tillsynsstyrelse föreslog den 24 september 2015 att förlänga mandatperioden för Steven Maijoor, den sittande ordföranden för Esma, med en ny femårsperiod, och informerade Europaparlamentet om detta.

| D. | Utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 17 november 2015 en utfrågning med Steven Maijoor, den sittande ordföranden för Esma, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor. |
| --- | --- |

D.

Utskottet för ekonomi och valutafrågor höll den 17 november 2015 en utfrågning med Steven Maijoor, den sittande ordföranden för Esma, där han höll ett inledande anförande och därefter besvarade utskottsledamöternas frågor.

| 1. | Europaparlamentet godkänner förslaget att förlänga mandatperioden för Steven Maijoor som ordförande för Esma med en ny femårsperiod. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner förslaget att förlänga mandatperioden för Steven Maijoor som ordförande för Esma med en ny femårsperiod.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Esma och medlemsstaternas regeringar. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända detta beslut till rådet, kommissionen, Esma och medlemsstaternas regeringar.

---

(1)  EUT L 331, 15.12.2010, s. 84.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/240 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/240

---

P8_TA(2015)0453

Operativt och strategiskt samarbete mellan Bosnien och Hercegovina och Europol *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 16 december 2015 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Europeiska polisbyråns (Europol) ingående av ett avtal om operativt och strategiskt samarbete mellan Bosnien och Hercegovina och Europol (10509/2015 – C8-0276/2015 – 2015/0808(CNS))

(Samråd)

(2017/C 399/52)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (10509/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (10509/2015),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0276/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0276/2015),

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (1), särskilt artikel 23.2, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/371/RIF av den 6 april 2009 om inrättande av Europeiska polisbyrån (Europol) (1), särskilt artikel 23.2,

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/934/RIF av den 30 november 2009 om antagande av tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med partner, inbegripet för utbyte av personuppgifter och sekretessbelagd information (2), särskilt artiklarna 5 och 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/934/RIF av den 30 november 2009 om antagande av tillämpningsföreskrifter för Europols förbindelser med partner, inbegripet för utbyte av personuppgifter och sekretessbelagd information (2), särskilt artiklarna 5 och 6,

| — | med beaktande av rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 om fastställande av förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2009/935/RIF av den 30 november 2009 om fastställande av förteckningen över de tredjestater och organisationer med vilka Europol ska ingå överenskommelser (3),

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0352/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0352/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner rådets utkast.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt.

| 3. | Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

Rådet uppmanas att höra parlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, efter ikraftträdandet av den nya Europolförordningen (2013/0091(COD)), göra en bedömning av bestämmelserna i samarbetsavtalet, särskilt beträffande uppgiftsskydd. Kommissionen uppmanas att informera parlamentet och rådet om resultatet av denna bedömning och, om så är lämpligt, lägga fram en rekommendation om tillstånd att inleda en internationell omförhandling av avtalet. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, efter ikraftträdandet av den nya Europolförordningen (2013/0091(COD)), göra en bedömning av bestämmelserna i samarbetsavtalet, särskilt beträffande uppgiftsskydd. Kommissionen uppmanas att informera parlamentet och rådet om resultatet av denna bedömning och, om så är lämpligt, lägga fram en rekommendation om tillstånd att inleda en internationell omförhandling av avtalet.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och Europol. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och Europol.

---

(1)  EUT L 121, 15.5.2009, s. 37.

(2)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 6.

(3)  EUT L 325, 11.12.2009, s. 12.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/241 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/241

---

P8_TA(2015)0454

Utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter: ansökan från Irland – EGF/2015/006 IE/PWA International

Europaparlamentets resolution av den 16 december 2015 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter, i enlighet med punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (ansökan från Irland – EGF/2015/006 IE/PWA International) (COM(2015)0555 – C8-0329/2015 – 2015/2295(BUD))

(2017/C 399/53)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0555 – C8-0329/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2015)0555 – C8-0329/2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1309/2013 av den 17 december 2013 om Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (2014–2020) och om upphävande av förordning (EG) nr 1927/2006 (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 12,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 13,

| — | med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det trepartsförfarande som föreskrivs i punkt 13 i det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för sysselsättning och sociala frågor,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0363/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0363/2015),

| A. | Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

A.

