# Az Európai Unió C 355/2017

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 355 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 60. évfolyam2017. október 20. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 355

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

60. évfolyam2017. október 20.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. október 26–29-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 423, 2016.11.17 .
  A 2013. évi mentesítésről szóló, 2015. október 27-én elfogadott szövegeket a
  HL L 314, 2015.12.1.
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

EURÓPAI PARLAMENT
  ÜLÉSSZAK: 2015–20162015. október 26–29-i ülések
  Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:
  HL C 423, 2016.11.17 .
  A 2013. évi mentesítésről szóló, 2015. október 27-én elfogadott szövegeket a
  HL L 314, 2015.12.1.
  számában tették közzé.
  ELFOGADOTT SZÖVEGEK

EURÓPAI PARLAMENT

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

HL C 423, 2016.11.17

A 2013. évi mentesítésről szóló, 2015. október 27-én elfogadott szövegeket a

HL L 314, 2015.12.1.

számában tették közzé.

1

---

| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| --- | --- |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Európai Parlament |
| | 2015. október 27., kedd |
| 2017/C 355/01 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i állásfoglalása az ebolaválságról: hosszú távú tanulságok, és hogyan kell megerősíteni a fejlődő országok egészségügyi rendszerét a jövőbeli válságok megelőzése érdekében (2014/2204(INI)) | 2 |
| 2017/C 355/02 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i állásfoglalása a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérésről (2015/2865(RSP)) | 11 |
| | 2015. október 28., szerda |
| 2017/C 355/03 | Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az európai polgári kezdeményezésről (2014/2257(INI)) | 17 |
| 2017/C 355/04 | Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról (2014/2214(INI)) | 23 |
| 2017/C 355/05 | Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása a kohéziós politikáról és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatáról (2014/2246(INI)) | 37 |
| 2017/C 355/06 | Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az európai strukturális és beruházási alapokról és a gondos gazdasági kormányzásról: iránymutatás a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének végrehajtásához (2015/2052(INI)) | 45 |
| | 2015. október 29., csütörtök |
| 2017/C 355/07 | Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása az európai uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló 2014. március 12-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről (2015/2635(RSP)) | 51 |
| 2017/C 355/08 | Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlásról (2015/2820(RSP)) | 59 |
| 2017/C 355/09 | Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a távirányított légijármű-rendszerek, közismert nevükön a pilóta nélküli légi járművek polgári repülésben való biztonságos felhasználásáról (2014/2243(INI)) | 63 |
| 2017/C 355/10 | Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása az európai turizmus előmozdításának új kihívásairól és elképzeléseiről (2014/2241(INI)) | 71 |
| 2017/C 355/11 | Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas technológia kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sávnak a 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) általi kijelöléséről (2015/2857(RSP)) | 86 |

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. október 27., kedd

2017/C 355/01

Az Európai Parlament 2015. október 27-i állásfoglalása az ebolaválságról: hosszú távú tanulságok, és hogyan kell megerősíteni a fejlődő országok egészségügyi rendszerét a jövőbeli válságok megelőzése érdekében (2014/2204(INI))

2

2017/C 355/02

Az Európai Parlament 2015. október 27-i állásfoglalása a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérésről (2015/2865(RSP))

11

2015. október 28., szerda

2017/C 355/03

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az európai polgári kezdeményezésről (2014/2257(INI))

17

2017/C 355/04

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról (2014/2214(INI))

23

2017/C 355/05

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása a kohéziós politikáról és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatáról (2014/2246(INI))

37

2017/C 355/06

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az európai strukturális és beruházási alapokról és a gondos gazdasági kormányzásról: iránymutatás a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének végrehajtásához (2015/2052(INI))

45

2015. október 29., csütörtök

2017/C 355/07

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása az európai uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló 2014. március 12-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről (2015/2635(RSP))

51

2017/C 355/08

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlásról (2015/2820(RSP))

59

2017/C 355/09

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a távirányított légijármű-rendszerek, közismert nevükön a pilóta nélküli légi járművek polgári repülésben való biztonságos felhasználásáról (2014/2243(INI))

63

2017/C 355/10

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása az európai turizmus előmozdításának új kihívásairól és elképzeléseiről (2014/2241(INI))

71

2017/C 355/11

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas technológia kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sávnak a 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) általi kijelöléséről (2015/2857(RSP))

86

---

| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| --- | --- |
| | EURÓPAI PARLAMENT |
| | 2015. október 27., kedd |
| 2017/C 355/12 | P8_TA(2015)0360Közös mezőgazdasági politika: elavult jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az olajok (étolajok) és zsírok (étkezési zsírok), erukasav-tartalma legmagasabb szintjének rögzítéséről szóló 76/621/EGK tanácsi irányelv és a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 27-én került elfogadásra az olajok (étolajok) és zsírok (étkezési zsírok), erukasav-tartalma legmagasabb szintjének rögzítéséről szóló 76/621/EGK tanácsi irányelv és a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 89 |
| 2017/C 355/13 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE)) | 91 |
| 2017/C 355/14 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/48/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS)) | 93 |
| 2017/C 355/15 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Svédországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS)) | 96 |
| 2017/C 355/16 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Belgiummal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS)) | 97 |
| 2017/C 355/17 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Lengyelországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS)) | 98 |
| 2017/C 355/18 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az utazási csomagokról és az utazási szolgáltatásegyüttesekről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD)) | 99 |
| 2017/C 355/19 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a nyílt internet-hozzáférés megteremtéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv és az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD)) | 100 |
| 2017/C 355/20 | Az Európai Parlament 2015. október 27-én elfogadott módosításai az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) | 101 |
| 2017/C 355/21 | Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS)) | 122 |
| | 2015. október 28., szerda |
| 2017/C 355/22 | Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD)) | 146 |
| 2017/C 355/23 | P8_TA(2015)0377Az Európai Unió Bírósága: a Törvényszék bíráinak száma ***IIAz Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló (3.) jegyzőkönyv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BAz Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. október 28-án került elfogadásra az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló (EU, Euratom) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 163 |
| 2017/C 355/24 | Az Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása A Tanács álláspontjáról első olvasatban a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 1343/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD)) | 164 |
| 2017/C 355/25 | Az Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD)) | 165 |
| 2017/C 355/26 | P8_TA(2015)0380Új élelmiszerek ***IAz Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az új élelmiszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 28-án került elfogadásra az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 166 |
| 2017/C 355/27 | Az Európai Parlament 2015. október 28-án elfogadott módosításai az egyes légköri szennyezőanyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről és a 2003/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) | 167 |
| | 2015. október 29., csütörtök |
| 2017/C 355/28 | P8_TA(2015)0386A Bűnüldözési Képzés Európai Ügynöksége (CEPOL) ***IAz Európai Parlament 2015. október 29-i jogalkotási állásfoglalása a Bűnüldözési Képzés Európai Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 29-én került elfogadásra az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségéről (CEPOL), valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 209 |
| 2017/C 355/29 | P8_TA(2015)0387Értékpapír-finanszírozási ügyletek bejelentése és átláthatósága ***IAz Európai Parlament 2015. október 29-i jogalkotási állásfoglalása az értékpapír-finanszírozási ügyletek bejelentéséről és átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 29-én került elfogadásra az értékpapír-finanszírozási ügyletek és az újrafelhasználás átláthatóságáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel | 210 |

III   Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. október 27., kedd

2017/C 355/12

P8_TA(2015)0360Közös mezőgazdasági politika: elavult jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***IAz Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az olajok (étolajok) és zsírok (étkezési zsírok), erukasav-tartalma legmagasabb szintjének rögzítéséről szóló 76/621/EGK tanácsi irányelv és a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 27-én került elfogadásra az olajok (étolajok) és zsírok (étkezési zsírok), erukasav-tartalma legmagasabb szintjének rögzítéséről szóló 76/621/EGK tanácsi irányelv és a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

89

2017/C 355/13

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

91

2017/C 355/14

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/48/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

93

2017/C 355/15

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Svédországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

96

2017/C 355/16

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Belgiummal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

97

2017/C 355/17

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Lengyelországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

98

2017/C 355/18

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az utazási csomagokról és az utazási szolgáltatásegyüttesekről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

99

2017/C 355/19

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a nyílt internet-hozzáférés megteremtéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv és az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

100

2017/C 355/20

Az Európai Parlament 2015. október 27-én elfogadott módosításai az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

101

2017/C 355/21

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

122

2015. október 28., szerda

2017/C 355/22

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

146

2017/C 355/23

P8_TA(2015)0377Az Európai Unió Bírósága: a Törvényszék bíráinak száma ***IIAz Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló (3.) jegyzőkönyv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BAz Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. október 28-án került elfogadásra az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló (EU, Euratom) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

163

2017/C 355/24

Az Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása A Tanács álláspontjáról első olvasatban a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 1343/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

164

2017/C 355/25

Az Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

165

2017/C 355/26

P8_TA(2015)0380Új élelmiszerek ***IAz Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az új élelmiszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 28-án került elfogadásra az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

166

2017/C 355/27

Az Európai Parlament 2015. október 28-án elfogadott módosításai az egyes légköri szennyezőanyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről és a 2003/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

167

2015. október 29., csütörtök

2017/C 355/28

P8_TA(2015)0386A Bűnüldözési Képzés Európai Ügynöksége (CEPOL) ***IAz Európai Parlament 2015. október 29-i jogalkotási állásfoglalása a Bűnüldözési Képzés Európai Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 29-én került elfogadásra az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségéről (CEPOL), valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

209

2017/C 355/29

P8_TA(2015)0387Értékpapír-finanszírozási ügyletek bejelentése és átláthatósága ***IAz Európai Parlament 2015. október 29-i jogalkotási állásfoglalása az értékpapír-finanszírozási ügyletek bejelentéséről és átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 29-én került elfogadásra az értékpapír-finanszírozási ügyletek és az újrafelhasználás átláthatóságáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

210

---

| Jelmagyarázat






  - | Konzultációs eljárás |
| --- | --- |
| *** | Egyetértési eljárás |
| ***I | Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat |
| ***II | Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat |
| ***III | Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat |

Jelmagyarázat

*

Konzultációs eljárás

***

Egyetértési eljárás

***I

Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat

***II

Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat

***III

Rendes jogalkotási eljárás: harmadik olvasat

(Az eljárás típusát a tervezet által javasolt jogalap határozza meg.)

A Parlament módosításai:

Az új szövegrészeket
  félkövér és dőlt
  betűtípus mutatja. A törléseket a ▌jel vagy áthúzás jelöli. A módosított szövegrészeknél az új szöveget
  félkövér és dőlt
  betűtípus, a törléseket pedig törlés vagy áthúzás jelöli.

félkövér és dőlt

félkövér és dőlt

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

20.10.2017

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/1

---

EURÓPAI PARLAMENT

ÜLÉSSZAK: 2015–2016

2015. október 26–29-i ülések

Ezen ülések jegyzőkönyve a Hivatalos Lap következő számában jelent meg:

  HL C 423, 2016.11.17
  .

A 2013. évi mentesítésről szóló, 2015. október 27-én elfogadott szövegeket a

  HL L 314, 2015.12.1.

  számában tették közzé.

ELFOGADOTT SZÖVEGEK

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Európai Parlament

2015. október 27., kedd

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/2

---

P8_TA(2015)0374

Az Ebola-válság: hosszú távú tanulságok

Az Európai Parlament 2015. október 27-i állásfoglalása az ebolaválságról: hosszú távú tanulságok, és hogyan kell megerősíteni a fejlődő országok egészségügyi rendszerét a jövőbeli válságok megelőzése érdekében (2014/2204(INI))

(2017/C 355/01)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az afrikai békéről és biztonságról szóló, 2014. szeptember 18-i, 2177(2014) sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Biztonsági Tanácsának az afrikai békéről és biztonságról szóló, 2014. szeptember 18-i, 2177(2014) sz. határozatára,

| — | tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a közelmúltban Nyugat-Afrikában kitört ebolajárvány megfékezésére és leküzdésére irányuló intézkedésekről szóló 2014. szeptember 19-i 69/1. sz. határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ENSZ Közgyűlésének a közelmúltban Nyugat-Afrikában kitört ebolajárvány megfékezésére és leküzdésére irányuló intézkedésekről szóló 2014. szeptember 19-i 69/1. sz. határozatára,

| — | tekintettel Ban Ki Mun, az ENSZ főtitkára által az ENSZ Közgyűlésének 69/1 sz. határozatának elfogadását, valamint a BiztonságiTanács ebolajárványról szóló 2177(2014) sz. határozatának elfogadását követően hozott döntésre, amely szerint az Egyesült Nemzetek történetében először sürgősségi egészségügyi missziót kell létrehozni az ebolával szembeni sürgős ENSZ-fellépés érdekében (az ebolajárvány miatti vészhelyzet elhárítására hivatott ENSZ-misszió – UNMEER), |
| --- | --- |

—

tekintettel Ban Ki Mun, az ENSZ főtitkára által az ENSZ Közgyűlésének 69/1 sz. határozatának elfogadását, valamint a BiztonságiTanács ebolajárványról szóló 2177(2014) sz. határozatának elfogadását követően hozott döntésre, amely szerint az Egyesült Nemzetek történetében először sürgősségi egészségügyi missziót kell létrehozni az ebolával szembeni sürgős ENSZ-fellépés érdekében (az ebolajárvány miatti vészhelyzet elhárítására hivatott ENSZ-misszió – UNMEER),

| — | tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2005. évi Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályaira (WA 32.1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Egészségügyi Világszervezet (WHO) 2005. évi Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályaira (WA 32.1),

| — | tekintettel a WHO zoonózisokra vonatkozó konzultációról szóló, 2004. május 5-i ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO zoonózisokra vonatkozó konzultációról szóló, 2004. május 5-i ajánlásaira,

| — | tekintettel a WHO 2014. augusztus 8-i nyilatkozatára, amely az ebolajárványt nemzetközi horderejű közegészségügyi vészhelyzetté nyilvánítja, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO 2014. augusztus 8-i nyilatkozatára, amely az ebolajárványt nemzetközi horderejű közegészségügyi vészhelyzetté nyilvánítja,

| — | tekintettel a WHO 2014. augusztusi 28-i, az ebolavírussal szembeni küzdelemre vonatkozó ütemtervére és annak frissítéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO 2014. augusztusi 28-i, az ebolavírussal szembeni küzdelemre vonatkozó ütemtervére és annak frissítéseire,

| — | tekintettel a WHO főigazgatója által a Végrehajtó Tanács 2015. január 25-én, Genfben tartott rendkívüli ülésére készített jelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO főigazgatója által a Végrehajtó Tanács 2015. január 25-én, Genfben tartott rendkívüli ülésére készített jelentésre,

| — | tekintettel a WHO 2015. május 9-i nyilatkozatára az ebolavírus okozta járvány Libériában történő teljes felszámolásáról, |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO 2015. május 9-i nyilatkozatára az ebolavírus okozta járvány Libériában történő teljes felszámolásáról,

| — | tekintettel a WHO iránymutatására az ebola elleni védőoltási programokról az afrikai térségben; |
| --- | --- |

—

tekintettel a WHO iránymutatására az ebola elleni védőoltási programokról az afrikai térségben;

| — | tekintettel a Világbank IMF csoport 2015 tavaszi ülését (2015. április 17–19., Washington DC) lezáró nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Világbank IMF csoport 2015 tavaszi ülését (2015. április 17–19., Washington DC) lezáró nyilatkozatra,

| — | tekintettel a 2015. március 3-án Brüsszelben az ebolavírusról tartott, „A vészhelyzettől az újjáépítésig” című nemzetközi konferenciára |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. március 3-án Brüsszelben az ebolavírusról tartott, „A vészhelyzettől az újjáépítésig” című nemzetközi konferenciára

| — | tekintettel az Afrikai Unió által a nyugat-afrikai ebolajárvány kezelésének támogatására 2014. augusztus 21-én létrehozott misszióra (ASEOWA), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Afrikai Unió által a nyugat-afrikai ebolajárvány kezelésének támogatására 2014. augusztus 21-én létrehozott misszióra (ASEOWA),

| — | tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a „Horizont 2020” kutatási és innovációs keretprogram (2014–2020) létrehozásáról szóló, 2013. december 11-i 1291/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című bizottsági közleményre (COM(2010)0128), valamint a SEC(2010)0380, SEC(2010)0381 és SEC(2010)0382 számú munkadokumentumokra, |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című bizottsági közleményre (COM(2010)0128), valamint a SEC(2010)0380, SEC(2010)0381 és SEC(2010)0382 számú munkadokumentumokra,

| — | tekintettel az Európai Tanács 2014. október 24-án elfogadott következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Tanács 2014. október 24-án elfogadott következtetéseire,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának 2010. május 10-i 3011. brüsszeli ülése által elfogadott, az Európai Uniónak a globális egészségügy terén betöltött szerepéről szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának 2010. május 10-i 3011. brüsszeli ülése által elfogadott, az Európai Uniónak a globális egészségügy terén betöltött szerepéről szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Külügyek Tanácsának a nyugat-afrikai ebolaválságról szóló 2014. augusztus 15-i, 2014. október 20-i, 2014. november 17-i, 2014. december 12-i és 2015. március 16-i következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Külügyek Tanácsának a nyugat-afrikai ebolaválságról szóló 2014. augusztus 15-i, 2014. október 20-i, 2014. november 17-i, 2014. december 12-i és 2015. március 16-i következtetéseire,

| — | tekintettel a 2014 novemberében és 2015 márciusában Hrisztosz Sztilianidesz, európai biztos és az ebolajárvánnyal kapcsolatos helyzetre való reagálásért felelős uniós koordinátor által az Európai Tanács számára készített jelentésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014 novemberében és 2015 márciusában Hrisztosz Sztilianidesz, európai biztos és az ebolajárvánnyal kapcsolatos helyzetre való reagálásért felelős uniós koordinátor által az Európai Tanács számára készített jelentésekre,

| — | tekintettel az Európai Bizottság és az EKSZ által az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörésének kezelésére kidolgozott átfogó uniós reagálási keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottság és az EKSZ által az ebolajárvány nyugat-afrikai kitörésének kezelésére kidolgozott átfogó uniós reagálási keretre,

| — | tekintettel a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésre (EITI), valamint a Sierra Leonéról szóló, 2011. évi EITI-eredményjelentésre, a Libériáról szóló, 2012. évi EITI-eredményjelentésre és a Guineáról szóló, 2012. évi EITI-eredményjelentésre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyersanyag-kitermelő iparágak átláthatóságára irányuló kezdeményezésre (EITI), valamint a Sierra Leonéról szóló, 2011. évi EITI-eredményjelentésre, a Libériáról szóló, 2012. évi EITI-eredményjelentésre és a Guineáról szóló, 2012. évi EITI-eredményjelentésre,

| — | tekintettel a nyugat-afrikai közegészségügyi intézmények hálózatáról szóló francia gyorsreagálási programra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a nyugat-afrikai közegészségügyi intézmények hálózatáról szóló francia gyorsreagálási programra,

| — | tekintettel az AKCS-EU Közös parlamenti Közgyűlés által 2014. december 3-án, a franciaországi Strasbourg-ban elfogadott, az ebolajárványról szóló állásfoglalásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az AKCS-EU Közös parlamenti Közgyűlés által 2014. december 3-án, a franciaországi Strasbourg-ban elfogadott, az ebolajárványról szóló állásfoglalásra,

| — | tekintettel az ebolajárvány kitörésére adott uniós válaszlépésekről szóló 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az ebolajárvány kitörésére adott uniós válaszlépésekről szóló 2014. szeptember 18-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztési Bizottság jelentésére és a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Nőjogi és Esélyegyenlőségi Bizottság véleményére (A8-0281/2015),

| A. | mivel Libéria, Sierra Leone és Guinea egészségügyi rendszereiben súlyos hiányosságok vannak, és mivel e három ország a humán fejlettségi mutató tekintetében már a járvány kitörése előtt is az utolsók közt szerepelt, polgáraik mintegy 80 %-a mélyszegénységben él, és ezen országokban a legrosszabb a helyzet a felnőttek idő előtti és az öt év alattiak – főként a kezelhető betegségek következtében bekövetkezett – haláleseteinek aránya tekintetében; |
| --- | --- |

A.

mivel Libéria, Sierra Leone és Guinea egészségügyi rendszereiben súlyos hiányosságok vannak, és mivel e három ország a humán fejlettségi mutató tekintetében már a járvány kitörése előtt is az utolsók közt szerepelt, polgáraik mintegy 80 %-a mélyszegénységben él, és ezen országokban a legrosszabb a helyzet a felnőttek idő előtti és az öt év alattiak – főként a kezelhető betegségek következtében bekövetkezett – haláleseteinek aránya tekintetében;

| B. | mivel az ebolajárvány mind helyi és regionális szinten, mind a nemzeti és a globális kormányzás szintjén rendszerszintű; |
| --- | --- |

B.

mivel az ebolajárvány mind helyi és regionális szinten, mind a nemzeti és a globális kormányzás szintjén rendszerszintű;

| C. | mivel a katasztrófa nagyságrendje számos tényezőnek, többek között a következőknek tulajdonítható: az érintett országok politikai kudarca a vészjelzés leadása terén, a nemzetközi közösség nem megfelelő reakciója; a határlezárás és a lakosság számára előírt korlátozások megrázó hatásai, a felügyeleti és riasztási mechanizmusok eredménytelensége, a támogatás végső mobilizálását követő lassú és nem megfelelő reagálás, a WHO vezető szerepének teljes hiánya, valamint a gyógyszerekre, a diagnosztizálásra és az oltóanyagokra irányuló kutatás és fejlesztés hiánya; |
| --- | --- |

C.

mivel a katasztrófa nagyságrendje számos tényezőnek, többek között a következőknek tulajdonítható: az érintett országok politikai kudarca a vészjelzés leadása terén, a nemzetközi közösség nem megfelelő reakciója; a határlezárás és a lakosság számára előírt korlátozások megrázó hatásai, a felügyeleti és riasztási mechanizmusok eredménytelensége, a támogatás végső mobilizálását követő lassú és nem megfelelő reagálás, a WHO vezető szerepének teljes hiánya, valamint a gyógyszerekre, a diagnosztizálásra és az oltóanyagokra irányuló kutatás és fejlesztés hiánya;

| D. | mivel a 2015. október 18-ával végződő héten három új ebolavírus által okozott megbetegedést regisztráltak, mindegyiket Guineában; mivel az ország az azt megelőző két hétben egyetlen esetet sem jelentett; mivel Sierra Leone öt egymást követő héten keresztül egyetlen esetet sem jelentett; mivel a WHO 2015. szeptember 3-án Libériát az ebolavírus emberekben való elterjedtségére nézve mentesnek nyilvánította; mivel 28 512 bizonyított eset volt, a 11 313 halálesetet is ideértve; |
| --- | --- |

D.

mivel a 2015. október 18-ával végződő héten három új ebolavírus által okozott megbetegedést regisztráltak, mindegyiket Guineában; mivel az ország az azt megelőző két hétben egyetlen esetet sem jelentett; mivel Sierra Leone öt egymást követő héten keresztül egyetlen esetet sem jelentett; mivel a WHO 2015. szeptember 3-án Libériát az ebolavírus emberekben való elterjedtségére nézve mentesnek nyilvánította; mivel 28 512 bizonyított eset volt, a 11 313 halálesetet is ideértve;

| E. | mivel továbbra is túl keveset tudunk az ebolavírus természetes vírusgazdákban való elterjedtségéről; mivel az ebolajárvány okait és következményeit illető nagy zavar és széles körben elterjedt félreértés miatt is folyamatosan terjedt a vírus; mivel az etnográfiai kutatás hasznos annak megértéséhez, hogy hogyan működnek a közösségek és hogyan szólíthatók meg az eltérő kulturális háttérrel rendelkező emberek; |
| --- | --- |

E.

mivel továbbra is túl keveset tudunk az ebolavírus természetes vírusgazdákban való elterjedtségéről; mivel az ebolajárvány okait és következményeit illető nagy zavar és széles körben elterjedt félreértés miatt is folyamatosan terjedt a vírus; mivel az etnográfiai kutatás hasznos annak megértéséhez, hogy hogyan működnek a közösségek és hogyan szólíthatók meg az eltérő kulturális háttérrel rendelkező emberek;

| F. | mivel találtak ebolavírust lábadozó személyek spermájában és szemfolyadékában; mivel a vírus szexuális úton terjedésének vannak nyilvánvaló egyedi esetei, ami arra utal, hogy a vírus nehezen számolható fel, és nehezen határozható meg az az időpont, amikor egy-egy ország ténylegesen ebolamentesnek tekinthető; |
| --- | --- |

F.

mivel találtak ebolavírust lábadozó személyek spermájában és szemfolyadékában; mivel a vírus szexuális úton terjedésének vannak nyilvánvaló egyedi esetei, ami arra utal, hogy a vírus nehezen számolható fel, és nehezen határozható meg az az időpont, amikor egy-egy ország ténylegesen ebolamentesnek tekinthető;

| G. | mivel az IMF és a Világbank által előírt, a közszférán belüli költségvetés lefaragását megkövetelő strukturális kiigazítási programok során számos afrikai országban romlott az egészségügyi és az oktatási rendszer; |
| --- | --- |

G.

mivel az IMF és a Világbank által előírt, a közszférán belüli költségvetés lefaragását megkövetelő strukturális kiigazítási programok során számos afrikai országban romlott az egészségügyi és az oktatási rendszer;

| H. | mivel az ebola nyugat-afrikai kitörése arra utal, hogy az alacsony jövedelmű országok helyi és nemzeti egészségügyi rendszerei nem rendelkeznek az ebolához hasonló fertőző betegség kitörésére való reagáláshoz szükséges eszközökkel és rugalmassággal; mivel a globális egészségügyi rendszerek megerősítése ezért a globális egészségügyi kormányzás szerves részévé vált; |
| --- | --- |

H.

mivel az ebola nyugat-afrikai kitörése arra utal, hogy az alacsony jövedelmű országok helyi és nemzeti egészségügyi rendszerei nem rendelkeznek az ebolához hasonló fertőző betegség kitörésére való reagáláshoz szükséges eszközökkel és rugalmassággal; mivel a globális egészségügyi rendszerek megerősítése ezért a globális egészségügyi kormányzás szerves részévé vált;

| I. | tekintettel arra, hogy a kultúrának és a hagyományoknak jelentős szerepe van az ebolaválság kezelésében (2); |
| --- | --- |

I.

tekintettel arra, hogy a kultúrának és a hagyományoknak jelentős szerepe van az ebolaválság kezelésében (2);

| J. | mivel ilyen válságok során a kamaszlányok és a fiatal nők alkotják az egyik leginkább marginalizált és veszélyeztetett népességcsoportot, ami komoly fenyegetést jelent a nők által folytatott gazdasági tevékenységre, és növeli a nemek közötti szakadékot az oktatásban; mivel az árváknak megbélyegzés és eltaszítás lehet az osztályrészük; |
| --- | --- |

J.

mivel ilyen válságok során a kamaszlányok és a fiatal nők alkotják az egyik leginkább marginalizált és veszélyeztetett népességcsoportot, ami komoly fenyegetést jelent a nők által folytatott gazdasági tevékenységre, és növeli a nemek közötti szakadékot az oktatásban; mivel az árváknak megbélyegzés és eltaszítás lehet az osztályrészük;

| K. | mivel a Nyugat-Afrikát sújtó ebolajárvány e betegség történetének legnagyobb és legösszetettebb járványa; mivel a WHO először 2014. március 23-án értesült az ebolajárvány kitöréséről, a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok Vészhelyzeti Bizottsága azonban csak 2014. augusztus 8-án nyilvánította azt nemzetközi horderejű közegészségügyi vészhelyzetté; mivel a járvány kitörése előtt az ebolát nem tekintették jelentős közegészségügyi kihívásnak; |
| --- | --- |

K.

mivel a Nyugat-Afrikát sújtó ebolajárvány e betegség történetének legnagyobb és legösszetettebb járványa; mivel a WHO először 2014. március 23-án értesült az ebolajárvány kitöréséről, a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok Vészhelyzeti Bizottsága azonban csak 2014. augusztus 8-án nyilvánította azt nemzetközi horderejű közegészségügyi vészhelyzetté; mivel a járvány kitörése előtt az ebolát nem tekintették jelentős közegészségügyi kihívásnak;

| L. | mivel az ebola miatt közel 500 egészségügyi dolgozó halt meg Guineában, Libériában és Sierra Leonéban, amely országok már az ebolaválság kitörése előtt is komoly személyzethiánnyal küzdöttek; mivel az erőforrásokat az ebolajárvány elleni küzdelem céljaira mozgósították, ezért a kórházak és az egészségügyi dolgozók nem rendelkeznek elégséges kapacitással más betegségek kezeléséhez; mivel a fenntartható egészségügyi ellátás biztosítása érdekében az egészségügyi létesítményeket és az egészségügyi dolgozókat meg kell védeni; |
| --- | --- |

L.

mivel az ebola miatt közel 500 egészségügyi dolgozó halt meg Guineában, Libériában és Sierra Leonéban, amely országok már az ebolaválság kitörése előtt is komoly személyzethiánnyal küzdöttek; mivel az erőforrásokat az ebolajárvány elleni küzdelem céljaira mozgósították, ezért a kórházak és az egészségügyi dolgozók nem rendelkeznek elégséges kapacitással más betegségek kezeléséhez; mivel a fenntartható egészségügyi ellátás biztosítása érdekében az egészségügyi létesítményeket és az egészségügyi dolgozókat meg kell védeni;

| M. | mivel számos felépült betegnek kell megbélyegzéssel szembesülnie a hozzátartozói és a társadalom részéről egyaránt; mivel ez a helyzet különösen azokat a gyermekeket érinti, akik egyik vagy mindkét szülőjüket elveszítették, és sokukat a fertőzéstől való félelem miatt a túlélő hozzátartozóik kitaszítják; |
| --- | --- |

M.

mivel számos felépült betegnek kell megbélyegzéssel szembesülnie a hozzátartozói és a társadalom részéről egyaránt; mivel ez a helyzet különösen azokat a gyermekeket érinti, akik egyik vagy mindkét szülőjüket elveszítették, és sokukat a fertőzéstől való félelem miatt a túlélő hozzátartozóik kitaszítják;

| N. | mivel a járványtan, a közegészségügy és a társadalomtudományok szempontjait integrálni kell annak érdekében, hogy le lehessen vonni a megfelelő tanulságokat az ebola kitöréséből; |
| --- | --- |

N.

mivel a járványtan, a közegészségügy és a társadalomtudományok szempontjait integrálni kell annak érdekében, hogy le lehessen vonni a megfelelő tanulságokat az ebola kitöréséből;

| O. | mivel a járvány kitörésének legelső hónapjaiban a humanitárius tevékenységet folytató nem kormányzati szervezetek – többek között az Orvosok Határok Nélkül és a Vöröskereszt – voltak a leghatékonyabb, legtájékozottabb és a legtöbb tapasztalattal rendelkező szereplők, ezért élenjáró szerepet töltöttek be a vírus elleni küzdelem e szakaszában; |
| --- | --- |

O.

mivel a járvány kitörésének legelső hónapjaiban a humanitárius tevékenységet folytató nem kormányzati szervezetek – többek között az Orvosok Határok Nélkül és a Vöröskereszt – voltak a leghatékonyabb, legtájékozottabb és a legtöbb tapasztalattal rendelkező szereplők, ezért élenjáró szerepet töltöttek be a vírus elleni küzdelem e szakaszában;

| P. | mivel az iskolák bezárása és az a tendencia, hogy az árván maradt gyermekek válnak a háztartásokban gondozókká, magában hordozza annak veszélyét, hogy a formális oktatástól hosszú időn át megfosztott gyermekek „elveszett nemzedéke” alakul ki; |
| --- | --- |

P.

mivel az iskolák bezárása és az a tendencia, hogy az árván maradt gyermekek válnak a háztartásokban gondozókká, magában hordozza annak veszélyét, hogy a formális oktatástól hosszú időn át megfosztott gyermekek „elveszett nemzedéke” alakul ki;

| Q. | mivel a humanitárius munkát végzők szakismereteiknek és a hálózatban cselekvés képességének köszönhetően bizonyították, hogy szükség esetén a válság első szakaszában megfelelőbbek és hatékonyabbak lehetnek az „intézményes szereplők” fellépésénél; |
| --- | --- |

Q.

mivel a humanitárius munkát végzők szakismereteiknek és a hálózatban cselekvés képességének köszönhetően bizonyították, hogy szükség esetén a válság első szakaszában megfelelőbbek és hatékonyabbak lehetnek az „intézményes szereplők” fellépésénél;

| R. | mivel az ebolajárvány elleni küzdelem során egy másik jelenség bontakozott ki, amely az Orvosok Határok Nélkül szervezet egyes tagjainak minősítése szerint „válság a válságban”: távoznak a kórházakból az ebolajárványtól eltérő betegségekben szenvedő személyek, attól tartva, hogy a vírus megfertőzheti őket; |
| --- | --- |

R.

mivel az ebolajárvány elleni küzdelem során egy másik jelenség bontakozott ki, amely az Orvosok Határok Nélkül szervezet egyes tagjainak minősítése szerint „válság a válságban”: távoznak a kórházakból az ebolajárványtól eltérő betegségekben szenvedő személyek, attól tartva, hogy a vírus megfertőzheti őket;

| S. | mivel az EU tagállamaival együtt a világ legnagyobb fejlesztési segélyezője, amely több mint 1,39 milliárd eurót bocsátott rendelkezésre az ebolavírus terjedésének megfékezése érdekében Nyugat-Afrikában; mivel ez az összeg felhatalmazza az EU-t, hogy tárgyalásokat folytasson a partnerországokkal és más adományozókkal a nemzeti egészségügyi rendszerek következetes, inkluzív, szükségleteken alapuló stratégiára épülő átfogó fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

S.

mivel az EU tagállamaival együtt a világ legnagyobb fejlesztési segélyezője, amely több mint 1,39 milliárd eurót bocsátott rendelkezésre az ebolavírus terjedésének megfékezése érdekében Nyugat-Afrikában; mivel ez az összeg felhatalmazza az EU-t, hogy tárgyalásokat folytasson a partnerországokkal és más adományozókkal a nemzeti egészségügyi rendszerek következetes, inkluzív, szükségleteken alapuló stratégiára épülő átfogó fejlesztése érdekében;

| T. | mivel az ENSZ Élelmezési Világprogramja olyan hatékony logisztikai háttér biztosítására bizonyult képesnek, amely a jövőben hasznos lehet mind a riasztás, mind a válaszlépések tekintetében; |
| --- | --- |

T.

mivel az ENSZ Élelmezési Világprogramja olyan hatékony logisztikai háttér biztosítására bizonyult képesnek, amely a jövőben hasznos lehet mind a riasztás, mind a válaszlépések tekintetében;

| U. | mivel az egészségügyi személyzet biztonsága elengedhetetlen az egészségügyi foglalkozásúak nemzetközi mozgósításához; |
| --- | --- |

U.

mivel az egészségügyi személyzet biztonsága elengedhetetlen az egészségügyi foglalkozásúak nemzetközi mozgósításához;

| V. | mivel az Európai Tanács 2014. október 23-án az ebolajárvánnyal foglalkozó uniós koordinátort nevezett ki, Hrisztosz Sztilianidesz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos személyében; mivel Sztilianidesz úr Vytenis Andriukaitis egészségügyért felelős biztos társaságában 2014. november 12. óta felkereste a leginkább érintett országokat; |
| --- | --- |

V.

mivel az Európai Tanács 2014. október 23-án az ebolajárvánnyal foglalkozó uniós koordinátort nevezett ki, Hrisztosz Sztilianidesz humanitárius segítségnyújtásért és válságkezelésért felelős biztos személyében; mivel Sztilianidesz úr Vytenis Andriukaitis egészségügyért felelős biztos társaságában 2014. november 12. óta felkereste a leginkább érintett országokat;

| W. | Mivel az ENSZ, a WHO és az Európai Bizottság értékelési mechanizmust hívott életre a járvánnyal szembeni fellépés értékelése céljából; |
| --- | --- |

W.

Mivel az ENSZ, a WHO és az Európai Bizottság értékelési mechanizmust hívott életre a járvánnyal szembeni fellépés értékelése céljából;

| X. | mivel a WHO 2015. áprilisi nyilatkozatában elismerte, hogy „a világ és a WHO nincs kellőképpen felkészülve egy hosszan tartó járvány leküzdésére”; |
| --- | --- |

X.

mivel a WHO 2015. áprilisi nyilatkozatában elismerte, hogy „a világ és a WHO nincs kellőképpen felkészülve egy hosszan tartó járvány leküzdésére”;

| Y. | mivel döntő fontosságú a nemzetközi kormányzás javítása az egészségügyi válságok kezelése terén; |
| --- | --- |

Y.

mivel döntő fontosságú a nemzetközi kormányzás javítása az egészségügyi válságok kezelése terén;

| Z. | mivel a gyógyszerekhez való hozzáférés az egészséghez való jog kulcsfontosságú része; |
| --- | --- |

Z.

mivel a gyógyszerekhez való hozzáférés az egészséghez való jog kulcsfontosságú része;

| AA. | mivel a világon 2 milliárd ember nem jut hozzá az életben maradásához és egészségének megőrzéséhez szükséges oltóanyagokhoz, illetve kezelésekhez; |
| --- | --- |

AA.

mivel a világon 2 milliárd ember nem jut hozzá az életben maradásához és egészségének megőrzéséhez szükséges oltóanyagokhoz, illetve kezelésekhez;

| AB. | mivel a gyógyszerekhez való hozzáférésnek, valamint az e téren végzett kutatásnak és fejlesztésnek elsősorban a nálunk vagy a fejlődő országokban élő betegek szükségleteihez kell igazodnia; |
| --- | --- |

AB.

mivel a gyógyszerekhez való hozzáférésnek, valamint az e téren végzett kutatásnak és fejlesztésnek elsősorban a nálunk vagy a fejlődő országokban élő betegek szükségleteihez kell igazodnia;

| AC. | mivel az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés élettudományokkal foglalkozó legnagyobb köz-magán társulás a világon, a 2014–2024 közötti időszakra szánt költségvetése 3,3 milliárd EUR, ezen belül 1,638 milliárd EUR a Horizont 2020 keretprogramból származik; |
| --- | --- |

AC.

mivel az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés élettudományokkal foglalkozó legnagyobb köz-magán társulás a világon, a 2014–2024 közötti időszakra szánt költségvetése 3,3 milliárd EUR, ezen belül 1,638 milliárd EUR a Horizont 2020 keretprogramból származik;

| AD. | mivel az ebola okozta trauma megrendítette az emberek egészségügyi létesítményekbe vetett bizalmát, az egészségügyi dolgozókban a szolgáltatásnyújtás folytatásától való félelmet keltett, a közösségeket pedig elszegényítette és gyanakvóvá tette; mivel az egészségügyi szolgáltatások újraindítása sürgős teendő; és mivel az is elengedhetetlenül szükséges, hogy minden fejlődő országban erős és hatékony, a közös kockázatviselésre is kiterjedő egészségügyi rendszert vezessenek be, ami egyúttal a helyi egészségügyi dolgozók színvonalas képzését is feltételezi; |
| --- | --- |

AD.

mivel az ebola okozta trauma megrendítette az emberek egészségügyi létesítményekbe vetett bizalmát, az egészségügyi dolgozókban a szolgáltatásnyújtás folytatásától való félelmet keltett, a közösségeket pedig elszegényítette és gyanakvóvá tette; mivel az egészségügyi szolgáltatások újraindítása sürgős teendő; és mivel az is elengedhetetlenül szükséges, hogy minden fejlődő országban erős és hatékony, a közös kockázatviselésre is kiterjedő egészségügyi rendszert vezessenek be, ami egyúttal a helyi egészségügyi dolgozók színvonalas képzését is feltételezi;

| AE. | mivel az ebolajárvány okozta válság az érintett övezetben fekvő országokban tovább fokozta a gazdasági hanyatlást, és mivel a Világbank szerint emiatt csak 2015-ben 2 milliárd dollárral csökken a három leginkább érintett ország GDP-je; |
| --- | --- |

AE.

mivel az ebolajárvány okozta válság az érintett övezetben fekvő országokban tovább fokozta a gazdasági hanyatlást, és mivel a Világbank szerint emiatt csak 2015-ben 2 milliárd dollárral csökken a három leginkább érintett ország GDP-je;

| AF. | mivel a három ország az IMF-hez és a Világbankhoz folyamodva 7,5 milliárd eurós nagyságrendű „Marshall-terv” folyósítását kérte a gazdasági válságból történő kilábalás támogatásaként; |
| --- | --- |

AF.

mivel a három ország az IMF-hez és a Világbankhoz folyamodva 7,5 milliárd eurós nagyságrendű „Marshall-terv” folyósítását kérte a gazdasági válságból történő kilábalás támogatásaként;

| AG. | mivel egyes nem kormányzati szervezetek felhívták a Világbankot, hogy bocsásson rendelkezésre mintegy 1,7 milliárd dollárt abból a célból, hogy segítséget adjon az országoknak egészségügyi infrastruktúrájuk fenntartható javításához; |
| --- | --- |

AG.

mivel egyes nem kormányzati szervezetek felhívták a Világbankot, hogy bocsásson rendelkezésre mintegy 1,7 milliárd dollárt abból a célból, hogy segítséget adjon az országoknak egészségügyi infrastruktúrájuk fenntartható javításához;

| AH. | mivel a nemzetközi közösségnek ébernek kell lennie, és a cél az, hogy az ebolajárványt a hátunk mögött tudva biztosítsuk, hogy egyetlen újabb megbetegedés se történjen hosszú időszakon keresztül; |
| --- | --- |

AH.

mivel a nemzetközi közösségnek ébernek kell lennie, és a cél az, hogy az ebolajárványt a hátunk mögött tudva biztosítsuk, hogy egyetlen újabb megbetegedés se történjen hosszú időszakon keresztül;

| AI. | mivel a helyes higiéniai gyakorlatok elengedhetetlenek; mivel azonban a három ország nem rendelkezik kielégítő módon működő vízellátási és szennyvízelvezetési rendszerrel; |
| --- | --- |

AI.

mivel a helyes higiéniai gyakorlatok elengedhetetlenek; mivel azonban a három ország nem rendelkezik kielégítő módon működő vízellátási és szennyvízelvezetési rendszerrel;

| AJ. | mivel félő, hogy bármely más járvány kitörése esetén a halálozási arány ismét magas lenne; |
| --- | --- |

AJ.

mivel félő, hogy bármely más járvány kitörése esetén a halálozási arány ismét magas lenne;

| AK. | mivel Federica Mogherini főképviselő/alelnök, Hrisztosz Sztilianidesz humanitárius segítségnyújtásért felelős európai biztos, Neven Mimica nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős európai biztos, európai parlamenti képviselők, tagállami kormányok és parlamenti képviselők több alkalommal felszólítottak az egészségügyi rendszer megerősítésére; |
| --- | --- |

AK.

mivel Federica Mogherini főképviselő/alelnök, Hrisztosz Sztilianidesz humanitárius segítségnyújtásért felelős európai biztos, Neven Mimica nemzetközi együttműködésért és fejlesztésért felelős európai biztos, európai parlamenti képviselők, tagállami kormányok és parlamenti képviselők több alkalommal felszólítottak az egészségügyi rendszer megerősítésére;

| AL. | mivel a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében az egészségügyi rendszerek megerősítése, valamint a vízellátási és szennyvízelvezetési szolgáltatások megerősítése csak Guinea esetében szerepel a kiemelt ágazatok között, Libéria és Sierra Leone esetében nem; |
| --- | --- |

AL.

mivel a 11. Európai Fejlesztési Alap keretében az egészségügyi rendszerek megerősítése, valamint a vízellátási és szennyvízelvezetési szolgáltatások megerősítése csak Guinea esetében szerepel a kiemelt ágazatok között, Libéria és Sierra Leone esetében nem;

| AM. | mivel „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című bizottsági közlemény (COM(2010)0128) átfogó és holisztikus, szükségleteken alapuló, a tagállamok által jóváhagyott globális egészségügyi stratégiát mutat be; |
| --- | --- |

AM.

mivel „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című bizottsági közlemény (COM(2010)0128) átfogó és holisztikus, szükségleteken alapuló, a tagállamok által jóváhagyott globális egészségügyi stratégiát mutat be;

| AN. | mivel nem minden állam hajtotta végre teljes körűen a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat; mivel a legutóbbi ebolajárvány idején szerzett tapasztalatokat követően felül kell vizsgálni a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat; |
| --- | --- |

AN.

mivel nem minden állam hajtotta végre teljes körűen a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat; mivel a legutóbbi ebolajárvány idején szerzett tapasztalatokat követően felül kell vizsgálni a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat;

| AO. | mivel keveset tudunk a potenciálisan veszélyes zoonózisokról; mivel az élelmiszer-ipari és mezőgazdasági gyakorlatok, az erdőirtás és az állatokkal vagy állati termékekkel folytatott kereskedelem újonnan kialakuló zoonózisok (például a madárinfluenza), az ebola és a HIV megjelenéséhez vezetnek; |
| --- | --- |

AO.

mivel keveset tudunk a potenciálisan veszélyes zoonózisokról; mivel az élelmiszer-ipari és mezőgazdasági gyakorlatok, az erdőirtás és az állatokkal vagy állati termékekkel folytatott kereskedelem újonnan kialakuló zoonózisok (például a madárinfluenza), az ebola és a HIV megjelenéséhez vezetnek;

| AP. | mivel a WHO azt ajánlja, hogy a közegészségügyi és az állat-egészségügyi ágazat között legyen koordináció; |
| --- | --- |

AP.

mivel a WHO azt ajánlja, hogy a közegészségügyi és az állat-egészségügyi ágazat között legyen koordináció;

| AQ. | mivel a Fejlesztési Bizottság küldöttsége 2015 novemberében Sierra Leonébe látogat; |
| --- | --- |

AQ.

mivel a Fejlesztési Bizottság küldöttsége 2015 novemberében Sierra Leonébe látogat;

| 1. | bírálattal illeti, hogy a legelső hónapokban nemzetközi szinten lassú volt a válságkezelési fellépés; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az EU és tagállamai 2014 márciusától mozgósították erőiket és kötelezettséget vállaltak az ebolavírus terjedésének megfékezésére irányuló segítségnyújtásra; felhívja a figyelmet arra, hogy az EU és tagállamai a válságra adandó válaszként fokozták kötelezettségvállalásukat a humanitárius és fejlesztési segélyek nyújtása, valamint a logisztika és a kutatás terén; |
| --- | --- |

1.

bírálattal illeti, hogy a legelső hónapokban nemzetközi szinten lassú volt a válságkezelési fellépés; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy az EU és tagállamai 2014 márciusától mozgósították erőiket és kötelezettséget vállaltak az ebolavírus terjedésének megfékezésére irányuló segítségnyújtásra; felhívja a figyelmet arra, hogy az EU és tagállamai a válságra adandó válaszként fokozták kötelezettségvállalásukat a humanitárius és fejlesztési segélyek nyújtása, valamint a logisztika és a kutatás terén;

| 2. | üdvözli annak az új oltásnak (rekordidő alatti) kifejlesztését, amely Guineában 2015. március 23-tól 100 %-os eredményt hozott, és felszólít arra, hogy sürgősen garantálják az ezen oltáshoz való megfizethető hozzáférést mindenki számára Libériában és Sierra Leonében is; |
| --- | --- |

2.

üdvözli annak az új oltásnak (rekordidő alatti) kifejlesztését, amely Guineában 2015. március 23-tól 100 %-os eredményt hozott, és felszólít arra, hogy sürgősen garantálják az ezen oltáshoz való megfizethető hozzáférést mindenki számára Libériában és Sierra Leonében is;

| 3. | úgy véli, hogy a néhány új ebolavírus által okozott esetre tekintettel – amelyek terjedése még kivizsgálás alatt áll – nem kell a védelmet csökkenteni; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy a néhány új ebolavírus által okozott esetre tekintettel – amelyek terjedése még kivizsgálás alatt áll – nem kell a védelmet csökkenteni;

| 4. | felhívja az összes érintett felet, és különösen a fejlődő országok kormányait, az uniós intézményeket és a nemzetközi szervezeteket, hogy vonják le a tanulságokat a válságból – többek között a strukturális kiigazítási mechanizmusok IMF és Világbank által meghatározott feltételeinek a fejlődő országok egészségügyi ágazatára kifejtett negatív hatásaiból – és helyezzenek készenlétbe hathatós módszereket a nemzetközi léptékű egészségügyi válságok eredményes leküzdése érdekében; |
| --- | --- |

4.

felhívja az összes érintett felet, és különösen a fejlődő országok kormányait, az uniós intézményeket és a nemzetközi szervezeteket, hogy vonják le a tanulságokat a válságból – többek között a strukturális kiigazítási mechanizmusok IMF és Világbank által meghatározott feltételeinek a fejlődő országok egészségügyi ágazatára kifejtett negatív hatásaiból – és helyezzenek készenlétbe hathatós módszereket a nemzetközi léptékű egészségügyi válságok eredményes leküzdése érdekében;

| 5. | tudomásul veszi ezzel összefüggésben a WHO igazgatója által 2015. május 18-án bejelentett reformot, különösen az új vészhelyzeti program és a helyszínen gyorsan bevethető globális személyzeti tartalék létrehozása tekintetében, valamint a kifejezetten vészhelyzetekre elkülönített, 100 millió dolláros új tartalékalap rendelkezésre bocsátását; üdvözli a WHO költségvetésének két éven belül 10 %-kal, 4,5 milliárd dollárra történő emelésére vonatkozó kötelezettségvállalást; |
| --- | --- |

5.

tudomásul veszi ezzel összefüggésben a WHO igazgatója által 2015. május 18-án bejelentett reformot, különösen az új vészhelyzeti program és a helyszínen gyorsan bevethető globális személyzeti tartalék létrehozása tekintetében, valamint a kifejezetten vészhelyzetekre elkülönített, 100 millió dolláros új tartalékalap rendelkezésre bocsátását; üdvözli a WHO költségvetésének két éven belül 10 %-kal, 4,5 milliárd dollárra történő emelésére vonatkozó kötelezettségvállalást;

| 6. | felhívja a nemzetközi közösséget, hogy az érintett országokban mozdítson elő tájékoztató és oktatási kampányokat; hangsúlyozza a megelőzési és tájékoztató célzatú, – valamint a nem biztonságos gyakorlatok elkerülését tudatosító – kampányok kiemelkedő jelentőségét a válságkezelésben; hangsúlyozza az alternatív tájékoztatási eszközök fontosságát; |
| --- | --- |

6.

felhívja a nemzetközi közösséget, hogy az érintett országokban mozdítson elő tájékoztató és oktatási kampányokat; hangsúlyozza a megelőzési és tájékoztató célzatú, – valamint a nem biztonságos gyakorlatok elkerülését tudatosító – kampányok kiemelkedő jelentőségét a válságkezelésben; hangsúlyozza az alternatív tájékoztatási eszközök fontosságát;

| 7. | erőteljesen hangsúlyozza annak fontosságát, hogy csillapítsák az ebolajárvány következtében különböző csoportok között kialakult feszültségeket, mivel hiedelmek kialakulásából adódóan bizonyos etnikai csoportokat hibáztathatnak az ebolajárvány kitörése miatt; |
| --- | --- |

7.

erőteljesen hangsúlyozza annak fontosságát, hogy csillapítsák az ebolajárvány következtében különböző csoportok között kialakult feszültségeket, mivel hiedelmek kialakulásából adódóan bizonyos etnikai csoportokat hibáztathatnak az ebolajárvány kitörése miatt;

| 8. | úgy véli, hogy amikor a sürgősségi segélynyújtásra már nincs szükség, az EU hosszú távú szerepe mindenekelőtt a fejlesztéshez nyújtott támogatás, amelynek az ellenálló képesség fokozása érdekében ki kell terjednie többek között az egészségügy terén megvalósítandó beruházásokra is, különös tekintettel az egészségügyi rendszerek megszervezésére és irányítására, az egészségügyi felügyeletre és tájékoztatásra, a gyógyszerellátási rendszerekre, a hazai kormányzásra és az államszervezet kiépítésére, ezt követően pedig a hangsúlyt az érintett három ország gazdasági talpra állásához elengedhetetlenül szükséges segítségnyújtásra kell helyezni; |
| --- | --- |

8.

úgy véli, hogy amikor a sürgősségi segélynyújtásra már nincs szükség, az EU hosszú távú szerepe mindenekelőtt a fejlesztéshez nyújtott támogatás, amelynek az ellenálló képesség fokozása érdekében ki kell terjednie többek között az egészségügy terén megvalósítandó beruházásokra is, különös tekintettel az egészségügyi rendszerek megszervezésére és irányítására, az egészségügyi felügyeletre és tájékoztatásra, a gyógyszerellátási rendszerekre, a hazai kormányzásra és az államszervezet kiépítésére, ezt követően pedig a hangsúlyt az érintett három ország gazdasági talpra állásához elengedhetetlenül szükséges segítségnyújtásra kell helyezni;

| 9. | felszólítja a hatóságokat arra, hogy vegyék figyelembe a megbélyegzés jelenségével kapcsolatban levont tanulságokat, valamint arra, hogy alkalmazzák azokat az esetlegesen bekövetkező, hasonló humanitárius válságok során; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a hatóságokat arra, hogy vegyék figyelembe a megbélyegzés jelenségével kapcsolatban levont tanulságokat, valamint arra, hogy alkalmazzák azokat az esetlegesen bekövetkező, hasonló humanitárius válságok során;

| 10. | emlékeztet a konfliktusmegelőzés fontosságára, mivel a konfliktusok és az instabilitás kifejezetten negatív hatást fejtenek ki az egészségügyi rendszerekre; |
| --- | --- |

10.

emlékeztet a konfliktusmegelőzés fontosságára, mivel a konfliktusok és az instabilitás kifejezetten negatív hatást fejtenek ki az egészségügyi rendszerekre;

| 11. | kéri a legrövidebb időn belül igénybe vehető, korai fellépést biztosító, szakértőkből, laboratóriumi hátteret biztosító egységekből és járványokkal foglalkozó szakorvosokból álló állandó európai csapat felállítását és logisztikai infrastruktúra, többek között mobil laboratóriumok kiépítését; hangsúlyozza különösen, hogy az Unió fontos hozzáadott értéket teremthet a szárazföldi és tengeri határokon biztosított „szűrés” révén, az amerikai egészségügyi hatóságok pedig a repülőtereken gyakorolt szűrés tekintetében kiválók – amely kiválóságot az Unió mintaként követheti és a saját javára is felhasználhatja; |
| --- | --- |

11.

kéri a legrövidebb időn belül igénybe vehető, korai fellépést biztosító, szakértőkből, laboratóriumi hátteret biztosító egységekből és járványokkal foglalkozó szakorvosokból álló állandó európai csapat felállítását és logisztikai infrastruktúra, többek között mobil laboratóriumok kiépítését; hangsúlyozza különösen, hogy az Unió fontos hozzáadott értéket teremthet a szárazföldi és tengeri határokon biztosított „szűrés” révén, az amerikai egészségügyi hatóságok pedig a repülőtereken gyakorolt szűrés tekintetében kiválók – amely kiválóságot az Unió mintaként követheti és a saját javára is felhasználhatja;

| 12. | felhívja továbbá az EU-t, hogy támogassa az ellenőrzési pontok hálózatának bevezetését a fejlődő országokban, annak érdekében, hogy a lehető leggyorsabban észlelhetők legyenek a potenciálisan pandémiát okozó fertőző betegségek újabb esetei, valamint létre lehessen hozni az ezen országok területére kiterjedő megfigyelési hálózatot; |
| --- | --- |

12.

felhívja továbbá az EU-t, hogy támogassa az ellenőrzési pontok hálózatának bevezetését a fejlődő országokban, annak érdekében, hogy a lehető leggyorsabban észlelhetők legyenek a potenciálisan pandémiát okozó fertőző betegségek újabb esetei, valamint létre lehessen hozni az ezen országok területére kiterjedő megfigyelési hálózatot;

| 13. | elismeri, hogy támogatni kell az Európai Unió és tagállamai, valamint a fejlődő országok – különösen a nyugat-afrikai fejlődő országok – közötti együttműködés kialakítását az egészségügyi személyzet képzése terén; |
| --- | --- |

13.

elismeri, hogy támogatni kell az Európai Unió és tagállamai, valamint a fejlődő országok – különösen a nyugat-afrikai fejlődő országok – közötti együttműködés kialakítását az egészségügyi személyzet képzése terén;

| 14. | hangsúlyozza a nemzetközi egészségügyi dolgozók védelmét és gyors evakuálását szolgáló rendszerek megerősítésének fontosságát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a nemzetközi egészségügyi dolgozók védelmét és gyors evakuálását szolgáló rendszerek megerősítésének fontosságát;

| 15. | sajnálatosnak tartja, hogy a korábban végrehajtott kiigazítások és reformok, valamint a méltánytalan fejlesztési politikák és gyakorlatok az egészségügyi rendszerek hozzájárultak az egészségügyi rendszerek tehetetlenségéhez; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást az érintett három ország számára közegészségügyi rendszereik kifejlesztéséhez annak érdekében, hogy képesek legyenek kielégíteni alapvető egészségügyi szükségleteiket, és olyan infrastruktúrát alakíthassanak ki, amely képes lehet biztosítani a közegészségügyi ellátáshoz való hozzáférést minden polgár számára; különösen úgy véli, hogy egy rugalmas egészségügyi rendszer kiépítése hosszú távon többek között a következőket teszi szükségessé: i) alapvető közegészségügyi szolgáltatásokra irányuló erőforrás-beruházások ii) biztonságos és színvonalas ellátás biztosítása az egészségügyi dolgozók megfelelő képzésére, felülvizsgálatára és fizetésére szánt források növelésével, valamint biztonságos gyógyszerekhez való hozzáférés biztosításával iii) a helyi érdekeltek és közösségek bevonása a válságreagálásba és a fejlesztés tervezésébe; felszólítja a nemzetközi adományozókat, hogy több hivatalos fejlesztési segélyt nyújtsanak az érintett országoknak, például költségvetési támogatás formájában, felszólítja a Bizottságot, hogy a partnerországokkal, a WHO-val, a Világbankkal és más adományozókkal együtt készítsen következetes egészségügyi terveket és ellenőrzési eljárásokat; |
| --- | --- |

15.

sajnálatosnak tartja, hogy a korábban végrehajtott kiigazítások és reformok, valamint a méltánytalan fejlesztési politikák és gyakorlatok az egészségügyi rendszerek hozzájárultak az egészségügyi rendszerek tehetetlenségéhez; nyomatékosan kéri a Bizottságot, hogy nyújtson támogatást az érintett három ország számára közegészségügyi rendszereik kifejlesztéséhez annak érdekében, hogy képesek legyenek kielégíteni alapvető egészségügyi szükségleteiket, és olyan infrastruktúrát alakíthassanak ki, amely képes lehet biztosítani a közegészségügyi ellátáshoz való hozzáférést minden polgár számára; különösen úgy véli, hogy egy rugalmas egészségügyi rendszer kiépítése hosszú távon többek között a következőket teszi szükségessé: i) alapvető közegészségügyi szolgáltatásokra irányuló erőforrás-beruházások ii) biztonságos és színvonalas ellátás biztosítása az egészségügyi dolgozók megfelelő képzésére, felülvizsgálatára és fizetésére szánt források növelésével, valamint biztonságos gyógyszerekhez való hozzáférés biztosításával iii) a helyi érdekeltek és közösségek bevonása a válságreagálásba és a fejlesztés tervezésébe; felszólítja a nemzetközi adományozókat, hogy több hivatalos fejlesztési segélyt nyújtsanak az érintett országoknak, például költségvetési támogatás formájában, felszólítja a Bizottságot, hogy a partnerországokkal, a WHO-val, a Világbankkal és más adományozókkal együtt készítsen következetes egészségügyi terveket és ellenőrzési eljárásokat;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a válaszreakcióknak ki kell térniük a nők képviseletének mögöttes hiányosságaira, az egészségügyhöz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésre és a megélhetési zavarokra, hangsúlyozza különösen, hogy színvonalas alapszolgáltatásokat és egészségügyi ellátást kell kínálni, különösen a terhesgondozás, valamint a szülészeti és nőgyógyászati ellátás tekintetében; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a válaszreakcióknak ki kell térniük a nők képviseletének mögöttes hiányosságaira, az egészségügyhöz és a szolgáltatásokhoz való hozzáférésre és a megélhetési zavarokra, hangsúlyozza különösen, hogy színvonalas alapszolgáltatásokat és egészségügyi ellátást kell kínálni, különösen a terhesgondozás, valamint a szülészeti és nőgyógyászati ellátás tekintetében;

| 17. | üdvözli „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című, 2010. évi bizottsági közleményt (COM(2010)0128), valamint az átfogó egészségügyi rendszerekre vonatkozó holisztikus elképzelését, horizontális megközelítését és az egyetemes egészségügyi fedezetre irányuló törekvését; ösztönzi a Bizottságot, hogy az ebolaválság során szerzett újabb rálátás ismeretében vizsgálja felül ezt a közleményt, és ennek során őrizze meg az átfogó és horizontális megközelítést, továbbá időben terjesszen elő és hajtson végre cselekvési programot; |
| --- | --- |

17.

üdvözli „Az Unió szerepe a globális egészségügy terén” című, 2010. évi bizottsági közleményt (COM(2010)0128), valamint az átfogó egészségügyi rendszerekre vonatkozó holisztikus elképzelését, horizontális megközelítését és az egyetemes egészségügyi fedezetre irányuló törekvését; ösztönzi a Bizottságot, hogy az ebolaválság során szerzett újabb rálátás ismeretében vizsgálja felül ezt a közleményt, és ennek során őrizze meg az átfogó és horizontális megközelítést, továbbá időben terjesszen elő és hajtson végre cselekvési programot;

| 18. | hangsúlyozza általános értelemben annak elsődleges fontosságát, hogy költségvetési tételeket kell előirányozni a fejlődő országok számára azon törekvéseik támogatására, amelyek célja erős és ellenálló állami társadalombiztosítási és közegészségügyi rendszerek létrehozása, elegendő számú, jól felszerelt, fenntartható (többek között laboratóriumokat, vízellátási és szennyvízelvezetési létesítményeket magukban foglaló) egészségügyi infrastruktúra kiépítése, valamint színvonalas alapszolgáltatásokat és ellátást kínáló egészségügyi rendszer megteremtése; hangsúlyozza, hogy a lakosok számához igazodó arányszámú egészségügyi dolgozóra van szükség, és felszólítja az érintett országok kormányait annak biztosítására, hogy az egészségügyi dolgozók meg legyenek fizetve és az egészségügyre fordított pénz eljusson az emberekhez; elismeri azonban, hogy a jelenlegihez hasonló válságokat az egészségügyi rendszerek önmagukban nem tudják megoldani, de a különböző ágazatok (többek között az egészségügy, az oktatás és képzés, a szennyvízelvezetés, az élelmezésbiztonság, az ivóvíz) átfogó megközelítésére van szükség az összes alapvető szolgáltatás terén észlelt kritikus hiányosságok orvoslásához; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kulturális dimenziókra és hiedelmekre kiterjedő oktatás a felépülés során is kulcsfontosságú; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza általános értelemben annak elsődleges fontosságát, hogy költségvetési tételeket kell előirányozni a fejlődő országok számára azon törekvéseik támogatására, amelyek célja erős és ellenálló állami társadalombiztosítási és közegészségügyi rendszerek létrehozása, elegendő számú, jól felszerelt, fenntartható (többek között laboratóriumokat, vízellátási és szennyvízelvezetési létesítményeket magukban foglaló) egészségügyi infrastruktúra kiépítése, valamint színvonalas alapszolgáltatásokat és ellátást kínáló egészségügyi rendszer megteremtése; hangsúlyozza, hogy a lakosok számához igazodó arányszámú egészségügyi dolgozóra van szükség, és felszólítja az érintett országok kormányait annak biztosítására, hogy az egészségügyi dolgozók meg legyenek fizetve és az egészségügyre fordított pénz eljusson az emberekhez; elismeri azonban, hogy a jelenlegihez hasonló válságokat az egészségügyi rendszerek önmagukban nem tudják megoldani, de a különböző ágazatok (többek között az egészségügy, az oktatás és képzés, a szennyvízelvezetés, az élelmezésbiztonság, az ivóvíz) átfogó megközelítésére van szükség az összes alapvető szolgáltatás terén észlelt kritikus hiányosságok orvoslásához; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy a kulturális dimenziókra és hiedelmekre kiterjedő oktatás a felépülés során is kulcsfontosságú;

| 19. | emlékeztet arra, hogy az egészségügyi beruházások a gazdasági fejlődés fontos vetületét jelentik és hozzájárulnak a szegénység visszaszorításához a fejlődő országokban; üdvözli, hogy a jövőbeli fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó javaslatba bekerült a 3. cél: „a jó egészségben töltött élet lehetővé tétele mindenki számára, valamint mindenki jólétének előmozdítása minden életkorban”; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy az egészségügyi beruházások a gazdasági fejlődés fontos vetületét jelentik és hozzájárulnak a szegénység visszaszorításához a fejlődő országokban; üdvözli, hogy a jövőbeli fenntartható fejlesztési célokra vonatkozó javaslatba bekerült a 3. cél: „a jó egészségben töltött élet lehetővé tétele mindenki számára, valamint mindenki jólétének előmozdítása minden életkorban”;

| 20. | hangsúlyozza, hogy a rugalmas és átfogó egészségügyi rendszerek kiépítéséhez szükséges, hosszú távon költséges tervekbe ezenfelül bele kell foglalni a megfelelő létszámú, képzett egészségügyi dolgozót, a kellő mennyiségű egészségügyi eszközhöz való hozzáférést és a megbízható egészségügyi információs rendszereket; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy a rugalmas és átfogó egészségügyi rendszerek kiépítéséhez szükséges, hosszú távon költséges tervekbe ezenfelül bele kell foglalni a megfelelő létszámú, képzett egészségügyi dolgozót, a kellő mennyiségű egészségügyi eszközhöz való hozzáférést és a megbízható egészségügyi információs rendszereket;

| 21. | azt kéri, hogy a fertőző betegségek nyugat-afrikai regionális állami kutatási központjának felállítása révén kerüljön sor a kutatási infrastruktúra megerősítésére, továbbá azt, hogy az Európai Unióval és tagállamai részvételével egyetemközi együttműködést kell létrehozni; |
| --- | --- |

21.

azt kéri, hogy a fertőző betegségek nyugat-afrikai regionális állami kutatási központjának felállítása révén kerüljön sor a kutatási infrastruktúra megerősítésére, továbbá azt, hogy az Európai Unióval és tagállamai részvételével egyetemközi együttműködést kell létrehozni;

| 22. | hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az ellenálló és fenntartható állami egészségügyi rendszer kiépítéséhez kezelni kell a társadalmi egyenlőtlenségeket; támogatja e célból a közfinanszírozású, egyetemes, ingyenesen igénybe vehető egészségügyi fedezet bevezetését; |
| --- | --- |

22.

hangsúlyozza annak szükségességét, hogy az ellenálló és fenntartható állami egészségügyi rendszer kiépítéséhez kezelni kell a társadalmi egyenlőtlenségeket; támogatja e célból a közfinanszírozású, egyetemes, ingyenesen igénybe vehető egészségügyi fedezet bevezetését;

| 23. | felszólít minden országot arra, hogy vállaljon kötelezettséget az egyetemes egészségügyi fedezetre, továbbá arra, hogy e cél elérése érdekében dolgozzon ki tervet, amely pontosítja a belföldi forásokat és a lehetséges nemzetközi finanszírozást; támogatja azt a célt, hogy az egészségügyi kiadások az alapvető egészségügyi szolgáltatások esetén minden országban az egy főre jutó 86 USD elismert minimumra emelkedjenek; |
| --- | --- |

23.

felszólít minden országot arra, hogy vállaljon kötelezettséget az egyetemes egészségügyi fedezetre, továbbá arra, hogy e cél elérése érdekében dolgozzon ki tervet, amely pontosítja a belföldi forásokat és a lehetséges nemzetközi finanszírozást; támogatja azt a célt, hogy az egészségügyi kiadások az alapvető egészségügyi szolgáltatások esetén minden országban az egy főre jutó 86 USD elismert minimumra emelkedjenek;

| 24. | üdvözli az az EU és fő partnerei égisze alatt 2015. március 3-én tartott magas szintű nemzetközi konferenciát, amelynek célja az ebola felszámolása ás a járvány által az érintett országokra kifejtett hatásának értékelése volt annak biztosítása érdekében, hogy a fejlesztési segély a humanitárius erőfeszítésekre támaszkodjon; |
| --- | --- |

24.