Unionen har inrättat lagstiftnings- och budgetinstrument för att kunna ge kompletterande stöd till arbetstagare som drabbas av konsekvenserna av genomgripande strukturförändringar inom världshandeln eller av den globala finansiella och ekonomiska krisen, och för att underlätta deras återinträde på arbetsmarknaden.

| B. | Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden). |
| --- | --- |

B.

Unionens ekonomiska stöd till arbetstagare som har blivit uppsagda bör vara dynamiskt och ges så snabbt och effektivt som möjligt, i enlighet med Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som antogs vid förlikningsmötet den 17 juli 2008, och med vederbörlig hänsyn till det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 när det gäller antagandet av beslut om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter (nedan kallad fonden).

| C. | Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag. |
| --- | --- |

C.

Antagandet av förordningen om fonden återspeglar överenskommelsen mellan parlamentet och rådet om att återinföra kriteriet för utnyttjande i krislägen, öka unionens ekonomiska bidrag till 60 % av den totala uppskattade kostnaden för de föreslagna åtgärderna, effektivisera handläggningen av ansökningar om medel ur fonden inom kommissionen och av parlamentet och rådet genom att förkorta tiden för bedömning och godkännande, öka antalet stödberättigade åtgärder och förmånstagare genom att inbegripa egenföretagare och ungdomar, samt finansiera incitament att starta egna företag.

| D. | Irland lämnade in ansökan EGF/2015/006 IE/PWA International om ekonomiskt stöd från fonden efter 108 uppsägningar vid PWA International Ltd (nedan kallat PWAI), verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 33 (Reparation och installation av maskiner och apparater) (4) i Nuts2-regionensödra och östra Irland. Alla de uppsagda arbetstagarna förväntas delta i åtgärderna. |
| --- | --- |

D.

Irland lämnade in ansökan EGF/2015/006 IE/PWA International om ekonomiskt stöd från fonden efter 108 uppsägningar vid PWA International Ltd (nedan kallat PWAI), verksamt i Nace rev. 2 huvudgrupp 33 (Reparation och installation av maskiner och apparater) (4) i Nuts2-regionensödra och östra Irland. Alla de uppsagda arbetstagarna förväntas delta i åtgärderna.

| E. | Ansökan uppfyller inte de traditionella kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden, och lämnades in med stöd av insatskriteriet i artikel 4.2 i den förordningen, vilket möjliggör undantag under särskilda omständigheter. |
| --- | --- |

E.

Ansökan uppfyller inte de traditionella kriterierna för berättigande till stöd enligt förordningen om fonden, och lämnades in med stöd av insatskriteriet i artikel 4.2 i den förordningen, vilket möjliggör undantag under särskilda omständigheter.

| 1. | Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att de argument som Irland fört fram kan anses utgöra ”särskilda omständigheter”, och att Irland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 442 293 EUR enligt den förordningen. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet delar kommissionens åsikt att de argument som Irland fört fram kan anses utgöra ”särskilda omständigheter”, och att Irland därför är berättigat till ekonomiskt stöd på 442 293 EUR enligt den förordningen.

| 2. | Europaparlamentet noterar att de irländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 19 juni 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 6 november 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet noterar att de irländska myndigheterna lämnade in sin ansökan om ekonomiskt stöd från fonden den 19 juni 2015, och att kommissionen avslutade sin bedömning av ansökan den 6 november 2015. Parlamentet uppskattar den snabba bedömningsperioden på mindre än fem månader.

| 3. | Europaparlamentet noterar att PWAI grundades 1989 i Rathcoole, Co Dublin som ett gemensamt företag mellan United Technologies Corporation och Lufthansa Technik Airmotive Ireland. |
| --- | --- |

3.