üdvözli az az EU és fő partnerei égisze alatt 2015. március 3-én tartott magas szintű nemzetközi konferenciát, amelynek célja az ebola felszámolása ás a járvány által az érintett országokra kifejtett hatásának értékelése volt annak biztosítása érdekében, hogy a fejlesztési segély a humanitárius erőfeszítésekre támaszkodjon;

| 25. | támogatja az érintett országok gazdasági talpra állítását célzó „Marshall-terv” bevezetésére vonatkozó elképzelést; azt javasolja, hogy a hatóságok kapjanak technikai segítségnyújtást a kapacitásuk növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a pénz eljusson az emberekhez és ne menjen veszendőbe a korrupció miatt, illetve ne más célokra szolgáljon; |
| --- | --- |

25.

támogatja az érintett országok gazdasági talpra állítását célzó „Marshall-terv” bevezetésére vonatkozó elképzelést; azt javasolja, hogy a hatóságok kapjanak technikai segítségnyújtást a kapacitásuk növelése, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a pénz eljusson az emberekhez és ne menjen veszendőbe a korrupció miatt, illetve ne más célokra szolgáljon;

| 26. | üdvözli az ebolajárvány által érintett országok adósságai tekintetében fennálló nemzetközi kötelezettségek enyhítésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket; |
| --- | --- |

26.

üdvözli az ebolajárvány által érintett országok adósságai tekintetében fennálló nemzetközi kötelezettségek enyhítésére irányuló nemzetközi erőfeszítéseket;

| 27. | úgy véli, hogy az EU és a válságba került övezet közötti partnerségek hatékonysága csak akkor biztosítható, ha Libéria, Guinea és Sierra Leone a lehető legrövidebb időn belül képessé válik arra, hogy saját kezébe vegye fejlődése ügyét; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az EU és a válságba került övezet közötti partnerségek hatékonysága csak akkor biztosítható, ha Libéria, Guinea és Sierra Leone a lehető legrövidebb időn belül képessé válik arra, hogy saját kezébe vegye fejlődése ügyét;

| 28. | úgy véli, hogy a 11. Európai Fejlesztési Alap programozását felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy az egészségügy és a jó kormányzás terén végrehajtott beruházások az az instabil állami infrastruktúrával rendelkező valamennyi ország számára kiemelt területekké váljanak; aggodalommal tölti el, hogy az egészségügy, a vízellátás és a szennyvízelvezetés nem szerepel Libéria és Sierra Leone nemzeti indikatív programjának kiemelt ágazatai között; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre a támogatás szorosabb átvilágítására szolgáló mechanizmusokat; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a 11. Európai Fejlesztési Alap programozását felül kell vizsgálni annak érdekében, hogy az egészségügy és a jó kormányzás terén végrehajtott beruházások az az instabil állami infrastruktúrával rendelkező valamennyi ország számára kiemelt területekké váljanak; aggodalommal tölti el, hogy az egészségügy, a vízellátás és a szennyvízelvezetés nem szerepel Libéria és Sierra Leone nemzeti indikatív programjának kiemelt ágazatai között; felszólítja a Bizottságot, hogy hozzon létre a támogatás szorosabb átvilágítására szolgáló mechanizmusokat;

| 29. | úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során az Európai Unió humanitárius fellépéseivel kapcsolatban többé nem hagyható figyelmen kívül a strukturális alulfinanszírozottság kockázata; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálata során az Európai Unió humanitárius fellépéseivel kapcsolatban többé nem hagyható figyelmen kívül a strukturális alulfinanszírozottság kockázata;

| 30. | üdvözli a humanitárius szereplők és a helyszínen tartózkodó egészségügyi személyzet fellépését, akik önfeláldozóan, saját életük kockáztatásával járultak hozzá e hatalmas egészségügyi válság féken tartásához; |
| --- | --- |

30.

üdvözli a humanitárius szereplők és a helyszínen tartózkodó egészségügyi személyzet fellépését, akik önfeláldozóan, saját életük kockáztatásával járultak hozzá e hatalmas egészségügyi válság féken tartásához;

| 31. | elismerését fejezi ki az ebolajárvány miatti vészhelyzet elhárítására hivatott ENSZ-missziónak (UNMEER), a partnerszervezeteknek és nem kormányzati szervezeteknek – többek között az Orvosok Határok Nélkül szervezetnek, a Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetségének (IFRC), az Emergency-nek és másoknak – a helyszínen végzett munkájukért, és örömmel üdvözli e járvány megfékezése érdekében tett jelentős hozzájárulásukat és segítségüket; sajnálatát fejezi ki azon esetek miatt, amelyek során az ebolajárvány elleni küzdelemben részt vevő orvosi és egyéb személyzettel szemben Afrikából való hazatérésüket követően nem megfelelő bánásmódot tanúsítottak; |
| --- | --- |

31.

elismerését fejezi ki az ebolajárvány miatti vészhelyzet elhárítására hivatott ENSZ-missziónak (UNMEER), a partnerszervezeteknek és nem kormányzati szervezeteknek – többek között az Orvosok Határok Nélkül szervezetnek, a Vöröskereszt és Vörösfélhold Társaságok Nemzetközi Szövetségének (IFRC), az Emergency-nek és másoknak – a helyszínen végzett munkájukért, és örömmel üdvözli e járvány megfékezése érdekében tett jelentős hozzájárulásukat és segítségüket; sajnálatát fejezi ki azon esetek miatt, amelyek során az ebolajárvány elleni küzdelemben részt vevő orvosi és egyéb személyzettel szemben Afrikából való hazatérésüket követően nem megfelelő bánásmódot tanúsítottak;

| 32. | elvi kérdésnek tartja, hogy a jövőben a gyógyszerekhez való hozzáférésnek nem a betegek vásárlóerejétől kellene függnie, hanem a beteg szükségleteinek kellene megfelelnie, és nem a piacnak kellene egyedül döntenie abban, hogy milyen gyógyszerek gyártására kerüljön sor; |
| --- | --- |

32.

elvi kérdésnek tartja, hogy a jövőben a gyógyszerekhez való hozzáférésnek nem a betegek vásárlóerejétől kellene függnie, hanem a beteg szükségleteinek kellene megfelelnie, és nem a piacnak kellene egyedül döntenie abban, hogy milyen gyógyszerek gyártására kerüljön sor;

| 33. | felszólítja az EU-t és a tagállamait, hogy a tisztességes és méltányos nemzetközi kereskedelem, valamint a gyógyszerekhez való egyetemes hozzáférést támogató és elősegítő egészségügyi kutatási és innovációs szakpolitikák előmozdításával tartsák be az uniós szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának az EUMSZ 208. cikkében meghatározott elvét; |
| --- | --- |

33.

felszólítja az EU-t és a tagállamait, hogy a tisztességes és méltányos nemzetközi kereskedelem, valamint a gyógyszerekhez való egyetemes hozzáférést támogató és elősegítő egészségügyi kutatási és innovációs szakpolitikák előmozdításával tartsák be az uniós szakpolitikák fejlesztési célú koherenciájának az EUMSZ 208. cikkében meghatározott elvét;

| 34. | felszólítja a Bizottságot arra, hogy a köz-magán társulások, például az z innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés keretében kifejlesztett gyógyszerek vagy előállított oltóanyagok terén kutasson fel a szabadalmi monopóliumokon alapuló modellekhez képest alternatív modelleket, amelyek garantálni tudják a betegek kezeléshez való hozzáférését, az egészségügyi költségvetések fenntarthatóságát, valamint az ebolavírus okozta válságra vagy hasonló fenyegetésekre való hatékony reagálást; |
| --- | --- |

34.

felszólítja a Bizottságot arra, hogy a köz-magán társulások, például az z innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés keretében kifejlesztett gyógyszerek vagy előállított oltóanyagok terén kutasson fel a szabadalmi monopóliumokon alapuló modellekhez képest alternatív modelleket, amelyek garantálni tudják a betegek kezeléshez való hozzáférését, az egészségügyi költségvetések fenntarthatóságát, valamint az ebolavírus okozta válságra vagy hasonló fenyegetésekre való hatékony reagálást;

| 35. | hangsúlyozza a kutatási kapacitás megerősítésének jelentőségét a járványokkal szembeni globális közdelem terén, „gyors tesztek” kidolgozása és az oltásokhoz való hozzáférés szavatolása révén; ezzel összefüggésben üdvözli továbbá azt, hogy számos európai kutatási alapot mozgósítottak az ebolavírus elleni küzdelem érdekében, többek között az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI), a Horizont 2020 program, sőt az európai és fejlődő országok klinikai vizsgálatok területén létrejött partnersége (EDCTP) keretében; hangsúlyozza, hogy bár az oltóanyagok üdvözlendőek, nagy valószínűség szerint nem alkalmasak az ebola felszámolására, mivel a vírus mutáns; hangsúlyozza ezért, hogy elsődlegesen az egészségügyi rendszer általános megerősítését, a higiéniát, a vírus megfékezését, a trópusi környezetben végzett megbízható gyors teszteket, valamint a célzottan a vírusra és az általa okozott tünetekre irányuló gyógyszerelést kell finanszírozni; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza a kutatási kapacitás megerősítésének jelentőségét a járványokkal szembeni globális közdelem terén, „gyors tesztek” kidolgozása és az oltásokhoz való hozzáférés szavatolása révén; ezzel összefüggésben üdvözli továbbá azt, hogy számos európai kutatási alapot mozgósítottak az ebolavírus elleni küzdelem érdekében, többek között az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés (IMI), a Horizont 2020 program, sőt az európai és fejlődő országok klinikai vizsgálatok területén létrejött partnersége (EDCTP) keretében; hangsúlyozza, hogy bár az oltóanyagok üdvözlendőek, nagy valószínűség szerint nem alkalmasak az ebola felszámolására, mivel a vírus mutáns; hangsúlyozza ezért, hogy elsődlegesen az egészségügyi rendszer általános megerősítését, a higiéniát, a vírus megfékezését, a trópusi környezetben végzett megbízható gyors teszteket, valamint a célzottan a vírusra és az általa okozott tünetekre irányuló gyógyszerelést kell finanszírozni;

| 36. | nyomatékosan kér minden érintett szereplőt, hogy népszerűsítse a polgárok egészségügyi képzését, hangsúlyosan kezelve a járvány terjedése elleni küzdelemmel összeegyeztethetetlen hagyományok kérdését; |
| --- | --- |

36.

nyomatékosan kér minden érintett szereplőt, hogy népszerűsítse a polgárok egészségügyi képzését, hangsúlyosan kezelve a járvány terjedése elleni küzdelemmel összeegyeztethetetlen hagyományok kérdését;

| 37. | hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak elő kell mozdítania a mindenki számára előnyös, valamint a megfizethető és elérhető megoldásokat eredményező innovációkat és beavatkozásokat biztosító kutatás tényleges és méltányos finanszírozását; ismételten hangsúlyozza különösen azt, hogy olyan modelleket kell keresni, amelyek segítségével a kutatási és fejlesztési költségek és a gyógyszerárak különválaszthatók egymástól, valamint fel kell tárni a fejlődő országokba irányuló technológiatranszfer lehetőségeit; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza, hogy az Európai Uniónak elő kell mozdítania a mindenki számára előnyös, valamint a megfizethető és elérhető megoldásokat eredményező innovációkat és beavatkozásokat biztosító kutatás tényleges és méltányos finanszírozását; ismételten hangsúlyozza különösen azt, hogy olyan modelleket kell keresni, amelyek segítségével a kutatási és fejlesztési költségek és a gyógyszerárak különválaszthatók egymástól, valamint fel kell tárni a fejlődő országokba irányuló technológiatranszfer lehetőségeit;

| 38. | ismételten hangsúlyozza az elhanyagolt betegségekre irányuló beruházás szükségességét; kéri ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy folytassa az erről folyó vitát, valamint tegyen intézkedéseket az állami és a magánszféra közötti széleskörű együttműködés érdekében, ennek feltételeként azonban biztosítékokat kell bevezetni annak megelőzése érdekében, hogy egy szabályozatlan piacon a köz-magán társulások kárt okozzanak a kiszolgáltatott személyeknek; ennek kapcsán üdvözli azt, hogy az újfajta kezelésekre irányuló kutatás égető szükségességének kezelése érdekében az Európai Unió a Horizont 2020 és az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés keretében 138 millió eurót bocsátott rendelkezésre új oltóanyagokra irányuló klinikai kísérletek, gyors diagnosztikai vizsgálatok és kezelések fejlesztésével foglalkozó projektekre; elismerően nyilatkozik az európai gyógyszeriparról, amely szintén jelentős erőforrásokat különített el a kutatási erőfeszítések támogatására; |
| --- | --- |

38.

ismételten hangsúlyozza az elhanyagolt betegségekre irányuló beruházás szükségességét; kéri ezzel összefüggésben a Bizottságot, hogy folytassa az erről folyó vitát, valamint tegyen intézkedéseket az állami és a magánszféra közötti széleskörű együttműködés érdekében, ennek feltételeként azonban biztosítékokat kell bevezetni annak megelőzése érdekében, hogy egy szabályozatlan piacon a köz-magán társulások kárt okozzanak a kiszolgáltatott személyeknek; ennek kapcsán üdvözli azt, hogy az újfajta kezelésekre irányuló kutatás égető szükségességének kezelése érdekében az Európai Unió a Horizont 2020 és az innovatív gyógyszerek kutatására irányuló kezdeményezés keretében 138 millió eurót bocsátott rendelkezésre új oltóanyagokra irányuló klinikai kísérletek, gyors diagnosztikai vizsgálatok és kezelések fejlesztésével foglalkozó projektekre; elismerően nyilatkozik az európai gyógyszeriparról, amely szintén jelentős erőforrásokat különített el a kutatási erőfeszítések támogatására;

| 39. | hangsúlyozza, hogy az ebola és más járványok nemzetközi együttműködést igénylő, országhatárokat átlépő fenyegetések; felszólítja a WHO-t, hogy vizsgálja felül a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat, a kölcsönös felelősségvállalás és pénzügyi támogatás beillesztése érdekében, többek között az alapvető okok kezelésének szolgálatában; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy az ebola és más járványok nemzetközi együttműködést igénylő, országhatárokat átlépő fenyegetések; felszólítja a WHO-t, hogy vizsgálja felül a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályokat, a kölcsönös felelősségvállalás és pénzügyi támogatás beillesztése érdekében, többek között az alapvető okok kezelésének szolgálatában;

| 40. | üdvözli a nyugat-afrikai közegészségügyi intézmények hálózatáról szóló francia gyorsreagálási programot, tekintettel arra, hogy a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok végrehajtása határozatlan, járványügyi felügyelet pedig nem létezik; |
| --- | --- |

40.

üdvözli a nyugat-afrikai közegészségügyi intézmények hálózatáról szóló francia gyorsreagálási programot, tekintettel arra, hogy a Nemzetközi Egészségügyi Rendszabályok végrehajtása határozatlan, járványügyi felügyelet pedig nem létezik;

| 41. | hangsúlyozza, hogy most, hogy a járvány visszaszorulóban van, ugyanakkor a vírus a felépülést követően hónapokig az ivarmirigyekben marad, az egészségügyi rendszer és az oktatási intézkedések keretében lehetővé kell tenni a szexuális tanácsadást és a családtervezést; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy most, hogy a járvány visszaszorulóban van, ugyanakkor a vírus a felépülést követően hónapokig az ivarmirigyekben marad, az egészségügyi rendszer és az oktatási intézkedések keretében lehetővé kell tenni a szexuális tanácsadást és a családtervezést;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a járványt követően egyre nagyobb a valószínűsége egy élelmezési válság kialakulásának, miután a mezőgazdasági kistermelők jelentős része meghalt a járvány következtében; felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és a nemzetközi közösséget, hogy fektessenek be a mezőgazdasági kistermelés hosszú távú fejlesztésébe annak biztosítása érdekében, hogy megszűnjön a gazdálkodó családok és Nyugat-Afrika jövőbeni élelmiszerbiztonságának veszélyeztetettsége; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a járványt követően egyre nagyobb a valószínűsége egy élelmezési válság kialakulásának, miután a mezőgazdasági kistermelők jelentős része meghalt a járvány következtében; felszólítja a tagállamokat, a Bizottságot és a nemzetközi közösséget, hogy fektessenek be a mezőgazdasági kistermelés hosszú távú fejlesztésébe annak biztosítása érdekében, hogy megszűnjön a gazdálkodó családok és Nyugat-Afrika jövőbeni élelmiszerbiztonságának veszélyeztetettsége;

| 43. | kéri az illetékes bizottságot, hogy az Unió ebolajárvánnyal foglalkozó koordinátorával szoros együttműködésben, az EP Sierra Leonéba küldött misszióját követően biztosítsa a válságkezelés nyomon követését, majd terjesszen elő jól meghatározott kritériumokon alapuló végleges értékelést; |
| --- | --- |

43.

kéri az illetékes bizottságot, hogy az Unió ebolajárvánnyal foglalkozó koordinátorával szoros együttműködésben, az EP Sierra Leonéba küldött misszióját követően biztosítsa a válságkezelés nyomon követését, majd terjesszen elő jól meghatározott kritériumokon alapuló végleges értékelést;

| 44. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, valamint az Egészségügyi Világszervezetnek. |
| --- | --- |

44.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a Bizottság alelnökének/az Unió külügyi és biztonságpolitikai főképviselőjének, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, az Afrikai Unió kormányainak és parlamentjeinek, az ENSZ főtitkárának, valamint az Egészségügyi Világszervezetnek.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0026.

(2)  Például a halottak égetését tiltó hagyomány.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/11

---

P8_TA(2015)0375

Kibocsátásmérés a gépjárműiparban

Az Európai Parlament 2015. október 27-i állásfoglalása a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérésről (2015/2865(RSP))

(2017/C 355/02)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottsághoz intézett kérdésre a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérésről (O-000113/2015 – B8-0764/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottsághoz intézett kérdésre a gépjárműiparban alkalmazott kibocsátásmérésről (O-000113/2015 – B8-0764/2015),

| — | tekintettel a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről szóló, 2007. június 20-i 715/2007/EK európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1),

| — | tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról szóló 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (2),

| — | tekintettel az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló 2001. október 23-i 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló 2001. október 23-i 2001/81/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (3),

| — | tekintettel a környezeti levegő minőségéről és a Tiszta Levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti levegő minőségéről és a Tiszta Levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre (4),

| — | tekintettel a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátáscsökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló 2014. március 11-i 333/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5); |
| --- | --- |

—

tekintettel a 443/2009/EK rendeletnek az új személygépkocsikra vonatkozó 2020. évi CO2-kibocsátáscsökkentési célérték elérésére alkalmas módozatok meghatározása tekintetében történő módosításáról szóló 2014. március 11-i 333/2014/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5);

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (4) bekezdésére,

| A. | mivel 2015. szeptember 18-án mind az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége (Environmental Protection Agency, EPA), mind pedig a Kaliforniai Levegőfelügyeleti Hatóság (Californian Air Resources Board, CARB) hivatalos értesítést adott ki a Volkswagen AG-re, az Audi AG-re és a Volkswagen Group of Americára (együttesen: „VW”) vonatkozó légszennyezési szabályok megsértéséről; mivel a vizsgálat egy nem kormányzati szervezet által egyetemi kutatókkal együttműködésben, a dízelüzemű gépjárművek nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátásával kapcsolatosan végzett kutatást követően indult meg, amely kutatás eredményeit 2014 májusában nyújtották be az EPA-nak és a CARB-nak; |
| --- | --- |

A.

mivel 2015. szeptember 18-án mind az Egyesült Államok Környezetvédelmi Ügynöksége (Environmental Protection Agency, EPA), mind pedig a Kaliforniai Levegőfelügyeleti Hatóság (Californian Air Resources Board, CARB) hivatalos értesítést adott ki a Volkswagen AG-re, az Audi AG-re és a Volkswagen Group of Americára (együttesen: „VW”) vonatkozó légszennyezési szabályok megsértéséről; mivel a vizsgálat egy nem kormányzati szervezet által egyetemi kutatókkal együttműködésben, a dízelüzemű gépjárművek nitrogén-oxidok (NOx) kibocsátásával kapcsolatosan végzett kutatást követően indult meg, amely kutatás eredményeit 2014 májusában nyújtották be az EPA-nak és a CARB-nak;

| B. | mivel a légszennyezés évente több mint 430 000 idő előtti halálesetet okoz az EU-ban, és az egészségre gyakorolt hatásaiból fakadó becsült költségek 940 milliárd euróra rúgnak; mivel a nitrogén-oxid a legfőbb szennyező anyagok egyike, amely többek között tüdőrákot, asztmát és számos légúti betegséget okoz, valamint a környezetkárosodás olyan eseteiért is felelős, mint az eutrofizáció és a savasodás; mivel a dízelüzemű járművekből származó kibocsátások a nitrogén-oxidok elsőszámú forrásai az európai városokban; mivel az EU városi lakosságának egyharmada továbbra is ki van téve az EU által meghatározott szinteket vagy célértékeket meghaladó szinteknek; mivel a közlekedés továbbra is a rossz levegőminőség és az azzal összefüggő egészségügyi következmények fő okozója a városokban; mivel a levegő minősége jelenleg több mint 20 tagállamban nem felel meg az uniós légminőségi határértékeknek, aminek oka elsősorban a városi szennyezés; |
| --- | --- |

B.

mivel a légszennyezés évente több mint 430 000 idő előtti halálesetet okoz az EU-ban, és az egészségre gyakorolt hatásaiból fakadó becsült költségek 940 milliárd euróra rúgnak; mivel a nitrogén-oxid a legfőbb szennyező anyagok egyike, amely többek között tüdőrákot, asztmát és számos légúti betegséget okoz, valamint a környezetkárosodás olyan eseteiért is felelős, mint az eutrofizáció és a savasodás; mivel a dízelüzemű járművekből származó kibocsátások a nitrogén-oxidok elsőszámú forrásai az európai városokban; mivel az EU városi lakosságának egyharmada továbbra is ki van téve az EU által meghatározott szinteket vagy célértékeket meghaladó szinteknek; mivel a közlekedés továbbra is a rossz levegőminőség és az azzal összefüggő egészségügyi következmények fő okozója a városokban; mivel a levegő minősége jelenleg több mint 20 tagállamban nem felel meg az uniós légminőségi határértékeknek, aminek oka elsősorban a városi szennyezés;

| C. | mivel 2011-ben a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége rákkeltőnek minősítette a dízelmotorok által kibocsátott gázokat, és azt ajánlotta, hogy tekintettel a dízelrészecskék további egészségügyi hatásaira, világszerte csökkenteni kell a kibocsátásokból származó vegyi anyagok keverékének való kitettséget; |
| --- | --- |

C.

mivel 2011-ben a WHO Nemzetközi Rákkutatási Ügynöksége rákkeltőnek minősítette a dízelmotorok által kibocsátott gázokat, és azt ajánlotta, hogy tekintettel a dízelrészecskék további egészségügyi hatásaira, világszerte csökkenteni kell a kibocsátásokból származó vegyi anyagok keverékének való kitettséget;

| D. | mivel a gépjárműipar egyike azon iparágaknak, amelyek jelentős számú tagállamban kulcsszerepet játszanak a növekedés és az innováció előmozdításában és hozzájárulnak a foglalkoztatáshoz; mivel a jelenlegi botrány – amennyiben nem történnek határozott lépések – azzal a kockázattal jár, hogy aláássa az egész ágazat hírnevét és versenyképességét; |
| --- | --- |

D.

mivel a gépjárműipar egyike azon iparágaknak, amelyek jelentős számú tagállamban kulcsszerepet játszanak a növekedés és az innováció előmozdításában és hozzájárulnak a foglalkoztatáshoz; mivel a jelenlegi botrány – amennyiben nem történnek határozott lépések – azzal a kockázattal jár, hogy aláássa az egész ágazat hírnevét és versenyképességét;

| E. | mivel a gépjárműipari beszállítói ágazatot túlnyomórészt kis- és középvállalkozások teszik ki, és ezek 50 %-ban járulnak hozzá az ágazatspecifikus kutatásokhoz és fejlesztésekhez; mivel számos európai régió gazdasági erejét a gépjárműipar és a gépjárműipari beszállítói ágazat adja; |
| --- | --- |

E.

mivel a gépjárműipari beszállítói ágazatot túlnyomórészt kis- és középvállalkozások teszik ki, és ezek 50 %-ban járulnak hozzá az ágazatspecifikus kutatásokhoz és fejlesztésekhez; mivel számos európai régió gazdasági erejét a gépjárműipar és a gépjárműipari beszállítói ágazat adja;

| F. | mivel – a többek között a gépjárműgyártók közötti – tisztességes verseny velejárója az, hogy a fogyasztók a rendelkezésre bocsátott átfogó és elfogulatlan műszaki jellemzők alapján választják ki a terméket; |
| --- | --- |

F.

mivel – a többek között a gépjárműgyártók közötti – tisztességes verseny velejárója az, hogy a fogyasztók a rendelkezésre bocsátott átfogó és elfogulatlan műszaki jellemzők alapján választják ki a terméket;

| G. | mivel az EU a rendelkezésre álló állami támogatási eszközök felhasználásával számos erőfeszítést tett a gazdasági válság gépjárműiparra gyakorolt hatásainak kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

G.

mivel az EU a rendelkezésre álló állami támogatási eszközök felhasználásával számos erőfeszítést tett a gazdasági válság gépjárműiparra gyakorolt hatásainak kiküszöbölése érdekében;

| H. | mivel a könnyű gépjárművek kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról szóló, az Euro 5 és az Euro 6 kibocsátási szabványokat létrehozó rendelet (a Parlament és a Tanács tálal 2006 decemberében elfogadott 715/2007/EK rendelet) előírja a gyártók számára, hogy lássák el a gépjárműveket olyan felszerelésekkel, amelyek révén rendes használat mellett megfelelnek a kibocsátási előírásoknak (5. cikk (1) bekezdés); |
| --- | --- |

H.

mivel a könnyű gépjárművek kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról szóló, az Euro 5 és az Euro 6 kibocsátási szabványokat létrehozó rendelet (a Parlament és a Tanács tálal 2006 decemberében elfogadott 715/2007/EK rendelet) előírja a gyártók számára, hogy lássák el a gépjárműveket olyan felszerelésekkel, amelyek révén rendes használat mellett megfelelnek a kibocsátási előírásoknak (5. cikk (1) bekezdés);

| I. | mivel a 715/2007/EK rendelet (az 5. cikk (2) bekezdésében) kifejezetten tiltja manipulációs eszközök használatát, amelyeket az alábbiak szerint határoz meg: „minden olyan szerkezeti elem, amely a kibocsátáscsökkentő rendszer bármely részének működtetése, modulálása, késleltetése vagy kikapcsolása céljából érzékeli a hőmérsékletet, a járműsebességet, a motor-fordulatszámot, a sebességfokozatot, a szívócsőben kialakuló vákuumot vagy bármely más paramétert, és amely bizonyos, a jármű szokásos körülmények közötti üzemeltetése és használata során ésszerűen várható feltételek mellett csökkenti a kibocsátást szabályozó rendszer hatásfokát”; mivel a tagállamok kötelesek érvényesíteni ezt a tilalmat; mivel a rendelet emellett kifejezetten felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be teszteket és fogadjon el intézkedéseket a manipulációs eszközök alkalmazása tekintetében; |
| --- | --- |

I.

mivel a 715/2007/EK rendelet (az 5. cikk (2) bekezdésében) kifejezetten tiltja manipulációs eszközök használatát, amelyeket az alábbiak szerint határoz meg: „minden olyan szerkezeti elem, amely a kibocsátáscsökkentő rendszer bármely részének működtetése, modulálása, késleltetése vagy kikapcsolása céljából érzékeli a hőmérsékletet, a járműsebességet, a motor-fordulatszámot, a sebességfokozatot, a szívócsőben kialakuló vákuumot vagy bármely más paramétert, és amely bizonyos, a jármű szokásos körülmények közötti üzemeltetése és használata során ésszerűen várható feltételek mellett csökkenti a kibocsátást szabályozó rendszer hatásfokát”; mivel a tagállamok kötelesek érvényesíteni ezt a tilalmat; mivel a rendelet emellett kifejezetten felhívja a Bizottságot, hogy vezessen be teszteket és fogadjon el intézkedéseket a manipulációs eszközök alkalmazása tekintetében;

| J. | mivel a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló 1999/44/EK irányelv értelmében a fogyasztókat valamely termék megvételét követően legalább kétéves garancia illeti meg, és mivel az eladó köteles olyan árukat értékesíteni a fogyasztónak, amelyek megfelelnek az adásvételi szerződésben foglaltaknak; mivel, ha ilyen megfelelőség nem áll fent, a fogyasztó jogosult az áru ingyenes javítására, cseréjére, vagy árengedményre; |
| --- | --- |

J.

mivel a fogyasztási cikkek adásvételének és a kapcsolódó jótállásnak egyes vonatkozásairól szóló 1999/44/EK irányelv értelmében a fogyasztókat valamely termék megvételét követően legalább kétéves garancia illeti meg, és mivel az eladó köteles olyan árukat értékesíteni a fogyasztónak, amelyek megfelelnek az adásvételi szerződésben foglaltaknak; mivel, ha ilyen megfelelőség nem áll fent, a fogyasztó jogosult az áru ingyenes javítására, cseréjére, vagy árengedményre;

| K. | mivel a fogyasztói jogokról szóló irányelv (2011/83/EU) előírja, hogy az áru fő jellemzőiről azt megelőzően kell tájékoztatást nyújtani, hogy a szerződést az üzlethelyiségben, az üzlethelyiségen kívül vagy távollevők között megkötik, továbbá – az irányelv rendelkezéseinek nem teljesítése esetére – a tagállamokat hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókra vonatkozó szabályok bevezetésére kötelezi; |
| --- | --- |

K.

mivel a fogyasztói jogokról szóló irányelv (2011/83/EU) előírja, hogy az áru fő jellemzőiről azt megelőzően kell tájékoztatást nyújtani, hogy a szerződést az üzlethelyiségben, az üzlethelyiségen kívül vagy távollevők között megkötik, továbbá – az irányelv rendelkezéseinek nem teljesítése esetére – a tagállamokat hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókra vonatkozó szabályok bevezetésére kötelezi;

| L. | mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv (2005/29/EC) tilt minden olyan gyakorlatot, amely „a termékkel kapcsolatban jelentősen torzítja vagy torzíthatja azon átlagfogyasztó gazdasági magatartását, akihez eljut vagy aki a címzettje”, és előírja, hogy a minden körülmények közt tisztességtelennek minősülő kereskedelmi gyakorlatok közé tartozzon „annak valótlan állítása, hogy egy kereskedőt (beleértve annak kereskedelmi gyakorlatait) vagy egy terméket valamely közjogi vagy magánszervezet elismert, jóváhagyott vagy engedélyezett, vagy ennek állítása anélkül, hogy megfelelne az elismerési, jóváhagyási és engedélyezési feltételeknek”, és előírja a tagállamok számára, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat alkalmazzanak; |
| --- | --- |

L.

mivel a tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatokról szóló irányelv (2005/29/EC) tilt minden olyan gyakorlatot, amely „a termékkel kapcsolatban jelentősen torzítja vagy torzíthatja azon átlagfogyasztó gazdasági magatartását, akihez eljut vagy aki a címzettje”, és előírja, hogy a minden körülmények közt tisztességtelennek minősülő kereskedelmi gyakorlatok közé tartozzon „annak valótlan állítása, hogy egy kereskedőt (beleértve annak kereskedelmi gyakorlatait) vagy egy terméket valamely közjogi vagy magánszervezet elismert, jóváhagyott vagy engedélyezett, vagy ennek állítása anélkül, hogy megfelelne az elismerési, jóváhagyási és engedélyezési feltételeknek”, és előírja a tagállamok számára, hogy hatékony, arányos és visszatartó erejű szankciókat alkalmazzanak;

| M. | mivel a dízelüzemű gépjárművek nitrogén-oxid-kibocsátására vonatkozó Euro 5 szabvány szerinti határérték 180 mg/km, amely a 2009. szeptember 1-je és 2014. szeptember 1-je között típusjóváhagyást kapott gépjárművekre, valamint a 2011. január 1-je és 2015. szeptember 1-je között értékesített gépjárművekre alkalmazandó, és mivel a megfelelő Euró 6 érték 80 mg/km, amely 2014. szeptember 1-je óta alkalmazandó az új típusokra, illetve a 2015. szeptember 1-je óta forgalmazott valamennyi gépjárműre; mivel az Euro 6 osztályba tartozó gépjárművek, amelyeket az előtt vettek nyilvántartásba, hogy a szabvány határértékeit jogilag rögzítették volna, számos tagállamban adókedvezményben részesültek; mivel független teszteredmények megerősítik, hogy mindkét szabvány tekintetében jelentős eltérések vannak az előírt határértékek és a gépkocsik rendes használatakor mért tényleges károsanyag-kibocsátása között; |
| --- | --- |

M.

mivel a dízelüzemű gépjárművek nitrogén-oxid-kibocsátására vonatkozó Euro 5 szabvány szerinti határérték 180 mg/km, amely a 2009. szeptember 1-je és 2014. szeptember 1-je között típusjóváhagyást kapott gépjárművekre, valamint a 2011. január 1-je és 2015. szeptember 1-je között értékesített gépjárművekre alkalmazandó, és mivel a megfelelő Euró 6 érték 80 mg/km, amely 2014. szeptember 1-je óta alkalmazandó az új típusokra, illetve a 2015. szeptember 1-je óta forgalmazott valamennyi gépjárműre; mivel az Euro 6 osztályba tartozó gépjárművek, amelyeket az előtt vettek nyilvántartásba, hogy a szabvány határértékeit jogilag rögzítették volna, számos tagállamban adókedvezményben részesültek; mivel független teszteredmények megerősítik, hogy mindkét szabvány tekintetében jelentős eltérések vannak az előírt határértékek és a gépkocsik rendes használatakor mért tényleges károsanyag-kibocsátása között;

| N. | mivel 2011-ben a Bizottság Közös Kutatóközpontja által végzett elemzés (6) arra a következtetésre jutott, hogy a dízelüzemű gépjárművek hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel (PEMS) mért nitrogén-oxid-kibocsátása jelentősen meghaladta a vonatozó Euro 3–5 kibocsátási határértékeket, ami az átlagos nitrogén-oxid-kibocsátások vonatkozásában teljes tesztutak során 2-4-szeres értékeket mutatott, egyedi tesztalkalmak esetében pedig akár a 14-szeres értéket is elérte; mivel a Közös Kutatóközpont egy másik, 2013-ban közzétett jelentése (7) olyan következtetésekre hivatkozott, hogy az Euro 6-os járművek kibocsátása akár meg is haladhatja az Euro 5-ös járművek kibocsátási szintjeit; mivel a 2014-ben végzett független elemzések dokumentálták, hogy a vizsgált dízelüzemű gépjárművek közúti nitrogén-oxid-kibocsátása az Euro 6 szabvány által előírt határértékeknél átlagosan hétszer magasabb; |
| --- | --- |

N.

mivel 2011-ben a Bizottság Közös Kutatóközpontja által végzett elemzés (6) arra a következtetésre jutott, hogy a dízelüzemű gépjárművek hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel (PEMS) mért nitrogén-oxid-kibocsátása jelentősen meghaladta a vonatozó Euro 3–5 kibocsátási határértékeket, ami az átlagos nitrogén-oxid-kibocsátások vonatkozásában teljes tesztutak során 2-4-szeres értékeket mutatott, egyedi tesztalkalmak esetében pedig akár a 14-szeres értéket is elérte; mivel a Közös Kutatóközpont egy másik, 2013-ban közzétett jelentése (7) olyan következtetésekre hivatkozott, hogy az Euro 6-os járművek kibocsátása akár meg is haladhatja az Euro 5-ös járművek kibocsátási szintjeit; mivel a 2014-ben végzett független elemzések dokumentálták, hogy a vizsgált dízelüzemű gépjárművek közúti nitrogén-oxid-kibocsátása az Euro 6 szabvány által előírt határértékeknél átlagosan hétszer magasabb;

| O. | mivel a VW elismerte, hogy manipulációs eszközöket épített be legalább 11 millió, világszerte értékesített dízelüzemű gépjárművébe; mivel a VW bejelentette, hogy a német szövetségi közúti közlekedési hatóság határozatának következményeképpen az EU-ban 8,5 millió dízelüzemű gépjárművet von ki a forgalomból; |
| --- | --- |

O.

mivel a VW elismerte, hogy manipulációs eszközöket épített be legalább 11 millió, világszerte értékesített dízelüzemű gépjárművébe; mivel a VW bejelentette, hogy a német szövetségi közúti közlekedési hatóság határozatának következményeképpen az EU-ban 8,5 millió dízelüzemű gépjárművet von ki a forgalomból;

| P. | mivel ez a dokumentált kibocsátásbeli eltérés egyaránt származhat az EU-ban jelenleg alkalmazott vizsgálati eljárások nem megfelelő mivoltából (ezek eredményei ugyanis nem a rendes vezetési körülményeket tükrözik), valamint manipulációs eszközök használatából; mivel a gépjárművek tesztelésére irányuló eljárás megbízhatósága és megalapozottsága alapvető fontossággal bír a kibocsátási határértékek teljesítése, és ennélfogva a közegészség megóvása és a környezetvédelem szempontjából az EU-ban; |
| --- | --- |

P.

mivel ez a dokumentált kibocsátásbeli eltérés egyaránt származhat az EU-ban jelenleg alkalmazott vizsgálati eljárások nem megfelelő mivoltából (ezek eredményei ugyanis nem a rendes vezetési körülményeket tükrözik), valamint manipulációs eszközök használatából; mivel a gépjárművek tesztelésére irányuló eljárás megbízhatósága és megalapozottsága alapvető fontossággal bír a kibocsátási határértékek teljesítése, és ennélfogva a közegészség megóvása és a környezetvédelem szempontjából az EU-ban;

| Q. | mivel a 715/2007/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése kötelezi a Bizottságot, hogy tartsa felügyelete alatt a kibocsátások mérésére használt mérési ciklusokat, és ha a tesztek már nem bizonyulnának megfelelőnek, akkor igazítsa ki azokat olyan módon, hogy hitelesen tükrözzék a valós közúti vezetési feltételek melletti kibocsátást; mivel ilyen kiigazításra mindeddig még nem került sor; mivel azonban a Bizottság jelenleg új, valós vezetési feltételek melletti kibocsátáson (RDE) alapuló mérési ciklus elfogadását készíti elő; |
| --- | --- |

Q.

mivel a 715/2007/EK rendelet 14. cikkének (3) bekezdése kötelezi a Bizottságot, hogy tartsa felügyelete alatt a kibocsátások mérésére használt mérési ciklusokat, és ha a tesztek már nem bizonyulnának megfelelőnek, akkor igazítsa ki azokat olyan módon, hogy hitelesen tükrözzék a valós közúti vezetési feltételek melletti kibocsátást; mivel ilyen kiigazításra mindeddig még nem került sor; mivel azonban a Bizottság jelenleg új, valós vezetési feltételek melletti kibocsátáson (RDE) alapuló mérési ciklus elfogadását készíti elő;

| R. | mivel a gyártás megfelelőségére és a használat közbeni megfelelésre vonatkozó vizsgálatok esetében nem alkalmaztak uniós szintű, közös szabványt annak ellenére, hogy a Bizottság megbízást kapott az ilyen eljárásokra vonatkozó egyedi előírások komitológiai eljárás útján történő megállapítására; mivel ennek eredményeként a gyártás megfelelőségére és a használat közbeni megfelelésre vonatkozó előírásokat általában nem megfelelően érvényesítik; mivel az illetékes típusjóváhagyó hatóságok által elvégzett vizsgálatok és azok eredményei vonatkozásában nem áll fent adatszolgáltatási kötelezettség a Bizottság, más tagállamok típusjóváhagyó hatóságai vagy egyéb érdekelt felek felé; |
| --- | --- |

R.

mivel a gyártás megfelelőségére és a használat közbeni megfelelésre vonatkozó vizsgálatok esetében nem alkalmaztak uniós szintű, közös szabványt annak ellenére, hogy a Bizottság megbízást kapott az ilyen eljárásokra vonatkozó egyedi előírások komitológiai eljárás útján történő megállapítására; mivel ennek eredményeként a gyártás megfelelőségére és a használat közbeni megfelelésre vonatkozó előírásokat általában nem megfelelően érvényesítik; mivel az illetékes típusjóváhagyó hatóságok által elvégzett vizsgálatok és azok eredményei vonatkozásában nem áll fent adatszolgáltatási kötelezettség a Bizottság, más tagállamok típusjóváhagyó hatóságai vagy egyéb érdekelt felek felé;

| S. | mivel a jelenlegi uniós típus-jóváhagyási rendszer nem teszi lehetővé a Bizottság vagy más tagállami hatóságok számára, hogy felülbírálják járművek típusjóváhagyását vagy megfelelőségi tanúsítványait, hogy visszahívjanak járműveket vagy felfüggesszék azok forgalmazását, ha azok típusjóváhagyását más tagállam adta ki; mivel a jelenlegi rendszerben a nemzeti típusjóváhagyó hatóságok által végzett tesztek felügyelete nem alkalmas annak szavatolására, hogy minden hatóság tiszteletben tartsa a közös uniós szabályokat, és hogy a szabványok szintjének csökkentésével ne idézzenek elő tisztességtelen versenyt; |
| --- | --- |

S.

mivel a jelenlegi uniós típus-jóváhagyási rendszer nem teszi lehetővé a Bizottság vagy más tagállami hatóságok számára, hogy felülbírálják járművek típusjóváhagyását vagy megfelelőségi tanúsítványait, hogy visszahívjanak járműveket vagy felfüggesszék azok forgalmazását, ha azok típusjóváhagyását más tagállam adta ki; mivel a jelenlegi rendszerben a nemzeti típusjóváhagyó hatóságok által végzett tesztek felügyelete nem alkalmas annak szavatolására, hogy minden hatóság tiszteletben tartsa a közös uniós szabályokat, és hogy a szabványok szintjének csökkentésével ne idézzenek elő tisztességtelen versenyt;

| T. | mivel a Bizottság jelenleg dolgozik a típusjóváhagyás keretének felülvizsgálatán; mivel ez a felülvizsgálat rendkívül fontos a kibocsátási és üzemanyag-fogyasztási tesztekbe vetett vásárlói bizalom helyreállítása érdekében; |
| --- | --- |

T.

mivel a Bizottság jelenleg dolgozik a típusjóváhagyás keretének felülvizsgálatán; mivel ez a felülvizsgálat rendkívül fontos a kibocsátási és üzemanyag-fogyasztási tesztekbe vetett vásárlói bizalom helyreállítása érdekében;

| U. | mivel a dízelüzemű személygépjárművekből származó nitrogén-oxid-kibocsátások ellenőrzésére szolgáló jelenlegi rendszerek három meghatározó technológiára épülnek: kipufogógáz-visszavezetéssel (EGR) kombinált belső motorikus módosítások, szegénykeverékes nitrogén-oxid-megkötők (szegénykeverékes, csapda típusú nitrogén-oxid-tárolókatalizátorok vagy LNT-k) és szelektív redukciós katalizátor (SCR); mivel az Euro 6-os határértékek teljesítése érdekében a legtöbb járművet a három technológia közül legalább kettővel fel kell szerelni; mivel szoftvermanipulációs eszközök segítségével mindhárom technológia kiiktatható; |
| --- | --- |

U.

mivel a dízelüzemű személygépjárművekből származó nitrogén-oxid-kibocsátások ellenőrzésére szolgáló jelenlegi rendszerek három meghatározó technológiára épülnek: kipufogógáz-visszavezetéssel (EGR) kombinált belső motorikus módosítások, szegénykeverékes nitrogén-oxid-megkötők (szegénykeverékes, csapda típusú nitrogén-oxid-tárolókatalizátorok vagy LNT-k) és szelektív redukciós katalizátor (SCR); mivel az Euro 6-os határértékek teljesítése érdekében a legtöbb járművet a három technológia közül legalább kettővel fel kell szerelni; mivel szoftvermanipulációs eszközök segítségével mindhárom technológia kiiktatható;

| V. | mivel a kibocsátási normáknak történő megfelelés biztosítása érdekében a manipulációs eszközzel felszerelt járművekből az eszközt el kell távolítani, módosítani kell a kibocsátáscsökkentő rendszer szoftverét és – a motortechnológiától függően – hardveres beavatkozásra van szükség; mivel a manipulációs eszközök eltávolításával, újraprogramozással és átkalibrálással lehetőség lenne a már gépjárműbe beszerelt kibocsátás-ellenőrző rendszerek teljesítménynek javítására; |
| --- | --- |

V.

mivel a kibocsátási normáknak történő megfelelés biztosítása érdekében a manipulációs eszközzel felszerelt járművekből az eszközt el kell távolítani, módosítani kell a kibocsátáscsökkentő rendszer szoftverét és – a motortechnológiától függően – hardveres beavatkozásra van szükség; mivel a manipulációs eszközök eltávolításával, újraprogramozással és átkalibrálással lehetőség lenne a már gépjárműbe beszerelt kibocsátás-ellenőrző rendszerek teljesítménynek javítására;

| W. | mivel a teszteredmények és a normál használat során mért járműteljesítmény közötti eltérések nemcsak a nitrogén-oxidokra korlátozódnak, hanem egyéb szennyezőanyagok és a szén-dioxid esetében is jelentkeznek; mivel független tanulmányok szerint a személygépkocsikból származó hivatalos és tényleges szén-dioxid-kibocsátási értékek közötti különbség Európában 2014-ben 40 %-os volt; |
| --- | --- |

W.

mivel a teszteredmények és a normál használat során mért járműteljesítmény közötti eltérések nemcsak a nitrogén-oxidokra korlátozódnak, hanem egyéb szennyezőanyagok és a szén-dioxid esetében is jelentkeznek; mivel független tanulmányok szerint a személygépkocsikból származó hivatalos és tényleges szén-dioxid-kibocsátási értékek közötti különbség Európában 2014-ben 40 %-os volt;

| X. | mivel a könnyűgépjárművekre vonatkozó világszerte alkalmazandó harmonizált vizsgálati eljárásra (Worldwide Harmonised Light Vehicles Procedure, WLTP) történő átállás az Unióban azt írja elő, hogy a meglévő járműállomány gyártókra vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási célértékeit hozzá kell igazítani az új teszthez; |
| --- | --- |

X.

mivel a könnyűgépjárművekre vonatkozó világszerte alkalmazandó harmonizált vizsgálati eljárásra (Worldwide Harmonised Light Vehicles Procedure, WLTP) történő átállás az Unióban azt írja elő, hogy a meglévő járműállomány gyártókra vonatkozó szén-dioxid-kibocsátási célértékeit hozzá kell igazítani az új teszthez;

| 1. | határozottan elítéli a gépjárműgyártók által elkövetett csalást, és sürgeti a vállalatokat, hogy vállaljanak teljes felelősséget tetteikért és a vizsgálatok során működjenek együtt teljes mértékben a hatóságokkal; sajnálattal veszi tudomásul, hogy fogyasztók millióit tévesztették meg és vezették félre a gépjárműveikből származó kibocsátásokra vonatkozó hamis információkkal; |
| --- | --- |

1.

határozottan elítéli a gépjárműgyártók által elkövetett csalást, és sürgeti a vállalatokat, hogy vállaljanak teljes felelősséget tetteikért és a vizsgálatok során működjenek együtt teljes mértékben a hatóságokkal; sajnálattal veszi tudomásul, hogy fogyasztók millióit tévesztették meg és vezették félre a gépjárműveikből származó kibocsátásokra vonatkozó hamis információkkal;

| 2. | úgy véli, hogy amennyiben bizonyítást nyer a törvénysértés, a fogyasztókat megillető jogorvoslatról megfelelő tájékoztatást kell adni, és azt mielőbb végre kell hajtani, nem engedhető meg, hogy a fogyasztókat további kár érje; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy amennyiben bizonyítást nyer a törvénysértés, a fogyasztókat megillető jogorvoslatról megfelelő tájékoztatást kell adni, és azt mielőbb végre kell hajtani, nem engedhető meg, hogy a fogyasztókat további kár érje;

| 3. | sajnálatosnak tartja, hogy ezen túlzott kibocsátások idő előtti haláleseteket, az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat és környezeti károkat okoznak; |
| --- | --- |

3.

sajnálatosnak tartja, hogy ezen túlzott kibocsátások idő előtti haláleseteket, az emberi egészségre gyakorolt káros hatásokat és környezeti károkat okoznak;

| 4. | kulcsfontosságúnak tartja, hogy a bizottság és a tagállamok konkrét fellépések révén késedelem nélkül állítsák helyre a fogyasztók bizalmát, valamint tegyenek meg minden tőlük telhetőt a helyzet rendezésére; hangsúlyozza az érintett alkalmazottakkal való szolidaritását, és aggasztónak tartja az ellátási láncban különösen a kkv-kra gyakorolt hatásokat, amely vállalkozások jelenleg a csalás miatt önhibájukon kívül hatalmas kihívásokkal néznek szembe, hangsúlyozza, hogy nem szabad, hogy végső soron az alkalmazottaknak kelljen megfizetni a kibocsátásmérési manipulációk árát;; |
| --- | --- |

4.

kulcsfontosságúnak tartja, hogy a bizottság és a tagállamok konkrét fellépések révén késedelem nélkül állítsák helyre a fogyasztók bizalmát, valamint tegyenek meg minden tőlük telhetőt a helyzet rendezésére; hangsúlyozza az érintett alkalmazottakkal való szolidaritását, és aggasztónak tartja az ellátási láncban különösen a kkv-kra gyakorolt hatásokat, amely vállalkozások jelenleg a csalás miatt önhibájukon kívül hatalmas kihívásokkal néznek szembe, hangsúlyozza, hogy nem szabad, hogy végső soron az alkalmazottaknak kelljen megfizetni a kibocsátásmérési manipulációk árát;;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az elbocsátások mérlegelése előtt a gyártóknak fel kell használniuk saját forrásaikat, többek között az osztalék elosztása helyett a profit visszatartása révén az alkalmazott jog megsértéséből felmerülő költségek lehetőség szerinti fedezése érdekében; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az elbocsátások mérlegelése előtt a gyártóknak fel kell használniuk saját forrásaikat, többek között az osztalék elosztása helyett a profit visszatartása révén az alkalmazott jog megsértéséből felmerülő költségek lehetőség szerinti fedezése érdekében;

| 6. | mélységes aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a tagállami hatóságok és a Bizottság az uniós jogszabályok által a rendes használatban lévő járművek tekintetében előírt kibocsátási határértékek súlyos és huzamos túllépésének bizonyítékaival szembesülve késedelmesen intézkedtek; |
| --- | --- |

6.

mélységes aggodalmának ad hangot azzal kapcsolatban, hogy a tagállami hatóságok és a Bizottság az uniós jogszabályok által a rendes használatban lévő járművek tekintetében előírt kibocsátási határértékek súlyos és huzamos túllépésének bizonyítékaival szembesülve késedelmesen intézkedtek;

| 7. | emlékeztet, hogy a dízelüzemű járművek kilométerenkénti szén-dioxid-kibocsátása alacsonyabb, mint a velük egyenértékű benzinüzemű járműveké, és hogy az előbbiek fontos eszközei annak, hogy a gyártók elérhessék az uniós gépjárműállományra vonatkozó 2021-es tervezett átlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékeket; emlékeztet, hogy ezek továbbra is fontos hozzájárulást jelentenek a 2021 utáni célok eléréséhez, de hangsúlyozza, hogy a gyártóknak a rendelkezésre álló tiszta technológiákat kell alkalmazniuk a NOx, a szálló por és egyéb szennyező anyagok csökkentése érdekében; |
| --- | --- |

7.

emlékeztet, hogy a dízelüzemű járművek kilométerenkénti szén-dioxid-kibocsátása alacsonyabb, mint a velük egyenértékű benzinüzemű járműveké, és hogy az előbbiek fontos eszközei annak, hogy a gyártók elérhessék az uniós gépjárműállományra vonatkozó 2021-es tervezett átlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékeket; emlékeztet, hogy ezek továbbra is fontos hozzájárulást jelentenek a 2021 utáni célok eléréséhez, de hangsúlyozza, hogy a gyártóknak a rendelkezésre álló tiszta technológiákat kell alkalmazniuk a NOx, a szálló por és egyéb szennyező anyagok csökkentése érdekében;

| 8. | teljes átláthatóságot sürget a Bizottság és a tagállamok részéről az ilyen jogsértésekről való ismereteikkel és az azok elleni intézkedéseikkel kapcsolatban; kéri a Bizottság és a tagállami hatóságok szerepének és felelősségének alapos kivizsgálását, tekintettel többek között a Bizottság Közös Kutatóközpontjának 2011. évi jelentésében megállapított problémákra; |
| --- | --- |

8.

teljes átláthatóságot sürget a Bizottság és a tagállamok részéről az ilyen jogsértésekről való ismereteikkel és az azok elleni intézkedéseikkel kapcsolatban; kéri a Bizottság és a tagállami hatóságok szerepének és felelősségének alapos kivizsgálását, tekintettel többek között a Bizottság Közös Kutatóközpontjának 2011. évi jelentésében megállapított problémákra;

| 9. | kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a fenntartható, forráshatékony közúti közlekedési rendszerekre és más közlekedési módokra vonatkozó uniós stratégia végrehajtását, fokozatosan leépítve a fosszilis üzemanyagokon alapuló jelenlegi rendszert, áttérve új technológiák alkalmazására és új energiaforrások – például a hidrogén, az elektromos áram és a sűrített levegő – használatára; |
| --- | --- |

9.

kéri a Bizottságot, hogy erősítse meg a fenntartható, forráshatékony közúti közlekedési rendszerekre és más közlekedési módokra vonatkozó uniós stratégia végrehajtását, fokozatosan leépítve a fosszilis üzemanyagokon alapuló jelenlegi rendszert, áttérve új technológiák alkalmazására és új energiaforrások – például a hidrogén, az elektromos áram és a sűrített levegő – használatára;

| 10. | üdvözli a több tagállamban és világszerte más országokban is zajló vizsgálatokat a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátásait mérő tesztek manipulálása ügyében; támogatja a Bizottság nemzeti felügyeleti hatóságokhoz intézett, arra vonatkozó felhívását, hogy a járműmárkák és -modellek széles skálája tekintetében végezzenek részletes ellenőrzéseket; úgy véli, hogy bármely ilyen vizsgálatba be kell vonni a Bizottságot; kitart amellett, hogy a vizsgálatokat átlátható és eredményes formában kell elvégezni, kellően figyelembe véve azt, hogy a megfelelőség bármely feltárt hiánya miatt közvetlenül érintett fogyasztókat kielégítően tájékoztatni kell; |
| --- | --- |

10.

üdvözli a több tagállamban és világszerte más országokban is zajló vizsgálatokat a gépjárművek szennyezőanyag-kibocsátásait mérő tesztek manipulálása ügyében; támogatja a Bizottság nemzeti felügyeleti hatóságokhoz intézett, arra vonatkozó felhívását, hogy a járműmárkák és -modellek széles skálája tekintetében végezzenek részletes ellenőrzéseket; úgy véli, hogy bármely ilyen vizsgálatba be kell vonni a Bizottságot; kitart amellett, hogy a vizsgálatokat átlátható és eredményes formában kell elvégezni, kellően figyelembe véve azt, hogy a megfelelőség bármely feltárt hiánya miatt közvetlenül érintett fogyasztókat kielégítően tájékoztatni kell;

| 11. | nyomatékosan kéri, hogy a Bizottság 2016. március 31-ig írásban számoljon be a Parlamentnek a vizsgálatok eredményeiről; |
| --- | --- |

11.

nyomatékosan kéri, hogy a Bizottság 2016. március 31-ig írásban számoljon be a Parlamentnek a vizsgálatok eredményeiről;

| 12. | kéri, hogy amennyiben manipulációs eszközöket találnak, a tagállami hatóságok tegyenek meg mindent a helyzet orvoslására és alkalmazzanak megfelelő szankciókat a 2007/46/EK irányelv 30. cikkének és a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének megfelelően; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy amennyiben manipulációs eszközöket találnak, a tagállami hatóságok tegyenek meg mindent a helyzet orvoslására és alkalmazzanak megfelelő szankciókat a 2007/46/EK irányelv 30. cikkének és a 715/2007/EK rendelet 10. cikkének megfelelően;

| 13. | felhívja a figyelmet a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága által 2015. július 15-én elfogadott, az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló Girling-jelentésre (A8-0249/2015), és különösen az Európai Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézett azon kérésre, hogy mielőbb véglegesítsék a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásokra vonatkozó új Euro 6 rendeletre irányuló javaslatot, amelyről jelenleg tárgyalnak; |
| --- | --- |

13.

felhívja a figyelmet a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága által 2015. július 15-én elfogadott, az egyes légköri szennyezők nemzeti kibocsátási határértékeiről szóló Girling-jelentésre (A8-0249/2015), és különösen az Európai Bizottsághoz és a tagállamokhoz intézett azon kérésre, hogy mielőbb véglegesítsék a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásokra vonatkozó új Euro 6 rendeletre irányuló javaslatot, amelyről jelenleg tárgyalnak;

| 14. | sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul fogadja el és hajtsa végre az új, valós vezetési feltételek melletti tesztciklust, és léptesse hatályba szabályozási céllal; támogatja a közúti járművek szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentéséről szóló, a Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága által 2015. szeptember 23-án elfogadott Deß-jelentést (A8-0270/2015) és különösen az Európai Bizottsághoz intézett azon felhívást, hogy az „olyan gépjármű tekintetében, amelynek típusjóváhagyására és nyilvántartásba vételére 2015-től kezdődően került sor, [a Bizottság vezessen be] valós vezetési körülményekre vonatkozó kibocsátásmérést a kibocsátás-ellenőrző rendszer hatékonyságának biztosítása, illetve annak érdekében, hogy a jármű megfeleljen e rendeletnek és a rendelet végrehajtási intézkedéseinek egy olyan megfelelési tényező mellett, amely csupán a legkésőbb 2017-ig érvényben lévő kibocsátásmérési eljárás lehetséges tűréshatását tükrözi”; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ennek alapján késedelem nélkül állapodjanak meg a tesztciklus keretéről; |
| --- | --- |

14.

sürgeti a Bizottságot, hogy haladéktalanul fogadja el és hajtsa végre az új, valós vezetési feltételek melletti tesztciklust, és léptesse hatályba szabályozási céllal; támogatja a közúti járművek szennyezőanyag-kibocsátásának csökkentéséről szóló, a Parlament Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottsága által 2015. szeptember 23-án elfogadott Deß-jelentést (A8-0270/2015) és különösen az Európai Bizottsághoz intézett azon felhívást, hogy az „olyan gépjármű tekintetében, amelynek típusjóváhagyására és nyilvántartásba vételére 2015-től kezdődően került sor, [a Bizottság vezessen be] valós vezetési körülményekre vonatkozó kibocsátásmérést a kibocsátás-ellenőrző rendszer hatékonyságának biztosítása, illetve annak érdekében, hogy a jármű megfeleljen e rendeletnek és a rendelet végrehajtási intézkedéseinek egy olyan megfelelési tényező mellett, amely csupán a legkésőbb 2017-ig érvényben lévő kibocsátásmérési eljárás lehetséges tűréshatását tükrözi”; sürgeti a tagállamokat és a Bizottságot, hogy ennek alapján késedelem nélkül állapodjanak meg a tesztciklus keretéről;

| 15. | megjegyzi, hogy a Bizottság jelenlegi tervei szerint a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásvizsgálatokat csak a nitrogén-oxid-kibocsátások mérésére használnák majd; szorgalmazza az ilyen vizsgálatok valamennyi szennyező anyag vonatkozásában történő alkalmazását; |
| --- | --- |

15.

megjegyzi, hogy a Bizottság jelenlegi tervei szerint a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásvizsgálatokat csak a nitrogén-oxid-kibocsátások mérésére használnák majd; szorgalmazza az ilyen vizsgálatok valamennyi szennyező anyag vonatkozásában történő alkalmazását;

| 16. | sajnálatosnak tartja az RDE-tesztre vonatkozó komitológiai eljárás keretében zajló tanácskozásokkal kapcsolatos átláthatóság hiányát, és különösen azt, hogy a Bizottság nem ugyanakkor továbbítja az információkat a Parlamentnek, mint amikor a tagállamok képviselőinek; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal azonos feltételek mellett bocsássa a Parlament rendelkezésére az összes vonatkozó dokumentációt, és különösen arra, hogy tegye közzé a Gépjárművekkel foglalkozó Műszaki Bizottság számára készült, az új RDE-tesztek elfogadására vonatkozó előkészítő dokumentumokat; |
| --- | --- |

16.

sajnálatosnak tartja az RDE-tesztre vonatkozó komitológiai eljárás keretében zajló tanácskozásokkal kapcsolatos átláthatóság hiányát, és különösen azt, hogy a Bizottság nem ugyanakkor továbbítja az információkat a Parlamentnek, mint amikor a tagállamok képviselőinek; felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal azonos feltételek mellett bocsássa a Parlament rendelkezésére az összes vonatkozó dokumentációt, és különösen arra, hogy tegye közzé a Gépjárművekkel foglalkozó Műszaki Bizottság számára készült, az új RDE-tesztek elfogadására vonatkozó előkészítő dokumentumokat;

| 17. | hangsúlyozza, hogy jelentősen meg kell erősíteni az Unióban jelenleg használt típus-jóváhagyási rendszert, beleértve egyrészt a fokozottabb uniós felügyeletet, különös tekintettel a piacfelügyeletre, a koordinációra és az Unióban forgalmazott járművekre vonatkozó nyomonkövetési rendszerre, másrészt azon jogkört, amelynek értelmében a tagállamok számára előírható, hogy bizonyítékok alapján indítsanak ellenőrzési eljárásokat, továbbá hogy az uniós jog megsértésének esetén képesek legyenek megfelelő intézkedéseket elfogadni; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy jelentősen meg kell erősíteni az Unióban jelenleg használt típus-jóváhagyási rendszert, beleértve egyrészt a fokozottabb uniós felügyeletet, különös tekintettel a piacfelügyeletre, a koordinációra és az Unióban forgalmazott járművekre vonatkozó nyomonkövetési rendszerre, másrészt azon jogkört, amelynek értelmében a tagállamok számára előírható, hogy bizonyítékok alapján indítsanak ellenőrzési eljárásokat, továbbá hogy az uniós jog megsértésének esetén képesek legyenek megfelelő intézkedéseket elfogadni;

| 18. | felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozza át a jelenlegi típus-jóváhagyási rendszert egyrészt annak szavatolása érdekében, hogy az illetékes nemzeti hatóságok típusjóváhagyásait és igazolásait a Bizottság független módon leellenőrizhesse és felülbírálhassa, másrészt – adott esetben – az Unió-szerte érvényesülő egyenlő feltételek biztosítására, és hogy az uniós rendeletek alkalmazását érdemben végre lehessen hajtatni, a hiányosságokat és a végrehajtási intézkedéseket pedig szükségtelen adminisztratív terhek növelése nélkül ki lehessen javítatni; |
| --- | --- |

18.

felszólítja a Bizottságot, hogy dolgozza át a jelenlegi típus-jóváhagyási rendszert egyrészt annak szavatolása érdekében, hogy az illetékes nemzeti hatóságok típusjóváhagyásait és igazolásait a Bizottság független módon leellenőrizhesse és felülbírálhassa, másrészt – adott esetben – az Unió-szerte érvényesülő egyenlő feltételek biztosítására, és hogy az uniós rendeletek alkalmazását érdemben végre lehessen hajtatni, a hiányosságokat és a végrehajtási intézkedéseket pedig szükségtelen adminisztratív terhek növelése nélkül ki lehessen javítatni;

| 19. | ezért szorgalmazza egy uniós szintű felügyeleti hatóság létrehozásának megfontolását; |
| --- | --- |

19.

ezért szorgalmazza egy uniós szintű felügyeleti hatóság létrehozásának megfontolását;

| 20. | rendkívül fontosnak tartja, hogy a Bizottságnak és minden illetékes tagállami hatóságnak joga legyen a típusjóváhagyásokat és megfelelőségi bizonyítványokat felülbírálni, visszahívásokat elrendelni, illetve megakadályozni gépjárművek forgalomba hozatalát, amennyiben bizonyíthatóan nem felelnek meg az Euro 5 és 6 rendeletnek megfelelő európai uniós kibocsátási határértékeknek, vagy a típus-jóváhagyási rendszer semmilyen más követelményének; |
| --- | --- |

20.

rendkívül fontosnak tartja, hogy a Bizottságnak és minden illetékes tagállami hatóságnak joga legyen a típusjóváhagyásokat és megfelelőségi bizonyítványokat felülbírálni, visszahívásokat elrendelni, illetve megakadályozni gépjárművek forgalomba hozatalát, amennyiben bizonyíthatóan nem felelnek meg az Euro 5 és 6 rendeletnek megfelelő európai uniós kibocsátási határértékeknek, vagy a típus-jóváhagyási rendszer semmilyen más követelményének;

| 21. | úgy véli, hogy a típus-jóváhagyási keretirányelv közelgő felülvizsgálatának fontolóra kell vennie a gyártásmegfelelőségi követelmények kiterjesztését és pontosítását annak biztosítása érdekében, hogy a gyártósorról véletlenszerűen levett új modellek elégséges és reprezentatív mintáját az uniós szennyezőanyag- és szén-dioxid-határértékeknek való megfelelésük ellenőrzése céljából RDE tesztek révén évente megvizsgálják; kéri továbbá, hogy a már forgalomban lévő gépjárműveket működés közben hatékonyabban ellenőrizzék, az RDE-eljárás alapján is, annak érdekében, hogy ellenőrizzék a különböző távolságokat megtett gépjárművek működési megfelelőségét, ahogy azt a rendelet előírja; kéri a közúti felügyelet javítását periodikus műszaki ellenőrzések révén, hogy azonosítsák és megjavítsák azokat a gépjárműveket, amelyek nem felelnek meg az uniós jognak; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, hogy a típus-jóváhagyási keretirányelv közelgő felülvizsgálatának fontolóra kell vennie a gyártásmegfelelőségi követelmények kiterjesztését és pontosítását annak biztosítása érdekében, hogy a gyártósorról véletlenszerűen levett új modellek elégséges és reprezentatív mintáját az uniós szennyezőanyag- és szén-dioxid-határértékeknek való megfelelésük ellenőrzése céljából RDE tesztek révén évente megvizsgálják; kéri továbbá, hogy a már forgalomban lévő gépjárműveket működés közben hatékonyabban ellenőrizzék, az RDE-eljárás alapján is, annak érdekében, hogy ellenőrizzék a különböző távolságokat megtett gépjárművek működési megfelelőségét, ahogy azt a rendelet előírja; kéri a közúti felügyelet javítását periodikus műszaki ellenőrzések révén, hogy azonosítsák és megjavítsák azokat a gépjárműveket, amelyek nem felelnek meg az uniós jognak;

| 22. | felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy ne tűrjék a gépjárművizsgálat úgynevezett „optimalizálását”, amikor megszokottak az olyan gyakorlatok, mint a gumiabroncsok túlfújása, a szélső visszapillantó tükrök eltávolítása, a légellenállás csökkentése érdekében a karosszériaelemek közötti hézagok ragasztószalaggal történő megszüntetése, a motor és a sebességváltó esetében különleges, motorokhoz egyébként nem használatos kenőanyagok alkalmazása, a kiegészítő berendezések, például a hangrendszerek eltávolítása, valamint a megengedett legmagasabb környezeti hőmérséklet melletti tesztelés, elfogadhatatlan módon növelve ezáltal az eltérést a laboratóriumi körülmények között végzett vizsgálat és a fogyasztó vezetés közben szerzett tapasztalata között; |
| --- | --- |

22.

felszólítja a nemzeti hatóságokat, hogy ne tűrjék a gépjárművizsgálat úgynevezett „optimalizálását”, amikor megszokottak az olyan gyakorlatok, mint a gumiabroncsok túlfújása, a szélső visszapillantó tükrök eltávolítása, a légellenállás csökkentése érdekében a karosszériaelemek közötti hézagok ragasztószalaggal történő megszüntetése, a motor és a sebességváltó esetében különleges, motorokhoz egyébként nem használatos kenőanyagok alkalmazása, a kiegészítő berendezések, például a hangrendszerek eltávolítása, valamint a megengedett legmagasabb környezeti hőmérséklet melletti tesztelés, elfogadhatatlan módon növelve ezáltal az eltérést a laboratóriumi körülmények között végzett vizsgálat és a fogyasztó vezetés közben szerzett tapasztalata között;

| 23. | hangsúlyozza, hogy a fogyasztók számára lehetővé kell tenni, hogy jogaikat könnyen érvényesíthessék az 1999/44/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU irányelvekben foglaltaknak megfelelően; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza, hogy a fogyasztók számára lehetővé kell tenni, hogy jogaikat könnyen érvényesíthessék az 1999/44/EK, a 2005/29/EK és a 2011/83/EU irányelvekben foglaltaknak megfelelően;

| 24. | felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködve vállalja a felelősséget az EU belső piacán a versenyért, a piacot szolgáló versenytársak között egyenlő, tisztességes feltételek biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

24.

felszólítja a Bizottságot, hogy a nemzeti felügyeleti hatóságokkal együttműködve vállalja a felelősséget az EU belső piacán a versenyért, a piacot szolgáló versenytársak között egyenlő, tisztességes feltételek biztosítása érdekében;

| 25. | emlékeztet, hogy a belső piac működésére vonatkozó európai jogszabályokat teljes mértékben, kimerítő jelleggel át kell venni és alkalmazni kell minden tagállamban, továbbá arra kéri az európai és a nemzeti piaci felügyeleti hatóságokat, hogy minden állítólagos csalást vizsgáljanak ki; |
| --- | --- |

25.

emlékeztet, hogy a belső piac működésére vonatkozó európai jogszabályokat teljes mértékben, kimerítő jelleggel át kell venni és alkalmazni kell minden tagállamban, továbbá arra kéri az európai és a nemzeti piaci felügyeleti hatóságokat, hogy minden állítólagos csalást vizsgáljanak ki;

| 26. | kéri a Bizottságtól a fogyasztók számára az uniós gépjármű-címkézési irányelv (1999/94/EK) értelmében nyújtott tájékoztatás pontosságának biztosítását; úgy véli, hogy a címkéknek a valós vezetési feltételeknek megfelelő kibocsátási értékeken és üzemanyag-hatékonyságon kell alapulniuk; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságtól a fogyasztók számára az uniós gépjármű-címkézési irányelv (1999/94/EK) értelmében nyújtott tájékoztatás pontosságának biztosítását; úgy véli, hogy a címkéknek a valós vezetési feltételeknek megfelelő kibocsátási értékeken és üzemanyag-hatékonyságon kell alapulniuk;

| 27. | aggodalmát fejezi ki a tesztek hivatalos eredményeiben bejelentett és a valós vezetési körülmények között mért szén-dioxid-kibocsátások közti eltérések miatt; ezért a járműállomány átlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékeire vonatkozó WLTP (a könnyűgépjárművekre vonatkozó világszerte alkalmazandó harmonizált vizsgálati eljárással) való korrelációról szóló megállapodás gyors elfogadására szólít fel a „hasonlóképpen szigorú” normák elvének kell figyelembevételével, ugyanakkor kéri, hogy a 2021-es célérték gyengítésének elkerülése érdekében ennek során ne vegyék figyelembe a jelenlegi tesztelési eljárásban alkalmazott tisztességtelen rugalmasságokat; |
| --- | --- |

27.

aggodalmát fejezi ki a tesztek hivatalos eredményeiben bejelentett és a valós vezetési körülmények között mért szén-dioxid-kibocsátások közti eltérések miatt; ezért a járműállomány átlagos szén-dioxid-kibocsátási célértékeire vonatkozó WLTP (a könnyűgépjárművekre vonatkozó világszerte alkalmazandó harmonizált vizsgálati eljárással) való korrelációról szóló megállapodás gyors elfogadására szólít fel a „hasonlóképpen szigorú” normák elvének kell figyelembevételével, ugyanakkor kéri, hogy a 2021-es célérték gyengítésének elkerülése érdekében ennek során ne vegyék figyelembe a jelenlegi tesztelési eljárásban alkalmazott tisztességtelen rugalmasságokat;

| 28. | felhívja a Bizottságot, hogy a fenntartható közlekedésre vonatkozó új szakpolitikák kialakításakor vegye figyelembe a napvilágra került fenti információkat; kéri a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a közúti és egyéb módokon történő szállítás fenntartható, erőforrás-hatékony rendszereire vonatkozó uniós stratégia megerősítése érdekében; utal a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011-ben elfogadott fehér könyvében megállapított megközelítésre, és rámutat, hogy az jelentős mértékben járulhatott hozzá a közlekedésből származó valós kibocsátások tényleges csökkentéséhez és a városi mobilitás javításához; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket a fehér könyvben említett, javasolt intézkedések meghozatalára, és ennek támogatására ösztönzi a tagállamokat; |
| --- | --- |

28.

felhívja a Bizottságot, hogy a fenntartható közlekedésre vonatkozó új szakpolitikák kialakításakor vegye figyelembe a napvilágra került fenti információkat; kéri a Bizottságot, hogy tegyen további lépéseket a közúti és egyéb módokon történő szállítás fenntartható, erőforrás-hatékony rendszereire vonatkozó uniós stratégia megerősítése érdekében; utal a Bizottság „Útiterv az egységes európai közlekedési térség megvalósításához – Úton egy versenyképes és erőforrás-hatékony közlekedési rendszer felé” című, 2011-ben elfogadott fehér könyvében megállapított megközelítésre, és rámutat, hogy az jelentős mértékben járulhatott hozzá a közlekedésből származó valós kibocsátások tényleges csökkentéséhez és a városi mobilitás javításához; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen nagyobb erőfeszítéseket a fehér könyvben említett, javasolt intézkedések meghozatalára, és ennek támogatására ösztönzi a tagállamokat;

| 29. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

29.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 171., 2007.6.29., 1. o.

(2)  HL L 263., 2007.10.9., 1. o.

(3)  HL L 309., 2001.11.27., 22. o.

(4)  HL L 152., 2008.6.11., 1. o.

(5)  HL L 103., 2014.4.5., 15. o.

(6)  Könnyűgépjárművek közúti kibocsátásának hordozható kibocsátásmérő rendszerekkel (PEMS) történő elemzése, Közös Kutatóközpont 2011.

(7)  Könnyűgépjárművek kibocsátásának kiegészítő mérése: A kínálkozó eljárások műszaki kivitelezhetőségének értékelése, Közös Kutatóközpont, 2013.

---

2015. október 28., szerda

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/17

---

P8_TA(2015)0382

Európai Polgári Kezdeményezés

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az európai polgári kezdeményezésről (2014/2257(INI))

(2017/C 355/03)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (4) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. cikkének (1) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 11. cikkének (4) bekezdésére és az Európai Unió működéséről szóló szerződés 24. cikkének (1) bekezdésére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottságnak a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló jelentésére (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottságnak a polgári kezdeményezésről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról szóló jelentésére (A7-0350/2010),

| — | tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság közös szervezésében megrendezett, a polgári kezdeményezésről szóló 2015. február 26-i nyilvános meghallgatásra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság és a Petíciós Bizottság közös szervezésében megrendezett, a polgári kezdeményezésről szóló 2015. február 26-i nyilvános meghallgatásra,

| — | tekintettel az Európai Parlament C. Tematikus Főosztálya „Európai polgári kezdeményezés – a végrehajtás első tanulságai” című, 2014-ben kiadott tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament C. Tematikus Főosztálya „Európai polgári kezdeményezés – a végrehajtás első tanulságai” című, 2014-ben kiadott tanulmányára,

| — | tekintettel az európai ombudsman 2015. március 4-i határozatára, amelyben lezárja a hivatalból indított, Bizottságra vonatkozó vizsgálatát (OI/9/2013/TN), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai ombudsman 2015. március 4-i határozatára, amelyben lezárja a hivatalból indított, Bizottságra vonatkozó vizsgálatát (OI/9/2013/TN),

| — | tekintettel az Európai Parlament Kutatási Szolgálatának „Az európai polgári kezdeményezés végrehajtása” című, 2015. februárban készített tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament Kutatási Szolgálatának „Az európai polgári kezdeményezés végrehajtása” című, 2015. februárban készített tanulmányára,

| — | tekintettel a Bizottság európai polgári kezdeményezésről szóló, 2015. március 31-i jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság európai polgári kezdeményezésről szóló, 2015. március 31-i jelentésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Petíciós Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0284/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Alkotmányügyi Bizottság jelentésére, valamint a Petíciós Bizottság és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0284/2015),

| A. | mivel az európai polgári kezdeményezés a polgárok számára biztosított új politikai jog, illetve a részvételi demokrácia egyedi és innovatív munkaprogramot kialakító eszköze az Európai Unióban, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy aktív szerepet játsszanak az őket érintő projektekben és folyamatokban, valamint a legjobb eredmények elérésére és a lehető legtöbb uniós polgár arra való ösztönzése érdekében, hogy részt vegyenek az európai integrációs folyamat továbbfejlesztésében az ebben rejlő potenciált kétségkívül teljes mértékben ki kell aknázni és jelentősen növelni kell; mivel az Unió egyik kiemelt célkitűzésének saját intézményei demokratikus legitimációjának további növelésének kell lennie; |
| --- | --- |

A.

mivel az európai polgári kezdeményezés a polgárok számára biztosított új politikai jog, illetve a részvételi demokrácia egyedi és innovatív munkaprogramot kialakító eszköze az Európai Unióban, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy aktív szerepet játsszanak az őket érintő projektekben és folyamatokban, valamint a legjobb eredmények elérésére és a lehető legtöbb uniós polgár arra való ösztönzése érdekében, hogy részt vegyenek az európai integrációs folyamat továbbfejlesztésében az ebben rejlő potenciált kétségkívül teljes mértékben ki kell aknázni és jelentősen növelni kell; mivel az Unió egyik kiemelt célkitűzésének saját intézményei demokratikus legitimációjának további növelésének kell lennie;

| B. | mivel három évvel a 211/2011/EU rendelet alkalmazásának 2012. április 1-jei kezdete óta alaposan értékelni kell annak végrehajtását a hiányosságok azonosítása és az azonnali felülvizsgálatára irányuló életképes megoldások indítványozása érdekében; |
| --- | --- |

B.

mivel három évvel a 211/2011/EU rendelet alkalmazásának 2012. április 1-jei kezdete óta alaposan értékelni kell annak végrehajtását a hiányosságok azonosítása és az azonnali felülvizsgálatára irányuló életképes megoldások indítványozása érdekében;

| C. | mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy az európai polgári kezdeményezéseket szervezők többségénél számos nehézség merült fel az európai polgári kezdeményezés létrehozása során gyakorlati és jogi vonatkozásban is, és mivel számos elutasított európai polgári kezdeményezés szervezője ennek következtében panaszt nyújtott be a Bírósághoz és az európai ombudsmanhoz a polgári kezdeményezések nyilvántartásba vételét elutasító bizottsági határozat ellen; mivel a szabályokat ezért úgy kell kialakítani, hogy a polgári kezdeményezések a lehető legnagyobb mértékben elérhetőek legyenek a polgárok és a szervezők számára; |
| --- | --- |

C.

mivel a tapasztalat azt mutatja, hogy az európai polgári kezdeményezéseket szervezők többségénél számos nehézség merült fel az európai polgári kezdeményezés létrehozása során gyakorlati és jogi vonatkozásban is, és mivel számos elutasított európai polgári kezdeményezés szervezője ennek következtében panaszt nyújtott be a Bírósághoz és az európai ombudsmanhoz a polgári kezdeményezések nyilvántartásba vételét elutasító bizottsági határozat ellen; mivel a szabályokat ezért úgy kell kialakítani, hogy a polgári kezdeményezések a lehető legnagyobb mértékben elérhetőek legyenek a polgárok és a szervezők számára;

| D. | mivel a Parlament az Európai Unió egyetlen közvetlenül választott testülete, és mint ilyen, jellegénél fogva az uniós polgárokat képviseli; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament az Európai Unió egyetlen közvetlenül választott testülete, és mint ilyen, jellegénél fogva az uniós polgárokat képviseli;

| E. | mivel számos intézmény, nem kormányzati szervezet, agytröszt és civil társadalmi csoport megvitatta a polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendelet végrehajtása és az európai polgári kezdeményezések szervezése során tapasztalt különféle hiányosságokat, és számos javaslatot tett ezek javítására, továbbá több ízben jelezte, hogy a rendelet mely aspektusainak reformjára lenne sürgősen szükség; |
| --- | --- |

E.

mivel számos intézmény, nem kormányzati szervezet, agytröszt és civil társadalmi csoport megvitatta a polgári kezdeményezésről szóló 211/2011/EU rendelet végrehajtása és az európai polgári kezdeményezések szervezése során tapasztalt különféle hiányosságokat, és számos javaslatot tett ezek javítására, továbbá több ízben jelezte, hogy a rendelet mely aspektusainak reformjára lenne sürgősen szükség;

| F. | mivel a rendelet 6. cikkében szereplő gyakorlati kérdések – elsősorban az online gyűjtési rendszer kialakítása és ennek egy tagállami illetékes hatóság által történő igazolása – kapcsán a legtöbb esetben a szervezők számára 12 hónapnál rövidebb idő áll a rendelkezésére az előírt számú aláírás összegyűjtésére; |
| --- | --- |

F.

mivel a rendelet 6. cikkében szereplő gyakorlati kérdések – elsősorban az online gyűjtési rendszer kialakítása és ennek egy tagállami illetékes hatóság által történő igazolása – kapcsán a legtöbb esetben a szervezők számára 12 hónapnál rövidebb idő áll a rendelkezésére az előírt számú aláírás összegyűjtésére;

| G. | mivel egy sikeres polgári kezdeményezésnek az aláírások gyűjtésére szolgáló időszak lezárultát követő, a Bizottság számára történő előterjesztésére nem vonatkozik konkrét határidő, és így zavart és bizonytalanságot eredményez mind az intézmények, mind a polgárok között; |
| --- | --- |

G.

mivel egy sikeres polgári kezdeményezésnek az aláírások gyűjtésére szolgáló időszak lezárultát követő, a Bizottság számára történő előterjesztésére nem vonatkozik konkrét határidő, és így zavart és bizonytalanságot eredményez mind az intézmények, mind a polgárok között;

| 1. | üdvözli az európai polgári kezdeményezést – az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 11. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. cikkének (1) bekezdésében meghatározott formájában – mint a transznacionális részvételi demokrácia érdekében létrehozott első eszközt, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy közvetlen kapcsolatot teremtsenek az uniós intézményekkel, és hogy aktívan részt vegyenek az európai politikák és jogszabályok kialakításában, ami kiegészíti az arra vonatkozó jogukat, hogy petíciót nyújthassanak be a Parlamenthez és jogorvoslatért fordulhassanak az európai ombudsmanhoz; |
| --- | --- |

1.

üdvözli az európai polgári kezdeményezést – az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) 11. cikkének (4) bekezdésében, valamint az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 24. cikkének (1) bekezdésében meghatározott formájában – mint a transznacionális részvételi demokrácia érdekében létrehozott első eszközt, amely lehetővé teszi a polgárok számára, hogy közvetlen kapcsolatot teremtsenek az uniós intézményekkel, és hogy aktívan részt vegyenek az európai politikák és jogszabályok kialakításában, ami kiegészíti az arra vonatkozó jogukat, hogy petíciót nyújthassanak be a Parlamenthez és jogorvoslatért fordulhassanak az európai ombudsmanhoz;

| 2. | hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezés a részvételi demokrácia első eszköze, amely – a tagállamok legalább egynegyedéből származó, legalább egymillió támogatási nyilatkozat összegyűjtése esetén – jogosultságot biztosít az uniós polgároknak arra, hogy új politikai előjogukkal élve kezdeményezzék a Bizottságnál, hogy a hatáskörén belül megfelelő javaslatot terjesszen elő azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint jogalkotási aktusra van szükség a Szerződések végrehajtásához; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezés a részvételi demokrácia első eszköze, amely – a tagállamok legalább egynegyedéből származó, legalább egymillió támogatási nyilatkozat összegyűjtése esetén – jogosultságot biztosít az uniós polgároknak arra, hogy új politikai előjogukkal élve kezdeményezzék a Bizottságnál, hogy a hatáskörén belül megfelelő javaslatot terjesszen elő azokban az ügyekben, amelyekben a polgárok megítélése szerint jogalkotási aktusra van szükség a Szerződések végrehajtásához;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezés kivételes lehetőséget kínál a polgárok számára törekvéseik meghatározására és megfogalmazására, illetve uniós fellépések szorgalmazására, valamint azt, hogy ezt minden lehetséges módon ösztönözni, fejleszteni és támogatni kell; elismeri ugyanakkor, hogy jelentős hiányosságok vannak, és ezekkel az európai polgári kezdeményezés hatékony működéséhez foglalkozni kell, illetve megoldást kell találni rájuk; hangsúlyozza, hogy az eszköz minden további értékelésének azt a cél kell szolgálnia, hogy a kezdeményezés a lehető leginkább felhasználóbaráttá váljon, tekintve, hogy ez az európai polgárok és az Unió közötti kapcsolat elsődleges eszköze; hangsúlyozza továbbá, hogy az anyanyelv használata polgári jog, és ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg azokat az alternatívákat, amelyek felkínálják ezt a lehetőséget az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos valamennyi tevékenység területén, mivel ez ösztönzi a polgárok részvételét; rámutat arra, hogy fontos, hogy a közvélemény tudjon az európai polgári kezdeményezésről, sajnálatát fejezi ki azonban, hogy ez az eszköz nem ismert széles körben az uniós polgárok között; felszólítja az Uniót, hogy e cél érdekében szervezzenek reklám- és promóciós kampányokat, melyek célja, hogy az európai polgári kezdeményezés ismertebbé váljon a média és a nyilvánosság körében; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezés kivételes lehetőséget kínál a polgárok számára törekvéseik meghatározására és megfogalmazására, illetve uniós fellépések szorgalmazására, valamint azt, hogy ezt minden lehetséges módon ösztönözni, fejleszteni és támogatni kell; elismeri ugyanakkor, hogy jelentős hiányosságok vannak, és ezekkel az európai polgári kezdeményezés hatékony működéséhez foglalkozni kell, illetve megoldást kell találni rájuk; hangsúlyozza, hogy az eszköz minden további értékelésének azt a cél kell szolgálnia, hogy a kezdeményezés a lehető leginkább felhasználóbaráttá váljon, tekintve, hogy ez az európai polgárok és az Unió közötti kapcsolat elsődleges eszköze; hangsúlyozza továbbá, hogy az anyanyelv használata polgári jog, és ezért felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vizsgálják meg azokat az alternatívákat, amelyek felkínálják ezt a lehetőséget az európai polgári kezdeményezéssel kapcsolatos valamennyi tevékenység területén, mivel ez ösztönzi a polgárok részvételét; rámutat arra, hogy fontos, hogy a közvélemény tudjon az európai polgári kezdeményezésről, sajnálatát fejezi ki azonban, hogy ez az eszköz nem ismert széles körben az uniós polgárok között; felszólítja az Uniót, hogy e cél érdekében szervezzenek reklám- és promóciós kampányokat, melyek célja, hogy az európai polgári kezdeményezés ismertebbé váljon a média és a nyilvánosság körében;

| 4. | hangsúlyozza továbbá, hogy a fiatalok polgári szerepvállalása alapvető fontosságú az összes demokrácia jövője szempontjából, és felhívja a Bizottságot, hogy vonja le a tanulságokat a valóban sikeres európai polgári kezdeményezések nemzeti tapasztalataiból; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza továbbá, hogy a fiatalok polgári szerepvállalása alapvető fontosságú az összes demokrácia jövője szempontjából, és felhívja a Bizottságot, hogy vonja le a tanulságokat a valóban sikeres európai polgári kezdeményezések nemzeti tapasztalataiból;

| 5. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy a polgárok hozzájárulhassanak az Unió jogalkotási előjogainak gyakorlásához, és közvetlenül is kezdeményezhessenek jogalkotási javaslatokat; |
| --- | --- |

5.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy a polgárok hozzájárulhassanak az Unió jogalkotási előjogainak gyakorlásához, és közvetlenül is kezdeményezhessenek jogalkotási javaslatokat;

| 6. | rámutat arra, hogy fontos, hogy a közvélemény tudjon az európai polgári kezdeményezésről, hogy az a demokratikus részvétel hatékony eszközévé váljon; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az eszköz tekintetében tegyenek maximális kommunikációs erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a lehető legtöbb polgár tudjon létezéséről és ösztönözzék a kezdeményezésekben való aktív részvételüket; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy fontos, hogy a közvélemény tudjon az európai polgári kezdeményezésről, hogy az a demokratikus részvétel hatékony eszközévé váljon; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy az eszköz tekintetében tegyenek maximális kommunikációs erőfeszítéseket annak érdekében, hogy a lehető legtöbb polgár tudjon létezéséről és ösztönözzék a kezdeményezésekben való aktív részvételüket;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy minden nyilvános kommunikációs csatornát használjon fel az európai polgári kezdeményezés ismertségének növelésére, és tegye meg a szükséges intézkedéseket azok átláthatóságának biztosítására, valamint a már folyamatban lévő kezdeményezésekkel kapcsolatos kommunikáció megkönnyítésére, például olyan alkalmazások létrehozásával, amelyek tájékoztatást, értesítéseket és online aláírási lehetőséget is biztosítanak; hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezésekben való aktív lakossági részvétel döntően függ attól is, hogy e kezdeményezések nyilvánosságot kapnak-e a tagállamokban, ezért javasolja, hogy a tagállamok nemzeti parlamentjei tegyenek említést az európai polgári kezdeményezésekről hivatalos honlapjukon; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy minden nyilvános kommunikációs csatornát használjon fel az európai polgári kezdeményezés ismertségének növelésére, és tegye meg a szükséges intézkedéseket azok átláthatóságának biztosítására, valamint a már folyamatban lévő kezdeményezésekkel kapcsolatos kommunikáció megkönnyítésére, például olyan alkalmazások létrehozásával, amelyek tájékoztatást, értesítéseket és online aláírási lehetőséget is biztosítanak; hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezésekben való aktív lakossági részvétel döntően függ attól is, hogy e kezdeményezések nyilvánosságot kapnak-e a tagállamokban, ezért javasolja, hogy a tagállamok nemzeti parlamentjei tegyenek említést az európai polgári kezdeményezésekről hivatalos honlapjukon;

| 8. | megjegyzi, hogy több mint hatmillió uniós polgár vett már részt európai polgári kezdeményezésben, és hogy 51 kérelem érkezett polgári kezdeményezés indítására, melyek közül mindössze három kezdeményezést – nevezetesen a „Right 2Water”, a „One of Us” és a „Stop Vivisection” – nyilvánítottak elfogadhatónak, és hat esetben – mely az összes elutasított beadvány 30 %-ának felel meg – a kezdeményezés szervezői az Európai Bíróság előtt támadták meg a Bizottság elutasító határozatát, ami jól mutatja, hogy még sokat kell tenni annak érdekében, hogy a polgári kezdeményezés intézménye teljes mértékben beváltsa a hozzá fűzött reményeket; rámutat azokra a különféle gyakorlati nehézségekre, amelyekkel a kezdeményezések szervezői a rendelet 2012. áprilisi hatálybalépése óta szembetalálták magukat, és arra, hogy a kezdeményezések száma csökkenő tendenciát mutat; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy több mint hatmillió uniós polgár vett már részt európai polgári kezdeményezésben, és hogy 51 kérelem érkezett polgári kezdeményezés indítására, melyek közül mindössze három kezdeményezést – nevezetesen a „Right 2Water”, a „One of Us” és a „Stop Vivisection” – nyilvánítottak elfogadhatónak, és hat esetben – mely az összes elutasított beadvány 30 %-ának felel meg – a kezdeményezés szervezői az Európai Bíróság előtt támadták meg a Bizottság elutasító határozatát, ami jól mutatja, hogy még sokat kell tenni annak érdekében, hogy a polgári kezdeményezés intézménye teljes mértékben beváltsa a hozzá fűzött reményeket; rámutat azokra a különféle gyakorlati nehézségekre, amelyekkel a kezdeményezések szervezői a rendelet 2012. áprilisi hatálybalépése óta szembetalálták magukat, és arra, hogy a kezdeményezések száma csökkenő tendenciát mutat;

| 9. | felszólítja a Bizottságot, hogy az európai polgári kezdeményezés szervezői számára a lehető leghamarabb adjon megfelelő és átfogó – különösen jogi természetű – iránymutatást a Europe Direct ügyfélszolgálati központon keresztül annak érdekében, hogy a szervezők tudatában legyenek az előttük nyitva álló lehetőségekről, és ne azért valljanak kudarcot, mert egy olyan polgári kezdeményezést javasolnak, amely nyilvánvalóan kívül esik a Bizottság hatáskörén és nem felel meg a jogszerűségre vonatkozó kritériumoknak; kéri, hogy vizsgálják meg egy másik független szerv létrehozásának lehetőségét, amelynek feladata a tanácsadás lenne; megjegyzi azonban, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében az európai polgári kezdeményezés által felvetett kérdések nem tartoznak teljes mértékben a Bizottság hatáskörébe; ezen túlmenően úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, hogy a tagállamokban található képviseletein az európai polgári kezdeményezéssel foglalkozó külön hivatalt állítson fel, amely az európai polgári kezdeményezéseknek megadna minden szükséges tájékoztatást, továbbá tanácsadást és támogatást is nyújtana; |
| --- | --- |

9.

felszólítja a Bizottságot, hogy az európai polgári kezdeményezés szervezői számára a lehető leghamarabb adjon megfelelő és átfogó – különösen jogi természetű – iránymutatást a Europe Direct ügyfélszolgálati központon keresztül annak érdekében, hogy a szervezők tudatában legyenek az előttük nyitva álló lehetőségekről, és ne azért valljanak kudarcot, mert egy olyan polgári kezdeményezést javasolnak, amely nyilvánvalóan kívül esik a Bizottság hatáskörén és nem felel meg a jogszerűségre vonatkozó kritériumoknak; kéri, hogy vizsgálják meg egy másik független szerv létrehozásának lehetőségét, amelynek feladata a tanácsadás lenne; megjegyzi azonban, hogy a Lisszaboni Szerződés értelmében az európai polgári kezdeményezés által felvetett kérdések nem tartoznak teljes mértékben a Bizottság hatáskörébe; ezen túlmenően úgy véli, hogy a Bizottságnak fontolóra kellene vennie, hogy a tagállamokban található képviseletein az európai polgári kezdeményezéssel foglalkozó külön hivatalt állítson fel, amely az európai polgári kezdeményezéseknek megadna minden szükséges tájékoztatást, továbbá tanácsadást és támogatást is nyújtana;

| 10. | hangsúlyozza továbbá, hogy az európai polgári kezdeményezéssel foglalkozó külön hivatal is hozzájárulhatna a nyilvánosság és a média figyelmének az európai polgári kezdeményezésre történő felhívásához; felkéri ezért a Bizottságot, hogy e cél elérése érdekében támogassa az európai polgári kezdeményezést mint hivatalos uniós eszközt; hangsúlyozza, hogy ez az intézkedés segíthet abban is, hogy megszűnjön a polgárok bizalmatlansága az iránt, hogy az európai polgári kezdeményezés támogatásához szükséges személyes adataikat megosszák; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza továbbá, hogy az európai polgári kezdeményezéssel foglalkozó külön hivatal is hozzájárulhatna a nyilvánosság és a média figyelmének az európai polgári kezdeményezésre történő felhívásához; felkéri ezért a Bizottságot, hogy e cél elérése érdekében támogassa az európai polgári kezdeményezést mint hivatalos uniós eszközt; hangsúlyozza, hogy ez az intézkedés segíthet abban is, hogy megszűnjön a polgárok bizalmatlansága az iránt, hogy az európai polgári kezdeményezés támogatásához szükséges személyes adataikat megosszák;

| 11. | kéri, hogy a jogalapok értelmezésére vonatkozóan részletesebb iránymutatásokat kell biztosítani és további információkat szolgáltatni minden olyan tagállam adatvédelmi kötelezettségeiről, amelyben a szervezők kampányokat folytatnak, valamint arról, hogy a szervezők köthessenek megfizethető biztosítást; |
| --- | --- |

11.

kéri, hogy a jogalapok értelmezésére vonatkozóan részletesebb iránymutatásokat kell biztosítani és további információkat szolgáltatni minden olyan tagállam adatvédelmi kötelezettségeiről, amelyben a szervezők kampányokat folytatnak, valamint arról, hogy a szervezők köthessenek megfizethető biztosítást;

| 12. | sajnálja, hogy az európai polgári kezdeményezésről a bevezető szakaszban nem volt egyértelmű tájékoztatás, ami a kezdeményezés jellegével kapcsolatos általános félreértésekhez vezetett, és frusztrációt okozott, amikor a Bizottság elutasította az első európai polgári kezdeményezéseket; emlékeztet arra, hogy az eszköznek egyszerűnek, egyértelműnek és felhasználóbarátnak kell lennie, valamint széles körű tájékoztatást kell nyújtani róla; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak ösztönöznie és támogatnia kell a nemzeti és helyi szinten megválasztott képviselőket, hogy ők az európai polgári kezdeményezések melletti elkötelezettség növelésének az élére álljanak; |
| --- | --- |

12.

sajnálja, hogy az európai polgári kezdeményezésről a bevezető szakaszban nem volt egyértelmű tájékoztatás, ami a kezdeményezés jellegével kapcsolatos általános félreértésekhez vezetett, és frusztrációt okozott, amikor a Bizottság elutasította az első európai polgári kezdeményezéseket; emlékeztet arra, hogy az eszköznek egyszerűnek, egyértelműnek és felhasználóbarátnak kell lennie, valamint széles körű tájékoztatást kell nyújtani róla; hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak ösztönöznie és támogatnia kell a nemzeti és helyi szinten megválasztott képviselőket, hogy ők az európai polgári kezdeményezések melletti elkötelezettség növelésének az élére álljanak;

| 13. | támogatja továbbá az uniós polgárok aktív részvételét, hogy ezen eszközt a menetrend meghatározása céljából megfelelően használják; aggodalmának ad hangot az abból adódó potenciális összeférhetetlenség miatt, hogy a Bizottság – a rá ruházott kizárólagos joggal élve – maga végzi el a kezdeményezések elfogadhatósági ellenőrzését, és kéri, hogy a jövőben megfelelően orvosolják ezt a helyzetet; megjegyzi ugyanakkor, hogy a polgárok tevékenységei egyértelműségének megőrzése érdekében az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot valamennyi érdekelt fél számára célkitűzéssé kell tenni; |
| --- | --- |

13.

támogatja továbbá az uniós polgárok aktív részvételét, hogy ezen eszközt a menetrend meghatározása céljából megfelelően használják; aggodalmának ad hangot az abból adódó potenciális összeférhetetlenség miatt, hogy a Bizottság – a rá ruházott kizárólagos joggal élve – maga végzi el a kezdeményezések elfogadhatósági ellenőrzését, és kéri, hogy a jövőben megfelelően orvosolják ezt a helyzetet; megjegyzi ugyanakkor, hogy a polgárok tevékenységei egyértelműségének megőrzése érdekében az átláthatóságot és az elszámoltathatóságot valamennyi érdekelt fél számára célkitűzéssé kell tenni;

| 14. | ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy a Parlamentet is tekintse döntéshozónak, mivel ez az egyetlen intézmény, amelynek tagjait az uniós polgárok közvetlenül választják; |
| --- | --- |

14.

ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy a Parlamentet is tekintse döntéshozónak, mivel ez az egyetlen intézmény, amelynek tagjait az uniós polgárok közvetlenül választják;

| 15. | hangsúlyozza, hogy a 211/2011/EU rendelet 4. cikke értelmében abban az esetben, ha a Bizottság visszautasítja egy európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételét, „a Bizottság tájékoztatja a szervezőket az elutasítás okairól, valamint a rendelkezésükre álló valamennyi lehetséges peres és peren kívüli jogorvoslatról”; e tekintetben tudomásul veszi a szervezők számos panaszát, hogy nem kaptak részletes és kimerítő indokolást európai polgári kezdeményezéseik elutasításáról; felhívja a Bizottságot, hogy részletesen ismertesse azokat az okokat, amelyek miatt elutasított egy európai polgári kezdeményezést, ha véleménye szerint egy beterjesztett európai polgári kezdeményezés „nyilvánvalóan nem tartozik a Bizottság hatáskörébe, és hogy ezzel egyidejűleg a vonatkozó jogi megfontolásokról – amelyeket az átláthatóság érdekében közzé kell tenni – írásban és oly módon tájékoztassa a szervezőket, hogy az elősegítse munkájukat, hogy az említett elemek érvényességét és teljes tárgyilagosságát jogi vizsgálat alá lehessen vetni, hogy a Bizottságnak egy kezdeményezés elfogadhatóságának megítélésével kapcsolatos mérlegelési jogkörét bíróként és félként a lehető legkisebb mértékűre lehessen csökkenteni, és hogy a szervezők dönthessenek arról, hogy európai polgári kezdeményezésüket felül kívánják-e vizsgálni és módosított formában ismét benyújtani; |
| --- | --- |

15.

hangsúlyozza, hogy a 211/2011/EU rendelet 4. cikke értelmében abban az esetben, ha a Bizottság visszautasítja egy európai polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételét, „a Bizottság tájékoztatja a szervezőket az elutasítás okairól, valamint a rendelkezésükre álló valamennyi lehetséges peres és peren kívüli jogorvoslatról”; e tekintetben tudomásul veszi a szervezők számos panaszát, hogy nem kaptak részletes és kimerítő indokolást európai polgári kezdeményezéseik elutasításáról; felhívja a Bizottságot, hogy részletesen ismertesse azokat az okokat, amelyek miatt elutasított egy európai polgári kezdeményezést, ha véleménye szerint egy beterjesztett európai polgári kezdeményezés „nyilvánvalóan nem tartozik a Bizottság hatáskörébe, és hogy ezzel egyidejűleg a vonatkozó jogi megfontolásokról – amelyeket az átláthatóság érdekében közzé kell tenni – írásban és oly módon tájékoztassa a szervezőket, hogy az elősegítse munkájukat, hogy az említett elemek érvényességét és teljes tárgyilagosságát jogi vizsgálat alá lehessen vetni, hogy a Bizottságnak egy kezdeményezés elfogadhatóságának megítélésével kapcsolatos mérlegelési jogkörét bíróként és félként a lehető legkisebb mértékűre lehessen csökkenteni, és hogy a szervezők dönthessenek arról, hogy európai polgári kezdeményezésüket felül kívánják-e vizsgálni és módosított formában ismét benyújtani;

| 16. | kéri a Bizottságtól annak fontolóra vételét, hogy ha egy európai polgári kezdeményezés egésze nem tartozik a Bizottság hatáskörébe, azt csak részlegesen vegye nyilvántartásba; felkéri a Bizottságot, hogy jelezze a szervezőknek a nyilvántartásba vételkor, hogy a kezdeményezés mely részét vetethetik nyilvántartásba, elismerve ezáltal, hogy az európai polgári kezdeményezések szervezőivel folytatott párbeszéd és az irántuk való elkötelezettség alapvető fontosságú a folyamat egésze során, valamint tájékoztassa a Parlamentet a polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételével kapcsolatos határozatáról; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy találjon módot arra, hogy a Bizottság hatásköre alá nem tartozó kezdeményezéseket, vagy azok részeit az illetékes – nemzeti vagy regionális szintű – hatósághoz utalják; |
| --- | --- |

16.

kéri a Bizottságtól annak fontolóra vételét, hogy ha egy európai polgári kezdeményezés egésze nem tartozik a Bizottság hatáskörébe, azt csak részlegesen vegye nyilvántartásba; felkéri a Bizottságot, hogy jelezze a szervezőknek a nyilvántartásba vételkor, hogy a kezdeményezés mely részét vetethetik nyilvántartásba, elismerve ezáltal, hogy az európai polgári kezdeményezések szervezőivel folytatott párbeszéd és az irántuk való elkötelezettség alapvető fontosságú a folyamat egésze során, valamint tájékoztassa a Parlamentet a polgári kezdeményezés nyilvántartásba vételével kapcsolatos határozatáról; felkéri továbbá a Bizottságot, hogy találjon módot arra, hogy a Bizottság hatásköre alá nem tartozó kezdeményezéseket, vagy azok részeit az illetékes – nemzeti vagy regionális szintű – hatósághoz utalják;

| 17. | rámutat a technológia – mint a polgárok részvételét ösztönző eszköz – fontosságára; felkéri a Bizottságot, hogy az aláírások online gyűjtéséhez használt szoftvert tegye felhasználóbarátabbá annak érdekében, hogy a fogyatékkal élők számára is elérhető legyen, tegye a meglévő uniós költségvetések felhasználásával az online aláírásokat tároló szervereket állandó jelleggel ingyenessé, vizsgálja felül és egyszerűsítse az aláírások online gyűjtésére vonatkozó műszaki előírásokat annak érdekében, hogy az e-mail címeket ugyanazon a képernyőn, mint a támogató nyilatkozatot, önkéntes alapon össze lehessen gyűjteni, de tárolásuk külön adatbázisban történjék; |
| --- | --- |

17.

rámutat a technológia – mint a polgárok részvételét ösztönző eszköz – fontosságára; felkéri a Bizottságot, hogy az aláírások online gyűjtéséhez használt szoftvert tegye felhasználóbarátabbá annak érdekében, hogy a fogyatékkal élők számára is elérhető legyen, tegye a meglévő uniós költségvetések felhasználásával az online aláírásokat tároló szervereket állandó jelleggel ingyenessé, vizsgálja felül és egyszerűsítse az aláírások online gyűjtésére vonatkozó műszaki előírásokat annak érdekében, hogy az e-mail címeket ugyanazon a képernyőn, mint a támogató nyilatkozatot, önkéntes alapon össze lehessen gyűjteni, de tárolásuk külön adatbázisban történjék;

| 18. | úgy véli, hogy az eszköz – felülvizsgálata esetén – lehetőséget kínál a polgárok bevonására, valamint a polgárok, illetve a polgárok és az uniós intézmények közötti párbeszéd elősegítésére; hangsúlyozza, hogy össze kell kapcsolni az aláírások online gyűjtését a megfelelő új közösségi és digitális médiakampány-eszközökkel, más sikeres, online kampányokra szolgáló platformok példáját követve; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az eszköz – felülvizsgálata esetén – lehetőséget kínál a polgárok bevonására, valamint a polgárok, illetve a polgárok és az uniós intézmények közötti párbeszéd elősegítésére; hangsúlyozza, hogy össze kell kapcsolni az aláírások online gyűjtését a megfelelő új közösségi és digitális médiakampány-eszközökkel, más sikeres, online kampányokra szolgáló platformok példáját követve;

| 19. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül azon álláspontját, miszerint a támogató nyilatkozatok összegyűjtésére adott tizenkét hónapos határidő kezdő időpontját automatikusan a polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele jelenti, azért, hogy egy európai polgári kezdeményezés szervezői maguk dönthessék el, mikor kívánják megkezdeni a támogató nyilatkozatok összegyűjtését; |
| --- | --- |

19.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja felül azon álláspontját, miszerint a támogató nyilatkozatok összegyűjtésére adott tizenkét hónapos határidő kezdő időpontját automatikusan a polgári kezdeményezés nyilvántartásba vétele jelenti, azért, hogy egy európai polgári kezdeményezés szervezői maguk dönthessék el, mikor kívánják megkezdeni a támogató nyilatkozatok összegyűjtését;

| 20. | felszólítja a Bizottságot, hogy sürgesse a tagállamokat, hogy az európai polgári kezdeményezéshez csatolt támogató nyilatkozatok értékeléséhez használják az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökre vonatkozó program keretében kidolgozott validációs eszközt; |
| --- | --- |

20.

felszólítja a Bizottságot, hogy sürgesse a tagállamokat, hogy az európai polgári kezdeményezéshez csatolt támogató nyilatkozatok értékeléséhez használják az európai közigazgatások közötti átjárhatósági eszközökre vonatkozó program keretében kidolgozott validációs eszközt;

| 21. | hangsúlyozza, hogy a részvételi demokrácia Unió-szerte történő fokozását szolgáló eszközök keretében a régiók számára is rendelkezésre kell bocsátani informatikai eszközöket, lehetővé téve a polgárok közügyekbe való nagyobb mértékű bevonását; |
| --- | --- |

21.

hangsúlyozza, hogy a részvételi demokrácia Unió-szerte történő fokozását szolgáló eszközök keretében a régiók számára is rendelkezésre kell bocsátani informatikai eszközöket, lehetővé téve a polgárok közügyekbe való nagyobb mértékű bevonását;

| 22. | melegen üdvözli az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felajánlását, hogy az európai polgári kezdeményezés szervezési költségének csökkentése érdekében ingyen vállalja az európai polgári kezdeményezések fordítását; |
| --- | --- |

22.

melegen üdvözli az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság felajánlását, hogy az európai polgári kezdeményezés szervezési költségének csökkentése érdekében ingyen vállalja az európai polgári kezdeményezések fordítását;

| 23. | fokozottabb intézményközi együttműködésre szólít fel uniós, valamint nemzeti és helyi szinten az európai polgári kezdeményezések kezelése során az európai polgári kezdeményezések szervezőinek nyújtott információ és támogatás tekintetében; felhív az európai polgári kezdeményezés Bizottság által kezelt többnyelvű honlapjának tökéletesítésére, és hogy készüljenek egységes iránymutatások az Unió valamennyi hivatalos nyelvén az európai polgári kezdeményezés szervezőinek jogairól és kötelezettségeiről, valamint a kezdeményezések során alkalmazandó szükséges adminisztratív eljárásokról; |
| --- | --- |

23.

fokozottabb intézményközi együttműködésre szólít fel uniós, valamint nemzeti és helyi szinten az európai polgári kezdeményezések kezelése során az európai polgári kezdeményezések szervezőinek nyújtott információ és támogatás tekintetében; felhív az európai polgári kezdeményezés Bizottság által kezelt többnyelvű honlapjának tökéletesítésére, és hogy készüljenek egységes iránymutatások az Unió valamennyi hivatalos nyelvén az európai polgári kezdeményezés szervezőinek jogairól és kötelezettségeiről, valamint a kezdeményezések során alkalmazandó szükséges adminisztratív eljárásokról;

| 24. | egy fizikai és online egyablakos ügyintézés létrehozását szorgalmazza, amely folyamatosan információt szolgáltatna, fordítási szolgáltatásokat, valamint technikai, jogi és politikai támogatást nyújtana az európai polgári kezdeményezések számára, és úgy véli, hogy a Europe Direct telefonos ügyfélszolgálat, illetve a Bizottság és a Parlament tagállamokban működő képviseleteiben, illetve tájékoztatási irodáiban lévő kapcsolattartó pontok meglévő erőforrásait használhatná; úgy véli, hogy egy ilyen struktúra révén az európai polgári kezdeményezések közelebb kerülhetnének a polgárokhoz; |
| --- | --- |

24.

egy fizikai és online egyablakos ügyintézés létrehozását szorgalmazza, amely folyamatosan információt szolgáltatna, fordítási szolgáltatásokat, valamint technikai, jogi és politikai támogatást nyújtana az európai polgári kezdeményezések számára, és úgy véli, hogy a Europe Direct telefonos ügyfélszolgálat, illetve a Bizottság és a Parlament tagállamokban működő képviseleteiben, illetve tájékoztatási irodáiban lévő kapcsolattartó pontok meglévő erőforrásait használhatná; úgy véli, hogy egy ilyen struktúra révén az európai polgári kezdeményezések közelebb kerülhetnének a polgárokhoz;

| 25. | úgy ítéli meg, hogy az európai polgári kezdeményezések támogatására a szervezők számára túl bonyolult különböző személyes adatokat szolgáltatni a 28 tagállamban, amint azt a különböző nemzeti rendelkezések alapján a 211/2011/EU rendelet előírja, és kéri, hogy a tagállamokban gyűjtött adatok szabványosítására a támogatási nyilatkozatok kiállítására a 211/2011/EU rendelet III. mellékletének módosításával egységes eljárás vonatkozzon; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytasson további tárgyalásokat a tagállamokkal azzal a céllal, hogy csökkentsék az adatszolgáltatási követelményeket, és – ennek megfelelően – megszűntessék a személyi azonosító számokra vonatkozó követelményt, továbbá a követelményeket felhasználóbarátabbá tegyék, és emlékeztet arra, hogy egy európai polgári kezdeményezés inkább a részvételről és a munkaprogram kialakításáról, semmint a kötelező erejű javaslatokról szól; javasolja, hogy vegyék fontolóra az európai digitális polgárság kialakítását, és az uniós digitális állampolgárság kialakulásáig is egy átmeneti megoldást ajánl, amelynek célja, hogy megoldódjanak a többszörös bejegyzés által okozott jelenlegi problémák; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az európai digitális menetrendben sürgősen vizsgálja meg ezt a kérdést; |
| --- | --- |

25.

úgy ítéli meg, hogy az európai polgári kezdeményezések támogatására a szervezők számára túl bonyolult különböző személyes adatokat szolgáltatni a 28 tagállamban, amint azt a különböző nemzeti rendelkezések alapján a 211/2011/EU rendelet előírja, és kéri, hogy a tagállamokban gyűjtött adatok szabványosítására a támogatási nyilatkozatok kiállítására a 211/2011/EU rendelet III. mellékletének módosításával egységes eljárás vonatkozzon; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy folytasson további tárgyalásokat a tagállamokkal azzal a céllal, hogy csökkentsék az adatszolgáltatási követelményeket, és – ennek megfelelően – megszűntessék a személyi azonosító számokra vonatkozó követelményt, továbbá a követelményeket felhasználóbarátabbá tegyék, és emlékeztet arra, hogy egy európai polgári kezdeményezés inkább a részvételről és a munkaprogram kialakításáról, semmint a kötelező erejű javaslatokról szól; javasolja, hogy vegyék fontolóra az európai digitális polgárság kialakítását, és az uniós digitális állampolgárság kialakulásáig is egy átmeneti megoldást ajánl, amelynek célja, hogy megoldódjanak a többszörös bejegyzés által okozott jelenlegi problémák; felhívja ezért a Bizottságot, hogy az európai digitális menetrendben sürgősen vizsgálja meg ezt a kérdést;

| 26. | kéri a Bizottságot, hogy módosítsa a 211/2011/EU rendelet 3. cikkét, és javasolja a tagállamoknak, hogy az európai polgári kezdeményezést támogatók és az abban résztvevők életkorát 18 évről 16-ra szállítsa le, és hogy ne kapcsolódjon az európai parlamenti választásokon való szavazati joghoz, így különösen a fiatalok számára biztosítva annak lehetőségét, hogy aktívan részt vegyenek az európai integráció kialakításában; |
| --- | --- |

26.

kéri a Bizottságot, hogy módosítsa a 211/2011/EU rendelet 3. cikkét, és javasolja a tagállamoknak, hogy az európai polgári kezdeményezést támogatók és az abban résztvevők életkorát 18 évről 16-ra szállítsa le, és hogy ne kapcsolódjon az európai parlamenti választásokon való szavazati joghoz, így különösen a fiatalok számára biztosítva annak lehetőségét, hogy aktívan részt vegyenek az európai integráció kialakításában;

| 27. | elismeri, hogy az adatvédelem tekintetében kényes kérdés a szervezők személyes felelőssége, amikor az aláírók személyes adatait begyűjtik, és javasolja, hogy szűkítsék le a megkövetelt adatok körét, és hogy a 211/2011/EU rendelet felelősséggel kapcsolatos 13. cikkének megfogalmazását meg kell változtatni annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a személyes felelősség nem korlátlan; ennek érdekében azt javasolja, hogy a polgári bizottságok jogi személyiséggel rendelkezhessenek, és hogy a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke inspiráció forrása legyen annak érdekében, hogy a szervezők azon cselekményekért legyenek felelősek, amelyek „jogellenesek, és amelyeket szándékosan vagy legalább súlyos gondatlanságból követnek el”; |
| --- | --- |

27.

elismeri, hogy az adatvédelem tekintetében kényes kérdés a szervezők személyes felelőssége, amikor az aláírók személyes adatait begyűjtik, és javasolja, hogy szűkítsék le a megkövetelt adatok körét, és hogy a 211/2011/EU rendelet felelősséggel kapcsolatos 13. cikkének megfogalmazását meg kell változtatni annak egyértelművé tétele érdekében, hogy a személyes felelősség nem korlátlan; ennek érdekében azt javasolja, hogy a polgári bizottságok jogi személyiséggel rendelkezhessenek, és hogy a környezet büntetőjog általi védelméről szóló 2008. november 19-i 2008/99/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikke inspiráció forrása legyen annak érdekében, hogy a szervezők azon cselekményekért legyenek felelősek, amelyek „jogellenesek, és amelyeket szándékosan vagy legalább súlyos gondatlanságból követnek el”;

| 28. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban felhasználóbarát és harmonizált adatgyűjtési követelményeket dolgozzanak ki; felszólítja az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy rendszeresen tájékoztassák az európai ügyekkel foglalkozó nemzeti parlamenti bizottságokat azon, már folyamatban lévő polgári kezdeményezésekről, amelyekhez jelentős számú aláírás gyűlt össze; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a 211/2011/EU rendelet módosítására azzal a céllal, hogy a polgárok számára lehetővé váljon, hogy egy polgári kezdeményezést a tartózkodási helyük szerinti országban írhassák alá; |
| --- | --- |

28.

arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fokozottabban felhasználóbarát és harmonizált adatgyűjtési követelményeket dolgozzanak ki; felszólítja az illetékes nemzeti hatóságokat, hogy rendszeresen tájékoztassák az európai ügyekkel foglalkozó nemzeti parlamenti bizottságokat azon, már folyamatban lévő polgári kezdeményezésekről, amelyekhez jelentős számú aláírás gyűlt össze; sürgeti a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot a 211/2011/EU rendelet módosítására azzal a céllal, hogy a polgárok számára lehetővé váljon, hogy egy polgári kezdeményezést a tartózkodási helyük szerinti országban írhassák alá;

| 29. | aggodalmának ad hangot amiatt, hogy 2012 óta harmincegy nyilvántartásba vett európai polgári kezdeményezésből mindössze három jutott el az utolsó szakaszba; rámutat, hogy az új kezdeményezések számának drasztikus csökkenése az aránytalan követelmények és a szükségtelenül bonyolult rendszer következménye; sajnálatát fejezi ki a jogalkotásra gyakorolt hatás hiánya és a Bizottságnak a sikeres európai polgári kezdeményezéseket követő kiábrándító intézkedései miatt; kifejezi, hogy véleménye eltér a Bizottságétól a rendelet annak érdekében történő sikeres végrehajtása tekintetében, hogy teljes mértékben meg lehessen valósítani az európai polgári kezdeményezésekben rejlő lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük az európai polgári kezdeményezés előmozdítása, illetve annak elősegítése érdekében, hogy a polgárok bízzanak ebben az eszközben; |
| --- | --- |

29.

aggodalmának ad hangot amiatt, hogy 2012 óta harmincegy nyilvántartásba vett európai polgári kezdeményezésből mindössze három jutott el az utolsó szakaszba; rámutat, hogy az új kezdeményezések számának drasztikus csökkenése az aránytalan követelmények és a szükségtelenül bonyolult rendszer következménye; sajnálatát fejezi ki a jogalkotásra gyakorolt hatás hiánya és a Bizottságnak a sikeres európai polgári kezdeményezéseket követő kiábrándító intézkedései miatt; kifejezi, hogy véleménye eltér a Bizottságétól a rendelet annak érdekében történő sikeres végrehajtása tekintetében, hogy teljes mértékben meg lehessen valósítani az európai polgári kezdeményezésekben rejlő lehetőségeket; hangsúlyozza, hogy az uniós intézményeknek és a tagállamoknak minden szükséges lépést meg kell tenniük az európai polgári kezdeményezés előmozdítása, illetve annak elősegítése érdekében, hogy a polgárok bízzanak ebben az eszközben;

| 30. | felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 211/2011/EU rendelet 10. cikke c) pontjának szövegét, hogy lehetővé váljon a sikeres európai polgári kezdeményezések megfelelő nyomon követése; sürgeti a Bizottságot, hogy a sikeres európai polgári kezdeményezések pozitív véleményezését követő 12 hónapon belül kezdje meg a róluk szóló jogi aktus előkészítését; |
| --- | --- |

30.

felhívja a Bizottságot, hogy vizsgálja felül a 211/2011/EU rendelet 10. cikke c) pontjának szövegét, hogy lehetővé váljon a sikeres európai polgári kezdeményezések megfelelő nyomon követése; sürgeti a Bizottságot, hogy a sikeres európai polgári kezdeményezések pozitív véleményezését követő 12 hónapon belül kezdje meg a róluk szóló jogi aktus előkészítését;

| 31. | úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezések politikai dimenziójának hangsúlyozása érdekében a 211/2011/EU rendelet 11. cikkében foglaltak szerint a nyilvános meghallgatást olyan módon kell megtartani, amely lehetővé teszi a szervezők számára, hogy párbeszédet folytassanak az európai parlamenti képviselőkkel és a Bizottság érintett tisztviselőivel; hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos meghallgatásokat egy „semleges” bizottság égisze alatt kell megszervezni, amely a tartalomban nem elsősorban illetékes, továbbá, hogy a külső szakértőket mindenkor be kell vonni; |
| --- | --- |

31.

úgy véli, hogy az európai polgári kezdeményezések politikai dimenziójának hangsúlyozása érdekében a 211/2011/EU rendelet 11. cikkében foglaltak szerint a nyilvános meghallgatást olyan módon kell megtartani, amely lehetővé teszi a szervezők számára, hogy párbeszédet folytassanak az európai parlamenti képviselőkkel és a Bizottság érintett tisztviselőivel; hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezésekkel kapcsolatos meghallgatásokat egy „semleges” bizottság égisze alatt kell megszervezni, amely a tartalomban nem elsősorban illetékes, továbbá, hogy a külső szakértőket mindenkor be kell vonni;

| 32. | az EUMSZ 225. cikke értelmében sürgeti, adott esetben, a Parlamentet és bizottságait, hogy gyakorolják azzal kapcsolatos jogukat, hogy megfelelő javaslatot nyújtanak be abban az esetben, ha a Bizottság ezen a 12 hónapos időszakon belül elmulasztja jogalkotási javaslat benyújtását; mivel az Európai Parlament illetékes bizottsága e joga gyakorlása során figyelembe veszi a sikeres európai polgári kezdeményezést és egy másik meghallgatás keretében konzultál az európai polgári kezdeményezés szervezőivel; kéri az eljárási szabályzat ennek megfelelő módosítását; |
| --- | --- |

32.

az EUMSZ 225. cikke értelmében sürgeti, adott esetben, a Parlamentet és bizottságait, hogy gyakorolják azzal kapcsolatos jogukat, hogy megfelelő javaslatot nyújtanak be abban az esetben, ha a Bizottság ezen a 12 hónapos időszakon belül elmulasztja jogalkotási javaslat benyújtását; mivel az Európai Parlament illetékes bizottsága e joga gyakorlása során figyelembe veszi a sikeres európai polgári kezdeményezést és egy másik meghallgatás keretében konzultál az európai polgári kezdeményezés szervezőivel; kéri az eljárási szabályzat ennek megfelelő módosítását;

| 33. | felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az európai polgári kezdeményezéseknek a meglévő uniós költségvetésekből – azaz európai programok, például az „Európa a polgárokért” vagy a „Jogok, egyenlőség és polgárság” program révén – történő finanszírozásának lehetőségét, ideértve a promóciós rádiós és televíziós műsorok finanszírozásának lehetőségét is, szem előtt tartva a polgárok közötti egyenlőség biztosítását, mivel valóban szükség van a polgári kezdeményezések megszervezésének pénzügyi támogatására, valamint erre a célra az uniós költségvetéshez számos módosítást nyújtottak be; |
| --- | --- |

33.

felkéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg az európai polgári kezdeményezéseknek a meglévő uniós költségvetésekből – azaz európai programok, például az „Európa a polgárokért” vagy a „Jogok, egyenlőség és polgárság” program révén – történő finanszírozásának lehetőségét, ideértve a promóciós rádiós és televíziós műsorok finanszírozásának lehetőségét is, szem előtt tartva a polgárok közötti egyenlőség biztosítását, mivel valóban szükség van a polgári kezdeményezések megszervezésének pénzügyi támogatására, valamint erre a célra az uniós költségvetéshez számos módosítást nyújtottak be;

| 34. | felhívja a Bizottságot, hogy minden lehetséges óvintézkedés megtételével szálljon szembe – többek között az internetes eszközökkel folytatott – az aláírókra vonatkozó bizalmas információk ellopásával, különösen, ha azokat összesített adatok formájában kezelik; |
| --- | --- |

34.

felhívja a Bizottságot, hogy minden lehetséges óvintézkedés megtételével szálljon szembe – többek között az internetes eszközökkel folytatott – az aláírókra vonatkozó bizalmas információk ellopásával, különösen, ha azokat összesített adatok formájában kezelik;

| 35. | üdvözli a Bizottság európai polgári kezdeményezésről szóló, 2015. március 31-i jelentését, és az európai ombudsman OI/9/2013/TN. sz. határozatát, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az eszköz felülvizsgálata során a megfelelő nyomon követés biztosítása érdekében minden megfelelő jogi intézkedést hajtsanak végre, ha egy polgári kezdeményezést sikeresen befejezettnek tekintenek; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy – tekintettel a felmerült különböző hiányosságokra, a lehető leghamarabb nyújtson be a 211/2011/EU rendelet és az 1179/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatot; |
| --- | --- |

35.