Europaparlamentet noterar att PWAI grundades 1989 i Rathcoole, Co Dublin som ett gemensamt företag mellan United Technologies Corporation och Lufthansa Technik Airmotive Ireland.

| 4. | Europaparlamentet konstaterar att Irland sedan 1990-talet har skapat sig en nisch inom sektorn för underhålls-, reparations- och översynstjänster, vilket var en fördel vid den tidpunkten, men gjorde landet särskilt sårbart för den senaste tidens tendens att placera underhålls-, reparations- och översynstjänster nära sådana områden där tillväxten inom den globala luftfarten är som högst, det vill säga Asien, liksom de negativa effekterna av globala handelsavtal. Parlamentet anser att förekomsten av två andra irländska ansökningar om stöd från fonden inom huvudgruppen ”reparation och installation av maskiner och apparater” (5) är tecken på denna sårbarhet. Parlamentet noterar dessutom att underhålls-, reparations- och översynstjänster har drabbats hårt i Europa, särskilt i Irland, med nedläggningen av SR Technics 2009 och av Lufthansa Technik Airmotive Ireland 2014, vilket innebar en förlust på cirka 1 520 arbetstillfällen. |
| --- | --- |

4.

Europaparlamentet konstaterar att Irland sedan 1990-talet har skapat sig en nisch inom sektorn för underhålls-, reparations- och översynstjänster, vilket var en fördel vid den tidpunkten, men gjorde landet särskilt sårbart för den senaste tidens tendens att placera underhålls-, reparations- och översynstjänster nära sådana områden där tillväxten inom den globala luftfarten är som högst, det vill säga Asien, liksom de negativa effekterna av globala handelsavtal. Parlamentet anser att förekomsten av två andra irländska ansökningar om stöd från fonden inom huvudgruppen ”reparation och installation av maskiner och apparater” (5) är tecken på denna sårbarhet. Parlamentet noterar dessutom att underhålls-, reparations- och översynstjänster har drabbats hårt i Europa, särskilt i Irland, med nedläggningen av SR Technics 2009 och av Lufthansa Technik Airmotive Ireland 2014, vilket innebar en förlust på cirka 1 520 arbetstillfällen.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att andelen arbetslösa i South Dublin bara är något högre (11,61 %) än det nationella genomsnittet (10,83 %), men att siffrorna i själva verket döljer att vissa områden är mycket utsatta och att nedläggningen av PWAI har fått allvarliga konsekvenser för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och sysselsättningen på grund av den redan svåra situationen i området i kombination med den samlade effekten av tre stora nedläggningar inom sektorn för underhålls-, reparations- och översynstjänster på kort tid. |
| --- | --- |

5.

Europaparlamentet konstaterar att andelen arbetslösa i South Dublin bara är något högre (11,61 %) än det nationella genomsnittet (10,83 %), men att siffrorna i själva verket döljer att vissa områden är mycket utsatta och att nedläggningen av PWAI har fått allvarliga konsekvenser för den lokala, regionala eller nationella ekonomin och sysselsättningen på grund av den redan svåra situationen i området i kombination med den samlade effekten av tre stora nedläggningar inom sektorn för underhålls-, reparations- och översynstjänster på kort tid.

| 6. | Europaparlamentet håller med om att den redan svåra situationen i området i kombination med den samlade effekten av tre stora nedläggningar inom sektorn för underhålls-, reparations- och översynstjänster på kort tid, och det faktum att det i hela Irland inte finns kvar några arbetsgivare inom denna sektor, kan berättiga ett undantag från tröskelvärdet på 500 uppsägningar som fastställs i artikel 4.1 i förordningen om fonden. Parlamentet upprepar i detta avseende sin rekommendation till kommissionen att antingen klargöra undantagskriterierna i artikel 4.1 i förordningen om fonden, eller sänka tröskelvärdet på 500 uppsagda arbetstagare. |
| --- | --- |

6.