üdvözli a Bizottság európai polgári kezdeményezésről szóló, 2015. március 31-i jelentését, és az európai ombudsman OI/9/2013/TN. sz. határozatát, és felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy az eszköz felülvizsgálata során a megfelelő nyomon követés biztosítása érdekében minden megfelelő jogi intézkedést hajtsanak végre, ha egy polgári kezdeményezést sikeresen befejezettnek tekintenek; ezért felszólítja a Bizottságot, hogy – tekintettel a felmerült különböző hiányosságokra, a lehető leghamarabb nyújtson be a 211/2011/EU rendelet és az 1179/2011/EU bizottsági végrehajtási rendelet felülvizsgálatára irányuló javaslatot;

| 36. | felszólítja az uniós intézményeket, hogy az európai polgári kezdeményezésről szóló tájékoztató kampány révén folytassanak alapvető kommunikációs tevékenységet; |
| --- | --- |

36.

felszólítja az uniós intézményeket, hogy az európai polgári kezdeményezésről szóló tájékoztató kampány révén folytassanak alapvető kommunikációs tevékenységet;

| 37. | felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára a folyamatban lévő európai polgári kezdeményezések helyzetének állásáról, annak érdekében, hogy a Parlament az uniós polgárok iránti kötelezettségvállalása keretében ellenőrizhesse, hogy az eszköz a lehető legeredményesebben működik-e; hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezés folyamatát folyamatosan tökéletesíteni kell a szerzett gyakorlati tapasztalatok alapján, ezenkívül pedig meg kell felelni az Európai Unió Bírósága által hozandó ítéleteknek; |
| --- | --- |

37.

felkéri a Bizottságot, hogy rendszeresen készítsen jelentést a Parlament számára a folyamatban lévő európai polgári kezdeményezések helyzetének állásáról, annak érdekében, hogy a Parlament az uniós polgárok iránti kötelezettségvállalása keretében ellenőrizhesse, hogy az eszköz a lehető legeredményesebben működik-e; hangsúlyozza, hogy az európai polgári kezdeményezés folyamatát folyamatosan tökéletesíteni kell a szerzett gyakorlati tapasztalatok alapján, ezenkívül pedig meg kell felelni az Európai Unió Bírósága által hozandó ítéleteknek;

| 38. | javasolja valamennyi rendelkezésre álló kommunikációs csatorna, különösen az összes illetékes uniós intézmény közösségi és digitális médiaplatformjának használatát, és hogy folyamatosan végezzenek figyelemfelhívó kampányokat az uniós irodák és képviseletek, valamint a nemzeti hatóságok részvételével; kéri a Bizottságot, hogy támogassa egy mobilkészülékeken használható nyílt forráskódú szoftver fejlesztését az európai polgári kezdeményezések számára; örömmel nyugtázza, hogy néhány európai polgári kezdeményezés helyi szinten eredményeket ért el; |
| --- | --- |

38.

javasolja valamennyi rendelkezésre álló kommunikációs csatorna, különösen az összes illetékes uniós intézmény közösségi és digitális médiaplatformjának használatát, és hogy folyamatosan végezzenek figyelemfelhívó kampányokat az uniós irodák és képviseletek, valamint a nemzeti hatóságok részvételével; kéri a Bizottságot, hogy támogassa egy mobilkészülékeken használható nyílt forráskódú szoftver fejlesztését az európai polgári kezdeményezések számára; örömmel nyugtázza, hogy néhány európai polgári kezdeményezés helyi szinten eredményeket ért el;

| 39. | annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok megfelelően alkalmazhassák a részvételi demokrácia ezen eszközét, illetve hogy magánérdekek céljából ne lehessen esetlegesen visszaélni az eszközzel, döntő fontosságúnak tartja az európai polgári kezdeményezések finanszírozására és támogatásra irányuló ellenőrzések átláthatóságát és minőségének javítását; |
| --- | --- |

39.

annak biztosítása érdekében, hogy a polgárok megfelelően alkalmazhassák a részvételi demokrácia ezen eszközét, illetve hogy magánérdekek céljából ne lehessen esetlegesen visszaélni az eszközzel, döntő fontosságúnak tartja az európai polgári kezdeményezések finanszírozására és támogatásra irányuló ellenőrzések átláthatóságát és minőségének javítását;

| 40. | megállapítja, hogy az európai ombudsman fontos szerepet játszik az európai polgári kezdeményezések nyilvántartásba vételére irányuló kérelmek Bizottság általi kezelésének – és különösen azok Bizottság általi elutasítása eseteinek – kivizsgálásában; |
| --- | --- |

40.

megállapítja, hogy az európai ombudsman fontos szerepet játszik az európai polgári kezdeményezések nyilvántartásba vételére irányuló kérelmek Bizottság általi kezelésének – és különösen azok Bizottság általi elutasítása eseteinek – kivizsgálásában;

| 41. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

41.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/23

---

P8_TA(2015)0383

Az adriai- és jón-tengeri térségre vonatkozó uniós stratégia

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról (2014/2214(INI))

(2017/C 355/04)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiájáról szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0357) és az ahhoz kapcsolódó cselekvési tervre és támogató elemzési dokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiájáról szóló bizottsági közleményre (COM(2014)0357) és az ahhoz kapcsolódó cselekvési tervre és támogató elemzési dokumentumra,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2014. október 23-i tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2014. október 23-i tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a makroregionális stratégiák hozzáadott értékéről szóló jelentésre (COM(2013)0468) és a Tanács 2013. október 22-i vonatkozó következtetéseire, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság által az Európai Parlamentnek, a Tanácsnak, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak és a Régiók Bizottságának címzett, a makroregionális stratégiák hozzáadott értékéről szóló jelentésre (COM(2013)0468) és a Tanács 2013. október 22-i vonatkozó következtetéseire,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiájáról szóló bizottsági közleményről (COM(2014)0357) szóló, 2014. szeptember 11-i véleményére és „Az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiája: kutatás, fejlesztés és innováció a kkv-knál” című dokumentumra (feltáró vélemény az EU olasz elnökségének felkérésére), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiájáról szóló bizottsági közleményről (COM(2014)0357) szóló, 2014. szeptember 11-i véleményére és „Az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiája: kutatás, fejlesztés és innováció a kkv-knál” című dokumentumra (feltáró vélemény az EU olasz elnökségének felkérésére),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról (EUSAIR) szóló 2014. január 21-i véleményére (feltáró vélemény), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról (EUSAIR) szóló 2014. január 21-i véleményére (feltáró vélemény),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2014. június 26-i véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiáról szóló, 2014. június 26-i véleményére,

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága „Területi együttműködés a földközi-tengeri térségben az adriai- és jón-tengeri makrorégión keresztül” című, 2011. október 11-i saját kezdeményezésű véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága „Területi együttműködés a földközi-tengeri térségben az adriai- és jón-tengeri makrorégión keresztül” című, 2011. október 11-i saját kezdeményezésű véleményére,

| — | tekintettel „Az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: A jelenlegi gyakorlat és a jövőbeni kilátások, különösen a Földközi-tenger térségében” című, 2012. július 3-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Unió makroregionális stratégiáinak alakulásáról: A jelenlegi gyakorlat és a jövőbeni kilátások, különösen a Földközi-tenger térségében” című, 2012. július 3-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel az adriai- és jón-tengeri stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

tekintettel az adriai- és jón-tengeri stratégiáról szóló bizottsági közleményre (COM(2012)0713),

| — | tekintettel a Bizottság makroregionális stratégiák irányításáról szóló jelentésére (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság makroregionális stratégiák irányításáról szóló jelentésére (COM(2014)0284),

| — | tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az Európa 2020 keretei közötti fenntartható növekedéshez hozzájáruló regionális politika” című, 2011. január 26-i bizottsági közleményre (COM(2011)0017),

| — | tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. április 16-i 2014/52/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. április 16-i 2014/52/EU európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló, 2001. június 27-i 2001/42/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménynek (Aarhusi Egyezmény) az Európai Közösség nevében való megkötéséről szóló, 2005. február 17-i 2005/370/EK tanácsi határozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló egyezménynek (Aarhusi Egyezmény) az Európai Közösség nevében való megkötéséről szóló, 2005. február 17-i 2005/370/EK tanácsi határozatra,

| — | tekintettel a Fejlesztés és biztonság az adriai- és jón-tengeri térségben című, 2000. május 19–20-án megrendezett konferencián elfogadott anconai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Fejlesztés és biztonság az adriai- és jón-tengeri térségben című, 2000. május 19–20-án megrendezett konferencián elfogadott anconai nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Adriai- és Jón-tenger Eurorégió 2006. június 30-án Pulában megrendezett alapító konferenciájára és az Adria-stratégia létrehozására vonatkozó kezdeményezés elindításáról szóló, az Adriai- és Jón-tenger Eurorégió 2009. október 22-én, Splitben megrendezett közgyűlésén elfogadott nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Adriai- és Jón-tenger Eurorégió 2006. június 30-án Pulában megrendezett alapító konferenciájára és az Adria-stratégia létrehozására vonatkozó kezdeményezés elindításáról szóló, az Adriai- és Jón-tenger Eurorégió 2009. október 22-én, Splitben megrendezett közgyűlésén elfogadott nyilatkozatra,

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága („B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) „A makrorégiók új szerepe az európai területi együttműködésben” című, 2015. januári tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága („B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) „A makrorégiók új szerepe az európai területi együttműködésben” című, 2015. januári tanulmányára,

| — | tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága („B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) „Az adriai- és jón-tengeri régió: a közlekedési és energetikai összeköttetések társadalmi-gazdasági elemzése és értékelése” című, 2015. júniusi tanulmányára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Uniós Belső Politikák Főigazgatósága („B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák) „Az adriai- és jón-tengeri régió: a közlekedési és energetikai összeköttetések társadalmi-gazdasági elemzése és értékelése” című, 2015. júniusi tanulmányára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Halászati Bizottság véleményeire (A8-0279/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, valamint a Külügyi Bizottság, a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság és a Halászati Bizottság véleményeire (A8-0279/2015),

| A. | mivel a makroregionális stratégiák a többszintű irányítás új modelljét képviselik, amelyben az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinteket, többe között a gazdasági és szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket képviselő érdekeltek bevonása, valamint a különböző szakpolitikák és programok egymást kiegészítő jellege alapvető fontosságú a sikeres végrehajtás és a célok elérése szempontjából; mivel a regionális és helyi hatóságok fontos szerepet játszanak a demokrácia, a decentralizáció és a helyi és regionális autonómia növelésének előmozdítása szempontjából; |
| --- | --- |

A.

mivel a makroregionális stratégiák a többszintű irányítás új modelljét képviselik, amelyben az uniós, nemzeti, regionális és helyi szinteket, többe között a gazdasági és szociális partnereket és a civil társadalmi szervezeteket képviselő érdekeltek bevonása, valamint a különböző szakpolitikák és programok egymást kiegészítő jellege alapvető fontosságú a sikeres végrehajtás és a célok elérése szempontjából; mivel a regionális és helyi hatóságok fontos szerepet játszanak a demokrácia, a decentralizáció és a helyi és regionális autonómia növelésének előmozdítása szempontjából;

| B. | mivel a Balti-tengeri és a Duna-régióra vonatkozó korábbi stratégiák kézzelfogható haszonnal jártak az érintett régiók számára, megerősítették az uniós együttműködési mechanizmusok sikerét, és hasznos tapasztalatokkal szolgáltak az új makroregionális stratégiák kidolgozásához; |
| --- | --- |

B.

mivel a Balti-tengeri és a Duna-régióra vonatkozó korábbi stratégiák kézzelfogható haszonnal jártak az érintett régiók számára, megerősítették az uniós együttműködési mechanizmusok sikerét, és hasznos tapasztalatokkal szolgáltak az új makroregionális stratégiák kidolgozásához;

| C. | mivel a régiók által a regionális együttműködés e korszerű formája és a hozzá kapcsolódó irányítási modell iránt mutatott érdeklődés fokozódik; mivel a közelmúltban ez különösen igaz volt a hegyvidéki régiókra, például a Kárpátokra és az Alpokra, ahol a természetes határok miatt egyedi regionális politikákat kell követni; |
| --- | --- |

C.

mivel a régiók által a regionális együttműködés e korszerű formája és a hozzá kapcsolódó irányítási modell iránt mutatott érdeklődés fokozódik; mivel a közelmúltban ez különösen igaz volt a hegyvidéki régiókra, például a Kárpátokra és az Alpokra, ahol a természetes határok miatt egyedi regionális politikákat kell követni;

| D. | mivel a makroregionális stratégia az Európai Tanács által támogatott, az ugyanabban a földrajzi térségben található tagállamokra és Unión kívüli országokra vonatkozó integrált keretként uniós stratégia; |
| --- | --- |

D.

mivel a makroregionális stratégia az Európai Tanács által támogatott, az ugyanabban a földrajzi térségben található tagállamokra és Unión kívüli országokra vonatkozó integrált keretként uniós stratégia;

| E. | mivel a stratégiában érintett országok, különösen az uniós tagállamok és a nem uniós tagállamok között jelentős társadalmi-gazdasági különbségek vannak; |
| --- | --- |

E.

mivel a stratégiában érintett országok, különösen az uniós tagállamok és a nem uniós tagállamok között jelentős társadalmi-gazdasági különbségek vannak;

| F. | mivel az adriai- és jón-tengeri régió országainak az együttműködéshez és ahhoz fűződő fokozódó érdekeltségéből fakadóan, hogy régió egészében rejlő lehetőségeket felhasználva közös intézkedéseket határozzanak meg a kihívásoknak való megfelelés érdekében, valamint a szinergiák megvalósítására irányuló folyamatos erőfeszítéseik eredményeképpen elfogadták az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiáját (EUSAIR); |
| --- | --- |

F.

mivel az adriai- és jón-tengeri régió országainak az együttműködéshez és ahhoz fűződő fokozódó érdekeltségéből fakadóan, hogy régió egészében rejlő lehetőségeket felhasználva közös intézkedéseket határozzanak meg a kihívásoknak való megfelelés érdekében, valamint a szinergiák megvalósítására irányuló folyamatos erőfeszítéseik eredményeképpen elfogadták az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiáját (EUSAIR);

| G. | mivel a makroregionális stratégiákat az európai integráció és területi kohéziónak a tagállamok és szomszédos országok közötti, a közös kihívásoknak való megfelelést szolgáló, önkéntes együttműködésén alapuló eszköznek lehet tekinteni; mivel az EUSAIR a regionális együttműködés új formája, amely segítséget nyújthat a részt vevő tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok számára az Unió felé vezető útjukon, és fontos alkotóeleme lehet az Unió szélesen értelmezett földközi-tengeri politikájának, amelyet az Unió a Mediterrán Térségért juttat kifejezésre; mivel az EUSAIR az uniós regionális politika részeként a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdításának eszköze, amelynek alapvető célja a régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése, a valódi konvergencia elősegítése és a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítása; |
| --- | --- |

G.

mivel a makroregionális stratégiákat az európai integráció és területi kohéziónak a tagállamok és szomszédos országok közötti, a közös kihívásoknak való megfelelést szolgáló, önkéntes együttműködésén alapuló eszköznek lehet tekinteni; mivel az EUSAIR a regionális együttműködés új formája, amely segítséget nyújthat a részt vevő tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok számára az Unió felé vezető útjukon, és fontos alkotóeleme lehet az Unió szélesen értelmezett földközi-tengeri politikájának, amelyet az Unió a Mediterrán Térségért juttat kifejezésre; mivel az EUSAIR az uniós regionális politika részeként a gazdasági és társadalmi kohézió előmozdításának eszköze, amelynek alapvető célja a régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése, a valódi konvergencia elősegítése és a növekedés és a foglalkoztatás előmozdítása;

| H. | mivel az Adriai-tenger félig zárt helyzetéből adódóan a szennyezés szempontjából különösen kiszolgáltatott, és hidrográfiai tulajdonságai sem a szokásosak, például az, hogy a régió északi és déli része között a partvonal és a mélység jelentős mértékben eltér; mivel a halállományokon a part menti országok osztoznak, ami az állományok megújulását folyamatos nyomás alatt tartja; mivel a KHP reformjának keretében elfogadandó, technikai intézkedésekről szóló jövőbeli keretrendelet intézkedéseit regionális alapokon kell kidolgozni és a térség sajátosságaihoz, tengeri erőforrásaihoz és halászatához kell igazítani; |
| --- | --- |

H.

mivel az Adriai-tenger félig zárt helyzetéből adódóan a szennyezés szempontjából különösen kiszolgáltatott, és hidrográfiai tulajdonságai sem a szokásosak, például az, hogy a régió északi és déli része között a partvonal és a mélység jelentős mértékben eltér; mivel a halállományokon a part menti országok osztoznak, ami az állományok megújulását folyamatos nyomás alatt tartja; mivel a KHP reformjának keretében elfogadandó, technikai intézkedésekről szóló jövőbeli keretrendelet intézkedéseit regionális alapokon kell kidolgozni és a térség sajátosságaihoz, tengeri erőforrásaihoz és halászatához kell igazítani;

Általános szempontok

| 1. | üdvözli a Bizottságnak az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiájáról szóló közleményét és az ahhoz kapcsolódó cselekvési tervet; úgy véli, hogy a stratégia létfontosságú lépést jelent Európa e részének fejlődésében; hangsúlyozza, hogy az EUSAIR-t azért hozták létre, hogy hozzáadott értékkel egészítse ki az uniós, nemzeti vagy regionális hatóságok vagy a magánszektor lépéseit, oly módon, hogy az jelentősen erősítse a makrorégió működését; felhívja a figyelmet a stratégia által a régióbeli tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok számára kínált kilátásokra; hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a stratégia az integráció, a koordináció, az együttműködés és a partnerség elvein alapuljon; ismételten hangsúlyozza a „három nem” (nincs új jogszabály, nincs új intézmény, nincs új finanszírozás) elvének jelentőségét, mivel a makrorégiók a különböző uniós eszközök, köztük az európai strukturális és beruházási alapok összekapcsolásából keletkező szinergiákra épülő együttműködési kezdeményezések keretei; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottságnak az Európai Unió adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó stratégiájáról szóló közleményét és az ahhoz kapcsolódó cselekvési tervet; úgy véli, hogy a stratégia létfontosságú lépést jelent Európa e részének fejlődésében; hangsúlyozza, hogy az EUSAIR-t azért hozták létre, hogy hozzáadott értékkel egészítse ki az uniós, nemzeti vagy regionális hatóságok vagy a magánszektor lépéseit, oly módon, hogy az jelentősen erősítse a makrorégió működését; felhívja a figyelmet a stratégia által a régióbeli tagjelölt és lehetséges tagjelölt országok számára kínált kilátásokra; hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy a stratégia az integráció, a koordináció, az együttműködés és a partnerség elvein alapuljon; ismételten hangsúlyozza a „három nem” (nincs új jogszabály, nincs új intézmény, nincs új finanszírozás) elvének jelentőségét, mivel a makrorégiók a különböző uniós eszközök, köztük az európai strukturális és beruházási alapok összekapcsolásából keletkező szinergiákra épülő együttműködési kezdeményezések keretei;

| 2. | üdvözli az összes érdekelt fél arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az EUSAIR végrehajtásához a meglévő intézményi kereteken belül külön intézményi struktúrát hozzanak létre; arra ösztönöz minden nemzeti, regionális és helyi érdekeltet, hogy teljes mértékben vállalják fel a makroregionális stratégiához tartozó projektek végrehajtásának felelősségét; hangsúlyozza, hogy valamennyi részt vevő országban fokozni kell az intézményi kapacitásokat, továbbá a közigazgatás és a közszolgáltatások hatékonyságát, elegendő és hozzáértő igazgatási személyzetet elkülönítve az EUSAIR végrehajtására; |
| --- | --- |

2.

üdvözli az összes érdekelt fél arra irányuló erőfeszítéseit, hogy az EUSAIR végrehajtásához a meglévő intézményi kereteken belül külön intézményi struktúrát hozzanak létre; arra ösztönöz minden nemzeti, regionális és helyi érdekeltet, hogy teljes mértékben vállalják fel a makroregionális stratégiához tartozó projektek végrehajtásának felelősségét; hangsúlyozza, hogy valamennyi részt vevő országban fokozni kell az intézményi kapacitásokat, továbbá a közigazgatás és a közszolgáltatások hatékonyságát, elegendő és hozzáértő igazgatási személyzetet elkülönítve az EUSAIR végrehajtására;

| 3. | hangsúlyozza, hogy az együttműködési tevékenységek tekintetében helyalapú megközelítésre van szükség, és rámutat a többszintű irányítási modell hozzáadott értékére, amely modellnek kezelnie kell az igazgatási képességek hiányát, és amelyet a makrorégión belüli erőforrások összevonására lehet használni; e tekintetben kitart amellett, hogy a helyi és regionális hatóságokat be kell vonni a politikai vezető szervekbe és a stratégia operatív, technikai és végrehajtó szerveibe, a koordinációs folyamatban megőrizve a Bizottság szerepét; hangsúlyozza, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés mobilizálhatja és bevonhatja a helyi szereplőket a döntéshozatali folyamatba, és elősegítheti a projektekért való felelősségvállalás erősödését a polgárok szintjén; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy az együttműködési tevékenységek tekintetében helyalapú megközelítésre van szükség, és rámutat a többszintű irányítási modell hozzáadott értékére, amely modellnek kezelnie kell az igazgatási képességek hiányát, és amelyet a makrorégión belüli erőforrások összevonására lehet használni; e tekintetben kitart amellett, hogy a helyi és regionális hatóságokat be kell vonni a politikai vezető szervekbe és a stratégia operatív, technikai és végrehajtó szerveibe, a koordinációs folyamatban megőrizve a Bizottság szerepét; hangsúlyozza, hogy a közösségvezérelt helyi fejlesztés mobilizálhatja és bevonhatja a helyi szereplőket a döntéshozatali folyamatba, és elősegítheti a projektekért való felelősségvállalás erősödését a polgárok szintjén;

| 4. | hangsúlyozza a stratégia átlátható elfogadási, nyomonkövetési és értékelési folyamatának, valamint a civil társadalom és az összes érdekelt fél bevonásának és a feléjük irányuló nyitottságnak és befogadásnak a fontosságát; hangsúlyozza, hogy az érdekelt felek döntéshozatali folyamatban való részvétele, valamint a közvélemény támogatásának elnyerése szempontjából alapvetően fontos a pillérek közötti kommunikáció és tudatosságnövelés; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten biztosítsanak megfelelő nyilvánosságot a stratégiának, dolgozzák ki a stratégia célkitűzéseinek és eredményeinek megfelelő kommunikációját, támogassák a bevált gyakorlatok más, meglévő és kidolgozandó makroregionális stratégiákkal való koordinációját és cseréjét; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza a stratégia átlátható elfogadási, nyomonkövetési és értékelési folyamatának, valamint a civil társadalom és az összes érdekelt fél bevonásának és a feléjük irányuló nyitottságnak és befogadásnak a fontosságát; hangsúlyozza, hogy az érdekelt felek döntéshozatali folyamatban való részvétele, valamint a közvélemény támogatásának elnyerése szempontjából alapvetően fontos a pillérek közötti kommunikáció és tudatosságnövelés; arra ösztönzi a tagállamokat, hogy nemzeti, regionális és helyi szinten biztosítsanak megfelelő nyilvánosságot a stratégiának, dolgozzák ki a stratégia célkitűzéseinek és eredményeinek megfelelő kommunikációját, támogassák a bevált gyakorlatok más, meglévő és kidolgozandó makroregionális stratégiákkal való koordinációját és cseréjét;

| 5. | felhívja a figyelmet arra, hogy a nem uniós országoknak harmonizálniuk kell jogszabályaikat az uniós joganyagnak a stratégiával összefüggő bizonyos ágazati szabályozásaival, annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós célok teljesülését és az uniós normák és jogszabályok alapján a szabályszerű, jogszerű és időben történő végrehajtást; arra ösztönzi valamennyi részt vevő országot, hogy hozzanak létre agytrösztöket, és szervezzenek rendszeres találkozókat a bevált gyakorlatok megosztása, valamint a folyamat megszilárdítása és hatékonyabbá tétele érdekében; |
| --- | --- |

5.

felhívja a figyelmet arra, hogy a nem uniós országoknak harmonizálniuk kell jogszabályaikat az uniós joganyagnak a stratégiával összefüggő bizonyos ágazati szabályozásaival, annak érdekében, hogy biztosítsák az uniós célok teljesülését és az uniós normák és jogszabályok alapján a szabályszerű, jogszerű és időben történő végrehajtást; arra ösztönzi valamennyi részt vevő országot, hogy hozzanak létre agytrösztöket, és szervezzenek rendszeres találkozókat a bevált gyakorlatok megosztása, valamint a folyamat megszilárdítása és hatékonyabbá tétele érdekében;

| 6. | megjegyzi, hogy a magánberuházásoknak a régió országaiban bekövetkezett hirtelen visszaesése, illetve a költségvetési konszolidáció és az állami szektor korlátozott beruházási kapacitása miatt a stratégiához tartozó projektek finanszírozásában nehézségek jelentkezhetnek; felhívja a részt vevő országokat, hogy a stratégia sikeres végrehajtásához szükséges, magas szintű felelősségvállalást, elkötelezettséget és irányítást tartsák fenn; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy a magánberuházásoknak a régió országaiban bekövetkezett hirtelen visszaesése, illetve a költségvetési konszolidáció és az állami szektor korlátozott beruházási kapacitása miatt a stratégiához tartozó projektek finanszírozásában nehézségek jelentkezhetnek; felhívja a részt vevő országokat, hogy a stratégia sikeres végrehajtásához szükséges, magas szintű felelősségvállalást, elkötelezettséget és irányítást tartsák fenn;

| 7. | üdvözli, hogy az európai strukturális és beruházási alapok, valamint a 2014–2020 közötti időszakra szóló Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, és különösen a 2014–2020-as időszakra vonatkozó Adriai- és Jón-tengeri Együttműködési Program (ADRION) jelentős potenciális forrásokat, illetve az eszközök és technikai lehetőségek széles körét biztosítja a stratégia számára; támogatja a stratégiai pillérek szempontjából releváns egyéb források és eszközök rendelkezésre bocsátását, különös tekintettel a Horizont 2020-ra és az Erasmus Plus programra valamennyi pillér és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre a II. pillér tekintetében, különös tekintettel továbbá a LIFE programra a III. pillér tekintetében és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás tekintetében, a kkv-knak szóló COSME és a Kreatív Európa programra a IV. pillér tekintetében, valamint az innováció finanszírozására szolgáló INNOVFIN programra; a rendelkezésre álló források szinergiájának érdekében ösztönzi a régióra vonatkozó területi együttműködési programok monitoringbizottságai, az EUSAIR irányító testülete és az esb-alapok irányító hatóságai közötti együttműködést; hangsúlyozza, hogy a stratégiának lehetővé kell tennie a meglévő eszközök és források hatékonyabb és eredményesebb felhasználását; |
| --- | --- |

7.

üdvözli, hogy az európai strukturális és beruházási alapok, valamint a 2014–2020 közötti időszakra szóló Előcsatlakozási Támogatási Eszköz, és különösen a 2014–2020-as időszakra vonatkozó Adriai- és Jón-tengeri Együttműködési Program (ADRION) jelentős potenciális forrásokat, illetve az eszközök és technikai lehetőségek széles körét biztosítja a stratégia számára; támogatja a stratégiai pillérek szempontjából releváns egyéb források és eszközök rendelkezésre bocsátását, különös tekintettel a Horizont 2020-ra és az Erasmus Plus programra valamennyi pillér és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre a II. pillér tekintetében, különös tekintettel továbbá a LIFE programra a III. pillér tekintetében és az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése és az azokhoz való alkalmazkodás tekintetében, a kkv-knak szóló COSME és a Kreatív Európa programra a IV. pillér tekintetében, valamint az innováció finanszírozására szolgáló INNOVFIN programra; a rendelkezésre álló források szinergiájának érdekében ösztönzi a régióra vonatkozó területi együttműködési programok monitoringbizottságai, az EUSAIR irányító testülete és az esb-alapok irányító hatóságai közötti együttműködést; hangsúlyozza, hogy a stratégiának lehetővé kell tennie a meglévő eszközök és források hatékonyabb és eredményesebb felhasználását;

| 8. | felhívja az Európai Bizottságot és az európai strukturális és beruházási alapok programjainak előkészítéséért, irányításáért és végrehajtásáért felelős nemzeti, regionális és helyi testületeket, hogy hangsúlyozzák a makroregionális projektek és intézkedések jelentőségét; |
| --- | --- |

8.

felhívja az Európai Bizottságot és az európai strukturális és beruházási alapok programjainak előkészítéséért, irányításáért és végrehajtásáért felelős nemzeti, regionális és helyi testületeket, hogy hangsúlyozzák a makroregionális projektek és intézkedések jelentőségét;

| 9. | hangsúlyozza, hogy makroregionális szinten kell meghatározni a végrehajtási struktúrát és a koordinációs mechanizmusokat az együttműködés – többek között a közös tervezés, a finanszírozási lehetőségek összehangolása és az alulról építkező megközelítés – megkönnyítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a nemzeti és regionális operatív programokat össze kell hangolni a stratégia célkiűzéseivel, ideértve lehetőség szerint az EUSAIR e programokba való beépítését is; úgy véli, hogy szükség van az adriai- és jón-tengeri régiót közvetlenül és közvetve érintő kezdeményezések, javaslatok és projektek koordinációjára és összehangolására; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza, hogy makroregionális szinten kell meghatározni a végrehajtási struktúrát és a koordinációs mechanizmusokat az együttműködés – többek között a közös tervezés, a finanszírozási lehetőségek összehangolása és az alulról építkező megközelítés – megkönnyítése érdekében; hangsúlyozza, hogy a nemzeti és regionális operatív programokat össze kell hangolni a stratégia célkiűzéseivel, ideértve lehetőség szerint az EUSAIR e programokba való beépítését is; úgy véli, hogy szükség van az adriai- és jón-tengeri régiót közvetlenül és közvetve érintő kezdeményezések, javaslatok és projektek koordinációjára és összehangolására;

| 10. | ösztönzi a Bizottságot, az Európai Beruházási Bankot (EBB) és a részt vevő országokat, hogy teljes mértékben használják ki az újonnan létrehozott Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) keretében rendelkezésre álló lehetőségeket a térségben megvalósuló projektek finanszírozására, amelyek makroregionális szinten hozzáadott értéket teremtenének, előmozdítanák a fenntartható fejlődést és a gazdasági és társadalmi kohéziót, serkentenék a fejlődést és bővítenék a foglalkoztatást, valamint hozzájárulnának az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez; ezzel összefüggésben ösztönzi, hogy a projektkiválasztás szakaszában a makroregionális projektek, transznacionális jellegük miatt, „bónuszpontokat” kapjanak; |
| --- | --- |

10.

ösztönzi a Bizottságot, az Európai Beruházási Bankot (EBB) és a részt vevő országokat, hogy teljes mértékben használják ki az újonnan létrehozott Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) keretében rendelkezésre álló lehetőségeket a térségben megvalósuló projektek finanszírozására, amelyek makroregionális szinten hozzáadott értéket teremtenének, előmozdítanák a fenntartható fejlődést és a gazdasági és társadalmi kohéziót, serkentenék a fejlődést és bővítenék a foglalkoztatást, valamint hozzájárulnának az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek eléréséhez; ezzel összefüggésben ösztönzi, hogy a projektkiválasztás szakaszában a makroregionális projektek, transznacionális jellegük miatt, „bónuszpontokat” kapjanak;

| 11. | rámutat arra, hogy nincsenek kizárólag a makroregionális stratégiák végrehajtásához rendelt külön alapok, és hogy a siker előfeltétele a szilárd politikai akarat, valamint az országok közötti partnerség és koordináció; ezért felhívja a régió országait, hogy egyesítsék forrásaikat (esb-alapok, IPA, ESBA) és a nemzeti forrásokból érkező hozzájárulásokat az EBB mint a stratégia célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló projektek finanszírozását támogató pénzügyi és beruházási platform alatt; sürgeti az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó, átlátható és nyilvánosan hozzáférhető projektportfólió létrehozását, amely láthatóvá tenné a meglévő és esetlegesen felmerülő beruházási igényeket, illetve a jelenlegi és tervezett projekteket, ami arra ösztönözné a beruházókat, hogy e projektekbe ruházzanak be; |
| --- | --- |

11.

rámutat arra, hogy nincsenek kizárólag a makroregionális stratégiák végrehajtásához rendelt külön alapok, és hogy a siker előfeltétele a szilárd politikai akarat, valamint az országok közötti partnerség és koordináció; ezért felhívja a régió országait, hogy egyesítsék forrásaikat (esb-alapok, IPA, ESBA) és a nemzeti forrásokból érkező hozzájárulásokat az EBB mint a stratégia célkitűzéseinek megvalósításához hozzájáruló projektek finanszírozását támogató pénzügyi és beruházási platform alatt; sürgeti az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó, átlátható és nyilvánosan hozzáférhető projektportfólió létrehozását, amely láthatóvá tenné a meglévő és esetlegesen felmerülő beruházási igényeket, illetve a jelenlegi és tervezett projekteket, ami arra ösztönözné a beruházókat, hogy e projektekbe ruházzanak be;

| 12. | arra ösztönzi az érdekelt feleket, hogy osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat, hasznosítsák a megszerzett tapasztalatokat, és tárják fel az egyéb uniós makroregionális stratégiák végrehajtásának szűk keresztmetszeteit, továbbá fokozzák az együttműködést a hasonló partnerekkel, például a balti-tengeri, Duna-medencei és alpesi makrorégiókkal; |
| --- | --- |

12.

arra ösztönzi az érdekelt feleket, hogy osszák meg egymással a bevált gyakorlatokat, hasznosítsák a megszerzett tapasztalatokat, és tárják fel az egyéb uniós makroregionális stratégiák végrehajtásának szűk keresztmetszeteit, továbbá fokozzák az együttműködést a hasonló partnerekkel, például a balti-tengeri, Duna-medencei és alpesi makrorégiókkal;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy hárítsa el azokat az adminisztratív és nem pénzügyi akadályokat, amelyek gyakran elriasztják a beruházókat az ilyen projektekbe való beruházástól; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy hárítsa el azokat az adminisztratív és nem pénzügyi akadályokat, amelyek gyakran elriasztják a beruházókat az ilyen projektekbe való beruházástól;

| 14. | szükségesnek tartja, hogy megtalálják a módját azon országok legalább egyedi és konkrét projektek szintjén történő bevonásának, amelyek nem szerepelnek a stratégiában, és amelyek földrajzilag és gazdaságilag közel helyezkednek el a térséghez; kiemeli ezzel összefüggésben a kohéziós politikához tartozó, határokon átnyúló és transznacionális együttműködés fontosságát, és felkéri az érintett régiókat és tagállamokat, hogy használják fel az e területen meglévő bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

14.

szükségesnek tartja, hogy megtalálják a módját azon országok legalább egyedi és konkrét projektek szintjén történő bevonásának, amelyek nem szerepelnek a stratégiában, és amelyek földrajzilag és gazdaságilag közel helyezkednek el a térséghez; kiemeli ezzel összefüggésben a kohéziós politikához tartozó, határokon átnyúló és transznacionális együttműködés fontosságát, és felkéri az érintett régiókat és tagállamokat, hogy használják fel az e területen meglévő bevált gyakorlatokat;

| 15. | emlékeztet arra, hogy a gazdasági válság jelentős hatást gyakorolt a régióra, valamint hangsúlyozza, hogy rendszeresen értékelni kell a gazdasági fellendülés elérését célzó stratégiákat; rámutat, hogy a régió országi eltérő fejlettségi szintet képviselnek, és különböző szükségletekkel rendelkeznek; felhívja a Bizottságot, hogy hangsúlyozza az országok közötti társadalmi-gazdasági különbségek csökkentését szolgáló feltételek megteremtésének fontosságát; támogatja a kevésbé fejlett országok reformjait, és ezzel összefüggésben ösztönzi a tudás, a tapasztalatok és a gyakorlatok megosztását; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy a gazdasági válság jelentős hatást gyakorolt a régióra, valamint hangsúlyozza, hogy rendszeresen értékelni kell a gazdasági fellendülés elérését célzó stratégiákat; rámutat, hogy a régió országi eltérő fejlettségi szintet képviselnek, és különböző szükségletekkel rendelkeznek; felhívja a Bizottságot, hogy hangsúlyozza az országok közötti társadalmi-gazdasági különbségek csökkentését szolgáló feltételek megteremtésének fontosságát; támogatja a kevésbé fejlett országok reformjait, és ezzel összefüggésben ösztönzi a tudás, a tapasztalatok és a gyakorlatok megosztását;

| 16. | rámutat, hogy szükség van a kulturális, tudományos és oktatási együttműködés ösztönzésére, megújítására és elmélyítésére, többek között az egyetemi hallgatók és oktatók mobilitási lehetőségeinek fokozása révén; hangsúlyozza, hogy a tudomány és az innováció az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedés előfeltétele; hangsúlyozza, hogy a régión belül a tudományos és kulturális együttműködés szorosan összekapcsolódik a gazdasági növekedés dinamikájával, valamint az idegenforgalom sokrétűségének és fenntarthatóságának szintjével; |
| --- | --- |

16.

rámutat, hogy szükség van a kulturális, tudományos és oktatási együttműködés ösztönzésére, megújítására és elmélyítésére, többek között az egyetemi hallgatók és oktatók mobilitási lehetőségeinek fokozása révén; hangsúlyozza, hogy a tudomány és az innováció az intelligens, inkluzív és fenntartható növekedés előfeltétele; hangsúlyozza, hogy a régión belül a tudományos és kulturális együttműködés szorosan összekapcsolódik a gazdasági növekedés dinamikájával, valamint az idegenforgalom sokrétűségének és fenntarthatóságának szintjével;

| 17. | üdvözli, hogy az Európai Parlament is képviselteti magát az EUSAIR irányítótestületeiben; kéri a Bizottságot, hogy elemezze a régión belüli országok (uniós tagállamok és harmadik országok) közös erőfeszítéseit, valamint a helyi és regionális hatóságoknak a stratégiai célkitűzések elérésében való tényleges közreműködését; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy az Európai Parlament is képviselteti magát az EUSAIR irányítótestületeiben; kéri a Bizottságot, hogy elemezze a régión belüli országok (uniós tagállamok és harmadik országok) közös erőfeszítéseit, valamint a helyi és regionális hatóságoknak a stratégiai célkitűzések elérésében való tényleges közreműködését;

| 18. | utal a más uniós makroregionális stratégiák keretében megvalósult példákra, és kéri, hogy kísérleti projektek és előkészítő intézkedések keretében támogassanak különböző típusú, a tanulmányoktól a különböző kiemelt területekhez tartozó projektek előkészítését segítő kezdőtőke biztosításáig terjedő lépéseket; |
| --- | --- |

18.

utal a más uniós makroregionális stratégiák keretében megvalósult példákra, és kéri, hogy kísérleti projektek és előkészítő intézkedések keretében támogassanak különböző típusú, a tanulmányoktól a különböző kiemelt területekhez tartozó projektek előkészítését segítő kezdőtőke biztosításáig terjedő lépéseket;

| 19. | elengedhetetlennek tartja, hogy többek között a makrorégió előtt álló sokféle és összetett kihívás kezelésére irányuló holisztikus megközelítés kialakítása érdekében a stratégia végrehajtási szakaszában mind a négy pilléren belül megfelelő módon figyelembe vegyék a stratégia általános elveit, főként a környezetvédelmet és a természeti erőforrások fejlesztését szolgáló eszközöket; |
| --- | --- |

19.

elengedhetetlennek tartja, hogy többek között a makrorégió előtt álló sokféle és összetett kihívás kezelésére irányuló holisztikus megközelítés kialakítása érdekében a stratégia végrehajtási szakaszában mind a négy pilléren belül megfelelő módon figyelembe vegyék a stratégia általános elveit, főként a környezetvédelmet és a természeti erőforrások fejlesztését szolgáló eszközöket;

| 20. | hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell szentelni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikkében említett területeknek, többek között a szigeteknek, a hegyvidéki és vidéki régióknak a bennük rejlő egyedi – különösen az idegenforgalmi ágazatot érintő – lehetőségek feltárása és kiaknázása érdekében, tiszteletben tartva az e jelentésben meghatározott fellépési területeket és prioritásokat; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy terjesszen elő a szigetek és hegységek európai évére vonatkozó javaslatot; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza, hogy különös figyelmet kell szentelni az Európai Unió működéséről szóló szerződés 174. cikkében említett területeknek, többek között a szigeteknek, a hegyvidéki és vidéki régióknak a bennük rejlő egyedi – különösen az idegenforgalmi ágazatot érintő – lehetőségek feltárása és kiaknázása érdekében, tiszteletben tartva az e jelentésben meghatározott fellépési területeket és prioritásokat; sürgeti továbbá a Bizottságot, hogy terjesszen elő a szigetek és hegységek európai évére vonatkozó javaslatot;

| 21. | úgy véli, módot kell találni arra, hogy a részt vevő országok olyan más, fontos pilléreket is alkalmazzanak, amelyek a térség fejlődése szempontjából hasznosak lehetnek, mint például a mezőgazdaság, amely az egyedi földrajzi-éghajlati viszonyok és a biológiai sokféleség okán, illetve amiatt, hogy képes koordinált szinergikus hatást és további növekedést kelteni; szoros együttműködést és koordinációt javasol a szárazföldi, a part menti területek és a szigetek között annak érdekében, hogy a tiszta energia termelését és az egészséges élelmiszerek előállítását célzó projektek közötti szinergia megvalósuljon; |
| --- | --- |

21.

úgy véli, módot kell találni arra, hogy a részt vevő országok olyan más, fontos pilléreket is alkalmazzanak, amelyek a térség fejlődése szempontjából hasznosak lehetnek, mint például a mezőgazdaság, amely az egyedi földrajzi-éghajlati viszonyok és a biológiai sokféleség okán, illetve amiatt, hogy képes koordinált szinergikus hatást és további növekedést kelteni; szoros együttműködést és koordinációt javasol a szárazföldi, a part menti területek és a szigetek között annak érdekében, hogy a tiszta energia termelését és az egészséges élelmiszerek előállítását célzó projektek közötti szinergia megvalósuljon;

| 22. | felhívja a figyelmet a stratégia végrehajtására vonatkozó megfelelő jelentéstétel és értékelés fontosságára; ezzel összefüggésben felhívja a részt vevő országokat és a Bizottságot, hogy gyűjtsenek megbízható alapadatokat, és határozzanak meg konkrét célokat mindazon pillérek tekintetében, amelyekről majd évente nyilvánosan közzéteendő értékelés készül; |
| --- | --- |

22.

felhívja a figyelmet a stratégia végrehajtására vonatkozó megfelelő jelentéstétel és értékelés fontosságára; ezzel összefüggésben felhívja a részt vevő országokat és a Bizottságot, hogy gyűjtsenek megbízható alapadatokat, és határozzanak meg konkrét célokat mindazon pillérek tekintetében, amelyekről majd évente nyilvánosan közzéteendő értékelés készül;

| 23. | a migrációra vonatkozóan átfogó és integrált megközelítést szorgalmaz; hangsúlyozza, hogy a régiónak súlyos migrációs kihívásokkal kell szembenéznie, és sajnálatát fejezi ki a Földközi-tengeren bekövetkezett tragédiák miatt; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy e kihívások kezelése érdekében jelentős fordulatra van szükség a menekültügyi politikában a tagállamok közötti szolidaritás terén; kiemeli, hogy át kell tekinteni a harmadik országokkal való együttműködésre vonatkozó átfogó stratégiát; sajnálatosnak tartja, hogy a migráció támasztotta kihívásokkal kapcsolatban az uniós tagállamok között elégtelen az együttműködés; ösztönzi a migránsok befogadásával kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét, és kéri, hogy sürgősen szenteljenek különös figyelmet a régiót érintő társadalmi s humanitárius kérdéseknek, az EUSAIR prioritásainak esetleges jövőbeli újrameghatározása érdekében; |
| --- | --- |

23.

a migrációra vonatkozóan átfogó és integrált megközelítést szorgalmaz; hangsúlyozza, hogy a régiónak súlyos migrációs kihívásokkal kell szembenéznie, és sajnálatát fejezi ki a Földközi-tengeren bekövetkezett tragédiák miatt; nyomatékosan hangsúlyozza, hogy e kihívások kezelése érdekében jelentős fordulatra van szükség a menekültügyi politikában a tagállamok közötti szolidaritás terén; kiemeli, hogy át kell tekinteni a harmadik országokkal való együttműködésre vonatkozó átfogó stratégiát; sajnálatosnak tartja, hogy a migráció támasztotta kihívásokkal kapcsolatban az uniós tagállamok között elégtelen az együttműködés; ösztönzi a migránsok befogadásával kapcsolatos bevált gyakorlatok cseréjét, és kéri, hogy sürgősen szenteljenek különös figyelmet a régiót érintő társadalmi s humanitárius kérdéseknek, az EUSAIR prioritásainak esetleges jövőbeli újrameghatározása érdekében;

| 24. | elvárja, hogy a béke és a biztonság megerősítése új lendületet kapjon Délkelet-Európában; |
| --- | --- |

24.

elvárja, hogy a béke és a biztonság megerősítése új lendületet kapjon Délkelet-Európában;

| 25. | felszólítja az országokat, hogy a kisebbségi jogok tiszteletben tartása terén – a legmagasabb szintű normák alkalmazása érdekében – osszák meg a bevált gyakorlatokat, mivel a nyelvi kérdések miatt ez különösen érzékeny terület; |
| --- | --- |

25.

felszólítja az országokat, hogy a kisebbségi jogok tiszteletben tartása terén – a legmagasabb szintű normák alkalmazása érdekében – osszák meg a bevált gyakorlatokat, mivel a nyelvi kérdések miatt ez különösen érzékeny terület;

| 26. | hangsúlyozza, hogy a különböző végrehajtási szakaszokon belül ad hoc programok formájában megfelelő képzést, valamint szervezési és technikai támogatást kell nyújtani a köz- és a magánszféra gazdasági szereplőinek, a társadalmi szereplőknek és a szervezett civil társadalom különböző alkotóelemeinek; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy a különböző végrehajtási szakaszokon belül ad hoc programok formájában megfelelő képzést, valamint szervezési és technikai támogatást kell nyújtani a köz- és a magánszféra gazdasági szereplőinek, a társadalmi szereplőknek és a szervezett civil társadalom különböző alkotóelemeinek;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy az EUSAIR végrehajtásáról kétévente terjesszen jelentést a Parlament és a Tanács elé működésének és – a növekedés és a munkahelyteremtés, a különbségek csökkentése és a fenntartható fejlődés terén képviselt – hozzáadott értékének értékelése céljából; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy az EUSAIR végrehajtásáról kétévente terjesszen jelentést a Parlament és a Tanács elé működésének és – a növekedés és a munkahelyteremtés, a különbségek csökkentése és a fenntartható fejlődés terén képviselt – hozzáadott értékének értékelése céljából;

| 28. | ösztönzi a szociális dimenzió előmozdítását célzó egyedi intézkedéseket; hangsúlyozza a fogyatékossággal élő személyek társadalmi integrációjának támogatására és a diszkrimináció minden formájának megelőzésére irányuló prioritások és intézkedések beépítésének fontosságát; |
| --- | --- |

28.

ösztönzi a szociális dimenzió előmozdítását célzó egyedi intézkedéseket; hangsúlyozza a fogyatékossággal élő személyek társadalmi integrációjának támogatására és a diszkrimináció minden formájának megelőzésére irányuló prioritások és intézkedések beépítésének fontosságát;

Kék növekedés

| 29. | hangsúlyozza, hogy a régió egyedi földrajzi elhelyezkedése és sajátos partvonalszerkezete, valamint tengereinek gazdag biológiai sokfélesége hatalmas lehetőségeket rejt „kék” munkahelyek létrehozására és az innovatív és fenntartható gazdasági fejlődés és növekedés tekintetében, beleértve a kék technológiákat, a halászatot és akvakultúrát, valamint a jobb tengerészeti és tengerpolitikai irányítást és szolgáltatásokat; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy a régió egyedi földrajzi elhelyezkedése és sajátos partvonalszerkezete, valamint tengereinek gazdag biológiai sokfélesége hatalmas lehetőségeket rejt „kék” munkahelyek létrehozására és az innovatív és fenntartható gazdasági fejlődés és növekedés tekintetében, beleértve a kék technológiákat, a halászatot és akvakultúrát, valamint a jobb tengerészeti és tengerpolitikai irányítást és szolgáltatásokat;

| 30. | támogatja a kék gazdaságot mint a gazdasági válság megoldását, mivel ösztönzi új munkahelyek teremtését – különösen a part menti és szigeti országokban élő nők és fiatalok számára – és a gazdaságfejlesztést; úgy véli, hogy az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiát nem lehet megvalósítani a kék gazdaság figyelembevétele nélkül, amely a tengerekkel, óceánokkal, akvakultúrával, tengeri és folyami közlekedéssel és idegenforgalommal kapcsolatos ágazatokat összeköti a környezetvédelemmel; |
| --- | --- |

30.

támogatja a kék gazdaságot mint a gazdasági válság megoldását, mivel ösztönzi új munkahelyek teremtését – különösen a part menti és szigeti országokban élő nők és fiatalok számára – és a gazdaságfejlesztést; úgy véli, hogy az adriai- és jón-tengeri régióra vonatkozó uniós stratégiát nem lehet megvalósítani a kék gazdaság figyelembevétele nélkül, amely a tengerekkel, óceánokkal, akvakultúrával, tengeri és folyami közlekedéssel és idegenforgalommal kapcsolatos ágazatokat összeköti a környezetvédelemmel;

| 31. | kéri a Bizottságot és a stratégiában részt vevő államokat, hogy biztosítsanak olyan ösztönzőket, amelyek a halászat és akvakultúra területére vonzzák a fiatalokat az adriai- és jón-tengeri régióban, és támogassák őket efféle tevékenységek indításában; |
| --- | --- |

31.

kéri a Bizottságot és a stratégiában részt vevő államokat, hogy biztosítsanak olyan ösztönzőket, amelyek a halászat és akvakultúra területére vonzzák a fiatalokat az adriai- és jón-tengeri régióban, és támogassák őket efféle tevékenységek indításában;

| 32. | felszólít a politikák koordinációjára és a stratégia céljainak harmonizálására, valamint közös projektek megvalósítására, összhangban a közös halászati politika értékeivel, alapelveivel és célkitűzéseivel; ösztönzi továbbá a fenntartható halászati ágazat fejlesztésének és a hagyományos, egészséges élelmiszerek termelésének támogatását; kéri helyi halászati akciócsoportok létrehozását, amelyek a halászat diverzifikációjának természetes eszközei lehetnének; kiemeli, hogy a fenntartható és nyereséges halászat és akvakultúra feltétele az érdekeltek fokozottabb bevonása az általános irányításba, valamint a halászati tevékenységek javítása és diverzifikálása; |
| --- | --- |

32.

felszólít a politikák koordinációjára és a stratégia céljainak harmonizálására, valamint közös projektek megvalósítására, összhangban a közös halászati politika értékeivel, alapelveivel és célkitűzéseivel; ösztönzi továbbá a fenntartható halászati ágazat fejlesztésének és a hagyományos, egészséges élelmiszerek termelésének támogatását; kéri helyi halászati akciócsoportok létrehozását, amelyek a halászat diverzifikációjának természetes eszközei lehetnének; kiemeli, hogy a fenntartható és nyereséges halászat és akvakultúra feltétele az érdekeltek fokozottabb bevonása az általános irányításba, valamint a halászati tevékenységek javítása és diverzifikálása;

| 33. | úgy ítéli meg, hogy a kék növekedés igen eltérő ágazatokat és vállalkozásokat érint, ezért a fejlesztéshez valamennyi ágazatban magasan képzett munkaerőre van szükség; felhívja az EUSAIR-ben részt vevő tagállamokat, hogy a kék növekedés különböző ágazatait képzési programjaikban helyezzék előtérbe, figyelembe véve az egész életen át tartó tanulási rendszereket és a munkavállalókat célzó képzést; rámutat a kék növekedésben részt vevő társadalmi-gazdasági rendszerek tevékenységeinek, ágazatainak és szakterületeinek összetettségére, ezért rendkívül fontosnak tartja, hogy az EUSAIR-ben részt vevő tagállamok a változásokhoz, az innovációhoz és a multidiszciplinaritáshoz való alkalmazkodási képesség javítása, a humántőke képzésének kiigazítása és a nők részvételi arányának növelése érdekében munkaerő-piaci politikákat fogadjanak el; |
| --- | --- |

33.

úgy ítéli meg, hogy a kék növekedés igen eltérő ágazatokat és vállalkozásokat érint, ezért a fejlesztéshez valamennyi ágazatban magasan képzett munkaerőre van szükség; felhívja az EUSAIR-ben részt vevő tagállamokat, hogy a kék növekedés különböző ágazatait képzési programjaikban helyezzék előtérbe, figyelembe véve az egész életen át tartó tanulási rendszereket és a munkavállalókat célzó képzést; rámutat a kék növekedésben részt vevő társadalmi-gazdasági rendszerek tevékenységeinek, ágazatainak és szakterületeinek összetettségére, ezért rendkívül fontosnak tartja, hogy az EUSAIR-ben részt vevő tagállamok a változásokhoz, az innovációhoz és a multidiszciplinaritáshoz való alkalmazkodási képesség javítása, a humántőke képzésének kiigazítása és a nők részvételi arányának növelése érdekében munkaerő-piaci politikákat fogadjanak el;

| 34. | hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy az Európa 2020 stratégia három pillérje – különösen a kék növekedéssel kapcsolatos pillér – és az EUSAIR stratégia az Európai Bizottság cselekvési terve alapján nagyobb mértékben és ténylegesen összekapcsolódjon; úgy véli, hogy a cselekvési terv a stratégiai megközelítésnek – a makrorégió konkrét prioritásainak meghatározására irányuló – egyik eredménye; rámutat arra, hogy ennek alapján minden egyes fellépést vagy projektet egy alulról építkező, kiterjedt konzultációs folyamat keretében választanak ki, amelyben az adriai- és jón-tengeri régió nemzeti, regionális és helyi hatóságait, szociális partnereit, továbbá magánszektorát, szociális gazdaságát, tudományos életét és civil társadalmát képviselő érdekeltek széles köre vesz részt; |
| --- | --- |

34.

hangsúlyozza annak a fontosságát, hogy az Európa 2020 stratégia három pillérje – különösen a kék növekedéssel kapcsolatos pillér – és az EUSAIR stratégia az Európai Bizottság cselekvési terve alapján nagyobb mértékben és ténylegesen összekapcsolódjon; úgy véli, hogy a cselekvési terv a stratégiai megközelítésnek – a makrorégió konkrét prioritásainak meghatározására irányuló – egyik eredménye; rámutat arra, hogy ennek alapján minden egyes fellépést vagy projektet egy alulról építkező, kiterjedt konzultációs folyamat keretében választanak ki, amelyben az adriai- és jón-tengeri régió nemzeti, regionális és helyi hatóságait, szociális partnereit, továbbá magánszektorát, szociális gazdaságát, tudományos életét és civil társadalmát képviselő érdekeltek széles köre vesz részt;

| 35. | szorgalmazza az állami és magánvállalatok, egyetemek, kutatóintézetek és a tengeri és tengerészeti ágazatban érintett más felek közötti klaszterek és együttműködések kialakítását az innováció serkentése és a szinergiák teljes körű kihasználása céljából; úgy véli, hogy a hatékonyabb és eredményesebb beruházások szavatolása érdekében a kék növekedés pillér alá tartozó fellépéseknek a nemzeti és regionális kutatásokra és az intelligens szakosodásra vonatkozó innovációs stratégiákra kellene épülniük; kéri az országokat és régiókat, hogy vegyenek részt a Bizottság S3 Platformjában annak érdekében, hogy részesülhessenek az intelligens szakosodásra vonatkozó stratégiák fejlesztéséhez, végrehajtásához és felülvizsgálatához nyújtott segítségben; ezzel összefüggésben az új, minőségi és fenntartható munkahelyek létrehozása érdekében szükségesnek tartja a kkv-k hitelhez jutásának javítását és a meglévő üzleti hálózatok (klaszterek) nemzetköziesítés révén történő fejlesztését; |
| --- | --- |

35.

szorgalmazza az állami és magánvállalatok, egyetemek, kutatóintézetek és a tengeri és tengerészeti ágazatban érintett más felek közötti klaszterek és együttműködések kialakítását az innováció serkentése és a szinergiák teljes körű kihasználása céljából; úgy véli, hogy a hatékonyabb és eredményesebb beruházások szavatolása érdekében a kék növekedés pillér alá tartozó fellépéseknek a nemzeti és regionális kutatásokra és az intelligens szakosodásra vonatkozó innovációs stratégiákra kellene épülniük; kéri az országokat és régiókat, hogy vegyenek részt a Bizottság S3 Platformjában annak érdekében, hogy részesülhessenek az intelligens szakosodásra vonatkozó stratégiák fejlesztéséhez, végrehajtásához és felülvizsgálatához nyújtott segítségben; ezzel összefüggésben az új, minőségi és fenntartható munkahelyek létrehozása érdekében szükségesnek tartja a kkv-k hitelhez jutásának javítását és a meglévő üzleti hálózatok (klaszterek) nemzetköziesítés révén történő fejlesztését;

| 36. | támogatja, hogy a régióból származó, kiváló minőségű tengeri eredetű élelmiszerek számára versenyképességük növelése érdekében közös minőségi védjegyet hozzanak létre; |
| --- | --- |

36.

támogatja, hogy a régióból származó, kiváló minőségű tengeri eredetű élelmiszerek számára versenyképességük növelése érdekében közös minőségi védjegyet hozzanak létre;

| 37. | hangsúlyozza a szociális párbeszéd jelentőségét és annak fontosságát, hogy a kapacitásépítési tevékenységekbe a hatóságok mellett a civil társadalom képviselőit is vonják be; ezt úgy látja megvalósíthatónak, ha a szociális és gazdasági partnerek képviselete érdekében makroregionális szinten és az egyes tagállamokban regionális szinten állandó platformot hoznak létre, amint az az egyetemek, a kereskedelmi kamarák és a városok tekintetében már megtörtént; |
| --- | --- |

37.

hangsúlyozza a szociális párbeszéd jelentőségét és annak fontosságát, hogy a kapacitásépítési tevékenységekbe a hatóságok mellett a civil társadalom képviselőit is vonják be; ezt úgy látja megvalósíthatónak, ha a szociális és gazdasági partnerek képviselete érdekében makroregionális szinten és az egyes tagállamokban regionális szinten állandó platformot hoznak létre, amint az az egyetemek, a kereskedelmi kamarák és a városok tekintetében már megtörtént;

| 38. | hangsúlyozza a tenger- és a tengerészeti kutatás, valamint a kutatók és az EUSAIR stratégiában részt vevő tagállamok és régiók közötti, ezen ágazatokkal kapcsolatos erőteljesebb együttműködés fontosságát az e tagállamok közötti szakadék megszüntetése, valamint a part menti területek versenyképességének növelése és a minőségi és fenntartható helyi munkahelyek megteremtésének ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

38.

hangsúlyozza a tenger- és a tengerészeti kutatás, valamint a kutatók és az EUSAIR stratégiában részt vevő tagállamok és régiók közötti, ezen ágazatokkal kapcsolatos erőteljesebb együttműködés fontosságát az e tagállamok közötti szakadék megszüntetése, valamint a part menti területek versenyképességének növelése és a minőségi és fenntartható helyi munkahelyek megteremtésének ösztönzése érdekében;

| 39. | aggasztónak tartja az adriai- és jón-tengeri halállományok túlhalászás, valamint jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat következében történő kimerülésének ütemét és a tengeri élővilágot fenyegető egyéb kockázatokat; hangsúlyozza, hogy a halászat a part menti térségek és a szigetek gazdaságának egyik kulcsfontosságú eleme; ennélfogva úgy véli, hogy a halállományok és tengeri ökoszisztémák védelmét és megőrzését – összhangban a közös halászati politikába foglalt, a maximális fenntartható hozamra vonatkozó elvvel – a stratégia kiemelkedő célkitűzésének kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy az átmeneti időszakban a halászati határértékek kiigazítását az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) keretében az új eszközök vásárlásához nyújtott támogatás révén ösztönözni kell; kéri, hogy történjenek határozott lépések a harmadik országok halászati jogszabályainak uniós jogszabályokhoz való hozzáigazítása, az adatok megosztása, közös ellenőrzési platformok és többéves halászati gazdálkodási tervek formájában, és vegyék fontolóra, hogyan hozható létre egy fenntartható akvakultúra-ágazat, tekintettel arra, hogy óriási lehetőségek rejlenek benne a megújuló energiaforrásokkal való üzemeltetés tekintetében; |
| --- | --- |

39.

aggasztónak tartja az adriai- és jón-tengeri halállományok túlhalászás, valamint jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat következében történő kimerülésének ütemét és a tengeri élővilágot fenyegető egyéb kockázatokat; hangsúlyozza, hogy a halászat a part menti térségek és a szigetek gazdaságának egyik kulcsfontosságú eleme; ennélfogva úgy véli, hogy a halállományok és tengeri ökoszisztémák védelmét és megőrzését – összhangban a közös halászati politikába foglalt, a maximális fenntartható hozamra vonatkozó elvvel – a stratégia kiemelkedő célkitűzésének kell tekinteni; hangsúlyozza, hogy az átmeneti időszakban a halászati határértékek kiigazítását az Európai Tengerügyi és Halászati Alap (ETHA) keretében az új eszközök vásárlásához nyújtott támogatás révén ösztönözni kell; kéri, hogy történjenek határozott lépések a harmadik országok halászati jogszabályainak uniós jogszabályokhoz való hozzáigazítása, az adatok megosztása, közös ellenőrzési platformok és többéves halászati gazdálkodási tervek formájában, és vegyék fontolóra, hogyan hozható létre egy fenntartható akvakultúra-ágazat, tekintettel arra, hogy óriási lehetőségek rejlenek benne a megújuló energiaforrásokkal való üzemeltetés tekintetében;

| 40. | emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi céllal halászott halaknak és kagylóknak a biológiailag biztonságos határértékeken belül kell maradniuk a jó környezeti állapot elérése és a halászati ágazat hosszú távú fenntarthatóságának megőrzése érdekében; |
| --- | --- |

40.

emlékeztet arra, hogy a kereskedelmi céllal halászott halaknak és kagylóknak a biológiailag biztonságos határértékeken belül kell maradniuk a jó környezeti állapot elérése és a halászati ágazat hosszú távú fenntarthatóságának megőrzése érdekében;

| 41. | kéri a Bizottságot, hogy vegye nyilvántartásba a hobbihorgászat fogásainak volumenét, hogy szabályozza ezt a tevékenységet, és kösse mind a hobbihorgászatot, mind a foglalkozásszerű halászatot a maximális fenntartható hozam célkitűzéseihez; |
| --- | --- |

41.

kéri a Bizottságot, hogy vegye nyilvántartásba a hobbihorgászat fogásainak volumenét, hogy szabályozza ezt a tevékenységet, és kösse mind a hobbihorgászatot, mind a foglalkozásszerű halászatot a maximális fenntartható hozam célkitűzéseihez;

| 42. | a halállományokkal kapcsolatos átfogó kutatásokat sürget, különös tekintettel a veszélyeztetett fajokra és az ezekkel kapcsolatos biológiai kölcsönhatásokra, tekintettel arra, hogy nincsenek pontos adatok és ezek hiányában az értékelések nem egyértelműek és nem megbízhatóak; sürgeti a természetes ívóhelyek megőrzését; |
| --- | --- |

42.

a halállományokkal kapcsolatos átfogó kutatásokat sürget, különös tekintettel a veszélyeztetett fajokra és az ezekkel kapcsolatos biológiai kölcsönhatásokra, tekintettel arra, hogy nincsenek pontos adatok és ezek hiányában az értékelések nem egyértelműek és nem megbízhatóak; sürgeti a természetes ívóhelyek megőrzését;

| 43. | kéri, hogy a közvetett halászat (gazdátlanul sodródó hálók, kagylótenyésztésre használt hálók) hatásainak és a védett fajok járulékos fogásainak felbecslésére irányuló projekteket értékeljék ki és népszerűsítsék, mivel becslések szerint csak az Adriai-tengeren több mint 40 000 tengeri teknőst fognak ki nem szándékosan; véleménye szerint sürgősen szükség van környezeti tanulmányokra és a probléma enyhítésének eszközeit (pl. a teknősök kiszabadulását lehetővé tevő eszközöket) vizsgáló tanulmányokra; |
| --- | --- |

43.

kéri, hogy a közvetett halászat (gazdátlanul sodródó hálók, kagylótenyésztésre használt hálók) hatásainak és a védett fajok járulékos fogásainak felbecslésére irányuló projekteket értékeljék ki és népszerűsítsék, mivel becslések szerint csak az Adriai-tengeren több mint 40 000 tengeri teknőst fognak ki nem szándékosan; véleménye szerint sürgősen szükség van környezeti tanulmányokra és a probléma enyhítésének eszközeit (pl. a teknősök kiszabadulását lehetővé tevő eszközöket) vizsgáló tanulmányokra;

| 44. | a hajógyártás – többek között a szabadidőhajó-ágazat – határozott támogatását sürgeti, annak modernizálására és szakosítására összpontosítva munkahely-teremtés és a kék technológiákkal összhangban lévő fenntartható és versenyképes növekedés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

44.

a hajógyártás – többek között a szabadidőhajó-ágazat – határozott támogatását sürgeti, annak modernizálására és szakosítására összpontosítva munkahely-teremtés és a kék technológiákkal összhangban lévő fenntartható és versenyképes növekedés megvalósítása érdekében;

| 45. | sürgeti az ipari körzetek, illetve a makrorégió különböző régióinak körzetei közötti testvérkapcsolatok és együttműködés erőteljes támogatását; a körzetek kialakításának elősegítése érdekében az ágazat legjelentősebb tapasztalatai és az ugyanazon megközelítést fejleszteni szándékozó egyéb régiók helyzetére vonatkozó információk cseréjén belül ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

45.

sürgeti az ipari körzetek, illetve a makrorégió különböző régióinak körzetei közötti testvérkapcsolatok és együttműködés erőteljes támogatását; a körzetek kialakításának elősegítése érdekében az ágazat legjelentősebb tapasztalatai és az ugyanazon megközelítést fejleszteni szándékozó egyéb régiók helyzetére vonatkozó információk cseréjén belül ösztönzi a bevált gyakorlatok cseréjét;

| 46. | hangsúlyozza a szabadidős, sportcélú és családi halászat támogatásának és előmozdításának fontosságát az integrált halászati és turisztikai szakpolitikák (halászat és halászati turizmus, tengeri akvakultúra) mellett, különösen a szigeteken, az itt élők és a kisebb part menti települések helyi kulturális hagyományainak és tengeri életmódjának megőrzése érdekében; ösztönzi a fenntartható, kisléptékű és hagyományos halászatot és akvakultúrát, összekapcsolva egy diverzifikáltabb kulináris kínálattal, valamint a helyi halpiacok előmozdítását, ami a legjobb módja a fenntarthatóság biztosításának és a part menti turisztikai tevékenységek fokozottabb támogatásának; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a szabadidős, sportcélú és családi halászat támogatásának és előmozdításának fontosságát az integrált halászati és turisztikai szakpolitikák (halászat és halászati turizmus, tengeri akvakultúra) mellett, különösen a szigeteken, az itt élők és a kisebb part menti települések helyi kulturális hagyományainak és tengeri életmódjának megőrzése érdekében; ösztönzi a fenntartható, kisléptékű és hagyományos halászatot és akvakultúrát, összekapcsolva egy diverzifikáltabb kulináris kínálattal, valamint a helyi halpiacok előmozdítását, ami a legjobb módja a fenntarthatóság biztosításának és a part menti turisztikai tevékenységek fokozottabb támogatásának;

| 47. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa és mozdítsa elő a halászati gazdaságok és a halászatban dolgozók részvételét olyan projektekben, amelyek a kultúrával és a kulturális örökséggel – többek között a halászattal, a tengerhajózással és a hagyományos halászati területekkel és foglalkozásokkal – összefüggő turizmushoz kapcsolódnak; |
| --- | --- |

47.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa és mozdítsa elő a halászati gazdaságok és a halászatban dolgozók részvételét olyan projektekben, amelyek a kultúrával és a kulturális örökséggel – többek között a halászattal, a tengerhajózással és a hagyományos halászati területekkel és foglalkozásokkal – összefüggő turizmushoz kapcsolódnak;

| 48. | hangsúlyozza a szociális gazdaság és a női vállalkozók jelentőségét a kék növekedés pillér megvalósítása szempontjából, és felhívja az EUSAIR stratégiában részt vevő tagállamokat, hogy ösztönözzék és támogassák a nők részvételét valamennyi ide tartozó ágazatban; emlékeztet a kis- és mikrovállalkozások érintett régiókban és területeken betöltött alapvető szerepére, és kéri az EUSAIR-ben részt vevő tagállamokat, hogy hajtsanak végre a gazdasági tevékenység e formáit előmozdító aktív politikákat; |
| --- | --- |

48.

hangsúlyozza a szociális gazdaság és a női vállalkozók jelentőségét a kék növekedés pillér megvalósítása szempontjából, és felhívja az EUSAIR stratégiában részt vevő tagállamokat, hogy ösztönözzék és támogassák a nők részvételét valamennyi ide tartozó ágazatban; emlékeztet a kis- és mikrovállalkozások érintett régiókban és területeken betöltött alapvető szerepére, és kéri az EUSAIR-ben részt vevő tagállamokat, hogy hajtsanak végre a gazdasági tevékenység e formáit előmozdító aktív politikákat;

| 49. | támogatja a hidrogeológiai kockázat és a tengerparti erózió csökkentésére irányuló intézkedéseket; |
| --- | --- |

49.

támogatja a hidrogeológiai kockázat és a tengerparti erózió csökkentésére irányuló intézkedéseket;

| 50. | hangsúlyozza a kutatás fontosságát, és arra ösztönöz, hogy a tengerészeti és tengeri körzetek kapjanak erőteljes támogatást; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza a kutatás fontosságát, és arra ösztönöz, hogy a tengerészeti és tengeri körzetek kapjanak erőteljes támogatást;

| 51. | hangsúlyozza, hogy az akvakultúra és a tengeri akvakultúra fejlesztése fontos szerepet játszhat nem csupán a fajok sokféleségének helyreállításában, hanem az adriai- és jón-tengeri régió gazdasági növekedésében is; |
| --- | --- |

51.

hangsúlyozza, hogy az akvakultúra és a tengeri akvakultúra fejlesztése fontos szerepet játszhat nem csupán a fajok sokféleségének helyreállításában, hanem az adriai- és jón-tengeri régió gazdasági növekedésében is;

| 52. | felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a – például a part menti akciócsoportok által létrehozott projektek fenntarthatóságához hasonló – bevált gyakorlatok cseréjét; |
| --- | --- |

52.

felhívja a Bizottságot, hogy fokozza a – például a part menti akciócsoportok által létrehozott projektek fenntarthatóságához hasonló – bevált gyakorlatok cseréjét;

A régió összeköttetéseinek megteremtése

| 53. | megállapítja, hogy égető szükség van a részt vevő országok közötti, valamint ezen országok és szomszédaik közötti közlekedési és energiaügyi összeköttetésekre – köztük a tengeri közlekedésre, intermodális kapcsolatokra a hátországgal és az energiahálózatokra –, amelyek a makrorégió gazdasági és társadalmi fejlődésének előfeltételét képezik; hangsúlyozza az Adriai-tenger két partja közötti összeköttetések hiányát és az adriai- és jón-tengeri terület infrastrukturális hiányosságait; |
| --- | --- |

53.

megállapítja, hogy égető szükség van a részt vevő országok közötti, valamint ezen országok és szomszédaik közötti közlekedési és energiaügyi összeköttetésekre – köztük a tengeri közlekedésre, intermodális kapcsolatokra a hátországgal és az energiahálózatokra –, amelyek a makrorégió gazdasági és társadalmi fejlődésének előfeltételét képezik; hangsúlyozza az Adriai-tenger két partja közötti összeköttetések hiányát és az adriai- és jón-tengeri terület infrastrukturális hiányosságait;

| 54. | felhív olyan fenntartható szállítási útvonalak megvalósításának ösztönzésére, amelyek által csökkenteni lehet az utazási időt, a szállítási és logisztikai költségeket, valamint az externáliákat; tengeri–szárazföldi kapcsolódási pontokhoz kapcsolódó nagy stratégiai beruházásokra hív fel az országok közötti intermodális szállítási lehetőségek megteremtése, a kohézióhoz való hozzájárulás, az átfogó hálózat erősítése és a közúti túlterheltség, ezáltal a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében; felhívja a figyelmet arra, hogy fejleszteni kell a tengeri autópályák és az Adriai-tenger két partja közötti – mind észak-dél, mind kelet-nyugat irányú – hajóutak tengeri és kikötői kabotázsdimenzióját; rámutat, hogy fokozott koordinációra van szükség a tengeri forgalom túlzsúfoltságának megelőzése és a megfelelő irányítás és ellenőrzés javítása érdekében; |
| --- | --- |

54.

felhív olyan fenntartható szállítási útvonalak megvalósításának ösztönzésére, amelyek által csökkenteni lehet az utazási időt, a szállítási és logisztikai költségeket, valamint az externáliákat; tengeri–szárazföldi kapcsolódási pontokhoz kapcsolódó nagy stratégiai beruházásokra hív fel az országok közötti intermodális szállítási lehetőségek megteremtése, a kohézióhoz való hozzájárulás, az átfogó hálózat erősítése és a közúti túlterheltség, ezáltal a szén-dioxid-kibocsátás csökkentése érdekében; felhívja a figyelmet arra, hogy fejleszteni kell a tengeri autópályák és az Adriai-tenger két partja közötti – mind észak-dél, mind kelet-nyugat irányú – hajóutak tengeri és kikötői kabotázsdimenzióját; rámutat, hogy fokozott koordinációra van szükség a tengeri forgalom túlzsúfoltságának megelőzése és a megfelelő irányítás és ellenőrzés javítása érdekében;

| 55. | ösztönzi a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről szóló 2015/757/EU rendelet innovációra való felhasználását, és fenntartható tengeri szállítás kialakítását a makrorégióban a tengeri járműveket meghajtó alternatív motorok és üzemanyagok használata révén, annak érdekében, hogy a közlekedési ágazatban csökkentsék az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat, és javítsák az energiahatékonyságot; |
| --- | --- |

55.

ösztönzi a tengeri közlekedésből eredő szén-dioxid-kibocsátások nyomon követéséről, jelentéséről és hitelesítéséről szóló 2015/757/EU rendelet innovációra való felhasználását, és fenntartható tengeri szállítás kialakítását a makrorégióban a tengeri járműveket meghajtó alternatív motorok és üzemanyagok használata révén, annak érdekében, hogy a közlekedési ágazatban csökkentsék az üvegházhatásúgáz-kibocsátásokat, és javítsák az energiahatékonyságot;

| 56. | hangsúlyozza a tengeri közlekedési útvonalak és kikötők Európa más részeivel való összekapcsolásának fontosságát és a TENT-T folyosókkal való összekapcsolásuk szükségességét; sürgeti a részt vevő országokat, hogy erőfeszítéseiket összpontosítsák a jelenlegi TEN-T hálózatban szereplő projektek végrehajtására és annak Délkelet-Európa/az Adriai-tenger keleti partvidéke felé javasolt kiterjesztését célzó, az adriai- és jón-tengeri régióban meglévő hálózati hiányosságok megoldására alkalmas egyéb intézkedésekre: felkéri az érintett országokat, hogy azonosítsák az elsődleges fontosságú, regionális és európai hozzáadott értékkel bíró infrastrukturális projekteket, és javasolja, hogy fordítsanak figyelmet többek között az alábbiakra:






  i. | a balti- és adriai-tengeri folyosó kiegészítése, beleértve az egész jón-tengeri és adriai hátságot, |
| --- | --- | --- |

56.

hangsúlyozza a tengeri közlekedési útvonalak és kikötők Európa más részeivel való összekapcsolásának fontosságát és a TENT-T folyosókkal való összekapcsolásuk szükségességét; sürgeti a részt vevő országokat, hogy erőfeszítéseiket összpontosítsák a jelenlegi TEN-T hálózatban szereplő projektek végrehajtására és annak Délkelet-Európa/az Adriai-tenger keleti partvidéke felé javasolt kiterjesztését célzó, az adriai- és jón-tengeri régióban meglévő hálózati hiányosságok megoldására alkalmas egyéb intézkedésekre: felkéri az érintett országokat, hogy azonosítsák az elsődleges fontosságú, regionális és európai hozzáadott értékkel bíró infrastrukturális projekteket, és javasolja, hogy fordítsanak figyelmet többek között az alábbiakra:

i.

a balti- és adriai-tengeri folyosó kiegészítése, beleértve az egész jón-tengeri és adriai hátságot,

| ii. | a skandináv–mediterrán folyosó észak–déli irányú kiterjesztése, |
| --- | --- |

ii.

a skandináv–mediterrán folyosó észak–déli irányú kiterjesztése,

| iii. | az Alpok–Nyugat-Balkán vasúti teherszállítási folyosó létrehozása, |
| --- | --- |

iii.

az Alpok–Nyugat-Balkán vasúti teherszállítási folyosó létrehozása,

| iv. | az Ibériai-félsziget és Olaszország középső része, illetve a Nyugat-Balkán jobb összeköttetése, |
| --- | --- |

iv.

az Ibériai-félsziget és Olaszország középső része, illetve a Nyugat-Balkán jobb összeköttetése,

| v. | közúti összeköttetések létesítése a Balkán-térségben a kikötők és a szárazföldi területek között, valamint összekapcsolás a Rajna–Duna folyosóval, |
| --- | --- |

v.

közúti összeköttetések létesítése a Balkán-térségben a kikötők és a szárazföldi területek között, valamint összekapcsolás a Rajna–Duna folyosóval,

| vi. | az Adriai-tenger két partja közötti összeköttetések érdekében a kikötői létesítmények fejlesztése, és a Közép-Európa importárukkal való szélesebb körű ellátását szolgáló stratégiának az észak-adriai kikötők irányító testületei általi előkészítése; |
| --- | --- |

vi.

az Adriai-tenger két partja közötti összeköttetések érdekében a kikötői létesítmények fejlesztése, és a Közép-Európa importárukkal való szélesebb körű ellátását szolgáló stratégiának az észak-adriai kikötők irányító testületei általi előkészítése;

| 57. | felhív a meglévő infrastrukturális hálózat kapacitásának egészen az utolsó kilométerekig történő optimalizálására, különös tekintettel a makrorégión belüli jelenlegi közúti és vasúti összeköttetésekre; hangsúlyozza, hogy mihamarabb be kell fejezni az adriai–jón autópályát, amely serkentőleg hat majd a makrorégió gazdasági és társadalmi fejlődésére; emlékeztet az adriai- és jón-tengeri térség mindkét oldalán található autópályákat, vasutakat és más infrastruktúrákat összekötő új folyosók fontosságára; rámutat, hogy fokozott koordinációra van szükség a tengeri forgalom túlzsúfoltságának megelőzése és a megfelelő irányítás és ellenőrzés javítása érdekében; |
| --- | --- |

57.

felhív a meglévő infrastrukturális hálózat kapacitásának egészen az utolsó kilométerekig történő optimalizálására, különös tekintettel a makrorégión belüli jelenlegi közúti és vasúti összeköttetésekre; hangsúlyozza, hogy mihamarabb be kell fejezni az adriai–jón autópályát, amely serkentőleg hat majd a makrorégió gazdasági és társadalmi fejlődésére; emlékeztet az adriai- és jón-tengeri térség mindkét oldalán található autópályákat, vasutakat és más infrastruktúrákat összekötő új folyosók fontosságára; rámutat, hogy fokozott koordinációra van szükség a tengeri forgalom túlzsúfoltságának megelőzése és a megfelelő irányítás és ellenőrzés javítása érdekében;

| 58. | szorgalmazza a nagy sebességű vasúti infrastruktúra fejlesztését, amely összekapcsolja a makrorégiót és jobb összeköttetést tesz lehetővé az EU-val és az EU-n belül; kiemeli az adriai- és jón-tengeri régió, valamint a Tirrén-tenger partja és az adriai- és jón-tengeri part közötti vasúti összeköttetés javításának fontosságát; |
| --- | --- |

58.

szorgalmazza a nagy sebességű vasúti infrastruktúra fejlesztését, amely összekapcsolja a makrorégiót és jobb összeköttetést tesz lehetővé az EU-val és az EU-n belül; kiemeli az adriai- és jón-tengeri régió, valamint a Tirrén-tenger partja és az adriai- és jón-tengeri part közötti vasúti összeköttetés javításának fontosságát;

| 59. | sürgeti a részt vevő országokat, hogy fejlesszék tengeri, vasúti és légiközlekedési infrastruktúrájukat, fejlesszék tovább a makrorégió tengeri autópályáját intermodális szállítási eszközök ötvözésével, különösen a hátországgal való összeköttetés kialakítása érdekében, valamint a legfejlettebb technológiákat alkalmazva és minden esetben gondoskodva az állandó magas szintű biztonságról és környezeti fenntarthatóságról javítsanak a szállítási logisztikán; felhívja a részt vevő országokat, hogy értékeljék az e-mobilitási eszközökkel történő fejlesztésére rendelkezésre álló lehetőségeket, amelyek megkönnyíthetik nemzetközi elektronikus jegyértékesítési szolgáltatás nyújtását; |
| --- | --- |

59.

sürgeti a részt vevő országokat, hogy fejlesszék tengeri, vasúti és légiközlekedési infrastruktúrájukat, fejlesszék tovább a makrorégió tengeri autópályáját intermodális szállítási eszközök ötvözésével, különösen a hátországgal való összeköttetés kialakítása érdekében, valamint a legfejlettebb technológiákat alkalmazva és minden esetben gondoskodva az állandó magas szintű biztonságról és környezeti fenntarthatóságról javítsanak a szállítási logisztikán; felhívja a részt vevő országokat, hogy értékeljék az e-mobilitási eszközökkel történő fejlesztésére rendelkezésre álló lehetőségeket, amelyek megkönnyíthetik nemzetközi elektronikus jegyértékesítési szolgáltatás nyújtását;

| 60. | hangsúlyozza a szigetekkel való tényleges összeköttetések hiányát; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e területek életminőségének javítása, az elnéptelenedés megállítása és a társadalmi-gazdasági lehetőségek kiaknázásának lehetővé tétele érdekében, új, összehangolt és piaci alapú lehetőségek feltárásával, az áru- és személyszállító útvonalak használatának optimalizálásával, valamint a magán- és az állami szektor érdekeltjeinek bevonásával biztosítsanak jobb összeköttetéseket; kiemeli, hogy meg kell erősíteni a szigeteken belüli összeköttetéseket és a közlekedési infrastruktúrát a fenntartható belső mobilitás érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a szigeteken élők számára egész évben megfelelő egészségügyi ellátást és oktatási programokat kell biztosítani; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza a szigetekkel való tényleges összeköttetések hiányát; sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy e területek életminőségének javítása, az elnéptelenedés megállítása és a társadalmi-gazdasági lehetőségek kiaknázásának lehetővé tétele érdekében, új, összehangolt és piaci alapú lehetőségek feltárásával, az áru- és személyszállító útvonalak használatának optimalizálásával, valamint a magán- és az állami szektor érdekeltjeinek bevonásával biztosítsanak jobb összeköttetéseket; kiemeli, hogy meg kell erősíteni a szigeteken belüli összeköttetéseket és a közlekedési infrastruktúrát a fenntartható belső mobilitás érdekében; hangsúlyozza továbbá, hogy a szigeteken élők számára egész évben megfelelő egészségügyi ellátást és oktatási programokat kell biztosítani;

| 61. | szorgalmazza a szigetek intermodális összeköttetései terén nagyberuházások megvalósítását, különösen határozott támogatást szeretne a stratégiai fontosságú repülőterek – infrastruktúra, valamint a makrorégió egyéb régióiba vezető új útvonalak tekintetében történő – fejlesztéséhez; |
| --- | --- |

61.

szorgalmazza a szigetek intermodális összeköttetései terén nagyberuházások megvalósítását, különösen határozott támogatást szeretne a stratégiai fontosságú repülőterek – infrastruktúra, valamint a makrorégió egyéb régióiba vezető új útvonalak tekintetében történő – fejlesztéséhez;

| 62. | sürgeti a részt vevő országokat, hogy folytassák az energiaellátás diverzifikálására irányuló erőfeszítéseiket, amely folyamat nemcsak a makrorégió energiabiztonságát fogja növelni, hanem növeli a versenyt és az energiaszegénységet is segít leküzdeni, ami jelentős előnyöket hoz majd a térség gazdasági és társadalmi fejlődése számára; hangsúlyozza, hogy az energiaágazatbeli beavatkozások környezeti hatásának alapos értékelésére van szükség; hangsúlyozza a cseppfolyósítottföldgáz-terminálok (LNG-terminálok) és a hiányzó gázvezeték-hálózatok fejlesztésébe történő beruházások közös tervezésének fontosságát a makrorégióban, ezáltal elősegítve a nagyobb függetlenség és energiabiztonság megvalósítását; ösztönzi továbbá, hogy hozzanak intézkedéseket az energia- és erőforrás-hatékonyság növelése érdekében, ezzel is hozzájárulva a versenyképességhez; |
| --- | --- |

62.

sürgeti a részt vevő országokat, hogy folytassák az energiaellátás diverzifikálására irányuló erőfeszítéseiket, amely folyamat nemcsak a makrorégió energiabiztonságát fogja növelni, hanem növeli a versenyt és az energiaszegénységet is segít leküzdeni, ami jelentős előnyöket hoz majd a térség gazdasági és társadalmi fejlődése számára; hangsúlyozza, hogy az energiaágazatbeli beavatkozások környezeti hatásának alapos értékelésére van szükség; hangsúlyozza a cseppfolyósítottföldgáz-terminálok (LNG-terminálok) és a hiányzó gázvezeték-hálózatok fejlesztésébe történő beruházások közös tervezésének fontosságát a makrorégióban, ezáltal elősegítve a nagyobb függetlenség és energiabiztonság megvalósítását; ösztönzi továbbá, hogy hozzanak intézkedéseket az energia- és erőforrás-hatékonyság növelése érdekében, ezzel is hozzájárulva a versenyképességhez;

| 63. | ösztönzi olyan energia-infrastruktúra kifejlesztését, amely képes csökkenteni a szénlábnyomot, növelni az energiahatékonyságot és biztosítani a makrorégió és az azon kívüli területek energiabiztonságát; kiemeli továbbá az intelligens városok koncepciója fejlesztésének és előmozdításának fontosságát hozzáadott érték biztosítása érdekében a makrorégió jelenlegi energiainfrastruktúrája számára; |
| --- | --- |

63.

ösztönzi olyan energia-infrastruktúra kifejlesztését, amely képes csökkenteni a szénlábnyomot, növelni az energiahatékonyságot és biztosítani a makrorégió és az azon kívüli területek energiabiztonságát; kiemeli továbbá az intelligens városok koncepciója fejlesztésének és előmozdításának fontosságát hozzáadott érték biztosítása érdekében a makrorégió jelenlegi energiainfrastruktúrája számára;

| 64. | elismeri a kihasználatlan megújuló energiaforrásokban a makrorégió szempontjából rejlő nagy potenciált; sürgeti a rendelkezésre álló megújuló erőforrások, például a nap-, a szél-, (amennyiben műszakilag kivitelezhető) az árapály- és a hullámenergia kiaknázását az energiatermelés összetételén belül; hangsúlyozza a potenciális vízerőművek fenntarthatóságát és versenyképességét valamennyi részt vevő országban; sürgeti a részt vevő országokat, hogy járuljanak hozzá egy jól működő és összekapcsolt földgáz- és villamosáram-piac kialakításához a makrorégióban, amely egyenlő hozzáférést biztosít az olcsó, megfizethető energiához; hangsúlyozza a határokon átnyúló energiahálózati kapcsolatok fejlesztésének fontosságát az energiaszektorban megvalósuló beruházások támogatásának érdekében, amely kulcsfontosságú előfeltétele az uniós energiahálózatba való integrációnak, továbbá az energiaszektor határokon átnyúló beruházásait akadályozó korlátok felszámolásának fontosságát; |
| --- | --- |

64.

elismeri a kihasználatlan megújuló energiaforrásokban a makrorégió szempontjából rejlő nagy potenciált; sürgeti a rendelkezésre álló megújuló erőforrások, például a nap-, a szél-, (amennyiben műszakilag kivitelezhető) az árapály- és a hullámenergia kiaknázását az energiatermelés összetételén belül; hangsúlyozza a potenciális vízerőművek fenntarthatóságát és versenyképességét valamennyi részt vevő országban; sürgeti a részt vevő országokat, hogy járuljanak hozzá egy jól működő és összekapcsolt földgáz- és villamosáram-piac kialakításához a makrorégióban, amely egyenlő hozzáférést biztosít az olcsó, megfizethető energiához; hangsúlyozza a határokon átnyúló energiahálózati kapcsolatok fejlesztésének fontosságát az energiaszektorban megvalósuló beruházások támogatásának érdekében, amely kulcsfontosságú előfeltétele az uniós energiahálózatba való integrációnak, továbbá az energiaszektor határokon átnyúló beruházásait akadályozó korlátok felszámolásának fontosságát;

| 65. | támogatja a makrorégióban a villamosáram- és gáztermelési és -szállítási energetikai infrastruktúra közös tervezését és az abba való beruházást a TEN-T hálózatnak megfelelően, az energiaközösségi érdekű projektek (PECI) listáján szereplő konkrét projektek megvalósításával; |
| --- | --- |

65.

támogatja a makrorégióban a villamosáram- és gáztermelési és -szállítási energetikai infrastruktúra közös tervezését és az abba való beruházást a TEN-T hálózatnak megfelelően, az energiaközösségi érdekű projektek (PECI) listáján szereplő konkrét projektek megvalósításával;

| 66. | aggodalmának ad hangot, amiért a kőolaj és földgáz tengeri és szárazföldi feltárása és kiaknázása új lendületet kapott, ami katasztrófák és igen súlyos környezeti, gazdasági – a halászati ágazatra is kiterjedő – és közegészségügyi következmények veszélyének teszi ki a makrorégiót; hangsúlyozza, hogy bármely ilyen tevékenységnek összhangban kell lennie az éghajlatváltozásra és megújuló energiára vonatkozó uniós szabályokkal és útmutatásokkal; hangsúlyozza, hogy az Adriai-tenger egy zárt, sekély tenger, amely nem képes szétoszlatni a szennyező anyagokat, és mindkét partján virágzik a turistákat célzó kereskedelem, és a makrorégió növekedésének elsősorban a turizmuson és a különleges környezeti adottságaihoz és ökoszisztémáihoz kapcsolódó tevékenységeken kell alapulnia; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi fenntarthatóságra és a tengeri tevékenységek biztonságára vonatkozó uniós jogszabályokat és nemzetközi egyezményeket következetesen kell végrehajtani; kéri a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (2008/56/EK) és a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló irányelv (2013/30/EU) maradéktalan végrehajtását; |
| --- | --- |

66.

aggodalmának ad hangot, amiért a kőolaj és földgáz tengeri és szárazföldi feltárása és kiaknázása új lendületet kapott, ami katasztrófák és igen súlyos környezeti, gazdasági – a halászati ágazatra is kiterjedő – és közegészségügyi következmények veszélyének teszi ki a makrorégiót; hangsúlyozza, hogy bármely ilyen tevékenységnek összhangban kell lennie az éghajlatváltozásra és megújuló energiára vonatkozó uniós szabályokkal és útmutatásokkal; hangsúlyozza, hogy az Adriai-tenger egy zárt, sekély tenger, amely nem képes szétoszlatni a szennyező anyagokat, és mindkét partján virágzik a turistákat célzó kereskedelem, és a makrorégió növekedésének elsősorban a turizmuson és a különleges környezeti adottságaihoz és ökoszisztémáihoz kapcsolódó tevékenységeken kell alapulnia; hangsúlyozza, hogy a környezetvédelmi fenntarthatóságra és a tengeri tevékenységek biztonságára vonatkozó uniós jogszabályokat és nemzetközi egyezményeket következetesen kell végrehajtani; kéri a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelv (2008/56/EK) és a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról szóló irányelv (2013/30/EU) maradéktalan végrehajtását;

| 67. | felhív az adriai- és jón-tengeri makrorégió közös európai közlekedésbiztonsági szabványainak meghatározására; |
| --- | --- |

67.

felhív az adriai- és jón-tengeri makrorégió közös európai közlekedésbiztonsági szabványainak meghatározására;

| 68. | szükségesnek tartja a határokon átnyúló légi szolgáltatások előmozdítását a makrorégión belüli összeköttetések biztosítására és fejlesztésére irányuló közös projektek megvalósítása révén; |
| --- | --- |

68.

szükségesnek tartja a határokon átnyúló légi szolgáltatások előmozdítását a makrorégión belüli összeköttetések biztosítására és fejlesztésére irányuló közös projektek megvalósítása révén;

Környezeti minőség

| 69. | emlékeztet a részt vevő országok tengeri, part menti és szárazföldi ökoszisztémáinak gazdagságára; megjegyzi, hogy az Adriai-tenger a nyilvántartásba vett földközi-tengeri fajok közel felének (49 %-ának) ad otthont, és sekélységének, korlátozott áramlásainak és a betorkolló folyók jelentős hatásának köszönhetően a földközi-tengeri térség legegyedibb szubrégiója; közös erőfeszítéseket sürget minden olyan lehetséges intézkedés meghozatala érdekében – mint például tiszta üzemanyagok használata a tengeri közlekedés és a logisztika terén –. amelynek célja a tengeri környezet és a határokon átnyúló szárazföldi élőhelyek megőrzése, valamint a tengeri szennyezés és a part menti és tengeri biológiai sokszínűséget érintő egyéb fenyegetések megelőzése és csökkentése; hangsúlyozza a tengeri és szárazföldi fajok, például a mediterrán barátfókák, barlangi vakgőték, hiúzok, fakókeselyűk és más fajok védelmének fontosságát, és felszólítja a részt vevő országokat, hogy hajtsanak végre arányos intézkedéseket e cél megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

69.

emlékeztet a részt vevő országok tengeri, part menti és szárazföldi ökoszisztémáinak gazdagságára; megjegyzi, hogy az Adriai-tenger a nyilvántartásba vett földközi-tengeri fajok közel felének (49 %-ának) ad otthont, és sekélységének, korlátozott áramlásainak és a betorkolló folyók jelentős hatásának köszönhetően a földközi-tengeri térség legegyedibb szubrégiója; közös erőfeszítéseket sürget minden olyan lehetséges intézkedés meghozatala érdekében – mint például tiszta üzemanyagok használata a tengeri közlekedés és a logisztika terén –. amelynek célja a tengeri környezet és a határokon átnyúló szárazföldi élőhelyek megőrzése, valamint a tengeri szennyezés és a part menti és tengeri biológiai sokszínűséget érintő egyéb fenyegetések megelőzése és csökkentése; hangsúlyozza a tengeri és szárazföldi fajok, például a mediterrán barátfókák, barlangi vakgőték, hiúzok, fakókeselyűk és más fajok védelmének fontosságát, és felszólítja a részt vevő országokat, hogy hajtsanak végre arányos intézkedéseket e cél megvalósítása érdekében;

| 70. | felszólítja a részt vevő országokat, hogy fenntartható turistalátványosságok létrehozásának szándékával osszák meg egymás között a természeti és kulturális örökség kezelése terén, többek között a Natura 2000 területek és az UNESCO helyszínek kapcsán alkalmazott bevált gyakorlataikat; |
| --- | --- |

70.

felszólítja a részt vevő országokat, hogy fenntartható turistalátványosságok létrehozásának szándékával osszák meg egymás között a természeti és kulturális örökség kezelése terén, többek között a Natura 2000 területek és az UNESCO helyszínek kapcsán alkalmazott bevált gyakorlataikat;

| 71. | sürgeti az összes részt vevő országot, hogy erőiket egyesítve valósítsák meg a tengeri területrendezést a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról szóló 2014/89/EU irányelvnek megfelelően és a tengerparti övezetek integrált kezelését különböző érdekeltek (a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a helyi lakosság, a kutatói közösség, nem kormányzati szervezetek stb.) bevonásával; úgy véli, hogy a tengeri területek megfelelő közös irányítása fontos keretet biztosít a tengeri erőforrások fenntartható és átlátható használatához; |
| --- | --- |

71.

sürgeti az összes részt vevő országot, hogy erőiket egyesítve valósítsák meg a tengeri területrendezést a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról szóló 2014/89/EU irányelvnek megfelelően és a tengerparti övezetek integrált kezelését különböző érdekeltek (a nemzeti, regionális és helyi hatóságok, a helyi lakosság, a kutatói közösség, nem kormányzati szervezetek stb.) bevonásával; úgy véli, hogy a tengeri területek megfelelő közös irányítása fontos keretet biztosít a tengeri erőforrások fenntartható és átlátható használatához;

| 72. | hangsúlyozza az adriai- és jón-tengeri medencében található folyók és tavak védelmének és megőrzésének fontosságát; |
| --- | --- |

72.

hangsúlyozza az adriai- és jón-tengeri medencében található folyók és tavak védelmének és megőrzésének fontosságát;

| 73. | felhívja a figyelmet arra, hogy felelősen kell kezelni a korábbi és a határokon átnyúló környezetszennyezéseket, és meg kell tisztítani az ipari talaj-, víz- vagy légszennyezés, vagy adott esetben a katonai konfliktusokból következő szennyezés által érintett helyszíneket; támogatja a tenger vegyi és hagyományos fegyverek okozta szennyezésének csökkentésére irányuló aktív intézkedéseket; támogatja a tengeri hulladék mennyiségének a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvvel összhangban történő csökkentését, különös tekintettel az adriai-tengeri szigetek hulladékból származó szennyezésére; |
| --- | --- |

73.

felhívja a figyelmet arra, hogy felelősen kell kezelni a korábbi és a határokon átnyúló környezetszennyezéseket, és meg kell tisztítani az ipari talaj-, víz- vagy légszennyezés, vagy adott esetben a katonai konfliktusokból következő szennyezés által érintett helyszíneket; támogatja a tenger vegyi és hagyományos fegyverek okozta szennyezésének csökkentésére irányuló aktív intézkedéseket; támogatja a tengeri hulladék mennyiségének a tengervédelmi stratégiáról szóló keretirányelvvel összhangban történő csökkentését, különös tekintettel az adriai-tengeri szigetek hulladékból származó szennyezésére;

| 74. | aggasztja a műanyaghulladék által a tengerben okozott kár; kéri a Bizottságot, hogy támogassa e hulladék összegyűjtésére és újrahasznosítására irányuló kezdeményezéseket; hangsúlyozza, hogy fontos a halászok bevonása e folyamatba; |
| --- | --- |

74.

aggasztja a műanyaghulladék által a tengerben okozott kár; kéri a Bizottságot, hogy támogassa e hulladék összegyűjtésére és újrahasznosítására irányuló kezdeményezéseket; hangsúlyozza, hogy fontos a halászok bevonása e folyamatba;

| 75. | felhívja az országokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre a használaton kívüli ipari és katonai helyszínek újrahasznosítására vonatkozó átfogó terveket; hangsúlyozza, hogy ezek a helyszínek nem csak veszélyeztetik a környezetet, hanem jelentős kiaknázatlan gazdasági lehetőségeket rejtenek; |
| --- | --- |

75.

felhívja az országokat, hogy dolgozzanak ki és hajtsanak végre a használaton kívüli ipari és katonai helyszínek újrahasznosítására vonatkozó átfogó terveket; hangsúlyozza, hogy ezek a helyszínek nem csak veszélyeztetik a környezetet, hanem jelentős kiaknázatlan gazdasági lehetőségeket rejtenek;

| 76. | felszólít arra, hogy az életminőség javítása céljából ösztönözzék az ipari létesítmények városi központokból és part menti területekről történő áthelyezését; |
| --- | --- |

76.

felszólít arra, hogy az életminőség javítása céljából ösztönözzék az ipari létesítmények városi központokból és part menti területekről történő áthelyezését;

| 77. | ragaszkodik az összes meglévő eszköz felhasználásához a legjobb hulladék- és szennyvíz-gazdálkodási megoldások megvalósítása érdekében a térségben a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK európai tanácsi irányelvnek megfelelően; |
| --- | --- |

77.

ragaszkodik az összes meglévő eszköz felhasználásához a legjobb hulladék- és szennyvíz-gazdálkodási megoldások megvalósítása érdekében a térségben a települési szennyvíz kezeléséről szóló, 1991. május 21-i 91/271/EGK európai tanácsi irányelvnek megfelelően;

| 78. | felhívja a figyelmet azokra a természeti és ember okozta katasztrófákra, amelyek az utóbbi években e régiót sújtották; felhívja a figyelmet az erdőirtás problémájára és éghajlatváltozáshoz kapcsolódó egyéb kockázatokra; hangsúlyozza, hogy a cselekvési terv és minden egyes pillér prioritásai végrehajtása érdekében a természeti katasztrófák kockázatának kezelésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó horizontális elveket teljes körűen alkalmazni kell; ösztönzi az országok hidrometeorológiai intézményei közötti együttműködést az extrém időjárási események, éghajlat-változási következmények és a katasztrófakockázat kezelése érdekében; elismeri, hogy a vízügyi, mezőgazdasági és idegenforgalmi ágazat van leginkább kitéve az éghajlatváltozásnak, ezért ösztönzi az együttműködést a nemzeti hatóságok között az alkalmazkodási és kárenyhítő intézkedések végrehajtásának kerete és támogatási mechanizmusa létrehozása céljából; |
| --- | --- |

78.

felhívja a figyelmet azokra a természeti és ember okozta katasztrófákra, amelyek az utóbbi években e régiót sújtották; felhívja a figyelmet az erdőirtás problémájára és éghajlatváltozáshoz kapcsolódó egyéb kockázatokra; hangsúlyozza, hogy a cselekvési terv és minden egyes pillér prioritásai végrehajtása érdekében a természeti katasztrófák kockázatának kezelésére és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodásra vonatkozó horizontális elveket teljes körűen alkalmazni kell; ösztönzi az országok hidrometeorológiai intézményei közötti együttműködést az extrém időjárási események, éghajlat-változási következmények és a katasztrófakockázat kezelése érdekében; elismeri, hogy a vízügyi, mezőgazdasági és idegenforgalmi ágazat van leginkább kitéve az éghajlatváltozásnak, ezért ösztönzi az együttműködést a nemzeti hatóságok között az alkalmazkodási és kárenyhítő intézkedések végrehajtásának kerete és támogatási mechanizmusa létrehozása céljából;

| 79. | kiemeli, hogy csökkenteni kell az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, különösen a tengeri szállítási ágazatban; |
| --- | --- |

79.

kiemeli, hogy csökkenteni kell az üvegházhatásúgáz-kibocsátást, különösen a tengeri szállítási ágazatban;

| 80. | hangsúlyozza, hogy gondot jelentenek a vízkészletekhez való hozzáférés földrajzi és idénybeli eltérései, és hogy nyaranta – amikor a nagyszámú turista érkezése miatt többszörösére nő a vízigény – jelentős vízhiány van a szigeteken és a part menti területeken; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy gondot jelentenek a vízkészletekhez való hozzáférés földrajzi és idénybeli eltérései, és hogy nyaranta – amikor a nagyszámú turista érkezése miatt többszörösére nő a vízigény – jelentős vízhiány van a szigeteken és a part menti területeken;

| 81. | sürgeti egy katasztrófakészültségi regionális központ felállítását az olajszennyezések és nagymértékű környezetszennyezések esetén alkalmazandó közös vészhelyzeti terv létrehozása mellett az Adriai-tenger térségében bekövetkező természeti, illetve az ipari, közlekedési és egyéb tevékenységek, például árvizek, tüzek és kitermelési tevékenységek okozta katasztrófák megakadályozását célzó korai figyelmeztető rendszer létrehozása érdekében; hangsúlyozza, hogy a központnak közvetlen kapcsolatban kell állnia az EU polgári védelmi mechanizmusaival; hangsúlyozza a térség ökoszisztémája és biológiai sokfélesége megőrzésének fontosságát jobb ismeretek és a bevált gyakorlatok megosztása révén; |
| --- | --- |

81.

sürgeti egy katasztrófakészültségi regionális központ felállítását az olajszennyezések és nagymértékű környezetszennyezések esetén alkalmazandó közös vészhelyzeti terv létrehozása mellett az Adriai-tenger térségében bekövetkező természeti, illetve az ipari, közlekedési és egyéb tevékenységek, például árvizek, tüzek és kitermelési tevékenységek okozta katasztrófák megakadályozását célzó korai figyelmeztető rendszer létrehozása érdekében; hangsúlyozza, hogy a központnak közvetlen kapcsolatban kell állnia az EU polgári védelmi mechanizmusaival; hangsúlyozza a térség ökoszisztémája és biológiai sokfélesége megőrzésének fontosságát jobb ismeretek és a bevált gyakorlatok megosztása révén;

| 82. | felhívja a nem uniós országokat, hogy az Unióhoz való jövőbeli csatlakozásukra való felkészülés jegyében gyorsítsák fel az uniós joganyag ágazati szabályozásainak (például a víz-keretirányelv) végrehajtását; |
| --- | --- |

82.

felhívja a nem uniós országokat, hogy az Unióhoz való jövőbeli csatlakozásukra való felkészülés jegyében gyorsítsák fel az uniós joganyag ágazati szabályozásainak (például a víz-keretirányelv) végrehajtását;

| 83. | felszólítja a tagállamokat, hogy folytassanak konzultációt a szomszédos országok illetékes hatóságaival és a makrorégió helyi közösségeivel, különösen azon gazdasági tevékenységekkel kapcsolatban, amelyeket az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. április 16-i 2014/52/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni; |
| --- | --- |

83.

felszólítja a tagállamokat, hogy folytassanak konzultációt a szomszédos országok illetékes hatóságaival és a makrorégió helyi közösségeivel, különösen azon gazdasági tevékenységekkel kapcsolatban, amelyeket az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv módosításáról szóló, 2014. április 16-i 2014/52/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv szerinti környezeti hatásvizsgálatnak kell alávetni;

Fenntartható és versenyképes idegenforgalom

| 84. | hangsúlyozza az idegenforgalom rendkívüli fontosságát az európai gazdaság és a társadalmi kohézió unión belüli kialakulása szempontjából, különösen a földközi-tengeri országok, valamint a térség egésze számára; hangsúlyozza, hogy az idegenforgalom környezeti hatásának és fenntarthatóságának megfelelő, az idényjelleget ellensúlyozó új megközelítéseket kell kialakítani; további támogatást sürget a különböző idegenforgalmi projektek közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapokból és más forrásokból történő finanszírozására; |
| --- | --- |

84.

hangsúlyozza az idegenforgalom rendkívüli fontosságát az európai gazdaság és a társadalmi kohézió unión belüli kialakulása szempontjából, különösen a földközi-tengeri országok, valamint a térség egésze számára; hangsúlyozza, hogy az idegenforgalom környezeti hatásának és fenntarthatóságának megfelelő, az idényjelleget ellensúlyozó új megközelítéseket kell kialakítani; további támogatást sürget a különböző idegenforgalmi projektek közös stratégiai keret hatálya alá tartozó alapokból és más forrásokból történő finanszírozására;

| 85. | szorgalmazza a határokon átnyúló közúti összeköttetések sürgős javítását a turizmus versenyképességnek növelése érdekében, tekintettel arra, hogy a rossz összeköttetések közlekedési dugókat és hosszú késedelmeket okoznak; hangsúlyozza, hogy turisztikai célokból javítani kell a meglévő légi infrastruktúrát és az Adriai-tenger két partja közötti tengeri összeköttetést; |
| --- | --- |

85.

szorgalmazza a határokon átnyúló közúti összeköttetések sürgős javítását a turizmus versenyképességnek növelése érdekében, tekintettel arra, hogy a rossz összeköttetések közlekedési dugókat és hosszú késedelmeket okoznak; hangsúlyozza, hogy turisztikai célokból javítani kell a meglévő légi infrastruktúrát és az Adriai-tenger két partja közötti tengeri összeköttetést;

| 86. | emlékeztet arra, hogy ösztönözni kell a makrorégió meglévő repülőtereinek használatát az utasok kisszámú csomóponton történő túlzott koncentrációjának elkerülése, valamint a különböző területeken tapasztalt turistaforgalom szempontjából kiegyensúlyozottabb, fenntartható idegenforgalom előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

86.

emlékeztet arra, hogy ösztönözni kell a makrorégió meglévő repülőtereinek használatát az utasok kisszámú csomóponton történő túlzott koncentrációjának elkerülése, valamint a különböző területeken tapasztalt turistaforgalom szempontjából kiegyensúlyozottabb, fenntartható idegenforgalom előmozdítása érdekében;

| 87. | elismeri a térség gazdag kulturális és természeti örökségét (többek között az olyan kulturális tevékenységeket, mint a mozi, a színház és a zene) mint olyan értéket, amelyre az idegenforgalmi ágazat épül; rámutat arra, hogy valamennyi részt vevő országban számos UNESCO-védelem alatt álló helyszín és Natura 2000 terület található; úgy véli, hogy ezen ágazat jelentős mértékű gazdasági hozzájárulása ellenére az idegenforgalomban rejlő lehetőségek kiaknázása még nem teljes körű, különösen a jelentős szezonális jelleg, valamint az innováció, a fenntarthatóság, a közlekedési infrastruktúra, a turisztikai ajánlatok minősége, a részt vevő érdekeltek készségei és a felelős idegenforgalom-irányítás terén tapasztalható hiányosságok miatt; felhívja a részt vevő országokat, hogy a turistaforgalom diverzifikálása és az év különböző időszakaiban állandó turistaforgalom biztosítása érdekében fogadjanak el olyan politikákat, amelyek a nyári idényen kívül is képesek megfelelő összeköttetéseket és szálláshely-szolgáltatásokat biztosítani; hangsúlyozza az idegenforgalom és a természeti, kulturális és művészeti örökség összekapcsolásának fontosságát; |
| --- | --- |

87.

elismeri a térség gazdag kulturális és természeti örökségét (többek között az olyan kulturális tevékenységeket, mint a mozi, a színház és a zene) mint olyan értéket, amelyre az idegenforgalmi ágazat épül; rámutat arra, hogy valamennyi részt vevő országban számos UNESCO-védelem alatt álló helyszín és Natura 2000 terület található; úgy véli, hogy ezen ágazat jelentős mértékű gazdasági hozzájárulása ellenére az idegenforgalomban rejlő lehetőségek kiaknázása még nem teljes körű, különösen a jelentős szezonális jelleg, valamint az innováció, a fenntarthatóság, a közlekedési infrastruktúra, a turisztikai ajánlatok minősége, a részt vevő érdekeltek készségei és a felelős idegenforgalom-irányítás terén tapasztalható hiányosságok miatt; felhívja a részt vevő országokat, hogy a turistaforgalom diverzifikálása és az év különböző időszakaiban állandó turistaforgalom biztosítása érdekében fogadjanak el olyan politikákat, amelyek a nyári idényen kívül is képesek megfelelő összeköttetéseket és szálláshely-szolgáltatásokat biztosítani; hangsúlyozza az idegenforgalom és a természeti, kulturális és művészeti örökség összekapcsolásának fontosságát;

| 88. | ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a fenntartható mobilitási megoldásokat az idegenforgalmi ágazatban, javítva ezzel a turisztikai szolgáltatások minőségét és bővítve azok körét; |
| --- | --- |

88.

ösztönzi a tagállamokat, hogy támogassák a fenntartható mobilitási megoldásokat az idegenforgalmi ágazatban, javítva ezzel a turisztikai szolgáltatások minőségét és bővítve azok körét;

| 89. | elismeri a nemzeti parkok és a természetvédelmi területek, valamint a tájvédelmi körzetek jelentőségét, amelyek a polgárok természetvédelemmel és az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos jövőbeli oktatásának alapját képezik; |
| --- | --- |

89.

elismeri a nemzeti parkok és a természetvédelmi területek, valamint a tájvédelmi körzetek jelentőségét, amelyek a polgárok természetvédelemmel és az éghajlatváltozás elleni küzdelemmel kapcsolatos jövőbeli oktatásának alapját képezik;

| 90. | hangsúlyozza, hogy a térség idegenforgalmának további fejlődése szempontjából alapvető fontosságú az országok közötti együttműködés; sürgeti az Adriai-tengerre és a Jón-tengerre vonatkozó idegenforgalmi stratégiák kidolgozását, amelyek alapját a fenntarthatóság képezi, és amelyek lehetővé teszik az országok számára, hogy kihasználják a szinergiák előnyeit és a közös kihívásokra makroregionális szinten adjanak válaszokat; úgy véli, hogy együttműködésre van szükség az adriai és a jón-tengeri régió mint úti célpont népszerűsítéséhez; |
| --- | --- |

90.

hangsúlyozza, hogy a térség idegenforgalmának további fejlődése szempontjából alapvető fontosságú az országok közötti együttműködés; sürgeti az Adriai-tengerre és a Jón-tengerre vonatkozó idegenforgalmi stratégiák kidolgozását, amelyek alapját a fenntarthatóság képezi, és amelyek lehetővé teszik az országok számára, hogy kihasználják a szinergiák előnyeit és a közös kihívásokra makroregionális szinten adjanak válaszokat; úgy véli, hogy együttműködésre van szükség az adriai és a jón-tengeri régió mint úti célpont népszerűsítéséhez;

| 91. | felszólítja az Európai Bizottságot, a részt vevő országokat és a helyi és regionális hatóságokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek az érdekelt szereplőket a turisztikai infrastruktúra fejlesztésére sarkallják; |
| --- | --- |

91.

felszólítja az Európai Bizottságot, a részt vevő országokat és a helyi és regionális hatóságokat, hogy hozzanak olyan intézkedéseket, amelyek az érdekelt szereplőket a turisztikai infrastruktúra fejlesztésére sarkallják;

| 92. | hangsúlyozza a kulturális és kreatív iparágak támogatásának fontosságát, különös tekintettel az ágazat vállalkozásainak fejlesztéséhez, a vállalkozói társulási folyamatokhoz, illetve a zene, a színház, a táncművészet és a filmművészet ágazatának nyújtott támogatásokra; ösztönzi az integrációt népszerűsítő fesztiválok, kongresszusok és kulturális rendezvények szervezését; |
| --- | --- |

92.

hangsúlyozza a kulturális és kreatív iparágak támogatásának fontosságát, különös tekintettel az ágazat vállalkozásainak fejlesztéséhez, a vállalkozói társulási folyamatokhoz, illetve a zene, a színház, a táncművészet és a filmművészet ágazatának nyújtott támogatásokra; ösztönzi az integrációt népszerűsítő fesztiválok, kongresszusok és kulturális rendezvények szervezését;

| 93. | felhívja a figyelmet arra, hogy könnyebb hozzáférést kell biztosítani a támogatásokhoz és finanszírozáshoz a turisztikai ágazat számára nélkülözhetetlen kkv-k számára; arra ösztönzi a régió érdekelt szereplőit, hogy a tapasztalatok megosztása, a kapcsolatépítés és nemzetközi partnerek találása érdekében vegyenek részt az európai vállalkozások hálózatában (Enterprise Europe Network); |
| --- | --- |

93.

felhívja a figyelmet arra, hogy könnyebb hozzáférést kell biztosítani a támogatásokhoz és finanszírozáshoz a turisztikai ágazat számára nélkülözhetetlen kkv-k számára; arra ösztönzi a régió érdekelt szereplőit, hogy a tapasztalatok megosztása, a kapcsolatépítés és nemzetközi partnerek találása érdekében vegyenek részt az európai vállalkozások hálózatában (Enterprise Europe Network);

| 94. | hangsúlyozza az intelligens szakosodás, valamint az intelligens városok és községek projekt fontosságát a meglévő innovációs platformok fejlesztése, például az adriai- és jón-tengeri területen egy kreatív körzet kialakítása révén; |
| --- | --- |

94.

hangsúlyozza az intelligens szakosodás, valamint az intelligens városok és községek projekt fontosságát a meglévő innovációs platformok fejlesztése, például az adriai- és jón-tengeri területen egy kreatív körzet kialakítása révén;

| 95. | az egész éves idegenforgalom előmozdítása és a turisztikai célpontok versenyképességének javítása érdekében támogatja a diverzifikált idegenforgalmi ajánlatok fejlesztését, beleértve a tematikus turisztikai parkokat és útvonalakat, a kulturális, vidéki, egészség-, orvosi, önogasztronómiai, tengeri, konferencia- és sportturizmust, köztük a kerékpározást, golfot, búvárkodást, túrázást, síelést, hegymászást és szabadtéri sportokat, a fenntarthatóságra alapozva; a jelentős turisztikai központokra és a keskeny tengerparti területekre nehezedő nyomás csökkentése és az idényjelleg megszüntetése érdekében támogatja a falusi turizmus fejlesztését; támogatja az idegenforgalmi tevékenységeknek a hátország irányába történő kiterjesztését a makrorégiók fővárosainak fő nevezetességeit is magukban foglaló integrált turisztikai termékek létrehozása segítségével; |
| --- | --- |

95.

az egész éves idegenforgalom előmozdítása és a turisztikai célpontok versenyképességének javítása érdekében támogatja a diverzifikált idegenforgalmi ajánlatok fejlesztését, beleértve a tematikus turisztikai parkokat és útvonalakat, a kulturális, vidéki, egészség-, orvosi, önogasztronómiai, tengeri, konferencia- és sportturizmust, köztük a kerékpározást, golfot, búvárkodást, túrázást, síelést, hegymászást és szabadtéri sportokat, a fenntarthatóságra alapozva; a jelentős turisztikai központokra és a keskeny tengerparti területekre nehezedő nyomás csökkentése és az idényjelleg megszüntetése érdekében támogatja a falusi turizmus fejlesztését; támogatja az idegenforgalmi tevékenységeknek a hátország irányába történő kiterjesztését a makrorégiók fővárosainak fő nevezetességeit is magukban foglaló integrált turisztikai termékek létrehozása segítségével;

| 96. | hangsúlyozza az idegenforgalmi igazgatás és infrastruktúra közötti összhang fontosságát, valamint annak szükségességét, hogy a regionális sajátosságok figyelembevétele mellett javítsák a szolgáltatások és a lehetőségek minőségét és kínálatát; hangsúlyozza továbbá a helyi és regionális hagyományok támogatásának és megőrzésének jelentőségét is; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza az idegenforgalmi igazgatás és infrastruktúra közötti összhang fontosságát, valamint annak szükségességét, hogy a regionális sajátosságok figyelembevétele mellett javítsák a szolgáltatások és a lehetőségek minőségét és kínálatát; hangsúlyozza továbbá a helyi és regionális hagyományok támogatásának és megőrzésének jelentőségét is;

| 97. | hangsúlyozza az alternatív útvonalak és üzleti modellek felfedezésének fontosságát, valamint a hajós körutazások kínálatának jobb összekapcsolását a helyi emberekkel és termékekkel, mivel így a fenntarthatatlan torlódás jobban kezelhető és a lehetőségek jobban kiaknázhatók, továbbá a helyi gazdaság is tartós gazdasági haszonhoz jut; elismeri a makroregionális turisztikai útvonalak meglévő útvonalak feltérképezése és további népszerűsítése révén történő fejlesztésének és az ezekhez kapcsolódó márkaépítésnek a fontosságát; |
| --- | --- |

97.

hangsúlyozza az alternatív útvonalak és üzleti modellek felfedezésének fontosságát, valamint a hajós körutazások kínálatának jobb összekapcsolását a helyi emberekkel és termékekkel, mivel így a fenntarthatatlan torlódás jobban kezelhető és a lehetőségek jobban kiaknázhatók, továbbá a helyi gazdaság is tartós gazdasági haszonhoz jut; elismeri a makroregionális turisztikai útvonalak meglévő útvonalak feltérképezése és további népszerűsítése révén történő fejlesztésének és az ezekhez kapcsolódó márkaépítésnek a fontosságát;

| 98. | támogatja a terület reprezentatívabb termékcsoportjainak idegenforgalmi célokra történő fejlesztését és promóciós-forgalmazási programok kidolgozását; |
| --- | --- |

98.

támogatja a terület reprezentatívabb termékcsoportjainak idegenforgalmi célokra történő fejlesztését és promóciós-forgalmazási programok kidolgozását;

| 99. | hangsúlyozza, hogy a környezetbarát és minőségi idegenforgalom fejlesztéséhez megfelelő szolgáltatásokat és kapcsolódási területeket kínáló hálózattal rendelkező, valóban intermodális szállításra van szükség; |
| --- | --- |

99.

hangsúlyozza, hogy a környezetbarát és minőségi idegenforgalom fejlesztéséhez megfelelő szolgáltatásokat és kapcsolódási területeket kínáló hálózattal rendelkező, valóban intermodális szállításra van szükség;

| 100. | támogatja egy adriai- és jón-tengeri charta kidolgozását, amely konkrét kritériumok, alapelvek és iránymutatások megfogalmazásával, valamint az idegenforgalmi célpontok teljesítményének a fenntartható fejlődésük javítása céljából történő értékelését lehetővé tevő európai turisztikai indikátorrendszer (ETIS) végrehajtásával a fenntartható idegenforgalmat előmozdítaná; |
| --- | --- |

100.

támogatja egy adriai- és jón-tengeri charta kidolgozását, amely konkrét kritériumok, alapelvek és iránymutatások megfogalmazásával, valamint az idegenforgalmi célpontok teljesítményének a fenntartható fejlődésük javítása céljából történő értékelését lehetővé tevő európai turisztikai indikátorrendszer (ETIS) végrehajtásával a fenntartható idegenforgalmat előmozdítaná;

o

o o

| 101. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az EUSAIR stratégiában részt vevő országok (Horvátország, Görögország, Olaszország, Szlovénia, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró és Szerbia) kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

101.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint az EUSAIR stratégiában részt vevő országok (Horvátország, Görögország, Olaszország, Szlovénia, Albánia, Bosznia-Hercegovina, Montenegró és Szerbia) kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(3)  HL C 349. E, 2013.11.29., 1. o.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/37

---

P8_TA(2015)0384

A kohéziós politikal és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása a kohéziós politikáról és az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatáról (2014/2246(INI))

(2017/C 355/05)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 4., 162. és 174–178. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 4., 162. és 174–178. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet) (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet) (1),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapról és a „Beruházás a növekedésbe és munkahelyteremtésbe” célkitűzésről szóló egyedi rendelkezésekről, valamint az 1080/2006/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1301/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i európai parlamenti és tanácsi 1304/2013/EU rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i európai parlamenti és tanácsi 1304/2013/EU rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alap által az európai területi együttműködési célkitűzésnek nyújtott támogatásra vonatkozó egyedi rendelkezésekről szóló, 2013. december 17-i 1299/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (4),

| — | tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai területi együttműködési csoportosulásról szóló 1082/2006/EK rendeletnek a csoportosulások létrehozásának és működésének egyértelművé tétele, egyszerűsítése és javítása tekintetében történő módosításáról szóló, 2013. december 17-i 1302/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (5),

| — | tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Kohéziós Alapról, és az 1084/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1300/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (6),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (7),

| — | tekintettel az „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása az Unió régióiban és városaiban” című, a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló hatodik, 2014. július 23-i bizottsági jelentésre (a továbbiakban: a hatodik kohéziós jelentés), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a fejlődés és a jó kormányzás előmozdítása az Unió régióiban és városaiban” című, a gazdasági, szociális és területi kohézióról szóló hatodik, 2014. július 23-i bizottsági jelentésre (a továbbiakban: a hatodik kohéziós jelentés),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (8),

| — | tekintettel a Bizottság gazdasági, társadalmi és területi kohézió terén elért haladásról szóló, „A válság városi és regionális vetülete” című, 2013. június 26-i nyolcadik jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság gazdasági, társadalmi és területi kohézió terén elért haladásról szóló, „A válság városi és regionális vetülete” című, 2013. június 26-i nyolcadik jelentésére,

| — | tekintettel a 2014. január 14-i, „Intelligens szakosodás: hálózatépítési kiválóság a jó kohéziós politikáért” című állásfoglalására (9), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014. január 14-i, „Intelligens szakosodás: hálózatépítési kiválóság a jó kohéziós politikáért” című állásfoglalására (9),

| — | tekintettel az Európai Unió tagállamainak a kohéziós politika új programozási időszakának hatékony és időbeni elindítására való felkészültségéről szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (10), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió tagállamainak a kohéziós politika új programozási időszakának hatékony és időbeni elindítására való felkészültségéről szóló, 2014. január 14-i állásfoglalására (10),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 7. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007-2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2013. évi stratégiai jelentésről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (11), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 7. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007-2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2013. évi stratégiai jelentésről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (11),

| — | tekintettel a 2014-2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika elindulásában bekövetkezett késedelemről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (12), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014-2020 közötti időszakra szóló kohéziós politika elindulásában bekövetkezett késedelemről szóló, 2014. november 27-i állásfoglalására (12),

| — | tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiája” című, 2010. március 3-i bizottsági közleményre (COM(2010)2020),

| — | tekintettel „Az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának kerete: az EU tőke- és hitelfinanszírozási platformja” című, 2011. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az innovatív pénzügyi eszközök következő generációjának kerete: az EU tőke- és hitelfinanszírozási platformja” című, 2011. október 19-i bizottsági közleményre (COM(2011)0662),

| — | tekintettel az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/760 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai hosszú távú befektetési alapokról szóló, 2015. április 29-i (EU) 2015/760 európai parlamenti és tanácsi rendeletre (13),

| — | tekintettel „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012),

| — | tekintettel az Általános Ügyek (Kohézió) Tanácsa által 2014. november 19-én elfogadott, a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról és a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházásokról szóló hatodik jelentésről szóló tanácsi következtetésekre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Általános Ügyek (Kohézió) Tanácsa által 2014. november 19-én elfogadott, a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról és a növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházásokról szóló hatodik jelentésről szóló tanácsi következtetésekre,

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentésről szóló, 2014. december 3-i véleményére (14), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának a gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló hatodik jelentésről szóló, 2014. december 3-i véleményére (14),

| — | tekintettel az „Az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatának terve: hozzájárulás a Régiók Bizottsága az Európa 2020 stratégiát nyomon követő platformjának irányítóbizottsága részéről” című munkadokumentumra (15), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatának terve: hozzájárulás a Régiók Bizottsága az Európa 2020 stratégiát nyomon követő platformjának irányítóbizottsága részéről” című munkadokumentumra (15),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Bizottság hatodik kohéziós jelentéséről szóló, 2015. január 21-i véleményére (16), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságnak a Bizottság hatodik kohéziós jelentéséről szóló, 2015. január 21-i véleményére (16),

| — | tekintettel „A nyilvános konzultáció eredményei az Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról” című 2015. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0100), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A nyilvános konzultáció eredményei az Európa 2020: Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés stratégiájáról” című 2015. március 2-i bizottsági közleményre (COM(2015)0100),

| — | tekintettel „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályai által biztosított rugalmasság legjobb kihasználása” című, 2015. január 13-i bizottsági közleményre (COM(2015)0012),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0277/2015),

| A. | mivel a kohéziós politika az EU-nak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia céljaival összehangolt, fő beruházási és fejlesztési politikája, melynek célja a régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése és a konvergencia előmozdítása, és amely 2020 végéig 351,8 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezik; mivel az EU-ban továbbra érezhetőek a gazdasági és pénzügyi válság hatásai – nagyarányú munkanélküliség, egyenetlen és lassú gazdasági fellendülés; és mivel a kohéziós politika célja annak biztosítása, hogy minden energiát és kapacitást az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedésre és munkahelyekre irányuló céljai érdekében mozgósítsanak, illetve arra összpontosítsanak; |
| --- | --- |

A.

mivel a kohéziós politika az EU-nak az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia céljaival összehangolt, fő beruházási és fejlesztési politikája, melynek célja a régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése és a konvergencia előmozdítása, és amely 2020 végéig 351,8 milliárd eurós költségvetéssel rendelkezik; mivel az EU-ban továbbra érezhetőek a gazdasági és pénzügyi válság hatásai – nagyarányú munkanélküliség, egyenetlen és lassú gazdasági fellendülés; és mivel a kohéziós politika célja annak biztosítása, hogy minden energiát és kapacitást az Európa 2020 stratégia fenntartható növekedésre és munkahelyekre irányuló céljai érdekében mozgósítsanak, illetve arra összpontosítsanak;

| B. | mivel kulcsfontosságú, hogy a növekedésre és munkahelyekre, valamint a környezet és az éghajlat védelmére irányuló, különböző uniós kezdeményezések továbbra is koherens megközelítést alkalmazzanak; mivel az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései kulcsszerepet játszanak a kohéziós politika végrehajtására irányuló helyi és regionális szintű koordinációs erőfeszítések fokozásában; mivel a programozásra és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések között nem szerepel olyan egyértelmű mechanizmus, amely kifejezetten a kiemelt kezdeményezéseket célozná, az európai strukturális és beruházási alapoknak (esb-alapok) e kezdeményezések teljesüléséhez történő hozzájárulása vonatkozásában; mivel az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatának a kiemelt kezdeményezések végrehajtásával kell foglalkoznia, valamint arra kell irányulnia, hogy egyensúlyt teremtsen egyrészt a pénzügyi, fiskális és gazdasági intézkedések, másrészt a társadalmi, oktatási, környezetvédelmi és egyenlőségi (nemek közti egyenlőség) szempontok között; |
| --- | --- |

B.

mivel kulcsfontosságú, hogy a növekedésre és munkahelyekre, valamint a környezet és az éghajlat védelmére irányuló, különböző uniós kezdeményezések továbbra is koherens megközelítést alkalmazzanak; mivel az Európa 2020 stratégia kiemelt kezdeményezései kulcsszerepet játszanak a kohéziós politika végrehajtására irányuló helyi és regionális szintű koordinációs erőfeszítések fokozásában; mivel a programozásra és a jelentéstételre vonatkozó rendelkezések között nem szerepel olyan egyértelmű mechanizmus, amely kifejezetten a kiemelt kezdeményezéseket célozná, az európai strukturális és beruházási alapoknak (esb-alapok) e kezdeményezések teljesüléséhez történő hozzájárulása vonatkozásában; mivel az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatának a kiemelt kezdeményezések végrehajtásával kell foglalkoznia, valamint arra kell irányulnia, hogy egyensúlyt teremtsen egyrészt a pénzügyi, fiskális és gazdasági intézkedések, másrészt a társadalmi, oktatási, környezetvédelmi és egyenlőségi (nemek közti egyenlőség) szempontok között;

| C. | mivel egyre nagyobb szükség van arra, hogy a különböző kormányzási szintek és a különböző érintett szereplők jobban magukénak érezzék a stratégiát, valamint hogy a projekt valamennyi végrehajtási szintjén a felelősségmegosztás elve érvényesüljön a megfelelő jogokkal és kötelezettségekkel együtt; mivel a többszintű kormányzást és partnerséget meg kell erősíteni, mivel ezekben az elvekben benne rejlik a lehetőség az adminisztratív kapacitás hiányának kezelésére; |
| --- | --- |

C.

mivel egyre nagyobb szükség van arra, hogy a különböző kormányzási szintek és a különböző érintett szereplők jobban magukénak érezzék a stratégiát, valamint hogy a projekt valamennyi végrehajtási szintjén a felelősségmegosztás elve érvényesüljön a megfelelő jogokkal és kötelezettségekkel együtt; mivel a többszintű kormányzást és partnerséget meg kell erősíteni, mivel ezekben az elvekben benne rejlik a lehetőség az adminisztratív kapacitás hiányának kezelésére;

| D. | mivel a kohéziós politika céljai vitathatatlanul módosultak az idők során, hogy támogassák a fő uniós prioritásokba történő beruházást, és ennek során beigazolódott alkalmazkodóképességük és hatékonyságuk, ugyanakkor továbbra is központi célként tartva fenn a különböző régiók fejlődési szintjei közötti különbségek csökkentését, a régiók potenciáljának megerősítését és a fenntartható fejlődés előmozdítását; mivel az Európai Stratégiai Beruházási Alap új elemekkel gazdagítja az innovatív, fenntartható és inkluzív növekedés és a szakképesítést igénylő munkahelyek megteremtésére irányuló uniós stratégia egészét; |
| --- | --- |

D.

mivel a kohéziós politika céljai vitathatatlanul módosultak az idők során, hogy támogassák a fő uniós prioritásokba történő beruházást, és ennek során beigazolódott alkalmazkodóképességük és hatékonyságuk, ugyanakkor továbbra is központi célként tartva fenn a különböző régiók fejlődési szintjei közötti különbségek csökkentését, a régiók potenciáljának megerősítését és a fenntartható fejlődés előmozdítását; mivel az Európai Stratégiai Beruházási Alap új elemekkel gazdagítja az innovatív, fenntartható és inkluzív növekedés és a szakképesítést igénylő munkahelyek megteremtésére irányuló uniós stratégia egészét;

| E. | mivel az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során figyelembe kell venni a gazdasági és pénzügyi válság a tagállamokra és régiókra gyakorolt súlyos, egyenlőtlenül eloszló hatásait, és a koherencia és a hatékonyság érdekében intelligens és kiegyensúlyozott megközelítésre van szükség; mivel ugyanakkor egyéb, pl. az infrastruktúrára, a belső piacra és az adminisztratív kapacitásokra irányuló intézkedéseket is megfontolhat; mivel figyelembe kell venni a különböző területi jellemzőket, különös tekintettel az EU-nak az EUMSZ 174. és 349. cikkében említett régióira; |
| --- | --- |

E.

mivel az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során figyelembe kell venni a gazdasági és pénzügyi válság a tagállamokra és régiókra gyakorolt súlyos, egyenlőtlenül eloszló hatásait, és a koherencia és a hatékonyság érdekében intelligens és kiegyensúlyozott megközelítésre van szükség; mivel ugyanakkor egyéb, pl. az infrastruktúrára, a belső piacra és az adminisztratív kapacitásokra irányuló intézkedéseket is megfontolhat; mivel figyelembe kell venni a különböző területi jellemzőket, különös tekintettel az EU-nak az EUMSZ 174. és 349. cikkében említett régióira;

| F. | mivel az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálata, bár 2015-ben késést szenvedett, mindenek felett lehetőséget kínál a kohéziós politika a stratégia céljainak megvalósításához és a különböző uniós politikák és az uniós költségvetés közt már kialakult kölcsönhatások és kapcsolódások javításához való hozzájárulásának értékelésére (és tudomásul vételére), hogy ezek a stratégia végrehajtásának hatékony hajtóerejévé váljanak; mivel ez a szakasz kulcsfontosságú a jövő kohéziós politikájának egy Európa-szerte érvényesülő beruházási politikaként való kialakítása szempontjából, kiemelten kezelve a fejlődési különbségek csökkentését és újra felgyorsítva a konvergencia-folyamatot; |
| --- | --- |

F.

mivel az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálata, bár 2015-ben késést szenvedett, mindenek felett lehetőséget kínál a kohéziós politika a stratégia céljainak megvalósításához és a különböző uniós politikák és az uniós költségvetés közt már kialakult kölcsönhatások és kapcsolódások javításához való hozzájárulásának értékelésére (és tudomásul vételére), hogy ezek a stratégia végrehajtásának hatékony hajtóerejévé váljanak; mivel ez a szakasz kulcsfontosságú a jövő kohéziós politikájának egy Európa-szerte érvényesülő beruházási politikaként való kialakítása szempontjából, kiemelten kezelve a fejlődési különbségek csökkentését és újra felgyorsítva a konvergencia-folyamatot;

Az Európa 2020 stratégia és annak a kohéziós politikával való összefüggése

| 1. | emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia az Európai Unió átfogó, hosszú távú, a foglalkoztatást és növekedést célzó stratégiája, amelynek középpontjában öt, ambiciózus célkitűzés áll: foglalkoztatás, innováció, éghajlatváltozás és energetikai fenntarthatóság, oktatás, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása; megjegyzi, hogy a célkitűzéseket hét kiemelt kezdeményezés kíséri, valamint hogy a 2010-ben azonosított kihívásokat egyenlőtlenül kezelték, valamint hogy a célok – így a munkanélküliség leküzdése – megvalósítása felé tett uniós szintű előrelépés még mindig mérsékelt; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a fenntartható növekedést és fejlődést, valamint a tisztességes foglalkoztatást kell a középpontba állítania, hogy beruházásai hosszú távon hasznot hozzanak; |
| --- | --- |

1.

emlékeztet arra, hogy az Európa 2020 stratégia az Európai Unió átfogó, hosszú távú, a foglalkoztatást és növekedést célzó stratégiája, amelynek középpontjában öt, ambiciózus célkitűzés áll: foglalkoztatás, innováció, éghajlatváltozás és energetikai fenntarthatóság, oktatás, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés felszámolása; megjegyzi, hogy a célkitűzéseket hét kiemelt kezdeményezés kíséri, valamint hogy a 2010-ben azonosított kihívásokat egyenlőtlenül kezelték, valamint hogy a célok – így a munkanélküliség leküzdése – megvalósítása felé tett uniós szintű előrelépés még mindig mérsékelt; hangsúlyozza, hogy az EU-nak a fenntartható növekedést és fejlődést, valamint a tisztességes foglalkoztatást kell a középpontba állítania, hogy beruházásai hosszú távon hasznot hozzanak;

| 2. | kiemeli, hogy a nemek közti egyenlőség terén való előrelépés a gazdasági növekedéshez, a fenntartható fejlődéshez és a társadalmi kohézióhoz is hozzájárulhat; |
| --- | --- |

2.

kiemeli, hogy a nemek közti egyenlőség terén való előrelépés a gazdasági növekedéshez, a fenntartható fejlődéshez és a társadalmi kohézióhoz is hozzájárulhat;

| 3. | rámutat, hogy az EU gazdaságirányítási keretét és annak végrehajtási mechanizmusát, az európai szemesztert, 2010-ben hozták létre, hogy biztosítsák a tagállami költségvetési politikák, strukturális reformok és a növekedéssel és munkahelyekkel kapcsolatos nemzeti költségvetési politikák jobb hozzáigazításának uniós és nemzeti szintű koordinációját a stratégia végrehajtása érdekében; felhívja a figyelmet arra, hogy továbbra is vannak még megválaszolatlan koordinációs és szinkronizációs kihívások; |
| --- | --- |

3.

rámutat, hogy az EU gazdaságirányítási keretét és annak végrehajtási mechanizmusát, az európai szemesztert, 2010-ben hozták létre, hogy biztosítsák a tagállami költségvetési politikák, strukturális reformok és a növekedéssel és munkahelyekkel kapcsolatos nemzeti költségvetési politikák jobb hozzáigazításának uniós és nemzeti szintű koordinációját a stratégia végrehajtása érdekében; felhívja a figyelmet arra, hogy továbbra is vannak még megválaszolatlan koordinációs és szinkronizációs kihívások;

| 4. | hangsúlyozza, hogy a 2007–2013 közti időszakra vonatkozó kohéziós politika, amely az azt megelőző lisszaboni stratégiához igazodik, és amely hasonló alapvető célkitűzésekkel rendelkezik, az Európa 2020 stratégia indításakor már végrehajtási szakaszban volt, és ezért az új stratégiai célkitűzéseknek megfelelő átprogramozás egyszerre lett volna nehéz és kontraproduktív; rámutat ugyanakkor, hogy a globális gazdasági válság idején a kohéziós politika nemcsak hogy az egyetlen beruházási forrás volt sok tagállam számára, de a lisszaboni forráselkülönítés révén jelentős mértékben támogatta a stratégia végrehajtását célzó nemzeti politikákat, illetve hozzájárult azokhoz, ahogyan az a hatodik kohéziós jelentésből és számos bizottsági közleményből és tanulmányból is kitűnik; emlékeztet arra, hogy a lisszaboni stratégia idővel elvesztette a tagállamok, régiók és városok elkötelezettségét, és hogy az Európa 2020 stratégia irányítása különösen összhangban van a kohéziós elvekkel és eszközökkel, ami biztosíthatja, hogy a stratégia végrehajtása mellett minden fél elkötelezze magát; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy a 2007–2013 közti időszakra vonatkozó kohéziós politika, amely az azt megelőző lisszaboni stratégiához igazodik, és amely hasonló alapvető célkitűzésekkel rendelkezik, az Európa 2020 stratégia indításakor már végrehajtási szakaszban volt, és ezért az új stratégiai célkitűzéseknek megfelelő átprogramozás egyszerre lett volna nehéz és kontraproduktív; rámutat ugyanakkor, hogy a globális gazdasági válság idején a kohéziós politika nemcsak hogy az egyetlen beruházási forrás volt sok tagállam számára, de a lisszaboni forráselkülönítés révén jelentős mértékben támogatta a stratégia végrehajtását célzó nemzeti politikákat, illetve hozzájárult azokhoz, ahogyan az a hatodik kohéziós jelentésből és számos bizottsági közleményből és tanulmányból is kitűnik; emlékeztet arra, hogy a lisszaboni stratégia idővel elvesztette a tagállamok, régiók és városok elkötelezettségét, és hogy az Európa 2020 stratégia irányítása különösen összhangban van a kohéziós elvekkel és eszközökkel, ami biztosíthatja, hogy a stratégia végrehajtása mellett minden fél elkötelezze magát;

| 5. | a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozó utólagos értékelések összefüggésében felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztasson a kohéziós politikának az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez való konkrét hozzájárulásáról, teljesítményéről és eredményorientáltságáról; fontosnak tartja a kohéziós politikának a stratégia átfogó célkitűzéseihez való hozzájárulásával kapcsolatos, rendelkezésre álló bizonyítékok valósága és korlátai megértését, valamint az EU gazdaságait érintő zavarok végiggondolását, különösen a válság által súlyosan érintett országok esetében; úgy értékeli, hogy ezek a következtetések hasznosak lehetnek a stratégia végrehajtása tekintetében; |
| --- | --- |