Europaparlamentet håller med om att den redan svåra situationen i området i kombination med den samlade effekten av tre stora nedläggningar inom sektorn för underhålls-, reparations- och översynstjänster på kort tid, och det faktum att det i hela Irland inte finns kvar några arbetsgivare inom denna sektor, kan berättiga ett undantag från tröskelvärdet på 500 uppsägningar som fastställs i artikel 4.1 i förordningen om fonden. Parlamentet upprepar i detta avseende sin rekommendation till kommissionen att antingen klargöra undantagskriterierna i artikel 4.1 i förordningen om fonden, eller sänka tröskelvärdet på 500 uppsagda arbetstagare.

| 7. | Europaparlamentet ser positivt på att de irländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 22 maj 2015 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna, långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet. |
| --- | --- |

7.

Europaparlamentet ser positivt på att de irländska myndigheterna, i syfte att snabbt ge arbetstagarna stöd, den 22 maj 2015 beslutade att inleda de individanpassade åtgärderna, långt innan det slutliga beslutet fattades att bevilja stöd från fonden för det föreslagna samordnade paketet.

| 8. | Europaparlamentet gläder sig också över att 108 unga som varken arbetar eller studerar och som ännu inte hade fyllt 25 år den dag ansökan lämnades in också kommer att tillhandahållas individanpassade tjänster, samfinansierade via fonden. |
| --- | --- |

8.

Europaparlamentet gläder sig också över att 108 unga som varken arbetar eller studerar och som ännu inte hade fyllt 25 år den dag ansökan lämnades in också kommer att tillhandahållas individanpassade tjänster, samfinansierade via fonden.

| 9. | Europaparlamentet noterar att Irland planerar för fem typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna åtgärd, nämligen (i) vägledning, karriärplanering och kompetensutveckling, (ii) utbildningsbidrag från fonden, (iii) vidareutbildning och fortbildning, (iv) program för högre utbildning och (v) tidsbegränsat bidrag. Parlamentet rekommenderar att detta åtgärdsprogram följer ett program som liknar åtgärdsprogramet för SR Technics, vilket ledde till positiva resultat: cirka 53,45 % av deltagarna var tillbaka i arbetslivet i september 2012, knappt 12 månader efter programmets slut. Parlamentet noterar att utgifterna för dessa åtgärder ska berättiga till ekonomiskt stöd från fonden mellan den 22 maj 2014 och den 19 juni 2017. |
| --- | --- |

9.

Europaparlamentet noterar att Irland planerar för fem typer av åtgärder för de uppsagda arbetstagare som omfattas av denna åtgärd, nämligen (i) vägledning, karriärplanering och kompetensutveckling, (ii) utbildningsbidrag från fonden, (iii) vidareutbildning och fortbildning, (iv) program för högre utbildning och (v) tidsbegränsat bidrag. Parlamentet rekommenderar att detta åtgärdsprogram följer ett program som liknar åtgärdsprogramet för SR Technics, vilket ledde till positiva resultat: cirka 53,45 % av deltagarna var tillbaka i arbetslivet i september 2012, knappt 12 månader efter programmets slut. Parlamentet noterar att utgifterna för dessa åtgärder ska berättiga till ekonomiskt stöd från fonden mellan den 22 maj 2014 och den 19 juni 2017.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar de olika utbildningsalternativ som ska erbjudas stödmottagarna. Parlamentet noterar att företagsstöd och stöd till egenföretagande endast kommer att erbjudas ett begränsat antal stödmottagare. |
| --- | --- |

10.

Europaparlamentet välkomnar de olika utbildningsalternativ som ska erbjudas stödmottagarna. Parlamentet noterar att företagsstöd och stöd till egenföretagande endast kommer att erbjudas ett begränsat antal stödmottagare.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att myndigheterna uppskattar att 24,81 % av kostnaderna kommer att användas för tidsbegränsade bidrag, vilket fortsatt är väsentligt lägre än det högsta tillåtna beloppet på 35 % av totalkostnaderna. |
| --- | --- |

11.

Europaparlamentet konstaterar att myndigheterna uppskattar att 24,81 % av kostnaderna kommer att användas för tidsbegränsade bidrag, vilket fortsatt är väsentligt lägre än det högsta tillåtna beloppet på 35 % av totalkostnaderna.

| 12. | Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter. |
| --- | --- |

12.

Europaparlamentet konstaterar att det samordnade paketet av individanpassade tjänster har tagits fram i samråd med arbetsmarknadens parter.

| 13. | Parlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som får stöd från fonden ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden. |
| --- | --- |

13.

Parlamentet påminner om att det samordnade paketet med individanpassade tjänster som får stöd från fonden ska utformas utifrån framtida utsikter på arbetsmarknaden och önskad kompetens och vara förenligt med övergången till en resurseffektiv och hållbar ekonomi, i enlighet med artikel 7 i förordningen om fonden.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov. |
| --- | --- |

14.

Europaparlamentet påminner om vikten av att förbättra de uppsagda arbetstagarnas anställbarhet med hjälp av anpassad yrkesutbildning och av att erkänna den kompetens som en arbetstagare förvärvat under hela sitt yrkesliv. Parlamentet förväntar sig att den utbildning som erbjuds i det samordnade paketet ska anpassas inte bara till de uppsagda arbetstagarnas utan också till näringslivets faktiska behov.

| 15. | Europaparlamentet betonar att de irländska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster. |
| --- | --- |

15.

Europaparlamentet betonar att de irländska myndigheterna bekräftar att de åtgärder som avses inte får stöd från något annat av unionens finansieringsinstrument. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att lägga fram en jämförande analys av dessa uppgifter i sina årsrapporter för att säkerställa fullständig respekt för det befintliga regelverket och förhindra all överlappning mellan unionsfinansierade tjänster.

| 16. | Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas. |
| --- | --- |

16.

Europaparlamentet uppskattar det förbättrade förfarande som kommissionen införde efter parlamentets begäran att bidragen snabbare skulle göras tillgängliga. Parlamentet noterar den tidspress som den nya tidsplanen för med sig och de potentiella effekterna för hur effektivt ärendena behandlas.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att handelspolitiska beslut behandlas mot bakgrund av deras potentiella konsekvenser för unionens arbetsmarknad. |
| --- | --- |

17.

Europaparlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att handelspolitiska beslut behandlas mot bakgrund av deras potentiella konsekvenser för unionens arbetsmarknad.

| 18. | Europaparlamentet beklagar att ansökan om stöd från fonden endast gäller 108 uppsagda arbetstagare som ska kunna utnyttja instrumentet, och påpekar att en bredare tolkning av artikel 4.1 i förordningen om fonden kanske inte är lämplig. |
| --- | --- |

18.

Europaparlamentet beklagar att ansökan om stöd från fonden endast gäller 108 uppsagda arbetstagare som ska kunna utnyttja instrumentet, och påpekar att en bredare tolkning av artikel 4.1 i förordningen om fonden kanske inte är lämplig.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att detta förslag syftar till att bevilja stöd från fonden för det lägsta antalet uppsagda arbetstagare någonsin. |
| --- | --- |

19.

Europaparlamentet konstaterar att detta förslag syftar till att bevilja stöd från fonden för det lägsta antalet uppsagda arbetstagare någonsin.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att nästan 80 % av de uppsagda arbetstagarna är i åldern 30–54 år, och att de därför utgör en grupp med hög anställbarhet som löper mindre risk för långtidsarbetslöshet. |
| --- | --- |

20.

Europaparlamentet konstaterar att nästan 80 % av de uppsagda arbetstagarna är i åldern 30–54 år, och att de därför utgör en grupp med hög anställbarhet som löper mindre risk för långtidsarbetslöshet.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att alla de 108 uppsägningarna är inom huvudgruppen ”reparation och installation av maskiner och apparater”, och mer specifikt jetmotorer, vilket innebär att arbetstagarna är kvalificerade och kan anpassa sig till arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

21.