5.

a 2007–2013 közötti programozási időszakra vonatkozó utólagos értékelések összefüggésében felhívja a Bizottságot, hogy tájékoztasson a kohéziós politikának az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez való konkrét hozzájárulásáról, teljesítményéről és eredményorientáltságáról; fontosnak tartja a kohéziós politikának a stratégia átfogó célkitűzéseihez való hozzájárulásával kapcsolatos, rendelkezésre álló bizonyítékok valósága és korlátai megértését, valamint az EU gazdaságait érintő zavarok végiggondolását, különösen a válság által súlyosan érintett országok esetében; úgy értékeli, hogy ezek a következtetések hasznosak lehetnek a stratégia végrehajtása tekintetében;

| 6. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika az EU legfontosabb, valamennyi régiót lefedő eszköze a reálgazdaságba való beruházáshoz, és az európai szolidaritás kifejeződéseként funkcionál a növekedés és a jólét kiterjesztése, illetve a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek csökkentése révén; rámutat, hogy a kohéziós politika maradéktalanul igazodik az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez, és biztosítja a szükséges beruházási keretet, anélkül azonban, hogy annak puszta végrehajtási eszköze volna; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az új felépítésben az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) tematikus koncentráció révén 11, egyenesen az Európa 2020 stratégia célkitűzéseiből eredő tematikus célkitűzésre irányulnak, valamint hogy közvetlenül ezekhez a tematikus célkitűzésekhez kapcsolódó előfeltételeket határoztak meg annak biztosítása érdekében, hogy a beruházásokat azok maximális hatékonyságát biztosítva hajtsák végre; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja ezt az új megközelítést, amely hozzájárul a ráfordítások hatékonyságának fokozásához; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika az EU legfontosabb, valamennyi régiót lefedő eszköze a reálgazdaságba való beruházáshoz, és az európai szolidaritás kifejeződéseként funkcionál a növekedés és a jólét kiterjesztése, illetve a gazdasági, társadalmi és területi egyenlőtlenségek csökkentése révén; rámutat, hogy a kohéziós politika maradéktalanul igazodik az Európa 2020 stratégia célkitűzéseihez, és biztosítja a szükséges beruházási keretet, anélkül azonban, hogy annak puszta végrehajtási eszköze volna; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy az új felépítésben az európai strukturális és beruházási alapok (esb-alapok) tematikus koncentráció révén 11, egyenesen az Európa 2020 stratégia célkitűzéseiből eredő tematikus célkitűzésre irányulnak, valamint hogy közvetlenül ezekhez a tematikus célkitűzésekhez kapcsolódó előfeltételeket határoztak meg annak biztosítása érdekében, hogy a beruházásokat azok maximális hatékonyságát biztosítva hajtsák végre; hangsúlyozza, hogy teljes mértékben támogatja ezt az új megközelítést, amely hozzájárul a ráfordítások hatékonyságának fokozásához;

| 7. | hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika szinergiákat alakít ki egyéb uniós politikákkal, így a digitális egységes piacra, az energiaunióra, az egységes tőkepiacra irányuló politikával, valamint a szociális politikával, valamint hogy, eszközei és célkitűzései révén, ideértve a makroregionális stratégiákat, a városfejlesztési menetrendet, a területfejlesztési menetrendet, a kkv-kba való beruházást, az intelligens növekedést és az intelligens szakosodási stratégiákat, jelentősen hozzájárul az egységes piac megerősítéséhez és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához; ebben az összefüggésben Európa-szerte felhívja a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy hozzanak létre intelligens szakosodási stratégiákat és használják ki a különböző uniós, nemzeti és regionális (magán- és állami) eszközök szinergiáit; |
| --- | --- |

7.

hangsúlyozza, hogy a kohéziós politika szinergiákat alakít ki egyéb uniós politikákkal, így a digitális egységes piacra, az energiaunióra, az egységes tőkepiacra irányuló politikával, valamint a szociális politikával, valamint hogy, eszközei és célkitűzései révén, ideértve a makroregionális stratégiákat, a városfejlesztési menetrendet, a területfejlesztési menetrendet, a kkv-kba való beruházást, az intelligens növekedést és az intelligens szakosodási stratégiákat, jelentősen hozzájárul az egységes piac megerősítéséhez és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához; ebben az összefüggésben Európa-szerte felhívja a nemzeti és regionális hatóságokat, hogy hozzanak létre intelligens szakosodási stratégiákat és használják ki a különböző uniós, nemzeti és regionális (magán- és állami) eszközök szinergiáit;

| 8. | rámutat a szélesebb körű, gazdasági irányítási folyamathoz az esb-alapok hatékonyságát a gondos gazdasági irányításhoz kapcsoló intézkedések révén való kapcsolódásra; felhívja a tagállamokat, hogy felelősen járjanak el annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben elkerüljék azok alkalmazását, valamint hogy megelőzzék az esb-alapok végrehajtását és a kohéziós politika célkitűzéseinek elérését hátráltató hatásokat; hangsúlyozza továbbá, hogy támogatni kell az átmenetileg költségvetési nehézségekkel küzdő tagállamokat; üdvözli a Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályainak keretei között bevezetett rugalmassági mechanizmust (COM(2015)0012), amelynek célja a beruházások, a strukturális reformok és az erőforrásoknak a hosszú távú fenntartható növekedés előmozdítását és az Európa 2020 stratégia célkitűzései felé való előrelépés megkönnyítését szolgáló felhasználása közötti kapcsolat megerősítése; |
| --- | --- |

8.

rámutat a szélesebb körű, gazdasági irányítási folyamathoz az esb-alapok hatékonyságát a gondos gazdasági irányításhoz kapcsoló intézkedések révén való kapcsolódásra; felhívja a tagállamokat, hogy felelősen járjanak el annak érdekében, hogy a lehető legnagyobb mértékben elkerüljék azok alkalmazását, valamint hogy megelőzzék az esb-alapok végrehajtását és a kohéziós politika célkitűzéseinek elérését hátráltató hatásokat; hangsúlyozza továbbá, hogy támogatni kell az átmenetileg költségvetési nehézségekkel küzdő tagállamokat; üdvözli a Stabilitási és Növekedési Paktum hatályos szabályainak keretei között bevezetett rugalmassági mechanizmust (COM(2015)0012), amelynek célja a beruházások, a strukturális reformok és az erőforrásoknak a hosszú távú fenntartható növekedés előmozdítását és az Európa 2020 stratégia célkitűzései felé való előrelépés megkönnyítését szolgáló felhasználása közötti kapcsolat megerősítése;

| 9. | aggodalommal hangsúlyozza a kohéziós politika késedelmes végrehajtását a jelenlegi programozási időszak folyamán; kiemeli, hogy ugyan az operatív programok nagy többségéről már megállapodtak, maga a végrehajtás még rendkívül korai szakaszban van; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy értékeléseket lehet végezni a politika forrásainak a fenntartható növekedéshez és munkahelyteremtéshez hozzájáruló prioritásokhoz való hozzárendeléséről; ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy a Bizottság által közzétett első értékelés szerint a K+I, a kkv-k, az ikt, a karbonszegény gazdaság, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az oktatás és kapacitásépítés céljaira juttatott összegek az előző programozási időszakokhoz képest jelentősen növekedtek, míg a közlekedési és környezeti infrastruktúrára irányuló támogatás szintje csökkent; felhívja a figyelmet arra, hogy az Európa 2020 stratégia félidei felülvizsgálatakor az európai strukturális és beruházási alapok 2014-2020 közötti időszakra szóló végrehajtására vonatkozó adatok valószínűleg még nem fognak rendelkezésre állni, és hogy ennek eredményeként lehetséges, hogy ebben a szakaszban még nem lehet konkrétan értékelni az említett alapoknak a stratégia céljai megvalósításához való hozzájárulását; értékeli, hogy a tagállamok intézkedéseket hoztak például annak biztosítása érdekében, hogy forrásaik 20 %-át az éghajlatváltozás elleni fellépésre fordíthassák; |
| --- | --- |

9.

aggodalommal hangsúlyozza a kohéziós politika késedelmes végrehajtását a jelenlegi programozási időszak folyamán; kiemeli, hogy ugyan az operatív programok nagy többségéről már megállapodtak, maga a végrehajtás még rendkívül korai szakaszban van; hangsúlyozza ugyanakkor, hogy értékeléseket lehet végezni a politika forrásainak a fenntartható növekedéshez és munkahelyteremtéshez hozzájáruló prioritásokhoz való hozzárendeléséről; ebben az összefüggésben megjegyzi, hogy a Bizottság által közzétett első értékelés szerint a K+I, a kkv-k, az ikt, a karbonszegény gazdaság, a foglalkoztatás, a társadalmi befogadás, az oktatás és kapacitásépítés céljaira juttatott összegek az előző programozási időszakokhoz képest jelentősen növekedtek, míg a közlekedési és környezeti infrastruktúrára irányuló támogatás szintje csökkent; felhívja a figyelmet arra, hogy az Európa 2020 stratégia félidei felülvizsgálatakor az európai strukturális és beruházási alapok 2014-2020 közötti időszakra szóló végrehajtására vonatkozó adatok valószínűleg még nem fognak rendelkezésre állni, és hogy ennek eredményeként lehetséges, hogy ebben a szakaszban még nem lehet konkrétan értékelni az említett alapoknak a stratégia céljai megvalósításához való hozzájárulását; értékeli, hogy a tagállamok intézkedéseket hoztak például annak biztosítása érdekében, hogy forrásaik 20 %-át az éghajlatváltozás elleni fellépésre fordíthassák;

| 10. | elismeri, hogy az eredményességmérési keret létrehozása és az előzetes feltételeknek való megfelelés bevezetése, valamint az országspecifikus ajánlásokkal való kapcsolatok a kohéziós politika 2014 – 2020 közötti programozási időszaka során jobb beruházási környezet biztosítanak ahhoz, hogy a kohéziós politika maximálisan hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia kiemelt céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

10.

elismeri, hogy az eredményességmérési keret létrehozása és az előzetes feltételeknek való megfelelés bevezetése, valamint az országspecifikus ajánlásokkal való kapcsolatok a kohéziós politika 2014 – 2020 közötti programozási időszaka során jobb beruházási környezet biztosítanak ahhoz, hogy a kohéziós politika maximálisan hozzájáruljon az Európa 2020 stratégia kiemelt céljainak eléréséhez;

Felülvizsgálat és az ehhez kapcsolódó kihívások

| 11. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság 2014-ben azzal indította el a stratégia felülvizsgálatára irányuló folyamatot, hogy közzétette „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia végrehajtásának áttekintése” című közleményét, ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy a dokumentum nem hivatkozik kellőképp a kohéziós politikára és az azzal összefüggő eszközökre; értékeli, hogy a folyamat egy 2014 májusa és októbere között végrehajtott nyilvános konzultációval folytatódott, melynek célja a felülvizsgálati folyamatot támogató adatgyűjtés volt, és üdvözli, hogy megerősítést nyert a stratégia relevanciája és célkitűzéseinek hasznossága; |
| --- | --- |

11.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság 2014-ben azzal indította el a stratégia felülvizsgálatára irányuló folyamatot, hogy közzétette „Az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedést szolgáló Európa 2020 stratégia végrehajtásának áttekintése” című közleményét, ugyanakkor sajnálatosnak tartja, hogy a dokumentum nem hivatkozik kellőképp a kohéziós politikára és az azzal összefüggő eszközökre; értékeli, hogy a folyamat egy 2014 májusa és októbere között végrehajtott nyilvános konzultációval folytatódott, melynek célja a felülvizsgálati folyamatot támogató adatgyűjtés volt, és üdvözli, hogy megerősítést nyert a stratégia relevanciája és célkitűzéseinek hasznossága;

| 12. | megjegyzi, hogy általános vélekedés szerint a kiemelt kezdeményezések betöltik céljukat, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy láthatóságukat meglehetősen alacsonynak tartják; sajnálatát fejezi ki, hogy a gazdasági és pénzügyi válság súlyosbította az egyenlőtlenségeket az Európai Unión belül, valamint a stratégia több kiemelt célja megvalósításában elért elégtelen eredmények miatt, különösen a foglalkoztatás, a kutatás és fejlesztés, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés vonatkozásában; üdvözli azt a következtetést, miszerint a stratégia megvalósításának javítása érdekében – a vertikális és horizontális partnerségek megszilárdításával – szükséges a felelősségvállalás és a helyszínen való szerepvállalás fokozása; hangsúlyozza, hogy a stratégiának ösztönöznie kell a folyamathoz és az eredményekhez való igazodástól a tényleges eredményorientált megközelítéshez való elmozdulást, hogy a stratégiához kapcsolódó uniós politikák a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb módon valósuljanak meg; |
| --- | --- |

12.

megjegyzi, hogy általános vélekedés szerint a kiemelt kezdeményezések betöltik céljukat, ugyanakkor hangsúlyozza, hogy láthatóságukat meglehetősen alacsonynak tartják; sajnálatát fejezi ki, hogy a gazdasági és pénzügyi válság súlyosbította az egyenlőtlenségeket az Európai Unión belül, valamint a stratégia több kiemelt célja megvalósításában elért elégtelen eredmények miatt, különösen a foglalkoztatás, a kutatás és fejlesztés, valamint a szegénység és a társadalmi kirekesztés vonatkozásában; üdvözli azt a következtetést, miszerint a stratégia megvalósításának javítása érdekében – a vertikális és horizontális partnerségek megszilárdításával – szükséges a felelősségvállalás és a helyszínen való szerepvállalás fokozása; hangsúlyozza, hogy a stratégiának ösztönöznie kell a folyamathoz és az eredményekhez való igazodástól a tényleges eredményorientált megközelítéshez való elmozdulást, hogy a stratégiához kapcsolódó uniós politikák a lehető leghatékonyabb és legeredményesebb módon valósuljanak meg;

| 13. | üdvözli az Európa 2020 stratégia végrehajtására vonatkozó eredménymutatók Eurostat általi rendszeres közzétételét; ugyanakkor a NUTS II és NUTS III szinten biztosított adatok vonatkozásában nagyobb és pontosabb regionális részletességre szólít fel, amely a különböző uniós régiókban – azok fejlettségi szintjétől függetlenül – egyre nagyobb jelentőséggel fog bírni az előre nem látható gazdasági és társadalmi problémák miatt; emellett rámutat a kohéziós politika három – gazdasági, társadalmi és területi – dimenziójára, és ennek fényében úgy véli, hogy a kohéziós politika eredményességét nem csupán gazdasági indikátorok alapján kellene mérni; felhívja ebben az összefüggésben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a megbeszéléseket és hatékonyabban működjenek együtt inkluzívabb mutatók kialakítása érdekében, melyek kiegészítenék a GDP-t, és amelyeket jobban figyelembe vennének az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai elérése felé tett előrehaladás értékelésekor; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az Európa 2020 stratégia végrehajtására vonatkozó eredménymutatók Eurostat általi rendszeres közzétételét; ugyanakkor a NUTS II és NUTS III szinten biztosított adatok vonatkozásában nagyobb és pontosabb regionális részletességre szólít fel, amely a különböző uniós régiókban – azok fejlettségi szintjétől függetlenül – egyre nagyobb jelentőséggel fog bírni az előre nem látható gazdasági és társadalmi problémák miatt; emellett rámutat a kohéziós politika három – gazdasági, társadalmi és területi – dimenziójára, és ennek fényében úgy véli, hogy a kohéziós politika eredményességét nem csupán gazdasági indikátorok alapján kellene mérni; felhívja ebben az összefüggésben a Bizottságot és a tagállamokat, hogy folytassák a megbeszéléseket és hatékonyabban működjenek együtt inkluzívabb mutatók kialakítása érdekében, melyek kiegészítenék a GDP-t, és amelyeket jobban figyelembe vennének az Európa 2020 stratégia kiemelt céljai elérése felé tett előrehaladás értékelésekor;

| 14. | megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági javaslat közzététele 2015 vége előtt esedékes, és sajnálattal veszi tudomásul ezt a késedelmet, mivel azt eredetileg 2015 elejére ütemezték; hangsúlyozza, hogy erre ismét a kohéziós politikai ciklus egy „meglehetősen alkalmatlan” pillanatában kerül sor, amikor a végrehajtási folyamat már jó ideje tart; emellett hangsúlyozza, hogy a korai átprogramozás a kohéziós politika hosszú távú stratégiai tervezése tekintetében a kívánt eredménnyel teljesen ellentétes hatást eredményezne; |
| --- | --- |

14.

megjegyzi, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatára vonatkozó bizottsági javaslat közzététele 2015 vége előtt esedékes, és sajnálattal veszi tudomásul ezt a késedelmet, mivel azt eredetileg 2015 elejére ütemezték; hangsúlyozza, hogy erre ismét a kohéziós politikai ciklus egy „meglehetősen alkalmatlan” pillanatában kerül sor, amikor a végrehajtási folyamat már jó ideje tart; emellett hangsúlyozza, hogy a korai átprogramozás a kohéziós politika hosszú távú stratégiai tervezése tekintetében a kívánt eredménnyel teljesen ellentétes hatást eredményezne;

| 15. | üdvözli az uniós pénzeszközök jobb végrehajtásáért felelős munkacsoport létrehozását; üdvözli továbbá a „Strukturálisreform-támogató Szolgálat” létrehozását, amely hivatalosan 2015. július 1-jén kezdte meg munkáját, és amely technikai segítséget nyújt a tagállamoknak ahhoz, hogy hatékonyabban valósítsák meg a strukturális reformokat és az országspecifikus ajánlásokat; |
| --- | --- |

15.

üdvözli az uniós pénzeszközök jobb végrehajtásáért felelős munkacsoport létrehozását; üdvözli továbbá a „Strukturálisreform-támogató Szolgálat” létrehozását, amely hivatalosan 2015. július 1-jén kezdte meg munkáját, és amely technikai segítséget nyújt a tagállamoknak ahhoz, hogy hatékonyabban valósítsák meg a strukturális reformokat és az országspecifikus ajánlásokat;

| 16. | mindazonáltal elismeri, hogy figyelembe kell venni a gazdasági kilátások alakulását, az új eszközök használatát, a stratégia célkitűzéseinek megvalósítása felé tett előrelépést és a műveleti kiigazítások végrehajtásának ebből eredő szükségességét; |
| --- | --- |

16.

mindazonáltal elismeri, hogy figyelembe kell venni a gazdasági kilátások alakulását, az új eszközök használatát, a stratégia célkitűzéseinek megvalósítása felé tett előrelépést és a műveleti kiigazítások végrehajtásának ebből eredő szükségességét;

| 17. | ezért kéri, hogy az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálatának hatóköre intelligens és kiegyensúlyozott legyen, és összpontosuljon a stratégia öt célkitűzésének és kiemelt kezdeményezéseinek jobb összekapcsolására, valamint azon módszerek azonosítására, amelyekkel mindez az összetettség mértékének további növelése és túlzott adminisztratív terhek nélkül jobban kivitelezhető és értékelhető; hangsúlyozza, hogy ennek figyelembe kell vennie az uniós gazdaság erősségeit és gyengeségeit, a növekvő egyenlőtlenségeket (például a vagyon tekintetében), a nagyarányú munkanélküliséget és a magas államadósságot; hangsúlyozza, hogy a költségvetési és gazdasági kormányzás makrogazdasági feltételeinek középpontba állításával párhuzamosan folytatni kell az EU 2020 stratégiában kitűzött, kiemelt célok felé tett előrelépést; úgy véli, hogy emellett figyelmet kell fordítani a fokozott társadalmi és környezeti fenntarthatóság, a fokozott társadalmi befogadás, valamint a nemek közötti egyenlőség kérdésére; hangsúlyozza, hogy fontos az Európai Bizottság szolgálatainak a tagállami hatóságok adminisztratív kapacitása javításához nyújtott további támogatása; |
| --- | --- |

17.

ezért kéri, hogy az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálatának hatóköre intelligens és kiegyensúlyozott legyen, és összpontosuljon a stratégia öt célkitűzésének és kiemelt kezdeményezéseinek jobb összekapcsolására, valamint azon módszerek azonosítására, amelyekkel mindez az összetettség mértékének további növelése és túlzott adminisztratív terhek nélkül jobban kivitelezhető és értékelhető; hangsúlyozza, hogy ennek figyelembe kell vennie az uniós gazdaság erősségeit és gyengeségeit, a növekvő egyenlőtlenségeket (például a vagyon tekintetében), a nagyarányú munkanélküliséget és a magas államadósságot; hangsúlyozza, hogy a költségvetési és gazdasági kormányzás makrogazdasági feltételeinek középpontba állításával párhuzamosan folytatni kell az EU 2020 stratégiában kitűzött, kiemelt célok felé tett előrelépést; úgy véli, hogy emellett figyelmet kell fordítani a fokozott társadalmi és környezeti fenntarthatóság, a fokozott társadalmi befogadás, valamint a nemek közötti egyenlőség kérdésére; hangsúlyozza, hogy fontos az Európai Bizottság szolgálatainak a tagállami hatóságok adminisztratív kapacitása javításához nyújtott további támogatása;

| 18. | ismételten felszólít a stratégia felelősségvállalással, elkötelezettséggel, átláthatósággal és részvétellel kapcsolatos dimenzióinak a helyi és regionális hatóságok és valamennyi érintett civil társadalmi szereplő és érdekelt fél bevonása révén történő növelésére, a célkitűzések megállapításától és kidolgozásától egészen a stratégia végrehajtásáig, nyomon követéséig és értékeléséig; hangsúlyozza a többszintű kormányzáson, ösztönző rendszereken, hatékony, vegyes, felülről és alulról is építkező megközelítésen, a kohéziós politika partnerségi modelljén és általában a köz- és magánszféra közötti partnerségeken alapuló megerősített kormányzási struktúra kiemelt fontosságát a hosszú távú célkitűzések végrehajtásához szükséges tényleges kapacitások biztosítása szempontjából; emlékeztet arra, hogy tagállami intézményi és jogi keretekkel összhangban a regionális és helyi önkormányzatok is felelősek az állami beruházásokért, ezért el kell ismerni kulcsfontosságú szerepüket a stratégia végrehajtásában; |
| --- | --- |

18.

ismételten felszólít a stratégia felelősségvállalással, elkötelezettséggel, átláthatósággal és részvétellel kapcsolatos dimenzióinak a helyi és regionális hatóságok és valamennyi érintett civil társadalmi szereplő és érdekelt fél bevonása révén történő növelésére, a célkitűzések megállapításától és kidolgozásától egészen a stratégia végrehajtásáig, nyomon követéséig és értékeléséig; hangsúlyozza a többszintű kormányzáson, ösztönző rendszereken, hatékony, vegyes, felülről és alulról is építkező megközelítésen, a kohéziós politika partnerségi modelljén és általában a köz- és magánszféra közötti partnerségeken alapuló megerősített kormányzási struktúra kiemelt fontosságát a hosszú távú célkitűzések végrehajtásához szükséges tényleges kapacitások biztosítása szempontjából; emlékeztet arra, hogy tagállami intézményi és jogi keretekkel összhangban a regionális és helyi önkormányzatok is felelősek az állami beruházásokért, ezért el kell ismerni kulcsfontosságú szerepüket a stratégia végrehajtásában;

| 19. | emellett javasolja, hogy a helyi és regionális hatóságok és érdekelt felek az Európa 2020 stratégiával kapcsolatos kötelezettségvállalásait újítsák meg egy, a szóban forgó partnerek, a tagállamok és a Bizottság közti paktum formájában, a felelősségvállalás és részvétel biztosítása érdekében, valamint hogy fogadjanak el egy, a 2014–2020 között időszakra vonatkozó kohéziós politika által a partnerséggel kapcsolatban bevezetett magatartási kódexhez hasonló magatartási kódexet; |
| --- | --- |

19.

emellett javasolja, hogy a helyi és regionális hatóságok és érdekelt felek az Európa 2020 stratégiával kapcsolatos kötelezettségvállalásait újítsák meg egy, a szóban forgó partnerek, a tagállamok és a Bizottság közti paktum formájában, a felelősségvállalás és részvétel biztosítása érdekében, valamint hogy fogadjanak el egy, a 2014–2020 között időszakra vonatkozó kohéziós politika által a partnerséggel kapcsolatban bevezetett magatartási kódexhez hasonló magatartási kódexet;

| 20. | hangsúlyozza az Európa 2020 stratégia valóban területi megközelítésének szükségességét az állami beavatkozásoknak és beruházásoknak a különböző territoriális sajátosságokhoz és egyedi szükségletekhez való hozzáigazítása céljából; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos az Európa 2020 stratégia átfogó megközelítésének és a területfejlesztési menetrend 2020 (TM 2020) területi megközelítésének összekapcsolása; emellett úgy véli, hogy lehetővé kell tenni az Európa 2020 stratégia testre szabott, önkéntes regionális célkitűzéseinek kialakítását, és azt regionális szinten kell megvitatni, a helyi adminisztratív terhek növelése nélkül; hangsúlyozza, hogy a régiók sajátosságaihoz igazított, önkéntes célkitűzéseknek tükrözniük kell a stratégia átfogó céljait, és azokat az előre meghatározott céloknak tartalmazniuk kell; ezzel összefüggésben emlékeztet továbbá a közösségi szinten irányított helyi fejlesztési stratégiák fontosságára; |
| --- | --- |

20.

hangsúlyozza az Európa 2020 stratégia valóban területi megközelítésének szükségességét az állami beavatkozásoknak és beruházásoknak a különböző territoriális sajátosságokhoz és egyedi szükségletekhez való hozzáigazítása céljából; hangsúlyozza, hogy rendkívül fontos az Európa 2020 stratégia átfogó megközelítésének és a területfejlesztési menetrend 2020 (TM 2020) területi megközelítésének összekapcsolása; emellett úgy véli, hogy lehetővé kell tenni az Európa 2020 stratégia testre szabott, önkéntes regionális célkitűzéseinek kialakítását, és azt regionális szinten kell megvitatni, a helyi adminisztratív terhek növelése nélkül; hangsúlyozza, hogy a régiók sajátosságaihoz igazított, önkéntes célkitűzéseknek tükrözniük kell a stratégia átfogó céljait, és azokat az előre meghatározott céloknak tartalmazniuk kell; ezzel összefüggésben emlékeztet továbbá a közösségi szinten irányított helyi fejlesztési stratégiák fontosságára;

| 21. | elismeri azt a jelentős szerepet, amelyet a városok és városi területek töltenek be a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításában, és kéri, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatakor kövessenek szélesebb, holisztikus megközelítést a városok mint olyan egységek jövőbeli fejlesztése vonatkozásában, amelyek aktív szerepet játszanak a az EU 2020 stratégia céljainak elérésében; ezért kéri a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a közelmúltban kiadott, a városfejlesztési menetrendről szóló rigai nyilatkozatra, tekintettel az – akár kicsi, közepes vagy nagy – városi területek által betöltött alapvető szerepre; különösen hangsúlyozza, hogy olyan stratégiát kell kidolgozni, amely figyelembe veszi a kis- és közepes méretű városi területek sajátos igényeit, egy olyan megközelítés alapján, amely szinergiákat alakít ki a digitális menetrend és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz között; |
| --- | --- |

21.

elismeri azt a jelentős szerepet, amelyet a városok és városi területek töltenek be a növekedés és a munkahelyteremtés előmozdításában, és kéri, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálatakor kövessenek szélesebb, holisztikus megközelítést a városok mint olyan egységek jövőbeli fejlesztése vonatkozásában, amelyek aktív szerepet játszanak a az EU 2020 stratégia céljainak elérésében; ezért kéri a Bizottságot, hogy fordítson kellő figyelmet a közelmúltban kiadott, a városfejlesztési menetrendről szóló rigai nyilatkozatra, tekintettel az – akár kicsi, közepes vagy nagy – városi területek által betöltött alapvető szerepre; különösen hangsúlyozza, hogy olyan stratégiát kell kidolgozni, amely figyelembe veszi a kis- és közepes méretű városi területek sajátos igényeit, egy olyan megközelítés alapján, amely szinergiákat alakít ki a digitális menetrend és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz között;

| 22. | felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást a territoriális aspektusoknak a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és a fenntartható fejlődés tényezőiként betöltött szerepéről, továbbá kéri, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során foglalkozzanak a territoriális hatásokkal és adjanak útmutatást az ilyen hatások kezeléséhez; megismétli a helyi és regionális hatóságokkal való konzultáció fontosságát e tekintetben, mivel ezek meghatározó szerepet játszanak a területfejlesztési stratégiák végrehajtásában; hangsúlyozza továbbá, hogy a makroregionális stratégiák és általában az európai területi együttműködés jelentős szerepet játszhatnak az Európa 2020 stratégia céljainak sikeres végrehajtásában, mivel sok fejlesztési projekt határokon átnyúló területekkel is rendelkezik, és így számos régiót és országot magában foglal, valamint képesek helyi válaszokat adni a hosszú távú kihívásokra; |
| --- | --- |

22.

felhívja a Bizottságot, hogy nyújtson tájékoztatást a territoriális aspektusoknak a gazdasági növekedés, a munkahelyteremtés és a fenntartható fejlődés tényezőiként betöltött szerepéről, továbbá kéri, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata során foglalkozzanak a territoriális hatásokkal és adjanak útmutatást az ilyen hatások kezeléséhez; megismétli a helyi és regionális hatóságokkal való konzultáció fontosságát e tekintetben, mivel ezek meghatározó szerepet játszanak a területfejlesztési stratégiák végrehajtásában; hangsúlyozza továbbá, hogy a makroregionális stratégiák és általában az európai területi együttműködés jelentős szerepet játszhatnak az Európa 2020 stratégia céljainak sikeres végrehajtásában, mivel sok fejlesztési projekt határokon átnyúló területekkel is rendelkezik, és így számos régiót és országot magában foglal, valamint képesek helyi válaszokat adni a hosszú távú kihívásokra;

| 23. | hangsúlyozza az új uniós beruházási eszköz, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (EFSI) fontosságát, amely támogatni fogja akár 315 milliárd euró mozgósítását befektetések céljaira, az uniós beruházási hiány kiegyenlítése és a közkiadások hatásának maximalizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az EFSI-nek ki kell egészítenie az esb-alapokat, illetve azokhoz hozzá kell adódnia; sajnálattal állapítja meg, hogy az EFSI nem kötődik egyértelműen az Európa 2020 stratégiához, de úgy véli, hogy célkitűzései és megvalósítható, fenntartható projektek kiválasztása révén egyes területeken hozzájárul annak végrehajtásához; |
| --- | --- |

23.

hangsúlyozza az új uniós beruházási eszköz, az Európai Stratégiai Beruházási Alap (EFSI) fontosságát, amely támogatni fogja akár 315 milliárd euró mozgósítását befektetések céljaira, az uniós beruházási hiány kiegyenlítése és a közkiadások hatásának maximalizálása érdekében; hangsúlyozza, hogy az EFSI-nek ki kell egészítenie az esb-alapokat, illetve azokhoz hozzá kell adódnia; sajnálattal állapítja meg, hogy az EFSI nem kötődik egyértelműen az Európa 2020 stratégiához, de úgy véli, hogy célkitűzései és megvalósítható, fenntartható projektek kiválasztása révén egyes területeken hozzájárul annak végrehajtásához;

| 24. | hangsúlyozza továbbá, hogy az intelligens szakosodási stratégiáknak a befektetési eszközök egyik központi elemeként való kezelése révén mindenképpen biztosítani kell az uniós eszközök közti teljes koherenciát és szinergiákat a köztük vagy a politika végrehajtásának különböző szintjei közti átfedések vagy ellentmondások kiküszöbölése érdekében; ezért kéri, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata erősítse azt meg a növekedés és munkahelyteremtés hosszú távú uniós stratégiai kereteként, és foglalkozzon a politikai eszközök, többek között az EFSI koordinálása által jelentett kihívással, valamennyi rendelkezésre álló forrás hatékony felhasználása és az átfogó stratégiai célok tekintetében várt eredmények elérése érdekében; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza továbbá, hogy az intelligens szakosodási stratégiáknak a befektetési eszközök egyik központi elemeként való kezelése révén mindenképpen biztosítani kell az uniós eszközök közti teljes koherenciát és szinergiákat a köztük vagy a politika végrehajtásának különböző szintjei közti átfedések vagy ellentmondások kiküszöbölése érdekében; ezért kéri, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata erősítse azt meg a növekedés és munkahelyteremtés hosszú távú uniós stratégiai kereteként, és foglalkozzon a politikai eszközök, többek között az EFSI koordinálása által jelentett kihívással, valamennyi rendelkezésre álló forrás hatékony felhasználása és az átfogó stratégiai célok tekintetében várt eredmények elérése érdekében;

| 25. | kéri a Bizottságot, az EU általános harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében és tekintettel a kohéziós politikának az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében játszott kulcsfontosságú szerepére, hogy vegye ezt figyelembe, mikor felülvizsgálja a stratégia célkitűzéseit, az egyes területek jellegzetességeit és korlátait, így például a vidéki területek, az ipari átalakulás által érintett térségek, a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiók, valamint a szigetek, a határokon átnyúló és hegyvidéki térségek és az EU legkülső régiói esetében, az EUMSZ 174. és 349. cikkeivel összhangban; ezzel összefüggésben rámutat az ez utóbbi régiókban rejlő lehetőségekre az olyan területeken, mint a biotechnológia, a megújuló energia és a biológiai sokféleség; |
| --- | --- |

25.

kéri a Bizottságot, az EU általános harmonikus fejlődésének előmozdítása érdekében és tekintettel a kohéziós politikának az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek elérésében játszott kulcsfontosságú szerepére, hogy vegye ezt figyelembe, mikor felülvizsgálja a stratégia célkitűzéseit, az egyes területek jellegzetességeit és korlátait, így például a vidéki területek, az ipari átalakulás által érintett térségek, a súlyos és állandó természeti vagy demográfiai hátrányban lévő régiók, valamint a szigetek, a határokon átnyúló és hegyvidéki térségek és az EU legkülső régiói esetében, az EUMSZ 174. és 349. cikkeivel összhangban; ezzel összefüggésben rámutat az ez utóbbi régiókban rejlő lehetőségekre az olyan területeken, mint a biotechnológia, a megújuló energia és a biológiai sokféleség;

| 26. | hangsúlyozza a K+I beruházások mennyisége, minősége és hatása növeléséből eredő egyre jobb eredményeket a kohéziós politika eszközei és a Horizont 2020 keretprogram összehangolt, az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálata összefüggésében történő használata révén; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek felülvizsgálata során erősítse meg a szóban forgó két, fontos szakpolitikai keret között lehetséges valamennyi kölcsönhatást és szinergiát, és hozzon létre egy internetalapú ellenőrzési rendszert, amely azonosítja a strukturális és beruházási alapokból származó finanszírozás, a Horizont 2020, az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az egyéb közösségi programok ötvözésének eseteit; üdvözli továbbá azt a tervet, miszerint bevezetnék „a kiválóság pecsétjét” azon kiválóként értékelt pályázók számára, akik ennek ellenére nem tudnak finanszírozáshoz jutni a Horizont 2020-ból, hogy segítsék őket esb-alapokhoz való hozzáférésben; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza a K+I beruházások mennyisége, minősége és hatása növeléséből eredő egyre jobb eredményeket a kohéziós politika eszközei és a Horizont 2020 keretprogram összehangolt, az Európa 2020 stratégia félidős felülvizsgálata összefüggésében történő használata révén; ezzel összefüggésben kéri a Bizottságot, hogy az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek felülvizsgálata során erősítse meg a szóban forgó két, fontos szakpolitikai keret között lehetséges valamennyi kölcsönhatást és szinergiát, és hozzon létre egy internetalapú ellenőrzési rendszert, amely azonosítja a strukturális és beruházási alapokból származó finanszírozás, a Horizont 2020, az Európai Stratégiai Beruházási Alap és az egyéb közösségi programok ötvözésének eseteit; üdvözli továbbá azt a tervet, miszerint bevezetnék „a kiválóság pecsétjét” azon kiválóként értékelt pályázók számára, akik ennek ellenére nem tudnak finanszírozáshoz jutni a Horizont 2020-ból, hogy segítsék őket esb-alapokhoz való hozzáférésben;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki koherens és folyamatos értékelési folyamatot az Európa 2020 stratégia céljai megvalósítása terén tett előrehaladás rendszeresen felmérésére, valamint hogy javasoljon megfelelő intézkedéseket azok eléréséhez, illetve fogalmazzon meg ajánlásokat a 2020 utáni kohéziós politikára vonatkozóan; hangsúlyozza továbbá az Európai Parlament felügyeleti szerepét az Európa 2020 stratégia és a kohéziós politika összehangolt, nem csak a Parlamenten belül, hanem valamennyi érintett intézménnyel együtt történő végrehajtása vonatkozásában; e tekintetben arra szólít fel, hogy kellő időben vonják be az Európai Parlamentet a stratégia által érintett politikák kialakítását célzó összes vonatkozó egyeztetésbe, azok végrehajtásába és értékelésébe; fontosnak tartja, hogy ezekben az eszmecserékben mozgósítsák a Régiók Bizottságát, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, a nemzeti és regionális parlamenteket, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az egyéb érintetteket és érdekelt feleket; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy alakítson ki koherens és folyamatos értékelési folyamatot az Európa 2020 stratégia céljai megvalósítása terén tett előrehaladás rendszeresen felmérésére, valamint hogy javasoljon megfelelő intézkedéseket azok eléréséhez, illetve fogalmazzon meg ajánlásokat a 2020 utáni kohéziós politikára vonatkozóan; hangsúlyozza továbbá az Európai Parlament felügyeleti szerepét az Európa 2020 stratégia és a kohéziós politika összehangolt, nem csak a Parlamenten belül, hanem valamennyi érintett intézménnyel együtt történő végrehajtása vonatkozásában; e tekintetben arra szólít fel, hogy kellő időben vonják be az Európai Parlamentet a stratégia által érintett politikák kialakítását célzó összes vonatkozó egyeztetésbe, azok végrehajtásába és értékelésébe; fontosnak tartja, hogy ezekben az eszmecserékben mozgósítsák a Régiók Bizottságát, az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot, a nemzeti és regionális parlamenteket, a helyi és regionális hatóságokat, valamint az egyéb érintetteket és érdekelt feleket;

A jövő kohéziós politikája – a rövid távú kilátásokon túl

| 28. | úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata, amely megelőzi majd a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatára irányuló javaslat benyújtását, alapot biztosít a jövőbeli, 2020 utáni kohéziós politika szerkezetének, valamint az egyéb, a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos eszközöknek; ezzel összefüggésben fontosnak tartja, hogy hatékonyan kezeljék az összes, fent említett problémát, biztosítva ugyanakkor a stratégiai megközelítés folyamatosságát; emlékeztet továbbá az Unió egészére kiterjedő kohéziós politika hozzáadott értékére, amelynek továbbra is meg kell maradnia az EU egyik fő beruházási eszközének a növekedés, a munkahelyteremtés és az éghajlatvédelem tekintetében, biztosítva ugyanakkor a kiegyensúlyozott, harmonikus fejlődést az Unió valamennyi tagállamában, a változás katalizátoraként és a jólét elősegítőjeként a legkevésbé fejlett régiókban is; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az esb-alapok finanszírozásának fenntartható szintjét 2020 után is biztosítani kell; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az Európa 2020 stratégia felülvizsgálata, amely megelőzi majd a 2014–2020 közötti időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keret félidős felülvizsgálatára irányuló javaslat benyújtását, alapot biztosít a jövőbeli, 2020 utáni kohéziós politika szerkezetének, valamint az egyéb, a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos eszközöknek; ezzel összefüggésben fontosnak tartja, hogy hatékonyan kezeljék az összes, fent említett problémát, biztosítva ugyanakkor a stratégiai megközelítés folyamatosságát; emlékeztet továbbá az Unió egészére kiterjedő kohéziós politika hozzáadott értékére, amelynek továbbra is meg kell maradnia az EU egyik fő beruházási eszközének a növekedés, a munkahelyteremtés és az éghajlatvédelem tekintetében, biztosítva ugyanakkor a kiegyensúlyozott, harmonikus fejlődést az Unió valamennyi tagállamában, a változás katalizátoraként és a jólét elősegítőjeként a legkevésbé fejlett régiókban is; e tekintetben hangsúlyozza, hogy az esb-alapok finanszírozásának fenntartható szintjét 2020 után is biztosítani kell;

| 29. | rámutat, hogy mind a jövőbeli kohéziós politikát, mind az EU jövőbeli hosszú távú stratégiáját a Bizottság jelenlegi mandátumának lejárta előtt meg kell fogalmazni, tekintettel arra, hogy 2019-ben európai parlamenti választásokra kerül sor, ami jelentős, egyedi időkorlátokat szab a társjogalkotók számára a tárgyalási menetrend vonatkozásában, valamint az új Bizottság és a tagállamok számára az új partnerségi megállapodások és operatív programok a következő többéves pénzügyi keret megkezdése előtt való elkészítésével és elfogadásával kapcsolatban; ugyanakkor megjegyzi, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keretről is megkezdődnek a tárgyalások; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kölcsönös összefüggésekből és az időzítés összehangolására vonatkozó követelményekből eredő valamennyi egyedi korlátot, valamint hogy alakítson ki koherens megközelítést az EU hosszú távú fenntartható növekedési és munkahely-teremtési stratégiája, az EU költségvetése, különösen a kohéziós politika, és a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos, egyéb eszközök vonatkozásában; |
| --- | --- |

29.

rámutat, hogy mind a jövőbeli kohéziós politikát, mind az EU jövőbeli hosszú távú stratégiáját a Bizottság jelenlegi mandátumának lejárta előtt meg kell fogalmazni, tekintettel arra, hogy 2019-ben európai parlamenti választásokra kerül sor, ami jelentős, egyedi időkorlátokat szab a társjogalkotók számára a tárgyalási menetrend vonatkozásában, valamint az új Bizottság és a tagállamok számára az új partnerségi megállapodások és operatív programok a következő többéves pénzügyi keret megkezdése előtt való elkészítésével és elfogadásával kapcsolatban; ugyanakkor megjegyzi, hogy a jövőbeli többéves pénzügyi keretről is megkezdődnek a tárgyalások; ezért felhívja a Bizottságot, hogy vegye figyelembe a kölcsönös összefüggésekből és az időzítés összehangolására vonatkozó követelményekből eredő valamennyi egyedi korlátot, valamint hogy alakítson ki koherens megközelítést az EU hosszú távú fenntartható növekedési és munkahely-teremtési stratégiája, az EU költségvetése, különösen a kohéziós politika, és a többéves pénzügyi kerettel kapcsolatos, egyéb eszközök vonatkozásában;

o

o o

| 30. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak és a régióknak. |
| --- | --- |

30.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamoknak és a régióknak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 289. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 470. o.

(4)  HL L 347., 2013.12.20., 259. o.

(5)  HL L 347., 2013.12.20., 303. o.

(6)  HL L 347., 2013.12.20., 281. o.

(7)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(8)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(9)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0002.

(10)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0015.

(11)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0132.

(12)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0068.

(13)  HL L 123., 2015.5.19., 98. o.

(14)  HL C 19., 2015.1.21., 9. o.

(15)  https://portal.cor.europa.eu/europe2020/SiteCollectionDocuments/2459-brochure-BlueprintEU2020.pdf

(16)  HL C 242., 2015.7.23., 43. o.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/45

---

P8_TA(2015)0385

Az európai strukturális és beruházási alapok és az eredményes gazdasági irányítás

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az európai strukturális és beruházási alapokról és a gondos gazdasági kormányzásról: iránymutatás a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének végrehajtásához (2015/2052(INI))

(2017/C 355/06)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság közleményére az 1303/2013/EU rendelet 23. cikke szerint az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági kormányzást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásról (COM(2014)0494) (a továbbiakban: „az iránymutatás”), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság közleményére az 1303/2013/EU rendelet 23. cikke szerint az európai strukturális és beruházási alapok eredményességét és a gondos gazdasági kormányzást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásról (COM(2014)0494) (a továbbiakban: „az iránymutatás”),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 4., 162. és 174–178. cikkeire, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre (EUMSZ) és különösen annak 4., 162. és 174–178. cikkeire,

| — | tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra, a Kohéziós Alapra, az Európai Mezőgazdasági Vidékfejlesztési Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó közös rendelkezések megállapításáról, az Európai Regionális Fejlesztési Alapra, az Európai Szociális Alapra és a Kohéziós Alapra és az Európai Tengerügyi és Halászati Alapra vonatkozó általános rendelkezések megállapításáról és az 1083/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2013. december 17-i 1303/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletre (1) (a továbbiakban: a közös rendelkezésekről szóló rendelet),

| — | tekintettel a Bizottságnak a 23. cikkről szóló nyilatkozatára, amely az 1303/2013/EU rendeletről szóló nyilatkozatok részét képezi (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a 23. cikkről szóló nyilatkozatára, amely az 1303/2013/EU rendeletről szóló nyilatkozatok részét képezi (2),

| — | tekintettel „A költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásai, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A költségvetési megszorítások regionális és helyi hatóságokra kifejtett hatásai, tekintettel az uniós strukturális alapok kiadásaira a tagállamokban” című, 2013. október 8-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni célkitűzések és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel a kohéziós politikának a lisszaboni célkitűzések és az Európa 2020 stratégia célkitűzéseinek megvalósításához való hozzájárulásáról szóló, 2010. május 20-i állásfoglalására (4),

| — | tekintettel az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 26. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2007. évi stratégiai jelentésről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Bizottságnak az EU kohéziós politikájáról szóló 26. és 8. eredményjelentéséről, valamint a 2007–2013 közötti időszak programjainak végrehajtásáról szóló 2007. évi stratégiai jelentésről szóló, 2014. február 26-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2014. év prioritásainak végrehajtása” című, 2014. október 22-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2014. év prioritásainak végrehajtása” című, 2014. október 22-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel a Bizottságnak az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2014. július 23-i hatodik jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az Unión belüli gazdasági, társadalmi és területi kohézióról szóló, „A növekedést és a munkahelyteremtést szolgáló beruházások: a gazdasági, társadalmi és területi kohézió előmozdítása az Unióban” című, 2014. július 23-i hatodik jelentésére,

| — | tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2013. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti programok végrehajtásáról” című, 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Kohéziós politika: 2013. évi stratégiai jelentés a 2007–2013 közötti programok végrehajtásáról” című, 2013. április 18-i jelentésére (COM(2013)0210),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának az európai strukturális és beruházási alapok (ESBA) eredményességét és a gondos gazdasági kormányzást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásról szóló, 2015. február 12-i véleményére; |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának az európai strukturális és beruházási alapok (ESBA) eredményességét és a gondos gazdasági kormányzást összekapcsoló intézkedések alkalmazására vonatkozó iránymutatásról szóló, 2015. február 12-i véleményére;

| — | tekintettel a Parlament „Európai gazdasági kormányzás és kohéziós politika” című, 2014. januári tanulmányára (Belső Politikák Főigazgatósága, „B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament „Európai gazdasági kormányzás és kohéziós politika” című, 2014. januári tanulmányára (Belső Politikák Főigazgatósága, „B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák),

| — | tekintettel a Parlament „Az európai strukturális és beruházási alapok és az eredményes gazdasági kormányzás: iránymutatás a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének végrehajtásához” című, 2014. decemberi tájékoztató feljegyzésére (Belső Politikák Főigazgatósága, „B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Parlament „Az európai strukturális és beruházási alapok és az eredményes gazdasági kormányzás: iránymutatás a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének végrehajtásához” című, 2014. decemberi tájékoztató feljegyzésére (Belső Politikák Főigazgatósága, „B” Tematikus Főosztály: Strukturális és Kohéziós Politikák),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, továbbá a Költségvetési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0268/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Regionális Fejlesztési Bizottság jelentésére, továbbá a Költségvetési Bizottság, a Gazdasági és Monetáris Bizottság, valamint a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság véleményére (A8-0268/2015),

| A. | mivel a kohéziós politika mindenekelőtt és legfőképpen a Szerződésen alapuló politika, amelynek célja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítése az Unióban, és különösen az egyes régiók fejlettségi szintje tekintetében tapasztalható eltérések csökkentése; |
| --- | --- |

A.

mivel a kohéziós politika mindenekelőtt és legfőképpen a Szerződésen alapuló politika, amelynek célja a gazdasági, társadalmi és területi kohézió megerősítése az Unióban, és különösen az egyes régiók fejlettségi szintje tekintetében tapasztalható eltérések csökkentése;

| B. | mivel a kohéziós politika jelenlegi jogi kerete kapcsolatban áll ugyan az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós stratégiájával, az európai szemeszterrel, az Európa 2020 stratégiára vonatkozó iránymutatással és az érintett tagállamokra vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal, ugyanakkor azonban rendkívül sajátos feladatokat is ellát, egyedi célokat követve és horizontális elvek alapján; |
| --- | --- |

B.

mivel a kohéziós politika jelenlegi jogi kerete kapcsolatban áll ugyan az intelligens, fenntartható és inkluzív növekedés uniós stratégiájával, az európai szemeszterrel, az Európa 2020 stratégiára vonatkozó iránymutatással és az érintett tagállamokra vonatkozó országspecifikus ajánlásokkal, ugyanakkor azonban rendkívül sajátos feladatokat is ellát, egyedi célokat követve és horizontális elvek alapján;

| C. | mivel az európai strukturális és beruházási alapokra (az esb-alapokra) vonatkozó jelenlegi jogi keret további rendeltetése, hogy megerősítse az összhangot, a kiegészítő jelleget és a szinergiákat a többi uniós politikával és eszközzel; |
| --- | --- |

C.

mivel az európai strukturális és beruházási alapokra (az esb-alapokra) vonatkozó jelenlegi jogi keret további rendeltetése, hogy megerősítse az összhangot, a kiegészítő jelleget és a szinergiákat a többi uniós politikával és eszközzel;

| D. | mivel nyilvánvaló, hogy a gondos kormányzás és a hatékony intézmények az erőteljes gazdasági és társadalmi fejlődés alapfeltételei, mellettük azonban túl kevés figyelmet kapott a makrogazdasági tényezőknek a kohéziós politika működési keretére gyakorolt hatása; |
| --- | --- |

D.

mivel nyilvánvaló, hogy a gondos kormányzás és a hatékony intézmények az erőteljes gazdasági és társadalmi fejlődés alapfeltételei, mellettük azonban túl kevés figyelmet kapott a makrogazdasági tényezőknek a kohéziós politika működési keretére gyakorolt hatása;

| E. | mivel a gazdasági és pénzügyi bizonytalanság és kiszámíthatatlanság következménye az állami és a magánberuházások csökkenése lehet; |
| --- | --- |

E.

mivel a gazdasági és pénzügyi bizonytalanság és kiszámíthatatlanság következménye az állami és a magánberuházások csökkenése lehet;

| F. | mivel az iránymutatás tárgya az esb-alapok hatékonyságát a megfelelő gazdasági kormányzással összekapcsoló, a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének első részében foglalt intézkedések együttese; mivel ez átprogramozással és a nem kötelező kifizetések felfüggesztésével kapcsolatos, eltérően a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének második részben foglalt intézkedésektől, amelyek esetében akkor kerül sor a kötelezettségvállalások vagy kifizetések felfüggesztésére, ha a tagállamok a gazdasági kormányzás keretében nem gondoskodnak kiigazító intézkedésről; |
| --- | --- |

F.

mivel az iránymutatás tárgya az esb-alapok hatékonyságát a megfelelő gazdasági kormányzással összekapcsoló, a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének első részében foglalt intézkedések együttese; mivel ez átprogramozással és a nem kötelező kifizetések felfüggesztésével kapcsolatos, eltérően a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének második részben foglalt intézkedésektől, amelyek esetében akkor kerül sor a kötelezettségvállalások vagy kifizetések felfüggesztésére, ha a tagállamok a gazdasági kormányzás keretében nem gondoskodnak kiigazító intézkedésről;

| G. | mivel a 2012-ben és 2013-ban kibocsátott 279 országspecifikus ajánlás végrehajtása tekintetében a tagállamok által elért eredményekre vonatkozó európai bizottsági értékelések szerint 28 országspecifikus ajánlás esetében volt teljes vagy lényegesen előrehaladott a megvalósítás (10 %), 136 esetében mérsékelt (48,7 %), 115 esetében pedig igen csekély vagy semmilyen előrehaladás sem volt megállapítható (41,2 %); |
| --- | --- |

G.

mivel a 2012-ben és 2013-ban kibocsátott 279 országspecifikus ajánlás végrehajtása tekintetében a tagállamok által elért eredményekre vonatkozó európai bizottsági értékelések szerint 28 országspecifikus ajánlás esetében volt teljes vagy lényegesen előrehaladott a megvalósítás (10 %), 136 esetében mérsékelt (48,7 %), 115 esetében pedig igen csekély vagy semmilyen előrehaladás sem volt megállapítható (41,2 %);

Az esb-alapok eredményessége és a gondos gazdasági kormányzás összekapcsolása

| 1. | hangsúlyozza a kohéziós politika céljaira szolgáló eszközök és források jelentőségét a tagállamokban és az uniós régiókban európai hozzáadott értéket teremtő beruházások szintjének fenntartása szempontjából, különösen, ha a gazdasági és pénzügyi válság következtében a beruházás jelentősen visszaesik; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza a kohéziós politika céljaira szolgáló eszközök és források jelentőségét a tagállamokban és az uniós régiókban európai hozzáadott értéket teremtő beruházások szintjének fenntartása szempontjából, különösen, ha a gazdasági és pénzügyi válság következtében a beruházás jelentősen visszaesik;

| 2. | úgy véli, hogy a gazdasági kormányzás mechanizmusainak nem szabad gátolniuk az ESB-alapok politikai célkitűzéseinek megvalósítását, elismerve egyúttal e mechanizmusok tényleges hozzájárulását a makrogazdasági környezet stabilitásához, valamint a hatékony és eredményközpontú kohéziós politikához; |
| --- | --- |

2.

úgy véli, hogy a gazdasági kormányzás mechanizmusainak nem szabad gátolniuk az ESB-alapok politikai célkitűzéseinek megvalósítását, elismerve egyúttal e mechanizmusok tényleges hozzájárulását a makrogazdasági környezet stabilitásához, valamint a hatékony és eredményközpontú kohéziós politikához;

| 3. | véleménye szerint a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének alkalmazása az ESB-alapok hatékony végrehajtásához való hozzájárulás szempontjából csak az utolsó lehetőségként vehető igénybe; |
| --- | --- |

3.

véleménye szerint a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének alkalmazása az ESB-alapok hatékony végrehajtásához való hozzájárulás szempontjából csak az utolsó lehetőségként vehető igénybe;

| 4. | hangsúlyozza, hogy az ESB-alapok keretében folytatott programok és kitűzött célok többéves és hosszú távú jellegére, szemben az európai szemeszter éves ciklusával; rámutat ezzel összefüggésben, hogy biztosítani kell az európai szemeszter végrehajtására szolgáló mechanizmusok egyértelműségét, és szoros egyeztetésre szólít fel a két eljárás között, valamint az egyes eljárások végrehajtásáért felelős testületek között is; |
| --- | --- |

4.

hangsúlyozza, hogy az ESB-alapok keretében folytatott programok és kitűzött célok többéves és hosszú távú jellegére, szemben az európai szemeszter éves ciklusával; rámutat ezzel összefüggésben, hogy biztosítani kell az európai szemeszter végrehajtására szolgáló mechanizmusok egyértelműségét, és szoros egyeztetésre szólít fel a két eljárás között, valamint az egyes eljárások végrehajtásáért felelős testületek között is;

| 5. | hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a közberuházások hosszú távú hatásait, és tipológiát kell létrehozni a minőségi beruházásokra vonatkozóan annak érdekében, hogy azonosítani lehessen közöttük a hosszú távon legjobb hatást kifejtőket; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy a Bizottságnak figyelembe kell vennie a közberuházások hosszú távú hatásait, és tipológiát kell létrehozni a minőségi beruházásokra vonatkozóan annak érdekében, hogy azonosítani lehessen közöttük a hosszú távon legjobb hatást kifejtőket;

| 6. | emlékeztet arra, hogy a jelenlegi válság összefüggésrendszerében a kohéziós politika létfontosságú szerepet töltött be, és jelentős reakciókészségről tett bizonyságot a korlátozott makrogazdasági és költségvetési lehetőségek idején: 2007 és 2012 között a rendelkezésre álló költségvetés több, mint 11 %-a került átprogramozásra a legsürgetőbb szükségletek kielégítésének támogatása és bizonyos beavatkozások megerősítése érdekében; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a 2007 és 2013 közötti időszak során több tagállamban a kohéziós politika az állami beruházások 80 %-át képviselte; |
| --- | --- |

6.

emlékeztet arra, hogy a jelenlegi válság összefüggésrendszerében a kohéziós politika létfontosságú szerepet töltött be, és jelentős reakciókészségről tett bizonyságot a korlátozott makrogazdasági és költségvetési lehetőségek idején: 2007 és 2012 között a rendelkezésre álló költségvetés több, mint 11 %-a került átprogramozásra a legsürgetőbb szükségletek kielégítésének támogatása és bizonyos beavatkozások megerősítése érdekében; hangsúlyozza ezzel összefüggésben, hogy a 2007 és 2013 közötti időszak során több tagállamban a kohéziós politika az állami beruházások 80 %-át képviselte;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre további analitikai adatokat a makrogazdasági mechanizmusoknak a regionális fejlődésre gyakorolt hatásáról és jelentőségéről, a kohéziós politika hatékonyságáról, valamint az európai gazdaságirányítási keretrendszer és a kohéziós politika kölcsönhatásairól, továbbá szolgáltasson konkrét tájékoztatást arról, hogy miként járul hozzá a kohéziós politika az adott országspecifikus ajánlások és tanácsi ajánlások végrehajtásához; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy bocsásson rendelkezésre további analitikai adatokat a makrogazdasági mechanizmusoknak a regionális fejlődésre gyakorolt hatásáról és jelentőségéről, a kohéziós politika hatékonyságáról, valamint az európai gazdaságirányítási keretrendszer és a kohéziós politika kölcsönhatásairól, továbbá szolgáltasson konkrét tájékoztatást arról, hogy miként járul hozzá a kohéziós politika az adott országspecifikus ajánlások és tanácsi ajánlások végrehajtásához;

| 8. | kéri a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben éljenek a stabilitási és növekedési paktumban rögzített szabályok által biztosított rugalmassággal; |
| --- | --- |

8.

kéri a tagállamokat, hogy a lehető legnagyobb mértékben éljenek a stabilitási és növekedési paktumban rögzített szabályok által biztosított rugalmassággal;

Átprogramozás a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke alapján

Általános megfontolások

| 9. | emlékeztet arra, hogy az átláthatóság biztosítása, valamint az ellenőrzés és a felülvizsgálat lehetővé tétele érdekében a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke alapján történő átprogramozás vagy felfüggesztés tekintetében hozott minden határozatot csak kivételes esetekben szabad alkalmazni, azt alaposan meg kell fontolni és maradéktalanul indokolni kell, és végrehajtását körültekintő módon, az érintett programok vagy prioritások megjelölése mellett kell megvalósítani; hangsúlyozza ezen kívül, hogy az ilyen határozatok nem növelhetik a régiók és a tagállamok társadalmi-gazdasági környezetéből vagy földrajzi fekvéséből, valamint az EUMSZ 174. és 349. cikkének értelmében vett sajátosságaiból fakadó nehézségeit; |
| --- | --- |

9.

emlékeztet arra, hogy az átláthatóság biztosítása, valamint az ellenőrzés és a felülvizsgálat lehetővé tétele érdekében a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke alapján történő átprogramozás vagy felfüggesztés tekintetében hozott minden határozatot csak kivételes esetekben szabad alkalmazni, azt alaposan meg kell fontolni és maradéktalanul indokolni kell, és végrehajtását körültekintő módon, az érintett programok vagy prioritások megjelölése mellett kell megvalósítani; hangsúlyozza ezen kívül, hogy az ilyen határozatok nem növelhetik a régiók és a tagállamok társadalmi-gazdasági környezetéből vagy földrajzi fekvéséből, valamint az EUMSZ 174. és 349. cikkének értelmében vett sajátosságaiból fakadó nehézségeit;

| 10. | úgy véli, hogy a partnerségi megállapodások és a folyamatban lévő programozási időszakban elfogadott programok figyelembe vették a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat és a vonatkozó tanácsi ajánlásokat, megfelelő alapot biztosítva az az átprogramozás elkerüléséhez középtávon, ha nem következik be a gazdasági körülmények jelentős romlása; |
| --- | --- |

10.

úgy véli, hogy a partnerségi megállapodások és a folyamatban lévő programozási időszakban elfogadott programok figyelembe vették a vonatkozó országspecifikus ajánlásokat és a vonatkozó tanácsi ajánlásokat, megfelelő alapot biztosítva az az átprogramozás elkerüléséhez középtávon, ha nem következik be a gazdasági körülmények jelentős romlása;

| 11. | hangsúlyozza, hogy a gyakori átprogramozás a céllal ellentétes hatást gerjesztene, és el kell kerülni annak érdekében, hogy az alapok igazgatása ne szenvedjen törést, ne kerüljön veszélybe a többéves beruházási stratégia stabilitása és kiszámíthatósága, és semmilyen negatív hatás ne keletkezzen, többek között az ESB-alapok felhasználására nézve sem; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy a gyakori átprogramozás a céllal ellentétes hatást gerjesztene, és el kell kerülni annak érdekében, hogy az alapok igazgatása ne szenvedjen törést, ne kerüljön veszélybe a többéves beruházási stratégia stabilitása és kiszámíthatósága, és semmilyen negatív hatás ne keletkezzen, többek között az ESB-alapok felhasználására nézve sem;

| 12. | üdvözli a Bizottság által az átprogramozás tekintetében követett körültekintő megközelítést és azt a szándékát, hogy az átprogramozást az elengedhetetlenül szükséges minimális szinten tartja; kéri olyan „korai figyelmeztető” megközelítés bevezetését, amely tájékoztatja az érintett tagállamokat közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti átprogramozási eljárás megindításáról, és hangsúlyozza, hogy az átprogramozásra irányuló minden kérelem előtt konzultálni kellene a monitoring-bizottsággal; |
| --- | --- |

12.