Europaparlamentet påpekar att alla de 108 uppsägningarna är inom huvudgruppen ”reparation och installation av maskiner och apparater”, och mer specifikt jetmotorer, vilket innebär att arbetstagarna är kvalificerade och kan anpassa sig till arbetsmarknaden.

| 22. | Europaparlamentet understryker att uppsägningarna ägde rum i Rathcoole, som befinner sig i närheten av Dublin, ett ekonomiskt och industriellt centrum där man har konstaterat en minskning av arbetslösheten, en ökning av affärsverksamheten och en övergripande ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

22.

Europaparlamentet understryker att uppsägningarna ägde rum i Rathcoole, som befinner sig i närheten av Dublin, ett ekonomiskt och industriellt centrum där man har konstaterat en minskning av arbetslösheten, en ökning av affärsverksamheten och en övergripande ekonomisk tillväxt.

| 23. | Europaparlamentet betonar att alla hänvisningar till ansökan EGF/2009/021 IE/SR Technics alltför långtgående, eftersom det ärendet går tillbaka till 2009. |
| --- | --- |

23.

Europaparlamentet betonar att alla hänvisningar till ansökan EGF/2009/021 IE/SR Technics alltför långtgående, eftersom det ärendet går tillbaka till 2009.

| 24. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

24.

Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet.

| 25. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

25.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning.

| 26. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

26.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 855.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1893/2006 av den 20 december 2006 om fastställande av den statistiska näringsgrensindelningen Nace rev. 2 och om ändring av rådets förordning (EEG) nr 3037/90 och vissa EG-förordningar om särskilda statistikområden (EUT L 393, 30.12.2006, s. 1).

(5)  EGF/2014/016 IE/Lufthansa Technik (COM(2013)0047) och EGF/2009/021 IE/SR Technics (COM(2010)0489).

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska fonden för justering för globaliseringseffekter

(ansökan från Irland – EGF/2015/006 IE/PWA International)

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2015/2458.)

---

Torsdagen den 17 december 2015

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/246 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/246

---

P8_TA(2015)0466

Ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan EU och Vietnam (protokoll för att beakta Kroatiens anslutning till Europeiska unionen) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens och dess medlemsstaters vägnar av ett protokoll till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13079/2014 – C8-0282/2014 – 2014/0222(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/54)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (13079/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (13079/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13078/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan, för att beakta Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (13078/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207, 209 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0282/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207, 209 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0282/2014),

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och tredje styckena och 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0340/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0340/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Socialistiska republiken Vietnam. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Socialistiska republiken Vietnam.

---

| 24.11.2017 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 399/247 |
| --- | --- | --- | --- |

24.11.2017

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 399/247

---

P8_TA(2015)0467

Ramavtalet om vittomspännande partnerskap och samarbete mellan EU och Vietnam (godkännande)***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 17 december 2015 om utkastet till rådets beslut om ingående på unionens vägnar av ett ramavtal om partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (05432/2015 – C8-0062/2015 – 2013/0440(NLE))

(Godkännande)

(2017/C 399/55)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05432/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05432/2015),

| — | med beaktande av utkastet till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (18204/2010), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till ramavtalet om ett vittomspännande partnerskap och samarbete mellan Europeiska unionen och dess medlemsstater, å ena sidan, och Socialistiska republiken Vietnam, å andra sidan (18204/2010),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207, 209 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0062/2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 207, 209 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0062/2015),

| — | med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 17 december 2015 (1) om utkastet till beslut, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution som inte avser lagstiftning av den 17 december 2015 (1) om utkastet till beslut,

| — | med beaktande av artikel 99.1 första och andra stycket, artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 första och andra stycket, artikel 99.2 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0339/2015). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för utrikesfrågor (A8-0339/2015).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Socialistiska republiken Vietnam. |
| --- | --- |

2.

Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Socialistiska republiken Vietnam.

---

(1)  Antagna texter från detta sammanträde, P8_TA(2015)0468.

---