üdvözli a Bizottság által az átprogramozás tekintetében követett körültekintő megközelítést és azt a szándékát, hogy az átprogramozást az elengedhetetlenül szükséges minimális szinten tartja; kéri olyan „korai figyelmeztető” megközelítés bevezetését, amely tájékoztatja az érintett tagállamokat közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti átprogramozási eljárás megindításáról, és hangsúlyozza, hogy az átprogramozásra irányuló minden kérelem előtt konzultálni kellene a monitoring-bizottsággal;

| 13. | kéri a Bizottságot, hogy az érintett tagállamokkal szorosan együttműködve vessen átfogó elemzés alá minden rendelkezésre álló lehetőséget, amely a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének alkalmazásától eltérő módon képes megoldani az átprogramozásra irányuló kérelem benyújtására okot adó problémákat; |
| --- | --- |

13.

kéri a Bizottságot, hogy az érintett tagállamokkal szorosan együttműködve vessen átfogó elemzés alá minden rendelkezésre álló lehetőséget, amely a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének alkalmazásától eltérő módon képes megoldani az átprogramozásra irányuló kérelem benyújtására okot adó problémákat;

| 14. | ellenez minden olyan intézkedést, amely az érintett igazgatás bármely szintjén aránytalanul megnöveli az adminisztratív terheket és az ebből fakadó költségeket, tekintettel a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti átprogramozási eljárás szűk határidőire és bonyolultságára; óva int attól, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti átprogramozási eljárás bármely módon átfedésbe kerüljön az európai szemeszter ciklusaival; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy lehetséges-e a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (16) bekezdése szerinti felülvizsgálatra vonatkozó határidők alkalmazásának újraértékelése; |
| --- | --- |

14.

ellenez minden olyan intézkedést, amely az érintett igazgatás bármely szintjén aránytalanul megnöveli az adminisztratív terheket és az ebből fakadó költségeket, tekintettel a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti átprogramozási eljárás szűk határidőire és bonyolultságára; óva int attól, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti átprogramozási eljárás bármely módon átfedésbe kerüljön az európai szemeszter ciklusaival; felhívja a Bizottságot annak megvizsgálására, hogy lehetséges-e a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (16) bekezdése szerinti felülvizsgálatra vonatkozó határidők alkalmazásának újraértékelése;

A közös rendelkezésekről szóló rendeletben foglalt horizontális elvek

| 15. | aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az irányvonalak nem tesznek egyértelmű hivatkozást a közös rendelkezésekről szóló rendelet 4–8. cikkeiben lefektetett általános és horizontális elvekre, és emlékeztet arra, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének értelmezésekor figyelembe kell venni és tiszteletben kell tartani ezeket – különösen a partnerségre és a többszintű kormányzásra vonatkozó – az elveket, továbbá az európai alapok közös stratégiai keretéről szóló rendelet egészét; felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot annak tisztázására, hogy ezeket az elveket miként lehet figyelembe venni kifejezetten a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkében foglalt rendelkezések alkalmazása során; |
| --- | --- |

15.

aggodalmát fejezi ki amiatt, hogy az irányvonalak nem tesznek egyértelmű hivatkozást a közös rendelkezésekről szóló rendelet 4–8. cikkeiben lefektetett általános és horizontális elvekre, és emlékeztet arra, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének értelmezésekor figyelembe kell venni és tiszteletben kell tartani ezeket – különösen a partnerségre és a többszintű kormányzásra vonatkozó – az elveket, továbbá az európai alapok közös stratégiai keretéről szóló rendelet egészét; felhívja ezzel összefüggésben a Bizottságot annak tisztázására, hogy ezeket az elveket miként lehet figyelembe venni kifejezetten a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkében foglalt rendelkezések alkalmazása során;

A közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének szubnacionális dimenziója

| 16. | hangsúlyozza, hogy az államadósság növekedésének legfőbb okát a tagállamok kormányai által követett politikák jelentik, és komoly aggodalmát juttatja kifejezésre amiatt, hogy ha nemzeti szinten nem sikerül megfelelően kezelni makrogazdasági ügyeket, akkor ez okot adhat a szubnacionális hatóságok, valamint az ESB-alapok kedvezményezettjeinek és igénybe vételét kérelmezőinek megbüntetésére; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy az államadósság növekedésének legfőbb okát a tagállamok kormányai által követett politikák jelentik, és komoly aggodalmát juttatja kifejezésre amiatt, hogy ha nemzeti szinten nem sikerül megfelelően kezelni makrogazdasági ügyeket, akkor ez okot adhat a szubnacionális hatóságok, valamint az ESB-alapok kedvezményezettjeinek és igénybe vételét kérelmezőinek megbüntetésére;

| 17. | emlékeztet arra, hogy a 2014 és 2020 között időszakra vonatkozó kohéziós politika tematikus koncentrációra vonatkozó szabályai bizonyos fokú rugalmasságot tesznek lehetővé a tagállamok és régióik szükségleteinek kezelése tekintetében, és megjegyzi, hogy közös rendelkezésekről szóló rendelet alkalmazása korlátozhatja ezt a rugalmasságot; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a legfontosabb területi kihívásokat és a szubszidiaritás elvét, amint azt a közös rendelkezésekről szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése rögzíti; |
| --- | --- |

17.

emlékeztet arra, hogy a 2014 és 2020 között időszakra vonatkozó kohéziós politika tematikus koncentrációra vonatkozó szabályai bizonyos fokú rugalmasságot tesznek lehetővé a tagállamok és régióik szükségleteinek kezelése tekintetében, és megjegyzi, hogy közös rendelkezésekről szóló rendelet alkalmazása korlátozhatja ezt a rugalmasságot; hangsúlyozza, hogy figyelembe kell venni a legfontosabb területi kihívásokat és a szubszidiaritás elvét, amint azt a közös rendelkezésekről szóló rendelet 4. cikkének (3) bekezdése rögzíti;

| 18. | kéri a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerint elfogadandó bármely intézkedés esetében a tagállamokkal és a partnerekkel szorosan együttműködve – amint azt a közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikke előírja – mérje fel az intézkedés regionális és helyi szintű hatásait és költséghatékonyságát; |
| --- | --- |

18.

kéri a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerint elfogadandó bármely intézkedés esetében a tagállamokkal és a partnerekkel szorosan együttműködve – amint azt a közös rendelkezésekről szóló rendelet 5. cikke előírja – mérje fel az intézkedés regionális és helyi szintű hatásait és költséghatékonyságát;

| 19. | emlékeztet arra, hogy a helyi és a regionális hatóságokat aktívan be kell vonni minden átprogramozás gyakorlati megvalósításába, és mivel az ESB-alapok összekapcsolódnak a megfelelő gazdasági kormányzással, véleménye szerint az európai szemeszternek e hatóságok bevonása révén területi dimenziót kell adni; |
| --- | --- |

19.

emlékeztet arra, hogy a helyi és a regionális hatóságokat aktívan be kell vonni minden átprogramozás gyakorlati megvalósításába, és mivel az ESB-alapok összekapcsolódnak a megfelelő gazdasági kormányzással, véleménye szerint az európai szemeszternek e hatóságok bevonása révén területi dimenziót kell adni;

| 20. | kéri a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkét az arányosság elvével összhangban értelmezze, figyelembe véve a gazdasági-társadalmi nehézségekkel küzdő, valamint az olyan tagállamok és régiók tényleges helyzetét, amelyekben az ESB-alapok a befektetések jelentős arányát képviselik, ami válságkörülmények között még egyértelműbb; hangsúlyozza, hogy a tagállamokat és a régiókat – különösen a már lemaradással küzdőket – nem szabad további hátrányos következményekkel sújtani; |
| --- | --- |

20.

kéri a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkét az arányosság elvével összhangban értelmezze, figyelembe véve a gazdasági-társadalmi nehézségekkel küzdő, valamint az olyan tagállamok és régiók tényleges helyzetét, amelyekben az ESB-alapok a befektetések jelentős arányát képviselik, ami válságkörülmények között még egyértelműbb; hangsúlyozza, hogy a tagállamokat és a régiókat – különösen a már lemaradással küzdőket – nem szabad további hátrányos következményekkel sújtani;

Intézményközi egyeztetés, átláthatóság és elszámoltathatóság

| 21. | emlékeztet arra, hogy az erős intézményközi egyeztetés alapvető a politikák egymást kiegészítő jellege és a szinergiák biztosítása szempontjából, valamint ahhoz, hogy a gondos gazdasági kormányzás keretének értelmezése és a kohéziós politikával való kölcsönviszonya megfelelő és szilárd legyen; |
| --- | --- |

21.

emlékeztet arra, hogy az erős intézményközi egyeztetés alapvető a politikák egymást kiegészítő jellege és a szinergiák biztosítása szempontjából, valamint ahhoz, hogy a gondos gazdasági kormányzás keretének értelmezése és a kohéziós politikával való kölcsönviszonya megfelelő és szilárd legyen;

| 22. | kéri, hogy megfelelő legyen az információáramlás a Bizottság, a Tanács és a Parlament között, és hogy a kellő politikai szinten folytassanak nyilvános vitát annak érdekében, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének alkalmazására vonatkozó feltételek értelmezése tekintetében biztosított legyen a közös egyetértés; emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerint hozandó határozatokat a Tanácsban a kifejezetten a kohéziós politikának szentelt összetételben kell megvizsgálni; |
| --- | --- |

22.

kéri, hogy megfelelő legyen az információáramlás a Bizottság, a Tanács és a Parlament között, és hogy a kellő politikai szinten folytassanak nyilvános vitát annak érdekében, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének alkalmazására vonatkozó feltételek értelmezése tekintetében biztosított legyen a közös egyetértés; emlékeztet ezzel összefüggésben arra, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerint hozandó határozatokat a Tanácsban a kifejezetten a kohéziós politikának szentelt összetételben kell megvizsgálni;

| 23. | lényegesnek tekinti az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítását, felruházva a Parlamentet a kormányzási rendszer feletti demokratikus felügyelet hatáskörével a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkével összefüggésben, ez a cikk ugyanis korlátozásokat vezet be az alulról építkező megközelítés tekintetében, amely a kohéziós politika egyik fontos eleme; |
| --- | --- |

23.

lényegesnek tekinti az átláthatóság és az elszámoltathatóság biztosítását, felruházva a Parlamentet a kormányzási rendszer feletti demokratikus felügyelet hatáskörével a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkével összefüggésben, ez a cikk ugyanis korlátozásokat vezet be az alulról építkező megközelítés tekintetében, amely a kohéziós politika egyik fontos eleme;

Kifizetések felfüggesztése

| 24. | emlékeztet arra, hogy a kifizetések felfüggesztése olyan kérdés, amelyben a Tanács dönt a Bizottság által adott esetben elfogadott javaslat alapján, amennyiben az érintett tagállam nem tesz hathatós intézkedéseket; emlékeztet a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke által létrehozott jogi biztosítékok jelentőségére annak szavatolása szempontjából, hogy az átprogramozási mechanizmus csak kivételes esetben kerülhessen alkalmazásra; |
| --- | --- |

24.

emlékeztet arra, hogy a kifizetések felfüggesztése olyan kérdés, amelyben a Tanács dönt a Bizottság által adott esetben elfogadott javaslat alapján, amennyiben az érintett tagállam nem tesz hathatós intézkedéseket; emlékeztet a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke által létrehozott jogi biztosítékok jelentőségére annak szavatolása szempontjából, hogy az átprogramozási mechanizmus csak kivételes esetben kerülhessen alkalmazásra;

| 25. | hangsúlyozza a kifizetések felfüggesztésének minden esetben büntető jellegét, és kéri a Bizottságot, hogy mérlegelési jogkörével élve, rendkívüli elővigyázatossággal és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (6) bekezdésével szigorúan összhangban tegyen csak javaslatot a kifizetések felfüggesztésére, miután kellően figyelembe vett a strukturált párbeszédből származó minden érdemleges információt, valamint az e párbeszéd során kifejtett véleményeket; |
| --- | --- |

25.

hangsúlyozza a kifizetések felfüggesztésének minden esetben büntető jellegét, és kéri a Bizottságot, hogy mérlegelési jogkörével élve, rendkívüli elővigyázatossággal és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (6) bekezdésével szigorúan összhangban tegyen csak javaslatot a kifizetések felfüggesztésére, miután kellően figyelembe vett a strukturált párbeszédből származó minden érdemleges információt, valamint az e párbeszéd során kifejtett véleményeket;

| 26. | üdvözli – a felfüggesztendő programok meghatározására és az intézkedések első területére vonatkozó felfüggesztésre vonatkozó kritériumokkal összefüggésben – az iránymutatások által követett óvatos megközelítést, amely a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (9) bekezdése szerinti felfüggesztések során előirányzott enyhítő körülményekhez hasonló körülmények mérlegelésével figyelembe veszi a tagállamok gazdasági és társadalmi viszonyait; |
| --- | --- |

26.

üdvözli – a felfüggesztendő programok meghatározására és az intézkedések első területére vonatkozó felfüggesztésre vonatkozó kritériumokkal összefüggésben – az iránymutatások által követett óvatos megközelítést, amely a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (9) bekezdése szerinti felfüggesztések során előirányzott enyhítő körülményekhez hasonló körülmények mérlegelésével figyelembe veszi a tagállamok gazdasági és társadalmi viszonyait;

| 27. | felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg ütemtervet a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (8) bekezdése szerinti felfüggesztés megszüntetése tekintetében; |
| --- | --- |

27.

felhívja a Bizottságot, hogy állapítson meg ütemtervet a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (8) bekezdése szerinti felfüggesztés megszüntetése tekintetében;

A Parlament szerepe a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke keretében

| 28. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az iránymutatások semmilyen hivatkozást sem tesznek a Parlament szerepére annak ellenére, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet elfogadására a rendes jogalkotási eljárás lefolytatásával került sor, és hogy a Parlament többször és következetesen felszólított a demokratikus elszámoltathatóság és az ellenőrzés megerősítésére a gazdaságirányítás terén; |
| --- | --- |

28.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az iránymutatások semmilyen hivatkozást sem tesznek a Parlament szerepére annak ellenére, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet elfogadására a rendes jogalkotási eljárás lefolytatásával került sor, és hogy a Parlament többször és következetesen felszólított a demokratikus elszámoltathatóság és az ellenőrzés megerősítésére a gazdaságirányítás terén;

| 29. | úgy gondolja, hogy a Parlament – mint a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke (15) bekezdése megfelelő végrehajtásának legfőbb demokratikus szavatolója – bevonását egyértelmű módon rendszeresíteni kell, minden szakaszban lehetővé téve a Parlamenttel folytatott konzultációt az átprogramozásra irányuló kérelmek elfogadása, illetve a kötelezettségvállalások vagy kifizetések felfüggesztésére vonatkozó bármely javaslat és határozat elfogadása tekintetében; |
| --- | --- |

29.

úgy gondolja, hogy a Parlament – mint a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke (15) bekezdése megfelelő végrehajtásának legfőbb demokratikus szavatolója – bevonását egyértelmű módon rendszeresíteni kell, minden szakaszban lehetővé téve a Parlamenttel folytatott konzultációt az átprogramozásra irányuló kérelmek elfogadása, illetve a kötelezettségvállalások vagy kifizetések felfüggesztésére vonatkozó bármely javaslat és határozat elfogadása tekintetében;

| 30. | hangsúlyozza, hogy intézményközi szinten működő állandó, világos és átlátható együttműködésre van szükség, és úgy véli, hogy egy ilyen eljárásnak tartalmaznia kell legalább az alábbi lépéseket:






  — | a Bizottságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell a Parlamentet az ESB-alapok szempontjából érdemleges és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti átprogramozásra okot adó minden országspecifikus ajánlásról és tanácsi ajánlásról, valamint az ilyen pénzügyi támogatási programokról vagy ezek módosításairól; |
| --- | --- | --- |

30.

hangsúlyozza, hogy intézményközi szinten működő állandó, világos és átlátható együttműködésre van szükség, és úgy véli, hogy egy ilyen eljárásnak tartalmaznia kell legalább az alábbi lépéseket:

—

a Bizottságnak haladéktalanul tájékoztatnia kell a Parlamentet az ESB-alapok szempontjából érdemleges és a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti átprogramozásra okot adó minden országspecifikus ajánlásról és tanácsi ajánlásról, valamint az ilyen pénzügyi támogatási programokról vagy ezek módosításairól;

| — | a Bizottságnak minden esetben haladéktalanul tájékoztatnia kell a Parlamentet a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti átprogramozási kérelem, illetve 23. cikkének (6) bekezdése szerinti, a kifizetések felfüggesztésére vonatkozó határozatra irányuló javaslat benyújtásáról, lehetővé téve a Parlament számára, hogy minden további intézkedés meghozatala előtt állásfoglalás formájában kinyilváníthassa álláspontját; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak minden esetben haladéktalanul tájékoztatnia kell a Parlamentet a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (1) bekezdése szerinti átprogramozási kérelem, illetve 23. cikkének (6) bekezdése szerinti, a kifizetések felfüggesztésére vonatkozó határozatra irányuló javaslat benyújtásáról, lehetővé téve a Parlament számára, hogy minden további intézkedés meghozatala előtt állásfoglalás formájában kinyilváníthassa álláspontját;

| — | a Bizottságnak figyelembe kell vennie a Parlament álláspontját, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (15) bekezdése szerinti strukturált párbeszédből fakadó minden tényezőt, illetve az e párbeszéd során kifejtett minden véleményt; |
| --- | --- |

—

a Bizottságnak figyelembe kell vennie a Parlament álláspontját, valamint a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének (15) bekezdése szerinti strukturált párbeszédből fakadó minden tényezőt, illetve az e párbeszéd során kifejtett minden véleményt;

| — | a Parlamentnek fel kell kérnie a Bizottságot annak kifejtésére, hogy a folyamat során figyelembe vette-e a Parlament által kifejezésre juttatott véleményeket, és hogy a strukturált dialógus során elhangzottakat milyen módon építi be a későbbi intézkedésekbe; |
| --- | --- |

—

a Parlamentnek fel kell kérnie a Bizottságot annak kifejtésére, hogy a folyamat során figyelembe vette-e a Parlament által kifejezésre juttatott véleményeket, és hogy a strukturált dialógus során elhangzottakat milyen módon építi be a későbbi intézkedésekbe;

| — | A Régiók Bizottságát, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot tájékoztatni kell az átprogramozásokra vonatkozó kérelmekről, és meg kell hallgatni véleményüket; |
| --- | --- |

—

A Régiók Bizottságát, valamint az Európai Gazdasági és Szociális Bizottságot tájékoztatni kell az átprogramozásokra vonatkozó kérelmekről, és meg kell hallgatni véleményüket;

| — | A Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak párbeszédet kell folytatnia egymással a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének alkalmazásával kapcsolatban, biztosítva az egyeztetést és a megfelelő információáramlást az intézmények között, és lehetővé téve a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti bármely eljárás alkalmazásának átvilágítását; |
| --- | --- |

—

A Parlamentnek, a Tanácsnak és a Bizottságnak párbeszédet kell folytatnia egymással a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikkének alkalmazásával kapcsolatban, biztosítva az egyeztetést és a megfelelő információáramlást az intézmények között, és lehetővé téve a közös rendelkezésekről szóló rendelet 23. cikke szerinti bármely eljárás alkalmazásának átvilágítását;

| 31. | felhívja a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet végrehajtása tekintetében a rendelet 23. cikkének (17) bekezdésével összhangban elvégzendő felülvizsgálat keretében számoljon be a nevezett cikk alkalmazása során tapasztalt hatásokról és az elért eredményekről, többek között minden átprogramozásra irányuló kérelem esetében részleteket szolgáltatva arról, hogy a kérelem milyen mértékben alapult a vonatkozó országspecifikus vagy tanácsi ajánlásokon, illetve mennyiben fokozta a tagállamok számára a pénzügyi támogatási programok keretében rendelkezésre álló ESB-alapok növekedésre és versenyképességre gyakorolt hatását, továbbá adatokat bocsátva rendelkezésre minden felfüggesztett összegről és az érintett programokról; |
| --- | --- |

31.

felhívja a Bizottságot, hogy a közös rendelkezésekről szóló rendelet végrehajtása tekintetében a rendelet 23. cikkének (17) bekezdésével összhangban elvégzendő felülvizsgálat keretében számoljon be a nevezett cikk alkalmazása során tapasztalt hatásokról és az elért eredményekről, többek között minden átprogramozásra irányuló kérelem esetében részleteket szolgáltatva arról, hogy a kérelem milyen mértékben alapult a vonatkozó országspecifikus vagy tanácsi ajánlásokon, illetve mennyiben fokozta a tagállamok számára a pénzügyi támogatási programok keretében rendelkezésre álló ESB-alapok növekedésre és versenyképességre gyakorolt hatását, továbbá adatokat bocsátva rendelkezésre minden felfüggesztett összegről és az érintett programokról;

o

o o

| 32. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak és régióiknak. |
| --- | --- |

32.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak és a tagállamoknak és régióiknak.

---

(1)  HL L 347., 2013.12.20., 320. o.

(2)  HL C 375., 2013.12.20., 2. o.

(3)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0401.

(4)  HL C 161. E, 2011.5.31., 120. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0132.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0038.

---

2015. október 29., csütörtök

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/51

---

P8_TA(2015)0388

Az uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló, 2014. március 12-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követése

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása az európai uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló 2014. március 12-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről (2015/2635(RSP))

(2017/C 355/07)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és különösen annak 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10. és 21. cikke, az Európai Unió Alapjogi Chartája és különösen annak 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. és 52. cikke, az emberi jogok európai egyezménye és különösen annak 6., 8., 9., 10. és 13. cikke és az európai bíróságok biztonságra, magánéletre és a szólásszabadságra vonatkozó ítélkezési gyakorlata által meghatározott jogi keretre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés (EUSZ) és különösen annak 2., 3., 4., 5., 6., 7., 10. és 21. cikke, az Európai Unió Alapjogi Chartája és különösen annak 1., 3., 6., 7., 8., 10., 11., 20., 21., 42., 47., 48. és 52. cikke, az emberi jogok európai egyezménye és különösen annak 6., 8., 9., 10. és 13. cikke és az európai bíróságok biztonságra, magánéletre és a szólásszabadságra vonatkozó ítélkezési gyakorlata által meghatározott jogi keretre,

| — | tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésre gyakorolt hatásukról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (1) (a továbbiakban: az állásfoglalás), |
| --- | --- |

—

tekintettel az egyesült államokbeli NSA megfigyelési programjáról, a különféle tagállamokban megfigyelést végző szervekről és az uniós polgárok alapvető jogaira, valamint a transzatlanti bel- és igazságügyi együttműködésre gyakorolt hatásukról szóló, 2014. március 12-i állásfoglalására (1) (a továbbiakban: az állásfoglalás),

| — | tekintettel „Az uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló LIBE-vizsgálat nyomon követéséről” című, 2015. január 19-i munkadokumentumra (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „Az uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló LIBE-vizsgálat nyomon követéséről” című, 2015. január 19-i munkadokumentumra (2),

| — | tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a tömeges megfigyelésről szóló 2015. április 21-i határozatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlésének a tömeges megfigyelésről szóló 2015. április 21-i határozatára,

| — | tekintettel az európai uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló 2014. március 12-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000114/2015 – B8-0769/2015 és O-000115/2015 – B8-0770/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai uniós polgárok tömeges elektronikus megfigyeléséről szóló 2014. március 12-i európai parlamenti állásfoglalás nyomon követéséről a Tanácshoz és a Bizottsághoz intézett kérdésekre (O-000114/2015 – B8-0769/2015 és O-000115/2015 – B8-0770/2015),

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság állásfoglalásra irányuló indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a Parlament állásfoglalásában felhívta az Egyesült Államok hatóságait és a tagállamokat, hogy tiltsák be az átfogó tömeges megfigyelési tevékenységeket és a polgárok személyes adatainak nagytömegű feldolgozását, és elítélte a hírszerző szolgálatok azon nyilvánosságra került tevékenységeit, amelyek súlyosan érintették az uniós polgárok bizalmát és alapvető jogait; mivel az említett tömeges megfigyelési programok nagyságrendjéből kifolyólag az állásfoglalás rámutatott egyéb okok – többek között a politikai és a gazdasági kémkedés – esetleges létezésére; |
| --- | --- |

A.

mivel a Parlament állásfoglalásában felhívta az Egyesült Államok hatóságait és a tagállamokat, hogy tiltsák be az átfogó tömeges megfigyelési tevékenységeket és a polgárok személyes adatainak nagytömegű feldolgozását, és elítélte a hírszerző szolgálatok azon nyilvánosságra került tevékenységeit, amelyek súlyosan érintették az uniós polgárok bizalmát és alapvető jogait; mivel az említett tömeges megfigyelési programok nagyságrendjéből kifolyólag az állásfoglalás rámutatott egyéb okok – többek között a politikai és a gazdasági kémkedés – esetleges létezésére;

| B. | mivel az állásfoglalás nyomán létrejött a nyolc külön fellépést megfogalmazó „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korszakban” című kezdeményezés, és a Parlament felszólította az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy egy éven belül foglalkozzon a kérdéssel, és értékelje, milyen mértékben valósultak meg az ajánlások; |
| --- | --- |

B.

mivel az állásfoglalás nyomán létrejött a nyolc külön fellépést megfogalmazó „Európai digitális habeas corpus – az alapvető jogok védelme a digitális korszakban” című kezdeményezés, és a Parlament felszólította az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy egy éven belül foglalkozzon a kérdéssel, és értékelje, milyen mértékben valósultak meg az ajánlások;

| C. | mivel a 2015. január 19-i munkadokumentum beszámolt az állásfoglalás elfogadása óta történt fejleményekről – például arról, hogy kiderült: az állítólagos tömeges elektronikus megfigyelési tevékenység folytatódik – és a javaslatban szereplő „Európai digitális habeas corpus” kezdeményezés végrehajtásának állapotáról, jelezve az intézmények, a tagállamok és a cselekvésre felszólított érdekelt felek korlátozott válaszlépéseit; |
| --- | --- |

C.

mivel a 2015. január 19-i munkadokumentum beszámolt az állásfoglalás elfogadása óta történt fejleményekről – például arról, hogy kiderült: az állítólagos tömeges elektronikus megfigyelési tevékenység folytatódik – és a javaslatban szereplő „Európai digitális habeas corpus” kezdeményezés végrehajtásának állapotáról, jelezve az intézmények, a tagállamok és a cselekvésre felszólított érdekelt felek korlátozott válaszlépéseit;

| D. | mivel a Parlament állásfoglalásában az EUMSZ 265. cikkével összhangban („mulasztás megállapítása”) felszólította a Bizottságot és a többi uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, hogy tegyenek eleget az ajánlásoknak; |
| --- | --- |

D.

mivel a Parlament állásfoglalásában az EUMSZ 265. cikkével összhangban („mulasztás megállapítása”) felszólította a Bizottságot és a többi uniós intézményt, szervet, hivatalt és ügynökséget, hogy tegyenek eleget az ajánlásoknak;

| E. | mivel a Wikileaks a közelmúltban nyilvánosságra hozta, hogy a legutóbbi három francia elnök, valamint francia miniszterek és Franciaország USA-ba akkreditált nagykövetének kommunikációját célzottan megfigyelték; mivel ez az NSA által az utóbbi tíz évben folytatott nagyarányú stratégiai és gazdasági kémkedés valamennyi francia állami szervre és a legnagyobb francia vállalatokra irányult; |
| --- | --- |

E.

mivel a Wikileaks a közelmúltban nyilvánosságra hozta, hogy a legutóbbi három francia elnök, valamint francia miniszterek és Franciaország USA-ba akkreditált nagykövetének kommunikációját célzottan megfigyelték; mivel ez az NSA által az utóbbi tíz évben folytatott nagyarányú stratégiai és gazdasági kémkedés valamennyi francia állami szervre és a legnagyobb francia vállalatokra irányult;

| F. | mivel a véleményalkotáshoz és a véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadó jelentése szerint a digitális korszakban a titkosítás és az anonimitás biztosítja a személyes adatoknak a véleményalkotási és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog gyakorlásához szükséges védelmét és biztonságát; mivel a jelentés azt is leszögezi, hogy a titkosítás és anonimitás mindennemű korlátozását a jogszerűség, a szükségesség, az arányosság és a legitim cél elveinek megfelelően szigorú keretek között kell tartani; |
| --- | --- |

F.

mivel a véleményalkotáshoz és a véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog előmozdításával és védelmével foglalkozó különleges előadó jelentése szerint a digitális korszakban a titkosítás és az anonimitás biztosítja a személyes adatoknak a véleményalkotási és véleménynyilvánítási szabadsághoz való jog gyakorlásához szükséges védelmét és biztonságát; mivel a jelentés azt is leszögezi, hogy a titkosítás és anonimitás mindennemű korlátozását a jogszerűség, a szükségesség, az arányosság és a legitim cél elveinek megfelelően szigorú keretek között kell tartani;

| 1. | üdvözli a német Bundestag, az Európa Tanács, az ENSZ és a brazil szenátus által indított vizsgálatokat, a számos egyéb nemzeti parlamentben lefolytatott vitákat és a civil társadalom számos szereplőjének munkáját, amely hozzájárult a tömeges elektronikus megfigyeléssel kapcsolatos általános tájékozottság növeléséhez; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a német Bundestag, az Európa Tanács, az ENSZ és a brazil szenátus által indított vizsgálatokat, a számos egyéb nemzeti parlamentben lefolytatott vitákat és a civil társadalom számos szereplőjének munkáját, amely hozzájárult a tömeges elektronikus megfigyeléssel kapcsolatos általános tájékozottság növeléséhez;

| 2. | felszólítja az uniós tagállamokat, hogy ejtsék az Edward Snowden elleni esetleges büntetőjogi vádakat, nyújtsanak számára védelmet, és következésképpen akadályozzák meg kiadatását vagy harmadik felek általi átadását, elismerve ezzel a visszaélést jelentő személyként és a nemzetközi emberi jogok védelmezőjeként betöltött szerepét; |
| --- | --- |

2.

felszólítja az uniós tagállamokat, hogy ejtsék az Edward Snowden elleni esetleges büntetőjogi vádakat, nyújtsanak számára védelmet, és következésképpen akadályozzák meg kiadatását vagy harmadik felek általi átadását, elismerve ezzel a visszaélést jelentő személyként és a nemzetközi emberi jogok védelmezőjeként betöltött szerepét;

| 3. | mély csalódottságát fejezi ki azonban amiatt, hogy sem a legtöbb tagállam, sem az uniós intézmények nem mutatnak hajlandóságot arra, hogy sürgősséggel cselekedjenek és komolyan foglalkozzanak az állásfoglalásban felvetett kérdésekkel, valamint végrehajtsák az abban foglalt konkrét ajánlásokat, továbbá hiányolja a Parlamenttel szemben tanúsított átláthatóságot és a vele folytatott párbeszédet; |
| --- | --- |

3.

mély csalódottságát fejezi ki azonban amiatt, hogy sem a legtöbb tagállam, sem az uniós intézmények nem mutatnak hajlandóságot arra, hogy sürgősséggel cselekedjenek és komolyan foglalkozzanak az állásfoglalásban felvetett kérdésekkel, valamint végrehajtsák az abban foglalt konkrét ajánlásokat, továbbá hiányolja a Parlamenttel szemben tanúsított átláthatóságot és a vele folytatott párbeszédet;

| 4. | aggodalmának ad hangot a közelmúltban néhány tagállamban elfogadott, a hírszerző szervek megfigyelési képességeit bővítő egyes törvények miatt, ideértve a Franciaországban a Nemzetgyűlés által 2015. június 24-én elfogadott új hírszerzési törvényt, amelynek a Bizottság szerint több rendelkezése jelentős jogi kérdéseket vet fel, az Egyesült Királyságban az adatmegőrzésről és a felderítési hatáskörökről szóló 2014. évi törvény elfogadását és azt a későbbi bírósági határozatot, amely szerint a törvény egyes cikkei jogellenesek és nem alkalmazandók, illetve Hollandiában a 2002. évi hírszerzési és biztonsági törvény aktualizálását célzó új jogszabályokra irányuló javaslatokat; ismételten felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a hírszerző ügynökségek tevékenységeit szabályozó jelenlegi és jövőbeli jogalkotási kereteik és felügyeleti mechanizmusaik összhangban álljanak az emberi jogok európai egyezményében és valamennyi vonatkozó uniós jogszabályban foglalt normákkal; |
| --- | --- |

4.

aggodalmának ad hangot a közelmúltban néhány tagállamban elfogadott, a hírszerző szervek megfigyelési képességeit bővítő egyes törvények miatt, ideértve a Franciaországban a Nemzetgyűlés által 2015. június 24-én elfogadott új hírszerzési törvényt, amelynek a Bizottság szerint több rendelkezése jelentős jogi kérdéseket vet fel, az Egyesült Királyságban az adatmegőrzésről és a felderítési hatáskörökről szóló 2014. évi törvény elfogadását és azt a későbbi bírósági határozatot, amely szerint a törvény egyes cikkei jogellenesek és nem alkalmazandók, illetve Hollandiában a 2002. évi hírszerzési és biztonsági törvény aktualizálását célzó új jogszabályokra irányuló javaslatokat; ismételten felhívja a tagállamokat annak biztosítására, hogy a hírszerző ügynökségek tevékenységeit szabályozó jelenlegi és jövőbeli jogalkotási kereteik és felügyeleti mechanizmusaik összhangban álljanak az emberi jogok európai egyezményében és valamennyi vonatkozó uniós jogszabályban foglalt normákkal;

| 5. | üdvözli a német Bundestagban a tömeges megfigyelésekről folytatott vizsgálatot; komoly aggodalmának ad hangot az Unión belüli távközlésnek és internetes forgalomnak a BDN német hírszerző ügynökség által az NSA-val együttműködésben folytatott tömeges megfigyeléséről napvilágot látott hírek miatt; úgy tekinti, hogy ez sérti a lojális együttműködés EUSZ 4. cikke (3) bekezdése szerinti elvét; |
| --- | --- |

5.

üdvözli a német Bundestagban a tömeges megfigyelésekről folytatott vizsgálatot; komoly aggodalmának ad hangot az Unión belüli távközlésnek és internetes forgalomnak a BDN német hírszerző ügynökség által az NSA-val együttműködésben folytatott tömeges megfigyeléséről napvilágot látott hírek miatt; úgy tekinti, hogy ez sérti a lojális együttműködés EUSZ 4. cikke (3) bekezdése szerinti elvét;

| 6. | kéri elnökét, hogy kérje fel az Európa Tanács főtitkárát az 52. cikk szerinti eljárás elindítására, amelynek értelmében „az Európa Tanács Főtitkára által előterjesztett megkeresésre minden Magas Szerződő Fél tájékoztatást ad arról a módról, ahogy belső joga biztosítja a jelen Egyezmény rendelkezéseinek hatékony végrehajtását”; |
| --- | --- |

6.

kéri elnökét, hogy kérje fel az Európa Tanács főtitkárát az 52. cikk szerinti eljárás elindítására, amelynek értelmében „az Európa Tanács Főtitkára által előterjesztett megkeresésre minden Magas Szerződő Fél tájékoztatást ad arról a módról, ahogy belső joga biztosítja a jelen Egyezmény rendelkezéseinek hatékony végrehajtását”;

| 7. | úgy véli, hogy – a napvilágra került esetek nagyságrendjének ismeretében – a Bizottság ez idáig egyáltalán nem megfelelő módon reagált az állásfoglalásra; felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2015 decemberéig tegyen lépéseket az állásfoglalásban megfogalmazott felhívások nyomán; fenntartja a jogot, hogy mulasztás megállapítása iránti keresetet nyújtson be, vagy hogy a Bizottság bizonyos költségvetési forrásait tartalékba helyezze mindaddig, amíg az valamennyi ajánlással nem foglalkozik megfelelően; |
| --- | --- |

7.

úgy véli, hogy – a napvilágra került esetek nagyságrendjének ismeretében – a Bizottság ez idáig egyáltalán nem megfelelő módon reagált az állásfoglalásra; felszólítja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2015 decemberéig tegyen lépéseket az állásfoglalásban megfogalmazott felhívások nyomán; fenntartja a jogot, hogy mulasztás megállapítása iránti keresetet nyújtson be, vagy hogy a Bizottság bizonyos költségvetési forrásait tartalékba helyezze mindaddig, amíg az valamennyi ajánlással nem foglalkozik megfelelően;

| 8. | hangsúlyozza az Európai Unió Bírósága (EUB) 2014. április 8-i ítéletének jelentőségét, amely érvénytelennek nyilvánította az adatmegőrzésről szóló 2006/24/EK irányelvet; emlékeztet arra, hogy a Bíróság kimondta, hogy az ezen eszköz által a magánélethez való jogba való beavatkozást a szigorúan szükséges mértékre kell korlátozni; hangsúlyozza, hogy ez az ítélet egy új szempontot vezet be, amennyiben a Bíróság kifejezetten hivatkozik az Emberi Jogok Európai Bíróságának az általános megfigyelési programokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, és mára gyakorlatilag átemelte az ezen ítélkezési gyakorlatból eredő elveket az e területre vonatkozó uniós jogba; hangsúlyozza, hogy a Bíróság minden bizonnyal a jövőben ugyanezen elvek mentén fogalmazza majd meg érveit, amikor az általános megfigyelési programokra vonatkozó egyéb uniós és tagállami jogalkotási aktusok Alapjogi Chartával való összeegyeztethetőségét értékeli; |
| --- | --- |

8.

hangsúlyozza az Európai Unió Bírósága (EUB) 2014. április 8-i ítéletének jelentőségét, amely érvénytelennek nyilvánította az adatmegőrzésről szóló 2006/24/EK irányelvet; emlékeztet arra, hogy a Bíróság kimondta, hogy az ezen eszköz által a magánélethez való jogba való beavatkozást a szigorúan szükséges mértékre kell korlátozni; hangsúlyozza, hogy ez az ítélet egy új szempontot vezet be, amennyiben a Bíróság kifejezetten hivatkozik az Emberi Jogok Európai Bíróságának az általános megfigyelési programokkal kapcsolatos ítélkezési gyakorlatára, és mára gyakorlatilag átemelte az ezen ítélkezési gyakorlatból eredő elveket az e területre vonatkozó uniós jogba; hangsúlyozza, hogy a Bíróság minden bizonnyal a jövőben ugyanezen elvek mentén fogalmazza majd meg érveit, amikor az általános megfigyelési programokra vonatkozó egyéb uniós és tagállami jogalkotási aktusok Alapjogi Chartával való összeegyeztethetőségét értékeli;

Adatvédelmi csomag

| 9. | üdvözli az általános adatvédelmi rendelet tervezetéről folytatott informális intézményközi tárgyalások megindítását, és hogy a Tanács az adatvédelmi irányelv tervezetével kapcsolatban általános megközelítést fogadott el; ismételten kijelenti, hogy 2015-ben le kívánja zárni az adatvédelmi csomagról folytatott tárgyalásokat; |
| --- | --- |

9.

üdvözli az általános adatvédelmi rendelet tervezetéről folytatott informális intézményközi tárgyalások megindítását, és hogy a Tanács az adatvédelmi irányelv tervezetével kapcsolatban általános megközelítést fogadott el; ismételten kijelenti, hogy 2015-ben le kívánja zárni az adatvédelmi csomagról folytatott tárgyalásokat;

| 10. | emlékezteti a Tanácsot azon kötelezettségvállalására, hogy a bizottsági javaslatokhoz benyújtott módosításaiban tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartáját; ismételten leszögezi, hogy a kínált védelem szintje nem maradhat el a 95/46/EK irányelvben már megállapított szinttől; |
| --- | --- |

10.

emlékezteti a Tanácsot azon kötelezettségvállalására, hogy a bizottsági javaslatokhoz benyújtott módosításaiban tiszteletben tartja az Európai Unió Alapjogi Chartáját; ismételten leszögezi, hogy a kínált védelem szintje nem maradhat el a 95/46/EK irányelvben már megállapított szinttől;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az adatvédelmi rendeletre és az adatvédelmi irányelvre egyaránt szükség van az egyének alapvető jogainak védelméhez, ezért e kettőt egyetlen csomagként kell kezelni és egy időben kell elfogadni annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi uniós adatfeldolgozó tevékenység magas szintű védelmet biztosítson minden körülmények között; hangsúlyozza, hogy a csomag elfogadásával teljesíteni kell a személyek személyes adataik feldolgozásával összefüggő jogainak és védelmének megerősítésére irányuló célkitűzést; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az adatvédelmi rendeletre és az adatvédelmi irányelvre egyaránt szükség van az egyének alapvető jogainak védelméhez, ezért e kettőt egyetlen csomagként kell kezelni és egy időben kell elfogadni annak biztosítása érdekében, hogy valamennyi uniós adatfeldolgozó tevékenység magas szintű védelmet biztosítson minden körülmények között; hangsúlyozza, hogy a csomag elfogadásával teljesíteni kell a személyek személyes adataik feldolgozásával összefüggő jogainak és védelmének megerősítésére irányuló célkitűzést;

EU–USA keretmegállapodás

| 12. | megállapítja, hogy az állásfoglalás elfogadása óta lezárultak az USA-val az EU és az Egyesült Államok közötti, a személyes adatok bűnüldözési célból történő továbbítására és feldolgozására vonatkozó adatvédelmi megállapodásról (a továbbiakban: keretmegállapodás) folytatott tárgyalások, és a megállapodás tervezetét parafálták; |
| --- | --- |

12.

megállapítja, hogy az állásfoglalás elfogadása óta lezárultak az USA-val az EU és az Egyesült Államok közötti, a személyes adatok bűnüldözési célból történő továbbítására és feldolgozására vonatkozó adatvédelmi megállapodásról (a továbbiakban: keretmegállapodás) folytatott tárgyalások, és a megállapodás tervezetét parafálták;

| 13. | üdvözli az amerikai kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a keretmegállapodás révén helyreállítsa a bizalmat, valamint különösen azt, hogy a Képviselőház az Egyesült Államok által az uniós aggodalmak nyomán tett pozitív lépéseket hangsúlyozva 2015. október 20-án sikeresen elfogadta a 2015. évi bírósági jogorvoslati törvényt; azt kiemelkedő jelentőségűnek tartja annak biztosítása szempontjából, hogy azon uniós polgárokat/magánszemélyeket, akiknek személyes adatait az Unióban feldolgozzák és az USA-nak átadják, a hatékony bírósági jogorvoslat tekintetében az uniós és az amerikai állampolgárok közötti megkülönböztetés nélkül minden körülmények között ugyanazon jogok illessék meg; felhívja az amerikai Szenátust, hogy olyan jogszabályt fogadjon el, amely ezt garantálja; hangsúlyozza, hogy a keretmegállapodás aláírásának és megkötésének egyik előfeltétele a bírósági jogorvoslatról szóló törvény amerikai Kongresszus általi elfogadása; |
| --- | --- |

13.

üdvözli az amerikai kormány arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a keretmegállapodás révén helyreállítsa a bizalmat, valamint különösen azt, hogy a Képviselőház az Egyesült Államok által az uniós aggodalmak nyomán tett pozitív lépéseket hangsúlyozva 2015. október 20-án sikeresen elfogadta a 2015. évi bírósági jogorvoslati törvényt; azt kiemelkedő jelentőségűnek tartja annak biztosítása szempontjából, hogy azon uniós polgárokat/magánszemélyeket, akiknek személyes adatait az Unióban feldolgozzák és az USA-nak átadják, a hatékony bírósági jogorvoslat tekintetében az uniós és az amerikai állampolgárok közötti megkülönböztetés nélkül minden körülmények között ugyanazon jogok illessék meg; felhívja az amerikai Szenátust, hogy olyan jogszabályt fogadjon el, amely ezt garantálja; hangsúlyozza, hogy a keretmegállapodás aláírásának és megkötésének egyik előfeltétele a bírósági jogorvoslatról szóló törvény amerikai Kongresszus általi elfogadása;

Védett adatkikötő (Safe Harbour)

| 14. | emlékeztet arra, hogy az állásfoglalás felhív a védett adatkikötőről szóló határozat azonnali felfüggesztésére, mivel az nem biztosít megfelelő védelmet az uniós polgárok személyes adatai számára; |
| --- | --- |

14.

emlékeztet arra, hogy az állásfoglalás felhív a védett adatkikötőről szóló határozat azonnali felfüggesztésére, mivel az nem biztosít megfelelő védelmet az uniós polgárok személyes adatai számára;

| 15. | emlékeztet arra, hogy az Unió által kötött bármely nemzetközi megállapodás elsőbbséget élvez a másodlagos uniós joggal szemben, és ezért hangsúlyozza, hogy a keretmegállapodás nem korlátozhatja az érintettek jogait és az adattovábbításra vonatkozó, uniós jog szerinti biztosítékokat; ezért sürgeti Bizottságot, hogy részletesen értékelje, hogy a keretmegállapodás hogyan működik együtt az adatvédelemre vonatkozó uniós jogi kerettel, és azt pontosan milyen módon befolyásolja, ideértve a jelenlegi tanácsi kerethatározatot, az adatvédelmi irányelvet (95/46/EK) és a jövőbeli adatvédelmi irányelvet és rendeletet; felszólítja a Bizottságot, hogy a ratifikációs eljárás megkezdését megelőzően nyújtsa be a Parlamentnek az erről szóló jogi értékelést tartalmazó jelentést; |
| --- | --- |

15.

emlékeztet arra, hogy az Unió által kötött bármely nemzetközi megállapodás elsőbbséget élvez a másodlagos uniós joggal szemben, és ezért hangsúlyozza, hogy a keretmegállapodás nem korlátozhatja az érintettek jogait és az adattovábbításra vonatkozó, uniós jog szerinti biztosítékokat; ezért sürgeti Bizottságot, hogy részletesen értékelje, hogy a keretmegállapodás hogyan működik együtt az adatvédelemre vonatkozó uniós jogi kerettel, és azt pontosan milyen módon befolyásolja, ideértve a jelenlegi tanácsi kerethatározatot, az adatvédelmi irányelvet (95/46/EK) és a jövőbeli adatvédelmi irányelvet és rendeletet; felszólítja a Bizottságot, hogy a ratifikációs eljárás megkezdését megelőzően nyújtsa be a Parlamentnek az erről szóló jogi értékelést tartalmazó jelentést;

| 16. | emlékeztet arra, hogy a Bizottság 2013. november 27-i közleményében 13 ajánlást fogalmazott meg az Egyesült Államok számára a védett adatkikötő működéséről a megfelelő védelmi szint biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

16.

emlékeztet arra, hogy a Bizottság 2013. november 27-i közleményében 13 ajánlást fogalmazott meg az Egyesült Államok számára a védett adatkikötő működéséről a megfelelő védelmi szint biztosítása érdekében;

| 17. | üdvözli, hogy az EUB 2015. október 6-i ítéletében érvénytelennek nyilvánította a Bizottságnak az amerikai védett adatkikötőre vonatkozó 2000/520/EK megfelelőségi határozatát; hangsúlyozza, hogy ez az ítélet megerősítette a Parlament régóta hangoztatott álláspontját, miszerint az ezen eszköz értelmében biztosított védelem szintje nem megfelelő; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegye meg az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az USA-nak átadott valamennyi személyes adat az Unióban biztosítottal egyenértékű, hatékony védelmi szintben részesüljön; |
| --- | --- |

17.

üdvözli, hogy az EUB 2015. október 6-i ítéletében érvénytelennek nyilvánította a Bizottságnak az amerikai védett adatkikötőre vonatkozó 2000/520/EK megfelelőségi határozatát; hangsúlyozza, hogy ez az ítélet megerősítette a Parlament régóta hangoztatott álláspontját, miszerint az ezen eszköz értelmében biztosított védelem szintje nem megfelelő; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul tegye meg az annak biztosításához szükséges intézkedéseket, hogy az USA-nak átadott valamennyi személyes adat az Unióban biztosítottal egyenértékű, hatékony védelmi szintben részesüljön;

| 18. | tiltakozik az ellen, hogy a Parlament semmilyen hivatalos tájékoztatást nem kapott a Bizottságtól e 13 ajánlás végrehajtásának aktuális helyzetére vonatkozóan, annak ellenére, hogy a Bizottság bejelentette, hogy azt 2014 nyaráig megadja; hangsúlyozza, hogy az EUB-nek a 2000/520/EK határozatot érvénytelenné nyilvánító ítélete nyomán a Bizottságnak sürgősen alapos áttekintést kell nyújtania az eddig folytatott tárgyalásokról és az ítéletnek a már bejelentett további tárgyalásokra gyakorolt hatásáról; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul vegye számba a védett adatkikötő alternatíváit és az ítéletnek az egyéb eszközökre gyakorolt hatásait az USA-nak átadott személyes adatok vonatkozásában, és arról 2015 végéig készítsen jelentést; |
| --- | --- |

18.

tiltakozik az ellen, hogy a Parlament semmilyen hivatalos tájékoztatást nem kapott a Bizottságtól e 13 ajánlás végrehajtásának aktuális helyzetére vonatkozóan, annak ellenére, hogy a Bizottság bejelentette, hogy azt 2014 nyaráig megadja; hangsúlyozza, hogy az EUB-nek a 2000/520/EK határozatot érvénytelenné nyilvánító ítélete nyomán a Bizottságnak sürgősen alapos áttekintést kell nyújtania az eddig folytatott tárgyalásokról és az ítéletnek a már bejelentett további tárgyalásokra gyakorolt hatásáról; felhívja a Bizottságot, hogy haladéktalanul vegye számba a védett adatkikötő alternatíváit és az ítéletnek az egyéb eszközökre gyakorolt hatásait az USA-nak átadott személyes adatok vonatkozásában, és arról 2015 végéig készítsen jelentést;

| 19. | sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje a Bíróság Schrem ügyben (C-362/14) 2015. október 6-án hozott ítéletének jogi hatását és következményeit a harmadik országokkal kötött, a személyes adatok továbbítására lehetőséget biztosító bármilyen megállapodás – például a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról (TFTP) szóló megállapodás, az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló megállapodások, az EU–USA keretmegállapodás, illetve egyéb uniós eszközök – tekintetében, amelyek magukban foglalják személyes adatok gyűjtését és feldolgozását; |
| --- | --- |

19.

sürgeti a Bizottságot, hogy értékelje a Bíróság Schrem ügyben (C-362/14) 2015. október 6-án hozott ítéletének jogi hatását és következményeit a harmadik országokkal kötött, a személyes adatok továbbítására lehetőséget biztosító bármilyen megállapodás – például a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról (TFTP) szóló megállapodás, az utas-nyilvántartási adatállományról (PNR) szóló megállapodások, az EU–USA keretmegállapodás, illetve egyéb uniós eszközök – tekintetében, amelyek magukban foglalják személyes adatok gyűjtését és feldolgozását;

Demokratikus felügyelet

| 20. | maradéktalanul tiszteletben tartva, hogy a nemzeti parlamentek teljes körű hatáskörrel rendelkeznek a nemzeti hírszerző szolgálatok felügyelete terén, felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy amennyiben még nem tették meg, alaposan értékeljék a hírszerző tevékenységeket és hozzanak létre számukra ésszerű felügyeletet, továbbá biztosítsák, hogy e felügyeleti bizottságok/szervek elegendő erőforrásokkal, technikai szakértelemmel és jogi eszközökkel rendelkezzenek, valamint hozzáférjenek a vonatkozó dokumentumokhoz annak érdekében, hogy hatékonyan és függetlenül felügyelhessék a hírszerző szolgálatokat és az információk külföldi hírszerző szolgálatokkal való megosztását; ismételten kötelezettséget vállal arra, hogy szorosan együttműködik a nemzeti parlamentekkel a hatékony ellenőrzési mechanizmusok biztosítása érdekében, többek között a bevált gyakorlatok és közös normák megosztása révén; |
| --- | --- |

20.

maradéktalanul tiszteletben tartva, hogy a nemzeti parlamentek teljes körű hatáskörrel rendelkeznek a nemzeti hírszerző szolgálatok felügyelete terén, felhívja a nemzeti parlamenteket, hogy amennyiben még nem tették meg, alaposan értékeljék a hírszerző tevékenységeket és hozzanak létre számukra ésszerű felügyeletet, továbbá biztosítsák, hogy e felügyeleti bizottságok/szervek elegendő erőforrásokkal, technikai szakértelemmel és jogi eszközökkel rendelkezzenek, valamint hozzáférjenek a vonatkozó dokumentumokhoz annak érdekében, hogy hatékonyan és függetlenül felügyelhessék a hírszerző szolgálatokat és az információk külföldi hírszerző szolgálatokkal való megosztását; ismételten kötelezettséget vállal arra, hogy szorosan együttműködik a nemzeti parlamentekkel a hatékony ellenőrzési mechanizmusok biztosítása érdekében, többek között a bevált gyakorlatok és közös normák megosztása révén;

| 21. | szándékában áll nyomon követni a 2015. május 28–29-én„A titkosszolgálatok demokratikus felügyelete az Európai Unióban” címmel megrendezett konferenciát, és a nemzeti parlamentekkel szoros együttműködésben folytatni a hírszerzési felügyeletre vonatkozó bevált gyakorlatok megosztásának biztosítását célzó erőfeszítéseit; üdvözli a konferencia társelnökeinek közös záró megjegyzéseit, amelyben kifejezik azon szándékukat, hogy két év múlva nyomonkövetési konferenciát hívnak össze; |
| --- | --- |

21.

szándékában áll nyomon követni a 2015. május 28–29-én„A titkosszolgálatok demokratikus felügyelete az Európai Unióban” címmel megrendezett konferenciát, és a nemzeti parlamentekkel szoros együttműködésben folytatni a hírszerzési felügyeletre vonatkozó bevált gyakorlatok megosztásának biztosítását célzó erőfeszítéseit; üdvözli a konferencia társelnökeinek közös záró megjegyzéseit, amelyben kifejezik azon szándékukat, hogy két év múlva nyomonkövetési konferenciát hívnak össze;

| 22. | úgy véli, hogy támogatni kell a felügyeleti szervek közötti együttműködés jelenlegi eszközeit, például a Nemzeti Hírszerzési Felügyeletek Európai Hálózatát (ENNIR), és fokozottabban igénybe kell venni munkájukat, lehetőség szerint kihasználva az IPEX által – hatályának és technikai lehetőségeinek megfelelően – a nemzeti parlamentek közötti információcsere céljaira kínált lehetőségeket; |
| --- | --- |

22.

úgy véli, hogy támogatni kell a felügyeleti szervek közötti együttműködés jelenlegi eszközeit, például a Nemzeti Hírszerzési Felügyeletek Európai Hálózatát (ENNIR), és fokozottabban igénybe kell venni munkájukat, lehetőség szerint kihasználva az IPEX által – hatályának és technikai lehetőségeinek megfelelően – a nemzeti parlamentek közötti információcsere céljaira kínált lehetőségeket;

| 23. | ismételten szorgalmazza a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról szóló megállapodás (TFTP) felfüggesztését; |
| --- | --- |

23.

ismételten szorgalmazza a terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról szóló megállapodás (TFTP) felfüggesztését;

| 24. | hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság megteremtése érdekében a „nemzetbiztonság” fogalmának közös definíciójára van szükség az Unióban és tagállamaiban; megjegyzi, hogy az egyértelmű fogalommeghatározás hiánya lehetővé teszi az Unión belüli végrehajtó és hírszerző közösségek számára, hogy önkényesen járjanak el, és megsértsék az alapvető jogokat és a jogállamiságot; |
| --- | --- |

24.

hangsúlyozza, hogy a jogbiztonság megteremtése érdekében a „nemzetbiztonság” fogalmának közös definíciójára van szükség az Unióban és tagállamaiban; megjegyzi, hogy az egyértelmű fogalommeghatározás hiánya lehetővé teszi az Unión belüli végrehajtó és hírszerző közösségek számára, hogy önkényesen járjanak el, és megsértsék az alapvető jogokat és a jogállamiságot;

| 25. | arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be a hatályvesztésre, illetve -meghosszabbításra vonatkozó rendelkezéseket a személyes adatok gyűjtését vagy az európai polgárok megfigyelését lehetővé tévő jogszabályokba; hangsúlyozza, hogy e rendelkezések alapvető fontosságúak annak biztosításához, hogy a magánélethez való jogot sértő eszközöket egy demokratikus társadalomban rendszeresen ellenőrzésnek vessék alá szükségszerűségüket és arányosságukat illetően; |
| --- | --- |

25.

arra ösztönzi a Bizottságot és a tagállamokat, hogy vezessenek be a hatályvesztésre, illetve -meghosszabbításra vonatkozó rendelkezéseket a személyes adatok gyűjtését vagy az európai polgárok megfigyelését lehetővé tévő jogszabályokba; hangsúlyozza, hogy e rendelkezések alapvető fontosságúak annak biztosításához, hogy a magánélethez való jogot sértő eszközöket egy demokratikus társadalomban rendszeresen ellenőrzésnek vessék alá szükségszerűségüket és arányosságukat illetően;

A bizalom helyreállítása

| 26. | hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Államok közötti egészséges kapcsolat fenntartása mindkét fél számára alapvetően fontos; megjegyzi, hogy a megfigyelések napvilágra kerülése aláásta e kapcsolat lakosság általi támogatottságát, és hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell hozni a bizalom helyreállítása érdekében, különösen annak fényében, hogy jelenleg sürgős együttműködésre van szükség számos, mindkét felet érintő geopolitikai kérdésben; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a tárgyalások során az Egyesült Államok és az EU egésze között létrejövő, az alapvető jogokat tiszteletben tartó megoldást kell találni; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy az EU és az Egyesült Államok közötti egészséges kapcsolat fenntartása mindkét fél számára alapvetően fontos; megjegyzi, hogy a megfigyelések napvilágra kerülése aláásta e kapcsolat lakosság általi támogatottságát, és hangsúlyozza, hogy intézkedéseket kell hozni a bizalom helyreállítása érdekében, különösen annak fényében, hogy jelenleg sürgős együttműködésre van szükség számos, mindkét felet érintő geopolitikai kérdésben; ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy a tárgyalások során az Egyesült Államok és az EU egésze között létrejövő, az alapvető jogokat tiszteletben tartó megoldást kell találni;

| 27. | üdvözli az Egyesült Államokban a közelmúltban hozott, az NSA általi tömeges megfigyelések korlátozását célzó jogalkotási és bírósági határozatokat – ideértve azt is, hogy a Kongresszus kétkamarás és kétpárti kompromisszum eredményeként módosítás nélkül elfogadta az „USA Freedom Act” törvényt –, valamint a másodfokú fellebbviteli bíróság ítéletét az NSA telefonos adatokat gyűjtő programjáról; fájlalja ugyanakkor, hogy e határozatok főként az egyesült államokbeli személyekre összpontosítanak, míg az uniós polgárok helyzete változatlan; |
| --- | --- |

27.

üdvözli az Egyesült Államokban a közelmúltban hozott, az NSA általi tömeges megfigyelések korlátozását célzó jogalkotási és bírósági határozatokat – ideértve azt is, hogy a Kongresszus kétkamarás és kétpárti kompromisszum eredményeként módosítás nélkül elfogadta az „USA Freedom Act” törvényt –, valamint a másodfokú fellebbviteli bíróság ítéletét az NSA telefonos adatokat gyűjtő programjáról; fájlalja ugyanakkor, hogy e határozatok főként az egyesült államokbeli személyekre összpontosítanak, míg az uniós polgárok helyzete változatlan;

| 28. | úgy véli, hogy a megfigyelési célú technológia alkalmazására vonatkozó bármely határozatnak a szükségességet és arányosságot vizsgáló alapos elemzésen kell alapulnia; üdvözli a SURVEILLE kutatási projekt eredményeit, amely jogi, etikai és technológiai szempontok figyelembevételével kínál módszertant a megfigyelési technológiák értékeléséhez; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy a megfigyelési célú technológia alkalmazására vonatkozó bármely határozatnak a szükségességet és arányosságot vizsgáló alapos elemzésen kell alapulnia; üdvözli a SURVEILLE kutatási projekt eredményeit, amely jogi, etikai és technológiai szempontok figyelembevételével kínál módszertant a megfigyelési technológiák értékeléséhez;

| 29. | hangsúlyozza, hogy az EU-nak az adatvédelem globális kereteinek létrehozása és ezen belül a nemzetbiztonsági célokból történő adatgyűjtés konkrét korlátainak megállapítása érdekében közre kell működnie olyan nemzetközi – ENSZ-szintű – normák/elvek kidolgozásában, amelyek összhangban vannak az ENSZ keretében létrejött Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával; |
| --- | --- |

29.

hangsúlyozza, hogy az EU-nak az adatvédelem globális kereteinek létrehozása és ezen belül a nemzetbiztonsági célokból történő adatgyűjtés konkrét korlátainak megállapítása érdekében közre kell működnie olyan nemzetközi – ENSZ-szintű – normák/elvek kidolgozásában, amelyek összhangban vannak az ENSZ keretében létrejött Polgári és Politikai Jogok Nemzetközi Egyezségokmányával;

| 30. | meggyőződéssel vallja, hogy a „megfigyelési fegyverkezési verseny” csak hiteles, globális szintű normák bevezetésével kerülhető el; |
| --- | --- |

30.

meggyőződéssel vallja, hogy a „megfigyelési fegyverkezési verseny” csak hiteles, globális szintű normák bevezetésével kerülhető el;

Magánvállalatok

| 31. | üdvözli az informatikai magáncégek kezdeményezéseit a magánélet védelmének javítását szolgáló, titkosított biztonsági megoldások és internetszolgáltatások kifejlesztése terén; ösztönzi az alkalmazások felhasználóbarát beállításainak továbbfejlesztését, amelyek segítik a fogyasztókat annak beállításában, hogy milyen információkat, kivel és hogyan osztanak meg; megjegyzi, hogy különböző vállalatok szintén bejelentették, hogy a napvilágra került tömeges megfigyelési ügyekre reagálva lehetővé kívánják tenni a végpontok közötti titkosítást; |
| --- | --- |

31.

üdvözli az informatikai magáncégek kezdeményezéseit a magánélet védelmének javítását szolgáló, titkosított biztonsági megoldások és internetszolgáltatások kifejlesztése terén; ösztönzi az alkalmazások felhasználóbarát beállításainak továbbfejlesztését, amelyek segítik a fogyasztókat annak beállításában, hogy milyen információkat, kivel és hogyan osztanak meg; megjegyzi, hogy különböző vállalatok szintén bejelentették, hogy a napvilágra került tömeges megfigyelési ügyekre reagálva lehetővé kívánják tenni a végpontok közötti titkosítást;

| 32. | emlékeztet arra, hogy a 2000/31/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok nem állapíthatnak meg a továbbítási, tárolási és tárhelyszolgáltatást nyújtókat terhelő olyan általános kötelezettséget, amely szerint az általuk továbbított vagy tárolt információkat nyomon kellene követniük, sem olyan általános kötelezettséget, amely szerint jogellenes tevékenységre utaló tényeket vagy körülményeket kellene kivizsgálniuk; emlékeztet különösen arra, hogy az EUB a C-360/10. és C-70/10. számú ügyben hozott ítéleteiben elvetette az érintett (az egyik esetben internetes hozzáférést nyújtó, a másikban közösségi hálózatot működtető) szolgáltatások szinte összes felhasználójának „aktív nyomon követésére” vonatkozó intézkedéseket, és kimondta, hogy tilos minden olyan rendelkezés, amely általános nyomonkövetési kötelezettséget ró a tárhelyszolgáltatókra; |
| --- | --- |

32.

emlékeztet arra, hogy a 2000/31/EK irányelv 15. cikkének (1) bekezdése szerint a tagállamok nem állapíthatnak meg a továbbítási, tárolási és tárhelyszolgáltatást nyújtókat terhelő olyan általános kötelezettséget, amely szerint az általuk továbbított vagy tárolt információkat nyomon kellene követniük, sem olyan általános kötelezettséget, amely szerint jogellenes tevékenységre utaló tényeket vagy körülményeket kellene kivizsgálniuk; emlékeztet különösen arra, hogy az EUB a C-360/10. és C-70/10. számú ügyben hozott ítéleteiben elvetette az érintett (az egyik esetben internetes hozzáférést nyújtó, a másikban közösségi hálózatot működtető) szolgáltatások szinte összes felhasználójának „aktív nyomon követésére” vonatkozó intézkedéseket, és kimondta, hogy tilos minden olyan rendelkezés, amely általános nyomonkövetési kötelezettséget ró a tárhelyszolgáltatókra;

| 33. | üdvözli, hogy informatikai és távközlési vállalatok átláthatósági jelentéseket tettek közzé a kormányok felhasználói adatokra vonatkozó adatigényléseiről; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek közzé statisztikákat a magánvállalatokhoz intézett, magánfelhasználói adatok iránti adatigénylésekről; |
| --- | --- |

33.

üdvözli, hogy informatikai és távközlési vállalatok átláthatósági jelentéseket tettek közzé a kormányok felhasználói adatokra vonatkozó adatigényléseiről; felhívja a tagállamokat, hogy tegyenek közzé statisztikákat a magánvállalatokhoz intézett, magánfelhasználói adatok iránti adatigénylésekről;

A terrorizmus finanszírozásának felderítését célzó programról szóló (TFTP) megállapodás

| 34. | csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta a Parlament arra vonatkozó egyértelmű felhívását, hogy mivel nem áll rendelkezésre egyértelmű információ a tekintetben, hogy a SWIFT-adatok a TFTP-megállapodás keretein kívül elérhetőek lehettek-e az Egyesült Államok bármely más kormányzati szerve számára, függesszék fel a TFTP-megállapodást; a fentiek figyelembevételével szándékozik határozni arról, hogy hozzájárulását adja-e jövőbeni nemzetközi megállapodásokhoz; |
| --- | --- |

34.

csalódottságát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság figyelmen kívül hagyta a Parlament arra vonatkozó egyértelmű felhívását, hogy mivel nem áll rendelkezésre egyértelmű információ a tekintetben, hogy a SWIFT-adatok a TFTP-megállapodás keretein kívül elérhetőek lehettek-e az Egyesült Államok bármely más kormányzati szerve számára, függesszék fel a TFTP-megállapodást; a fentiek figyelembevételével szándékozik határozni arról, hogy hozzájárulását adja-e jövőbeni nemzetközi megállapodásokhoz;

Egyéb személyes adatok cseréje harmadik országokkal

| 35. | hangsúlyozza azon álláspontját, miszerint minden olyan megállapodás, mechanizmus és megfelelőségi határozat esetében, amely személyes adatok harmadik országokkal való cseréjét is magában foglalja, a Bizottságnak – a Szerződés őreként – szigorú ellenőrzési és azonnali nyomonkövetési intézkedéseket kell hoznia; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza azon álláspontját, miszerint minden olyan megállapodás, mechanizmus és megfelelőségi határozat esetében, amely személyes adatok harmadik országokkal való cseréjét is magában foglalja, a Bizottságnak – a Szerződés őreként – szigorú ellenőrzési és azonnali nyomonkövetési intézkedéseket kell hoznia;

| 36. | üdvözli az EU és az Egyesült Államok a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos transzatlanti együttműködés elmélyítéséről szóló, 2015. június 3-i rigai nyilatkozatát, amelyben az aláíró felek elkötelezik magukat az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás végrehajtásának erősítése, a megállapodás által előirányzott felülvizsgálat lezárása és munkaértekezletek lefolytatása mellett az érintett kérdések illetékes nemzeti hatóságokkal történő megvitatása érdekében; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodások jelentik azt az eszközt, amelynek alapján a tagállami bűnüldöző hatóságoknak a harmadik országok hatóságaival együtt kell működniük; ebben a tekintetben felhívja a tagállamokat és az Egyesült Államok kormányát a fent említett kötelezettségvállalások tiszteletben tartására az USA–EU kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás felülvizsgálatának gyors lezárása céljából; |
| --- | --- |

36.

üdvözli az EU és az Egyesült Államok a szabadságon, a biztonságon és a jog érvényesülésén alapuló térséggel kapcsolatos transzatlanti együttműködés elmélyítéséről szóló, 2015. június 3-i rigai nyilatkozatát, amelyben az aláíró felek elkötelezik magukat az Európai Unió és az Egyesült Államok közötti kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodás végrehajtásának erősítése, a megállapodás által előirányzott felülvizsgálat lezárása és munkaértekezletek lefolytatása mellett az érintett kérdések illetékes nemzeti hatóságokkal történő megvitatása érdekében; hangsúlyozza, hogy a kölcsönös bűnügyi jogsegélyről szóló megállapodások jelentik azt az eszközt, amelynek alapján a tagállami bűnüldöző hatóságoknak a harmadik országok hatóságaival együtt kell működniük; ebben a tekintetben felhívja a tagállamokat és az Egyesült Államok kormányát a fent említett kötelezettségvállalások tiszteletben tartására az USA–EU kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodás felülvizsgálatának gyors lezárása céljából;

| 37. | felhívja a Bizottságot, hogy 2015 végéig számoljon be a Parlamentnek a harmadik országok bűnüldöző és hírszerző szolgálatainak hozzáférése tekintetében a különböző nemzetközi adattovábbítási eszközökkel kapcsolatban feltárt hiányosságokról, valamint a harmadik országokba továbbított uniós személyes adatok megfelelő védelmének folyamatos biztosítását célzó eszközökről; |
| --- | --- |

37.

felhívja a Bizottságot, hogy 2015 végéig számoljon be a Parlamentnek a harmadik országok bűnüldöző és hírszerző szolgálatainak hozzáférése tekintetében a különböző nemzetközi adattovábbítási eszközökkel kapcsolatban feltárt hiányosságokról, valamint a harmadik országokba továbbított uniós személyes adatok megfelelő védelmének folyamatos biztosítását célzó eszközökről;

A jogállamiság és az uniós polgárok alapvető jogainak védelme / a visszaélést bejelentő személyek és az újságírók fokozott védelme

| 38. | úgy véli, hogy az uniós polgárok alapvető jogai továbbra is veszélyben vannak, és túlságosan kevés intézkedés történt a tömeges elektronikus megfigyeléssel szembeni teljes védelmük érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a visszaélést bejelentő személyek és az újságírók védelmének biztosítása terén csak korlátozott előrelépések történtek; |
| --- | --- |

38.

úgy véli, hogy az uniós polgárok alapvető jogai továbbra is veszélyben vannak, és túlságosan kevés intézkedés történt a tömeges elektronikus megfigyeléssel szembeni teljes védelmük érdekében; sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a visszaélést bejelentő személyek és az újságírók védelmének biztosítása terén csak korlátozott előrelépések történtek;

| 39. | fájlalja, hogy számos tömeges és nagyarányú megfigyelési program létrehozását többek közt az e programokat kifejlesztő és működtető vállalatok gazdasági érdeke is ösztönzi, ahogy az NSA célzott „Thinthread” programjának esetében is, amelyet lecseréltek a „Trailblazer” nagyarányú megfigyelő programra, majd ezt 2001-ben kiszervezték a SAIC vállalatnak; |
| --- | --- |

39.

fájlalja, hogy számos tömeges és nagyarányú megfigyelési program létrehozását többek közt az e programokat kifejlesztő és működtető vállalatok gazdasági érdeke is ösztönzi, ahogy az NSA célzott „Thinthread” programjának esetében is, amelyet lecseréltek a „Trailblazer” nagyarányú megfigyelő programra, majd ezt 2001-ben kiszervezték a SAIC vállalatnak;

| 40. | ismételten hangsúlyozza, hogy komoly aggályai vannak az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló 2001. november 23-i egyezménnyel (Budapesti Egyezmény) foglalkozó bizottságának munkájával kapcsolatban az egyezmény 32. cikkének értelmezését illetően, a tárolt számítógépes adatokhoz való, engedéllyel történő határokon átnyúló hozzáférés, illetve a nyilvános adatokhoz való hozzáférés tekintetében, és határozottan ellenzi bármely olyan kiegészítő jegyzőkönyv vagy iránymutatás elfogadását, amely e rendelkezés hatályát az egyezmény által létrehozott jelenlegi rendszeren túlra is kiterjesztené, mivel ez utóbbi már jelenleg is a területiség elve alóli jelentős kivételt képez, minthogy azt eredményezheti, hogy a bűnüldöző hatóságok távolról akadálytalanul hozzáférnek a más államok joghatósága alá tartozó területen található szerverekhez és számítógépekhez anélkül, hogy a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodásokhoz vagy az igazságügyi együttműködés más, az egyének alapvető jogainak – köztük az adatok védelméhez és a megfelelő eljáráshoz való jog – garantálása céljából létrehozott eszközökhöz kellene folyamodniuk; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió már élt a számítástechnikai bűnözés terén meglévő hatáskörével, ezért mind a Bizottság, mind a Parlament előjogait tiszteletben kell tartani; |
| --- | --- |

40.

ismételten hangsúlyozza, hogy komoly aggályai vannak az Európa Tanács számítástechnikai bűnözésről szóló 2001. november 23-i egyezménnyel (Budapesti Egyezmény) foglalkozó bizottságának munkájával kapcsolatban az egyezmény 32. cikkének értelmezését illetően, a tárolt számítógépes adatokhoz való, engedéllyel történő határokon átnyúló hozzáférés, illetve a nyilvános adatokhoz való hozzáférés tekintetében, és határozottan ellenzi bármely olyan kiegészítő jegyzőkönyv vagy iránymutatás elfogadását, amely e rendelkezés hatályát az egyezmény által létrehozott jelenlegi rendszeren túlra is kiterjesztené, mivel ez utóbbi már jelenleg is a területiség elve alóli jelentős kivételt képez, minthogy azt eredményezheti, hogy a bűnüldöző hatóságok távolról akadálytalanul hozzáférnek a más államok joghatósága alá tartozó területen található szerverekhez és számítógépekhez anélkül, hogy a kölcsönös jogsegélyről szóló megállapodásokhoz vagy az igazságügyi együttműködés más, az egyének alapvető jogainak – köztük az adatok védelméhez és a megfelelő eljáráshoz való jog – garantálása céljából létrehozott eszközökhöz kellene folyamodniuk; hangsúlyozza, hogy az Európai Unió már élt a számítástechnikai bűnözés terén meglévő hatáskörével, ezért mind a Bizottság, mind a Parlament előjogait tiszteletben kell tartani;

| 41. | sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem válaszolt a Parlament azon kérésére, hogy folytassanak vizsgálatot a visszaélést jelentő személyek védelmére irányuló, átfogó európai program tekintetében, és felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016 végéig adjon ki ilyen tárgyú közleményt; |
| --- | --- |

41.

sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy a Bizottság nem válaszolt a Parlament azon kérésére, hogy folytassanak vizsgálatot a visszaélést jelentő személyek védelmére irányuló, átfogó európai program tekintetében, és felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016 végéig adjon ki ilyen tárgyú közleményt;

| 42. | üdvözli az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által 2015. június 23-án elfogadott, „a visszaélést bejelentő személyek védelmének javításáról” című állásfoglalást és különösen annak a visszaélések bejelentésének a megfigyelésre vonatkozó jogi korlátok tiszteletben tartásának biztosítása szempontjából való jelentőségéről szóló 9. pontját és a 10. pontját, amely felhívja az EU-t, hogy léptessen életbe a visszaélést bejelentő személyek védelmét célzó jogszabályokat, amelyek kiterjednek a nemzetbiztonsági és hírszerző szolgálatok és az e területen dolgozó magáncégek alkalmazottaira is, és – amennyiben az általuk feltárt visszaélések jogosulttá teszik őket a védelemre a közgyűlés által támogatott elvek alapján – lehetőség szerint a nemzeti jog alapján biztosítson menedékjogot a visszaélést bejelentő azon személyek számára, akiket hazájukban megtorlás fenyeget; |
| --- | --- |

42.

üdvözli az Európa Tanács Parlamenti Közgyűlése által 2015. június 23-án elfogadott, „a visszaélést bejelentő személyek védelmének javításáról” című állásfoglalást és különösen annak a visszaélések bejelentésének a megfigyelésre vonatkozó jogi korlátok tiszteletben tartásának biztosítása szempontjából való jelentőségéről szóló 9. pontját és a 10. pontját, amely felhívja az EU-t, hogy léptessen életbe a visszaélést bejelentő személyek védelmét célzó jogszabályokat, amelyek kiterjednek a nemzetbiztonsági és hírszerző szolgálatok és az e területen dolgozó magáncégek alkalmazottaira is, és – amennyiben az általuk feltárt visszaélések jogosulttá teszik őket a védelemre a közgyűlés által támogatott elvek alapján – lehetőség szerint a nemzeti jog alapján biztosítson menedékjogot a visszaélést bejelentő azon személyek számára, akiket hazájukban megtorlás fenyeget;

| 43. | hangsúlyozza, hogy a tömeges megfigyelés súlyosan veszélyezteti a szabályozott szakmákra, többek között az orvosokra, újságírókra és ügyvédekre kiterjedő szakmai titoktartási kötelezettséget; hangsúlyozza különösen az uniós polgárok azon jogait, hogy megvédjék őket az ügyvédekkel való bizalmas kommunikáció mindennemű megfigyelésével szemben, ami sértené az Európai Unió Alapjogi Chartáját, nevezetesen annak 6., 47. és 48. cikkét, valamint az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról szóló 2013/48/EU irányelvet; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016 végéig adjon ki közleményt a titoktartási kötelezettséggel járó szakmák keretében folytatott bizalmas kommunikáció védelméről; |
| --- | --- |

43.

hangsúlyozza, hogy a tömeges megfigyelés súlyosan veszélyezteti a szabályozott szakmákra, többek között az orvosokra, újságírókra és ügyvédekre kiterjedő szakmai titoktartási kötelezettséget; hangsúlyozza különösen az uniós polgárok azon jogait, hogy megvédjék őket az ügyvédekkel való bizalmas kommunikáció mindennemű megfigyelésével szemben, ami sértené az Európai Unió Alapjogi Chartáját, nevezetesen annak 6., 47. és 48. cikkét, valamint az ügyvédi segítség igénybevételéhez való jogról szóló 2013/48/EU irányelvet; felhívja a Bizottságot, hogy legkésőbb 2016 végéig adjon ki közleményt a titoktartási kötelezettséggel járó szakmák keretében folytatott bizalmas kommunikáció védelméről;

| 44. | felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat a tagállamok számára arról, hogy miként hozhatók összhangba a bűncselekmények – többek között a terrorizmus – megelőzését, nyomozását, felderítését és a büntetőeljárás lefolytatását szolgáló, személyes adatokat gyűjtő eszközök az Európai Unió Bírósága adatmegőrzésről szóló, 2014. április 8-i ítéleteivel (C-293/12. számú és a C-594/12. számú ügy), valamint a védett adatkikötőről szóló, 2015. október 6-i ítéletével (C 362/14. számú ügy); kiemeli különösen az adatmegőrzésről szóló ítélet 58. és 59., valamint az adatkikötőről szóló ítélet 93. és 94. pontját, amelyek az adatgyűjtés számára egyértelműen célzott megközelítést követelnek meg a „teljes körű” adatgyűjtés helyett; |
| --- | --- |

44.

felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki iránymutatásokat a tagállamok számára arról, hogy miként hozhatók összhangba a bűncselekmények – többek között a terrorizmus – megelőzését, nyomozását, felderítését és a büntetőeljárás lefolytatását szolgáló, személyes adatokat gyűjtő eszközök az Európai Unió Bírósága adatmegőrzésről szóló, 2014. április 8-i ítéleteivel (C-293/12. számú és a C-594/12. számú ügy), valamint a védett adatkikötőről szóló, 2015. október 6-i ítéletével (C 362/14. számú ügy); kiemeli különösen az adatmegőrzésről szóló ítélet 58. és 59., valamint az adatkikötőről szóló ítélet 93. és 94. pontját, amelyek az adatgyűjtés számára egyértelműen célzott megközelítést követelnek meg a „teljes körű” adatgyűjtés helyett;

| 45. | hangsúlyozza, hogy a legfrissebb joggyakorlat és különösen az Európai Unió Bírósága adatmegőrzésről szóló 2014. április 8-i ítélete jogi követelményként írja elő, hogy a családi és magánélethez, valamint az adatvédelemhez való jogot esetlegesen sértő személyesadat-gyűjtést és -felhasználást magában foglaló bármilyen intézkedés esetében igazolni kell annak szükségességét és arányosságát; sajnálatosnak tartja, hogy a politikai megfontolások gyakran aláássák e jogelvek érvényesítését a döntéshozatali folyamatban; felszólítja a Bizottságot, hogy a minőségi jogalkotási program részeként biztosítsa, hogy valamennyi uniós jogszabály jó minőségű legyen, megfeleljenek minden jogi normának és ítélkezési gyakorlatnak, és összhangban legyenek az Unió Alapjogi Chartájával; javasolja, hogy a személyes adatok gyűjtését és felhasználását magában foglaló valamennyi bűnüldözési és titkosszolgálati intézkedés hatásvizsgálata minden esetben terjedjen ki a szükségesség és arányosság vizsgálatára; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza, hogy a legfrissebb joggyakorlat és különösen az Európai Unió Bírósága adatmegőrzésről szóló 2014. április 8-i ítélete jogi követelményként írja elő, hogy a családi és magánélethez, valamint az adatvédelemhez való jogot esetlegesen sértő személyesadat-gyűjtést és -felhasználást magában foglaló bármilyen intézkedés esetében igazolni kell annak szükségességét és arányosságát; sajnálatosnak tartja, hogy a politikai megfontolások gyakran aláássák e jogelvek érvényesítését a döntéshozatali folyamatban; felszólítja a Bizottságot, hogy a minőségi jogalkotási program részeként biztosítsa, hogy valamennyi uniós jogszabály jó minőségű legyen, megfeleljenek minden jogi normának és ítélkezési gyakorlatnak, és összhangban legyenek az Unió Alapjogi Chartájával; javasolja, hogy a személyes adatok gyűjtését és felhasználását magában foglaló valamennyi bűnüldözési és titkosszolgálati intézkedés hatásvizsgálata minden esetben terjedjen ki a szükségesség és arányosság vizsgálatára;

A nagyobb informatikai függetlenséget célzó európai stratégia

| 46. | csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság nem tett lépéseket az állásfoglalásban megfogalmazott, az EU informatikai biztonságának és az magánélethez való jog online védelmének növelését célzó, részletes ajánlások nyomon követése érdekében; |
| --- | --- |

46.

csalódottságának ad hangot amiatt, hogy a Bizottság nem tett lépéseket az állásfoglalásban megfogalmazott, az EU informatikai biztonságának és az magánélethez való jog online védelmének növelését célzó, részletes ajánlások nyomon követése érdekében;

| 47. | üdvözli a Parlament informatikai biztonságának megerősítését célzó eddigi intézkedéseket, amelyek az Innovációs és Technológiai Támogatási Főigazgatóságnak az EP ikt-biztonságra vonatkozó cselekvési terve alapján kerülnek végrehajtásra; kéri ezen erőfeszítések folytatását és az állásfoglalásban megfogalmazott ajánlások mielőbbi maradéktalan végrehatását; felhív a gondolkodásmód megújítására és szükség esetén a közbeszerzési jogszabályok megváltoztatására az uniós intézmények informatikai biztonságának növelése érdekében; kéri, hogy a jogvédett szoftvereket valamennyi uniós intézményben rendszerszerűen, auditálható és ellenőrizhető, nyílt forráskódú szoftverekre cseréljék le, a jövőben minden ikt-vel kapcsolatos közbeszerzési eljárásba illesszenek be egy, a nyílt forráskódra vonatkozó, kötelező erejű kiválasztási kritériumot, valamint hogy hatékonyan biztosítsák a titkosítási eszközök rendelkezésre állását; |
| --- | --- |

47.

üdvözli a Parlament informatikai biztonságának megerősítését célzó eddigi intézkedéseket, amelyek az Innovációs és Technológiai Támogatási Főigazgatóságnak az EP ikt-biztonságra vonatkozó cselekvési terve alapján kerülnek végrehajtásra; kéri ezen erőfeszítések folytatását és az állásfoglalásban megfogalmazott ajánlások mielőbbi maradéktalan végrehatását; felhív a gondolkodásmód megújítására és szükség esetén a közbeszerzési jogszabályok megváltoztatására az uniós intézmények informatikai biztonságának növelése érdekében; kéri, hogy a jogvédett szoftvereket valamennyi uniós intézményben rendszerszerűen, auditálható és ellenőrizhető, nyílt forráskódú szoftverekre cseréljék le, a jövőben minden ikt-vel kapcsolatos közbeszerzési eljárásba illesszenek be egy, a nyílt forráskódra vonatkozó, kötelező erejű kiválasztási kritériumot, valamint hogy hatékonyan biztosítsák a titkosítási eszközök rendelkezésre állását;

| 48. | nyomatékosítja azon felhívását, hogy a digitális egységes piachoz hasonló új kezdeményezések keretén belül dolgozzanak ki az informatikai függetlenség és a magánélet online védelmének növelését célzó európai stratégiát, amely fellendíti az EU informatikai ágazatát; |
| --- | --- |

48.

nyomatékosítja azon felhívását, hogy a digitális egységes piachoz hasonló új kezdeményezések keretén belül dolgozzanak ki az informatikai függetlenség és a magánélet online védelmének növelését célzó európai stratégiát, amely fellendíti az EU informatikai ágazatát;

| 49. | további ajánlásokat szándékozik előterjeszteni e terület vonatkozásában „A magánélet védelme az interneten az informatikai biztonság és az uniós informatikai autonómia fokozása révén” című, 2015 végére tervezett konferenciáját követően, a STOA közelmúltban közzétett, az informatikai rendszerek felhasználóinak tömeges megfigyeléséről szóló tanulmánya alapján; |
| --- | --- |

49.

további ajánlásokat szándékozik előterjeszteni e terület vonatkozásában „A magánélet védelme az interneten az informatikai biztonság és az uniós informatikai autonómia fokozása révén” című, 2015 végére tervezett konferenciáját követően, a STOA közelmúltban közzétett, az informatikai rendszerek felhasználóinak tömeges megfigyeléséről szóló tanulmánya alapján;

Az internet demokratikus és semleges irányítása

| 50. | üdvözli a Bizottság azon célját, hogy az EU meghatározó szereplővé váljon az internet irányítása terén, valamint a többszereplős internetirányítási modellről alkotott elképzelését, amelyet az internet irányításának jövőjéről szóló, több érdekelt fél részvételével 2014 áprilisában Brazíliában megrendezett globális konferencián (NETMundial) ismételten kifejezésre juttatott; várakozással tekint az ezen a területen – többek között az Internetirányítási Fórum keretében – jelenleg zajló nemzetközi munka eredménye elé; |
| --- | --- |

50.

üdvözli a Bizottság azon célját, hogy az EU meghatározó szereplővé váljon az internet irányítása terén, valamint a többszereplős internetirányítási modellről alkotott elképzelését, amelyet az internet irányításának jövőjéről szóló, több érdekelt fél részvételével 2014 áprilisában Brazíliában megrendezett globális konferencián (NETMundial) ismételten kifejezésre juttatott; várakozással tekint az ezen a területen – többek között az Internetirányítási Fórum keretében – jelenleg zajló nemzetközi munka eredménye elé;

| 51. | figyelmeztet arra, hogy a magánélethez való alapvető jog és a személyes adatok védelme nyilvánvalóan egyre jobban gyengül abban az esetben, ha az emberi viselkedéssel kapcsolatos minden információt potenciálisan hasznosnak minősítenek a jövőbeni bűncselekmények elleni küzdelem során, ami szükségszerűen a tömeges megfigyelés kultúrájához vezet, amely minden polgárt potenciális gyanúsítottként kezel, és a társadalmi kohézió és bizalom erodálódását eredményezi; |
| --- | --- |

51.

figyelmeztet arra, hogy a magánélethez való alapvető jog és a személyes adatok védelme nyilvánvalóan egyre jobban gyengül abban az esetben, ha az emberi viselkedéssel kapcsolatos minden információt potenciálisan hasznosnak minősítenek a jövőbeni bűncselekmények elleni küzdelem során, ami szükségszerűen a tömeges megfigyelés kultúrájához vezet, amely minden polgárt potenciális gyanúsítottként kezel, és a társadalmi kohézió és bizalom erodálódását eredményezi;

| 52. | figyelembe szándékozik venni az Alapjogi Ügynökség által a megfigyeléssel összefüggésben az alapvető jogok védelméről végzett részletes kutatás megállapításait, különös tekintettel az egyéneknek az ilyen gyakorlatokkal kapcsolatban rendelkezésükre álló jogorvoslat tekintetében fennálló jelenlegi jogi helyzetére; |
| --- | --- |

52.

figyelembe szándékozik venni az Alapjogi Ügynökség által a megfigyeléssel összefüggésben az alapvető jogok védelméről végzett részletes kutatás megállapításait, különös tekintettel az egyéneknek az ilyen gyakorlatokkal kapcsolatban rendelkezésükre álló jogorvoslat tekintetében fennálló jelenlegi jogi helyzetére;

Nyomon követés

| 53. | utasítja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy továbbra is kísérje figyelemmel az e téren bekövetkező fejleményeket, és kövesse nyomon az állásfoglalásban megfogalmazott ajánlások végrehajtását; |
| --- | --- |

53.

utasítja az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottságot, hogy továbbra is kísérje figyelemmel az e téren bekövetkező fejleményeket, és kövesse nyomon az állásfoglalásban megfogalmazott ajánlások végrehajtását;

o

o o

| 54. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európa Tanácsnak. |
| --- | --- |

54.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek, valamint az Európa Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2014)0230.

(2)  PE546.737v01-00.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/59

---

P8_TA(2015)0389

A tartós munkanélküliek munkaerő-piaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlás

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlásról (2015/2820(RSP))

(2017/C 355/08)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2015. szeptember 17-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0462), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló tanácsi ajánlásra vonatkozó, 2015. szeptember 17-i bizottsági javaslatra (COM(2015)0462),

| — | tekintettel a 2015. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2015. évi éves növekedési jelentésről szóló, 2014. november 28-i bizottsági közleményre (COM(2014)0902),

| — | tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2015. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2015. március 11-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A gazdaságpolitikai koordináció európai szemesztere: a 2015. évi éves növekedési jelentés foglalkoztatási és szociális vonatkozásai” című, 2015. március 11-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 2015. március 9-i ülésén elfogadott, „A 2015. évi éves növekedési jelentés és közös foglalkoztatási jelentés: a foglalkoztatás- és szociálpolitikákra vonatkozó politikai iránymutatás” című tanácsi következtetésekre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási, Szociálpolitikai, Egészségügyi és Fogyasztóvédelmi Tanács 2015. március 9-i ülésén elfogadott, „A 2015. évi éves növekedési jelentés és közös foglalkoztatási jelentés: a foglalkoztatás- és szociálpolitikákra vonatkozó politikai iránymutatás” című tanácsi következtetésekre (2),

| — | tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2015. július 8-i álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatra irányuló javaslatról szóló 2015. július 8-i álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Számvevőszék 3/2015. számú, „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során” című különjelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Számvevőszék 3/2015. számú, „Uniós ifjúsági garancia: az első lépések megtörténtek, de kockázatok várhatók a végrehajtás során” című különjelentésére,

| — | tekintettel a European Social Policy Network (ESPN) „A tartósan munkanélküli személyek integrált támogatása: tanulmány a nemzeti szakpolitikákról (2015)” című jelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a European Social Policy Network (ESPN) „A tartósan munkanélküli személyek integrált támogatása: tanulmány a nemzeti szakpolitikákról (2015)” című jelentésére,

| — | tekintettel a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló, a Tanácshoz intézett kérdésre (O-000121/2015 – B8-1102/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációjáról szóló, a Tanácshoz intézett kérdésre (O-000121/2015 – B8-1102/2015),

| — | tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Foglalkoztatási és Szociális Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel a gazdasági válság és annak következményei miatt 2007 óta megkétszereződött a tartósan munkanélküliek száma, és immár ebbe a kategóriába tartozik a munkanélküliek fele: több mint 12 millió fő, vagyis az EU aktív lakosainak 5 %-a; mivel 2014-ben a tartós munkanélküliek több mint 60 %-a már legalább két egymást követő évben munkanélküli volt; |
| --- | --- |

A.

mivel a gazdasági válság és annak következményei miatt 2007 óta megkétszereződött a tartósan munkanélküliek száma, és immár ebbe a kategóriába tartozik a munkanélküliek fele: több mint 12 millió fő, vagyis az EU aktív lakosainak 5 %-a; mivel 2014-ben a tartós munkanélküliek több mint 60 %-a már legalább két egymást követő évben munkanélküli volt;

| B. | mivel a tagállamok között jelentős különbségek vannak a tartós munkanélküliség tekintetében, az ausztriai 1,5 %-tól a görögországi 19,5 %-ig; mivel Olaszországban, Portugáliában, Szlovákiában, Horvátországban, Spanyolországban és Görögországban a legmagasabb a tartós munkanélküliség aránya; mivel feltétlenül fel kell gyorsítani a gazdasági fellendülést, amely jelenleg nem elég dinamikus ahhoz, hogy jelentősen csökkentse a strukturális munkanélküliség arányának magas szintjét; |
| --- | --- |

B.

mivel a tagállamok között jelentős különbségek vannak a tartós munkanélküliség tekintetében, az ausztriai 1,5 %-tól a görögországi 19,5 %-ig; mivel Olaszországban, Portugáliában, Szlovákiában, Horvátországban, Spanyolországban és Görögországban a legmagasabb a tartós munkanélküliség aránya; mivel feltétlenül fel kell gyorsítani a gazdasági fellendülést, amely jelenleg nem elég dinamikus ahhoz, hogy jelentősen csökkentse a strukturális munkanélküliség arányának magas szintjét;

| C. | mivel az adatgyűjtéssel kapcsolatos módszertani hiányosságok, valamint az, hogy a tartósan munkanélküliek jelentős részét nem veszik nyilvántartásba, azt jelenti, hogy a hivatalos statisztikák alábecsülik a helyzet súlyosságát; |
| --- | --- |

C.

mivel az adatgyűjtéssel kapcsolatos módszertani hiányosságok, valamint az, hogy a tartósan munkanélküliek jelentős részét nem veszik nyilvántartásba, azt jelenti, hogy a hivatalos statisztikák alábecsülik a helyzet súlyosságát;

| D. | mivel a tartós munkanélküliség gyakran vezet szegénységhez, egyenlőtlenségekhez és társadalmi kirekesztettséghez, valamint aránytalanul nagy mértékben sújtja a munkaerőpiacon hátrányos helyzetben lévő veszélyeztetett személyeket; |
| --- | --- |

D.

mivel a tartós munkanélküliség gyakran vezet szegénységhez, egyenlőtlenségekhez és társadalmi kirekesztettséghez, valamint aránytalanul nagy mértékben sújtja a munkaerőpiacon hátrányos helyzetben lévő veszélyeztetett személyeket;

| E. | mivel a tartós munkanélküliség fokozatosan eltávolítja az embereket a munkaerőpiactól, hiszen kopnak a készségeik és a szakmai kapcsolataik, elveszítik a munka ritmusát, és ez a társadalomtól való elszakadás, az otthoni feszültségek és az elidegenedés érzésének egymást erősítő hatásaihoz vezet; mivel a sikertelen próbálkozások után évente minden ötödik tartósan munkanélküli személy felhagy az álláskereséssel és inaktív státuszúvá válik; |
| --- | --- |

E.

mivel a tartós munkanélküliség fokozatosan eltávolítja az embereket a munkaerőpiactól, hiszen kopnak a készségeik és a szakmai kapcsolataik, elveszítik a munka ritmusát, és ez a társadalomtól való elszakadás, az otthoni feszültségek és az elidegenedés érzésének egymást erősítő hatásaihoz vezet; mivel a sikertelen próbálkozások után évente minden ötödik tartósan munkanélküli személy felhagy az álláskereséssel és inaktív státuszúvá válik;

| F. | mivel a tartós munkanélküliség következményei különösen súlyosak az aktív kereső nélküli háztartásokban, és gyakran alacsony iskolázottságot, a munka világától való elszakadást, fokozott mentális és egészségi problémákat, illetve társadalmi kirekesztettséget eredményeznek, a legsúlyosabb esetekben pedig egyik generációról a másikra száll a szegénység; |
| --- | --- |

F.

mivel a tartós munkanélküliség következményei különösen súlyosak az aktív kereső nélküli háztartásokban, és gyakran alacsony iskolázottságot, a munka világától való elszakadást, fokozott mentális és egészségi problémákat, illetve társadalmi kirekesztettséget eredményeznek, a legsúlyosabb esetekben pedig egyik generációról a másikra száll a szegénység;

| G. | a tartós munkanélküliség gyakran hosszú távú negatív következményekkel jár a foglalkoztatási kilátásokra, a szakmai pályafutás alakulására, valamint a bérprofilra és a nyugdíjra nézve („maradandó hatások”); |
| --- | --- |

G.

a tartós munkanélküliség gyakran hosszú távú negatív következményekkel jár a foglalkoztatási kilátásokra, a szakmai pályafutás alakulására, valamint a bérprofilra és a nyugdíjra nézve („maradandó hatások”);

| H. | mivel a tartós munkanélküliség hatalmas társadalmi költségekkel jár a képzett munkaerő kihasználatlansága és a fokozott szociális kiadások miatt, és ezenfelül pénzben ki nem fejezhető károkat is okoz azzal, hogy az érintett emberek elveszítik önbizalmukat és nem tudják kiaknázni saját lehetőségeiket, illetve azzal, hogy csorbul a társadalmi kohézió; |
| --- | --- |

H.

mivel a tartós munkanélküliség hatalmas társadalmi költségekkel jár a képzett munkaerő kihasználatlansága és a fokozott szociális kiadások miatt, és ezenfelül pénzben ki nem fejezhető károkat is okoz azzal, hogy az érintett emberek elveszítik önbizalmukat és nem tudják kiaknázni saját lehetőségeiket, illetve azzal, hogy csorbul a társadalmi kohézió;

| I. | mivel a tartós munkanélküliség folyamatosan magas szintje azzal a veszéllyel jár, hogy nem sikerül elérni az Európa 2020 kiemelt céljait, nevezetesen azt, hogy a 20 és 64 év közöttiek 75 %-a foglalkoztatott legyen, és legalább 20 millióval kevesebben legyenek szegénységben vagy a szegénység kockázatának kitéve, illetve társadalmi kirekesztettségben; |
| --- | --- |

I.

mivel a tartós munkanélküliség folyamatosan magas szintje azzal a veszéllyel jár, hogy nem sikerül elérni az Európa 2020 kiemelt céljait, nevezetesen azt, hogy a 20 és 64 év közöttiek 75 %-a foglalkoztatott legyen, és legalább 20 millióval kevesebben legyenek szegénységben vagy a szegénység kockázatának kitéve, illetve társadalmi kirekesztettségben;

| J. | mivel a munkahely elvesztése esetén a készségek fenntartása, valamint a jövőbeni igényekhez előre igazodó oktatás, képzés és átképzés fontos elemei a tartós munkanélküliség elkerülésének és orvoslásának; |
| --- | --- |

J.

mivel a munkahely elvesztése esetén a készségek fenntartása, valamint a jövőbeni igényekhez előre igazodó oktatás, képzés és átképzés fontos elemei a tartós munkanélküliség elkerülésének és orvoslásának;

| K. | mivel ez az ajánlás hasonlít az ifjúsági garanciára; mivel tanulni kell az ifjúsági garancia végrehajtása kapcsán leszűrhető kezdeti tapasztalatokból; |
| --- | --- |

K.

mivel ez az ajánlás hasonlít az ifjúsági garanciára; mivel tanulni kell az ifjúsági garancia végrehajtása kapcsán leszűrhető kezdeti tapasztalatokból;

| 1. | üdvözli a Bizottság kezdeményezését, hogy tanácsi ajánlásra tesz javaslatot a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációja témájában; hangsúlyozza, hogy a javaslat korábbi benyújtása és Tanács általi elfogadása részben megelőzhette volna a tartós munkanélküliség ma tapasztalható szintjének kialakulását; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egy tanácsi ajánlás nem feltétlenül lesz elegendő a tartósan munkanélküli személyek helyzetének gyors orvoslásához, és sürgeti a tagállamokat, hogy minél hamarabb érjenek el eredményeket e téren; |
| --- | --- |

1.

üdvözli a Bizottság kezdeményezését, hogy tanácsi ajánlásra tesz javaslatot a tartósan munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációja témájában; hangsúlyozza, hogy a javaslat korábbi benyújtása és Tanács általi elfogadása részben megelőzhette volna a tartós munkanélküliség ma tapasztalható szintjének kialakulását; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy egy tanácsi ajánlás nem feltétlenül lesz elegendő a tartósan munkanélküli személyek helyzetének gyors orvoslásához, és sürgeti a tagállamokat, hogy minél hamarabb érjenek el eredményeket e téren;

| 2. | támogatja a javaslat három fő elemét, vagyis (1) a tartósan munkanélküli személyek valamelyik foglalkoztatási szolgálatnál való nyilvántartásba vételének kiterjesztését, a teljes körű nyilvántartásra törekedve, (2) a tartósan munkanélküli személyek egyedi képességeinek, szükségleteinek és munkahely-preferenciáinak értékelését már a munkanélküliség 18. hónapjának elérését megelőzően, valamint (3) a tartósan munkanélküli személyek és az érintett szolgálatok közötti személyre szabott, kiegyensúlyozott és közérthető munkaerő-piaci integrációs megállapodás felkínálását legkésőbb a munkanélküliség 18. hónapjának elérésekor; hangsúlyozza azonban, hogy az egyedi értékelésnek a munkanélküliség 12. hónapjának elérését megelőzően kell megtörténnie annak érdekében, hogy a munkanélküliség 18. hónapjának elérése előtt létrejöhessen egy munkaerő-piaci integrációs megállapodás; ragaszkodik hozzá, hogy a három lépésből álló megközelítés adott esetben nem zárhatja ki a folyamatból a nem állami szereplőket, például a tartósan munkanélküli személyekkel dolgozó nem kormányzati szervezeteket; |
| --- | --- |

2.

támogatja a javaslat három fő elemét, vagyis (1) a tartósan munkanélküli személyek valamelyik foglalkoztatási szolgálatnál való nyilvántartásba vételének kiterjesztését, a teljes körű nyilvántartásra törekedve, (2) a tartósan munkanélküli személyek egyedi képességeinek, szükségleteinek és munkahely-preferenciáinak értékelését már a munkanélküliség 18. hónapjának elérését megelőzően, valamint (3) a tartósan munkanélküli személyek és az érintett szolgálatok közötti személyre szabott, kiegyensúlyozott és közérthető munkaerő-piaci integrációs megállapodás felkínálását legkésőbb a munkanélküliség 18. hónapjának elérésekor; hangsúlyozza azonban, hogy az egyedi értékelésnek a munkanélküliség 12. hónapjának elérését megelőzően kell megtörténnie annak érdekében, hogy a munkanélküliség 18. hónapjának elérése előtt létrejöhessen egy munkaerő-piaci integrációs megállapodás; ragaszkodik hozzá, hogy a három lépésből álló megközelítés adott esetben nem zárhatja ki a folyamatból a nem állami szereplőket, például a tartósan munkanélküli személyekkel dolgozó nem kormányzati szervezeteket;

| 3. | hangsúlyozza, hogy valamennyi tartósan munkanélküli személyt, ideértve a nyilvántartásban nem szereplőket is segíteni kell, nem csupán a legalább 18 hónapja munkanélkülieket; különösen fontosnak tartja, hogy a rövid távú (12 hónapnál rövidebb ideje tartó) munkanélküliséggel és a fiatalok munkanélküliségével kapcsolatos tagállami szakpolitikák (ideértve az ifjúsági garanciát is) teljes mértékben illeszkedjenek a tartós munkanélküliséget kezelő politikákhoz; |
| --- | --- |

3.

hangsúlyozza, hogy valamennyi tartósan munkanélküli személyt, ideértve a nyilvántartásban nem szereplőket is segíteni kell, nem csupán a legalább 18 hónapja munkanélkülieket; különösen fontosnak tartja, hogy a rövid távú (12 hónapnál rövidebb ideje tartó) munkanélküliséggel és a fiatalok munkanélküliségével kapcsolatos tagállami szakpolitikák (ideértve az ifjúsági garanciát is) teljes mértékben illeszkedjenek a tartós munkanélküliséget kezelő politikákhoz;

| 4. | egyetért a tartósan munkanélküli személyek reintegrációjában érintett valamennyi fél (ideértve adott esetben a civil társadalmi szervezeteket is) közötti szoros együttműködés és hatékony koordináció szorgalmazásával, valamint olyan egyablakos ügyintézési helyek kialakításával, ahol a munkanélkülivel egyetlen professzionális ügyintéző foglalkozik (egyetlen kapcsolattartó pont), és a reintegráció érdekében tett erőfeszítést nem zavarja meg semmi akkor sem, ha a munkanélküli személy más támogatási rendszerbe kerül át; |
| --- | --- |

4.

egyetért a tartósan munkanélküli személyek reintegrációjában érintett valamennyi fél (ideértve adott esetben a civil társadalmi szervezeteket is) közötti szoros együttműködés és hatékony koordináció szorgalmazásával, valamint olyan egyablakos ügyintézési helyek kialakításával, ahol a munkanélkülivel egyetlen professzionális ügyintéző foglalkozik (egyetlen kapcsolattartó pont), és a reintegráció érdekében tett erőfeszítést nem zavarja meg semmi akkor sem, ha a munkanélküli személy más támogatási rendszerbe kerül át;

| 5. | hangsúlyozza, hogy egyedi megközelítésre van szükség a tartósan munkanélküli személyek képességeinek és szükségleteinek a munkaerő-piaci integrációt célzó értékelésekor, amely tiszteletben tartja meglévő jogaikat és figyelembe veszi szélesebb körű személyes helyzetüket, és az ehhez kapcsolódó valamennyi szükségletet; hangsúlyozza, hogy elegendő számú és magasan képzett személyzetre van szükség, amely képes egyedi megközelítést alkalmazni annak ellenére, hogy a tartósan munkanélküli személyek rendkívül heterogén csoportot alkotnak; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy egyedi megközelítésre van szükség a tartósan munkanélküli személyek képességeinek és szükségleteinek a munkaerő-piaci integrációt célzó értékelésekor, amely tiszteletben tartja meglévő jogaikat és figyelembe veszi szélesebb körű személyes helyzetüket, és az ehhez kapcsolódó valamennyi szükségletet; hangsúlyozza, hogy elegendő számú és magasan képzett személyzetre van szükség, amely képes egyedi megközelítést alkalmazni annak ellenére, hogy a tartósan munkanélküli személyek rendkívül heterogén csoportot alkotnak;

| 6. | megjegyzi, hogy az ajánlás bevezetné az írásos és közérthető, a munkanélküli személlyel szemben méltányos, személyes képzettségeit és munkavállalói jogait tiszteletben tartó munkaerő-piaci integrációs megállapodást, amely egyaránt rögzíti a munkanélküli személy és az ügyintéző által képviselt hatóságok jogait és kötelezettségeit, ezáltal világossá téve, hogy az érintett felek mit várhatnak el egymástól; szorgalmazza, hogy ezt a megállapodást rendszeresen tegyék naprakésszé; |
| --- | --- |

6.

megjegyzi, hogy az ajánlás bevezetné az írásos és közérthető, a munkanélküli személlyel szemben méltányos, személyes képzettségeit és munkavállalói jogait tiszteletben tartó munkaerő-piaci integrációs megállapodást, amely egyaránt rögzíti a munkanélküli személy és az ügyintéző által képviselt hatóságok jogait és kötelezettségeit, ezáltal világossá téve, hogy az érintett felek mit várhatnak el egymástól; szorgalmazza, hogy ezt a megállapodást rendszeresen tegyék naprakésszé;

| 7. | kulcsfontosságúnak tartja, hogy a tartósan munkanélküli személyek reintegrációját célzó valamennyi program illeszkedjen a munkaerőpiac igényeihez, és a szociális partnerekkel szoros együttműködésben kerüljön kialakításra; felszólítja a tagállamokat, hogy – többek között a vállalati társadalmi felelősségvállalás szellemében – motiválják a munkaadókat arra, hogy aktívan kínálják fel az újonnan létrehozott álláshelyeket a tartósan munkanélküli személyek számára, és szükség esetén nevezzenek ki mentorokat a tartósan munkanélküli személyek zökkenőmentes munkahelyi beilleszkedésének elősegítése céljából; felkéri a tagállamok foglalkoztatási szolgálatait, hogy támogassák a kkv-kat az ilyen mentorálási tevékenységek elősegítésével; emlékeztet rá, hogy a sikeres munkaerő-piaci integráció érdekében a tartósan munkanélküli személyeknek nem csupán munkára van szükségük, hanem átfogó tanácsadásra és felkészítésre is; |
| --- | --- |

7.

kulcsfontosságúnak tartja, hogy a tartósan munkanélküli személyek reintegrációját célzó valamennyi program illeszkedjen a munkaerőpiac igényeihez, és a szociális partnerekkel szoros együttműködésben kerüljön kialakításra; felszólítja a tagállamokat, hogy – többek között a vállalati társadalmi felelősségvállalás szellemében – motiválják a munkaadókat arra, hogy aktívan kínálják fel az újonnan létrehozott álláshelyeket a tartósan munkanélküli személyek számára, és szükség esetén nevezzenek ki mentorokat a tartósan munkanélküli személyek zökkenőmentes munkahelyi beilleszkedésének elősegítése céljából; felkéri a tagállamok foglalkoztatási szolgálatait, hogy támogassák a kkv-kat az ilyen mentorálási tevékenységek elősegítésével; emlékeztet rá, hogy a sikeres munkaerő-piaci integráció érdekében a tartósan munkanélküli személyeknek nem csupán munkára van szükségük, hanem átfogó tanácsadásra és felkészítésre is;

| 8. | felkéri a tagállamokat, hogy a tartós munkanélküliséggel szembeni nemzeti politikáik céljaira az elsősorban az Európai Szociális Alapon keresztül folyósított uniós támogatásokat egészítsék ki megfelelő nemzeti forrásokkal; hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamok (különösen a gazdasági kiigazítási program alá tartozó tagállamok) által tapasztalt költségvetési korlátok nem akadályozhatják meg az ajánlás gyors végrehajtását; felkéri a Bizottságot annak feltárására, hogy miként lehet gyors uniós finanszírozáshoz jutni, és lehetőség szerint további forrásokat is mobilizálni, ahogyan ez az Ifjúsági Foglalkoztatási Kezdeményezés esetében is történt; hangsúlyozza, hogy bizonyos tagállamokban megfelelő finanszírozást kell fordítani a foglalkoztatási szolgálatok adminisztratív kapacitásainak megerősítésére; |
| --- | --- |

8.

felkéri a tagállamokat, hogy a tartós munkanélküliséggel szembeni nemzeti politikáik céljaira az elsősorban az Európai Szociális Alapon keresztül folyósított uniós támogatásokat egészítsék ki megfelelő nemzeti forrásokkal; hangsúlyozza, hogy az egyes tagállamok (különösen a gazdasági kiigazítási program alá tartozó tagállamok) által tapasztalt költségvetési korlátok nem akadályozhatják meg az ajánlás gyors végrehajtását; felkéri a Bizottságot annak feltárására, hogy miként lehet gyors uniós finanszírozáshoz jutni, és lehetőség szerint további forrásokat is mobilizálni, ahogyan ez az Ifjúsági Foglalkoztatási Kezdeményezés esetében is történt; hangsúlyozza, hogy bizonyos tagállamokban megfelelő finanszírozást kell fordítani a foglalkoztatási szolgálatok adminisztratív kapacitásainak megerősítésére;

| 9. | kéri a foglalkoztatási szolgálatok pénzügyi és adminisztratív kapacitásainak megerősítését annak érdekében, hogy központi szerepet tölthessenek be e javaslat végrehajtásában; |
| --- | --- |

9.

kéri a foglalkoztatási szolgálatok pénzügyi és adminisztratív kapacitásainak megerősítését annak érdekében, hogy központi szerepet tölthessenek be e javaslat végrehajtásában;

| 10. | felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak értékelésére, hogy miként lehet támogatni olyan konkrét munkahelyi képzési programokat, valamint üzleti fejlesztési és beruházási terveket, amelyek fenntartható és minőségi munkahelyeket hoztak létre tartósan munkanélküli személyek számára; |
| --- | --- |

10.

felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak értékelésére, hogy miként lehet támogatni olyan konkrét munkahelyi képzési programokat, valamint üzleti fejlesztési és beruházási terveket, amelyek fenntartható és minőségi munkahelyeket hoztak létre tartósan munkanélküli személyek számára;

| 11. | hangsúlyozza, hogy az ajánlás hatékony végrehajtásához szoros együttműködésre van szükség a Bizottság és a tagállamok között, illetve nemzeti szinten az (ágazati) szociális partnerek, a munkanélkülieket képviselő civil társadalmi szervezetek, a helyi és regionális hatóságok, az állami és magán foglalkoztatási szolgálatok, a szociális és egészségügyi szolgáltatók, a helyi és regionális oktatási és képzési intézmények között, ahogyan fontos a munkáltatók aktív részvétele is annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni a vállalkozások igényeit és szükségleteit; |
| --- | --- |

11.

hangsúlyozza, hogy az ajánlás hatékony végrehajtásához szoros együttműködésre van szükség a Bizottság és a tagállamok között, illetve nemzeti szinten az (ágazati) szociális partnerek, a munkanélkülieket képviselő civil társadalmi szervezetek, a helyi és regionális hatóságok, az állami és magán foglalkoztatási szolgálatok, a szociális és egészségügyi szolgáltatók, a helyi és regionális oktatási és képzési intézmények között, ahogyan fontos a munkáltatók aktív részvétele is annak érdekében, hogy jobban meg lehessen érteni a vállalkozások igényeit és szükségleteit;

| 12. | emlékeztet a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatról szóló álláspontjára, amely ragaszkodik olyan konkrét intézkedések meghozásához, amelyek a Szerződések tiszteletben tartása mellett védik a tartósan munkanélküli személyeket a társadalmi kirekesztettségtől, és újból integrálják őket a munkaerőpiacba; |
| --- | --- |

12.

emlékeztet a tagállamok foglalkoztatáspolitikáira vonatkozó iránymutatásokról szóló tanácsi határozatról szóló álláspontjára, amely ragaszkodik olyan konkrét intézkedések meghozásához, amelyek a Szerződések tiszteletben tartása mellett védik a tartósan munkanélküli személyeket a társadalmi kirekesztettségtől, és újból integrálják őket a munkaerőpiacba;

| 13. | felkéri a tagállamokat, hogy a tartós munkanélküliség visszaszorítását célzó nemzeti megközelítésük kialakításakor vegyék tekintetbe a regionális különbségeket, ideértve a városi és a vidéki területek közötti különbségeket is; |
| --- | --- |

13.

felkéri a tagállamokat, hogy a tartós munkanélküliség visszaszorítását célzó nemzeti megközelítésük kialakításakor vegyék tekintetbe a regionális különbségeket, ideértve a városi és a vidéki területek közötti különbségeket is;

| 14. | üdvözli a Bizottság javaslatát, hogy az európai szemeszter és a Foglalkoztatási Bizottság révén legyen biztosítva az ajánlás végrehajtásának multilaterális felügyelete; ragaszkodik hozzá, hogy az ellenőrzés legyen mélyreható, és szükség esetén az adott tagállam országspecifikus ajánlásaiban is szerepeljenek ezzel kapcsolatos utasítások; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a magas szintű tartós munkanélküliséggel küzdő tagállamok és a (tartósan) munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációja terén sikeres tagállamok közötti kapcsolatfelvételt, illetve az egymástól való tanulást lehetővé tevő folyamatokat; |
| --- | --- |

14.

üdvözli a Bizottság javaslatát, hogy az európai szemeszter és a Foglalkoztatási Bizottság révén legyen biztosítva az ajánlás végrehajtásának multilaterális felügyelete; ragaszkodik hozzá, hogy az ellenőrzés legyen mélyreható, és szükség esetén az adott tagállam országspecifikus ajánlásaiban is szerepeljenek ezzel kapcsolatos utasítások; felszólítja a Bizottságot, hogy segítse elő a magas szintű tartós munkanélküliséggel küzdő tagállamok és a (tartósan) munkanélküli személyek munkaerő-piaci integrációja terén sikeres tagállamok közötti kapcsolatfelvételt, illetve az egymástól való tanulást lehetővé tevő folyamatokat;

| 15. | felkéri a foglalkoztatási és szociális ügyekért felelős minisztereket, hogy az ajánlással kapcsolatos megállapodás kialakítása előtt vegyék figyelembe az Európai Parlament álláspontját; |
| --- | --- |

15.

felkéri a foglalkoztatási és szociális ügyekért felelős minisztereket, hogy az ajánlással kapcsolatos megállapodás kialakítása előtt vegyék figyelembe az Európai Parlament álláspontját;

| 16. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak. |
| --- | --- |

16.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak és a Tanácsnak.

---

(1)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0068.

(2)  6147/15 sz. tanácsi dokumentum.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0261.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/63

---

P8_TA(2015)0390

A távirányítású légijármű-rendszerek biztonságos alkalmazása a polgári repülésben

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a távirányított légijármű-rendszerek, közismert nevükön a pilóta nélküli légi járművek polgári repülésben való biztonságos felhasználásáról (2014/2243(INI))

(2017/C 355/09)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság „Új korszak a légi közlekedésben – A légiközlekedési piac megnyitása a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos és fenntartható polgári felhasználása előtt” című, 2014. április 8-i közleményére (COM(2014)0207), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság „Új korszak a légi közlekedésben – A légiközlekedési piac megnyitása a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos és fenntartható polgári felhasználása előtt” című, 2014. április 8-i közleményére (COM(2014)0207),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, 16. cikkére és VI. címére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre, és különösen annak 4. cikke (2) bekezdésének g) pontjára, 16. cikkére és VI. címére,

| — | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen annak 7. és 8. cikkére,

| — | tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre, |
| --- | --- |

—

tekintettel a személyes adatok feldolgozása vonatkozásában az egyének védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról szóló, 1995. október 24-i 95/46/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvre,

| — | tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Új korszak a légi közlekedésben – A légiközlekedési piac megnyitása a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos és fenntartható polgári felhasználása előtt” című bizottsági közleményről szóló véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai adatvédelmi biztosnak a Parlamenthez és a Tanácshoz intézett, „Új korszak a légi közlekedésben – A légiközlekedési piac megnyitása a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos és fenntartható polgári felhasználása előtt” című bizottsági közleményről szóló véleményére,

| — | tekintettel a távirányított légijármű-rendszerekkel foglalkozó európai irányítócsoport „Ütemterv a távirányított légijármű-rendszereknek az európai polgári légiközlekedési rendszerbe való integrálására” című zárójelentésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a távirányított légijármű-rendszerekkel foglalkozó európai irányítócsoport „Ütemterv a távirányított légijármű-rendszereknek az európai polgári légiközlekedési rendszerbe való integrálására” című zárójelentésére,

| — | tekintettel a távirányított légi járművekről (drónokról) szóló, „A légi közlekedés jövőjének alakítása” című rigai nyilatkozatra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a távirányított légi járművekről (drónokról) szóló, „A légi közlekedés jövőjének alakítása” című rigai nyilatkozatra,

| — | tekintettel a Lordok Háza „Pilóta nélküli légi járművek polgári felhasználása az EU-ban” című jelentésére. |
| --- | --- |

—

tekintettel a Lordok Háza „Pilóta nélküli légi járművek polgári felhasználása az EU-ban” című jelentésére.

| — | tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) „A drónok üzemeltetésének koncepciója – A pilóta nélküli légi járművek szabályozásához kapcsolódó kockázatalapú megközelítés” című javaslatára, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) „A drónok üzemeltetésének koncepciója – A pilóta nélküli légi járművek szabályozásához kapcsolódó kockázatalapú megközelítés” című javaslatára,

| — | tekintettel az 1944. december 7-i Chicagói Egyezményre, |
| --- | --- |

—

tekintettel az 1944. december 7-i Chicagói Egyezményre,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0261/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság véleményére (A8-0261/2015),

| A. | mivel a kisméretű, rádió-távirányítású légijármű-modellek több évtizede komoly rajongótáborral rendelkeznek; mivel az elmúlt 15 évben rohamosan terjedt a távirányított légijármű-rendszerek, közismert nevükön a pilóta nélküli légi járművek vagy drónok felhasználása; mivel különösen a hobbi- vagy szabadidős célokra készült kisméretű távirányított légijármű-rendszerek népszerűsége nőtt meg; |
| --- | --- |

A.

mivel a kisméretű, rádió-távirányítású légijármű-modellek több évtizede komoly rajongótáborral rendelkeznek; mivel az elmúlt 15 évben rohamosan terjedt a távirányított légijármű-rendszerek, közismert nevükön a pilóta nélküli légi járművek vagy drónok felhasználása; mivel különösen a hobbi- vagy szabadidős célokra készült kisméretű távirányított légijármű-rendszerek népszerűsége nőtt meg;

| B. | mivel az eredetileg elsősorban katonai célokra kifejlesztett technológia napjainkra kereskedelmi forgalomban is elérhetővé vált, és ezzel a jogalkotási kereteket feszegeti; mivel a szakmai felhasználású távirányított légijármű-rendszerek jelenleg rendkívül hasznosnak bizonyulnak olyan különféle polgári felhasználási célokra is, amelyek hozzáadott értéke a berendezés és a távirányító közötti távolsággal nő (látótávolságon kívüli repülés); mivel ezek a rendkívül változatos és a jövőben még esetlegesen kibővülő felhasználási célok többek között magukban foglalják a biztonsági ellenőrzéseket és infrastruktúra (vasúti vágányok, gátak és erőművek) megfigyelését, a természeti katasztrófák okozta károk felmérését, a (környezetvédelmi szempontból felelős) precíziós mezőgazdasági műveleteket, a médiafelvételek készítését, a légi termográfiát vagy az elszigetelt régiókba történő csomagszállítást; mivel a közeljövőben új alkalmazások rohamos fejlődése várható, ami a távirányított légijármű-rendszerekre épülő iparág innovatív és dinamikus jellegét tükrözi; |
| --- | --- |

B.

mivel az eredetileg elsősorban katonai célokra kifejlesztett technológia napjainkra kereskedelmi forgalomban is elérhetővé vált, és ezzel a jogalkotási kereteket feszegeti; mivel a szakmai felhasználású távirányított légijármű-rendszerek jelenleg rendkívül hasznosnak bizonyulnak olyan különféle polgári felhasználási célokra is, amelyek hozzáadott értéke a berendezés és a távirányító közötti távolsággal nő (látótávolságon kívüli repülés); mivel ezek a rendkívül változatos és a jövőben még esetlegesen kibővülő felhasználási célok többek között magukban foglalják a biztonsági ellenőrzéseket és infrastruktúra (vasúti vágányok, gátak és erőművek) megfigyelését, a természeti katasztrófák okozta károk felmérését, a (környezetvédelmi szempontból felelős) precíziós mezőgazdasági műveleteket, a médiafelvételek készítését, a légi termográfiát vagy az elszigetelt régiókba történő csomagszállítást; mivel a közeljövőben új alkalmazások rohamos fejlődése várható, ami a távirányított légijármű-rendszerekre épülő iparág innovatív és dinamikus jellegét tükrözi;

| C. | mivel ez a technológia a veszélyes környezetekben fel tudja váltani a közvetlen emberi beavatkozást; |
| --- | --- |

C.

mivel ez a technológia a veszélyes környezetekben fel tudja váltani a közvetlen emberi beavatkozást;

| D. | mivel a távirányított légijármű-rendszerek esetében kétféle felhasználási kategória létezik, nevezetesen a szakmai és a szabadidős felhasználású légijármű-rendszerek; mivel erre a két kategóriára, amelyek jellegüknél fogva különbözőek, egyazon uniós szabályozási kereten belül eltérő előírásokat kell alkalmazni; |
| --- | --- |

D.

mivel a távirányított légijármű-rendszerek esetében kétféle felhasználási kategória létezik, nevezetesen a szakmai és a szabadidős felhasználású légijármű-rendszerek; mivel erre a két kategóriára, amelyek jellegüknél fogva különbözőek, egyazon uniós szabályozási kereten belül eltérő előírásokat kell alkalmazni;

| E. | mivel a hatályos uniós jogi szabályozás szerint a 150 kilogrammnál nagyobb maximális felszállótömegű távirányított légijármű-rendszerek tekintetében elvben az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) a tanúsító hatóság; mivel a legfeljebb 150 kilogrammos távirányított légijármű-rendszerek a tagállamok joghatósága alá tartoznak; |
| --- | --- |

E.

mivel a hatályos uniós jogi szabályozás szerint a 150 kilogrammnál nagyobb maximális felszállótömegű távirányított légijármű-rendszerek tekintetében elvben az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség (EASA) a tanúsító hatóság; mivel a legfeljebb 150 kilogrammos távirányított légijármű-rendszerek a tagállamok joghatósága alá tartoznak;

| F. | mivel jelenleg Ausztriában, a Cseh Köztársaságban, Dániában, Franciaországban (1), az Egyesült Királyságban (2), Horvátországban, Írországban, Lengyelországban, Németországban, Olaszországban és Spanyolországban van hatályban vagy áll kidolgozás alatt a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó szabályzat; mivel engedélyezett repülőiskolák működnek Dániában, az Egyesült Királyságban és Hollandiában, és több mint ötszázan rendelkeznek távirányított légijármű-rendszer üzemeltetésére vonatkozó engedéllyel az Egyesült Királyságban és Hollandiában; |
| --- | --- |

F.

mivel jelenleg Ausztriában, a Cseh Köztársaságban, Dániában, Franciaországban (1), az Egyesült Királyságban (2), Horvátországban, Írországban, Lengyelországban, Németországban, Olaszországban és Spanyolországban van hatályban vagy áll kidolgozás alatt a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó szabályzat; mivel engedélyezett repülőiskolák működnek Dániában, az Egyesült Királyságban és Hollandiában, és több mint ötszázan rendelkeznek távirányított légijármű-rendszer üzemeltetésére vonatkozó engedéllyel az Egyesült Királyságban és Hollandiában;

| G. | mivel a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozóan Európában jelenleg hatályos szabályokat az üzemeltetéshez kapcsolódó biztonsági kockázatok felmérésére alakították ki; mivel ezek a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó szabályok a pilótával történő repülés terén megszokott „légijármű-központúság” helyett „üzemeltető-központúak”; mivel nem kizárólag a gép típusa és annak jellemzői (súly, sebesség stb.) hordoznak kockázatot, hanem számos további tényező is, így például az átrepült terület, a repülési magasság, az üzemeltető szakértelme, a felhasználás jellege és az üzemeltető abbéli képessége, hogy megbirkózzon a váratlan helyzetekkel; |
| --- | --- |

G.

mivel a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozóan Európában jelenleg hatályos szabályokat az üzemeltetéshez kapcsolódó biztonsági kockázatok felmérésére alakították ki; mivel ezek a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó szabályok a pilótával történő repülés terén megszokott „légijármű-központúság” helyett „üzemeltető-központúak”; mivel nem kizárólag a gép típusa és annak jellemzői (súly, sebesség stb.) hordoznak kockázatot, hanem számos további tényező is, így például az átrepült terület, a repülési magasság, az üzemeltető szakértelme, a felhasználás jellege és az üzemeltető abbéli képessége, hogy megbirkózzon a váratlan helyzetekkel;

| H. | mivel ebben az ágazatban akár a gyártók, akár a végfelhasználók szempontjából hatalmas gazdasági növekedési lehetőségek rejlenek, úgy a nagyvállalatok, mint a kkv-k ezreiből álló ellátási lánc, valamint az innovatív kezdő vállalkozások számára; mivel különösen fontos, hogy megőrizzük a gyártás világszínvonalát és a működési előírásokat, előmozdítva Európa vezető szerepét; |
| --- | --- |

H.

mivel ebben az ágazatban akár a gyártók, akár a végfelhasználók szempontjából hatalmas gazdasági növekedési lehetőségek rejlenek, úgy a nagyvállalatok, mint a kkv-k ezreiből álló ellátási lánc, valamint az innovatív kezdő vállalkozások számára; mivel különösen fontos, hogy megőrizzük a gyártás világszínvonalát és a működési előírásokat, előmozdítva Európa vezető szerepét;

| I. | mivel e piac gyors fejlődését felismerve jogos a távirányított légijármű-rendszerek beillesztése a meglévő, légi közlekedéssel kapcsolatos programokba, így az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatási (SESAR) közös vállalkozásba, valamint a „Horizont 2020” keretprogramba; mivel az ipari szereplők már jelentős pénzügyi forrásokat fordítottak beruházásra, és ehhez még nagyobb ösztönzést kapnának, ha az ágazat legnagyobb részét kitevő kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését megkönnyítenénk; mivel a későbbi kutatás-fejlesztés további finanszírozása döntő fontosságú lesz ezen új iparág támogatása, valamint a távirányított légijármű-rendszerek légtérbe való biztonságos és megbízható integrálása szempontjából; |
| --- | --- |

I.

mivel e piac gyors fejlődését felismerve jogos a távirányított légijármű-rendszerek beillesztése a meglévő, légi közlekedéssel kapcsolatos programokba, így az „Egységes európai égbolt” légiforgalmi szolgáltatási kutatási (SESAR) közös vállalkozásba, valamint a „Horizont 2020” keretprogramba; mivel az ipari szereplők már jelentős pénzügyi forrásokat fordítottak beruházásra, és ehhez még nagyobb ösztönzést kapnának, ha az ágazat legnagyobb részét kitevő kkv-k finanszírozáshoz való hozzáférését megkönnyítenénk; mivel a későbbi kutatás-fejlesztés további finanszírozása döntő fontosságú lesz ezen új iparág támogatása, valamint a távirányított légijármű-rendszerek légtérbe való biztonságos és megbízható integrálása szempontjából;

| J. | mivel a tagállamok, az ipari szereplők és a Bizottság már ebben a korai szakaszban felismerték, milyen lehetőségek rejlenek ebben a piacban, ezért hangsúlyozza, hogy a nemzetközi versenyképesség érdekében a politikai keretnek támogatnia kell ezen európai ágazat növekedését; |
| --- | --- |

J.

mivel a tagállamok, az ipari szereplők és a Bizottság már ebben a korai szakaszban felismerték, milyen lehetőségek rejlenek ebben a piacban, ezért hangsúlyozza, hogy a nemzetközi versenyképesség érdekében a politikai keretnek támogatnia kell ezen európai ágazat növekedését;

| K. | mivel ez a kialakulóban lévő piac a teljes ellátási láncban az egész társadalom javát szolgáló komoly beruházási, innovációs és munkahely-teremtési lehetőségekkel kecsegtet, felismerve ugyanakkor, hogy a közérdeket meg kell védeni, beleértve különösen a magánélet védelmével, az adatvédelemmel, az elszámoltathatósággal és a polgári felelősséggel kapcsolatos kérdéseket; |
| --- | --- |

K.

mivel ez a kialakulóban lévő piac a teljes ellátási láncban az egész társadalom javát szolgáló komoly beruházási, innovációs és munkahely-teremtési lehetőségekkel kecsegtet, felismerve ugyanakkor, hogy a közérdeket meg kell védeni, beleértve különösen a magánélet védelmével, az adatvédelemmel, az elszámoltathatósággal és a polgári felelősséggel kapcsolatos kérdéseket;

| L. | mivel ugyan a távirányított légijármű-rendszerek hatalmas gazdasági lehetőségeket rejtenek, a légiközlekedési ágazat biztonsága, valamint a személyek és a vállalkozások biztonsága és védelme szempontjából e rendszer fejlesztése az egyik legfontosabb jövőbeli kihívás lesz; |
| --- | --- |

L.

mivel ugyan a távirányított légijármű-rendszerek hatalmas gazdasági lehetőségeket rejtenek, a légiközlekedési ágazat biztonsága, valamint a személyek és a vállalkozások biztonsága és védelme szempontjából e rendszer fejlesztése az egyik legfontosabb jövőbeli kihívás lesz;

| M. | mivel az Uniónak mihamarabb ki kell alakítania egy olyan szabályozási keretet, amely kizárólag a távirányított légijármű-rendszerek polgári felhasználására vonatkozik; |
| --- | --- |

M.

mivel az Uniónak mihamarabb ki kell alakítania egy olyan szabályozási keretet, amely kizárólag a távirányított légijármű-rendszerek polgári felhasználására vonatkozik;

| N. | mivel az európai szabályozási keretnek egyrészt lehetővé kell tennie, hogy az ágazat továbbra is a lehető legjobb feltételek mellett újításokat vezethessen be és fejlődhessen, másrészt biztosítania kell a polgárokat arról, hogy életük és vagyonuk, valamint személyes adataik és a magánéletük hatékony védelem alatt állnak; |
| --- | --- |

N.

mivel az európai szabályozási keretnek egyrészt lehetővé kell tennie, hogy az ágazat továbbra is a lehető legjobb feltételek mellett újításokat vezethessen be és fejlődhessen, másrészt biztosítania kell a polgárokat arról, hogy életük és vagyonuk, valamint személyes adataik és a magánéletük hatékony védelem alatt állnak;

A nemzetközi dimenzió

| 1. | megjegyzi, hogy sokak szerint az Egyesült Államok a távirányított légijármű-rendszerek legnagyobb piaca, azonban csak a katonai felhasználás tekintetében; hangsúlyozza azonban, hogy a polgári ágazatban Európa áll az élen, mivel itt 2 500 üzemeltető működik (400 az Egyesült Királyságban, 300 Németországban, 1 500 Franciaországban, 250 Svédországban stb.), míg a világ többi részén csak 2 342, és kiemeli, hogy Európának mindent meg kell tennie azért, hogy tovább erősítse versenypozícióját; |
| --- | --- |

1.

megjegyzi, hogy sokak szerint az Egyesült Államok a távirányított légijármű-rendszerek legnagyobb piaca, azonban csak a katonai felhasználás tekintetében; hangsúlyozza azonban, hogy a polgári ágazatban Európa áll az élen, mivel itt 2 500 üzemeltető működik (400 az Egyesült Királyságban, 300 Németországban, 1 500 Franciaországban, 250 Svédországban stb.), míg a világ többi részén csak 2 342, és kiemeli, hogy Európának mindent meg kell tennie azért, hogy tovább erősítse versenypozícióját;

| 2. | megjegyzi, hogy Japánban sok a távirányított légijármű-rendszert üzemeltető vállalkozás, és az ország két évtizedes tapasztalattal rendelkezik, főként a precíziós mezőgazdasági tevékenységek, többek között a növénypermetezés során történő felhasználásban; emlékeztet arra, hogy a kilencvenes évek közepén Japán volt az első ország, amely engedélyezte a távirányított légijármű-rendszerek mezőgazdasági felhasználását, az üzemeltetők száma pedig néhány éven belül megsokszorozódott; |
| --- | --- |

2.

megjegyzi, hogy Japánban sok a távirányított légijármű-rendszert üzemeltető vállalkozás, és az ország két évtizedes tapasztalattal rendelkezik, főként a precíziós mezőgazdasági tevékenységek, többek között a növénypermetezés során történő felhasználásban; emlékeztet arra, hogy a kilencvenes évek közepén Japán volt az első ország, amely engedélyezte a távirányított légijármű-rendszerek mezőgazdasági felhasználását, az üzemeltetők száma pedig néhány éven belül megsokszorozódott;

| 3. | megjegyzi, hogy Izraelben rengeteg gyártó állít elő távirányított légijármű-rendszereket, de ezek kifejezetten a katonai felhasználásra összpontosítanak; kiemeli, hogy az egyesített polgári-katonai légi navigációs szolgálatnak köszönhetően Izraelben már könnyebben integrálhatók a távirányított légijármű-rendszerek a légtérbe; |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy Izraelben rengeteg gyártó állít elő távirányított légijármű-rendszereket, de ezek kifejezetten a katonai felhasználásra összpontosítanak; kiemeli, hogy az egyesített polgári-katonai légi navigációs szolgálatnak köszönhetően Izraelben már könnyebben integrálhatók a távirányított légijármű-rendszerek a légtérbe;

| 4. | megjegyzi, hogy Ausztrália, Kína (ahol számos nagyon kisméretű távirányított légijármű-rendszer készül) és Dél-Afrika is azon ötven másik ország között van, amelyek jelenleg távirányított légijármű-rendszereket fejlesztenek; |
| --- | --- |

4.

megjegyzi, hogy Ausztrália, Kína (ahol számos nagyon kisméretű távirányított légijármű-rendszer készül) és Dél-Afrika is azon ötven másik ország között van, amelyek jelenleg távirányított légijármű-rendszereket fejlesztenek;

| 5. | leszögezi, hogy a távirányított légijármű-rendszerek nemzetközi dimenzióját el kell ismerni, és kéri a Bizottságot, hogy maradéktalanul vegye ezt figyelembe; |
| --- | --- |

5.

leszögezi, hogy a távirányított légijármű-rendszerek nemzetközi dimenzióját el kell ismerni, és kéri a Bizottságot, hogy maradéktalanul vegye ezt figyelembe;

A jelenlegi helyzet az uniós tagállamokban

| 6. | hangsúlyozza, hogy valamilyen szinten minden tagállamban folynak távirányított légijármű-rendszerekkel kapcsolatos tevékenységek akár a gyártás, akár az üzemeltetés terén; |
| --- | --- |

6.

hangsúlyozza, hogy valamilyen szinten minden tagállamban folynak távirányított légijármű-rendszerekkel kapcsolatos tevékenységek akár a gyártás, akár az üzemeltetés terén;

| 7. | rámutat, hogy mentesség hiányában csak akkor üzemeltethetők jogszerűen ezek a rendszerek, ha a tagállam kialakította a vonatkozó jogi szabályozást; emlékeztet arra, hogy e követelmény a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) azon szabályán alapul, miszerint a pilóta nélküli légi járművel folytatott összes tevékenységhez meg kell adni a megfelelő engedélyt (3); |
| --- | --- |

7.

rámutat, hogy mentesség hiányában csak akkor üzemeltethetők jogszerűen ezek a rendszerek, ha a tagállam kialakította a vonatkozó jogi szabályozást; emlékeztet arra, hogy e követelmény a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) azon szabályán alapul, miszerint a pilóta nélküli légi járművel folytatott összes tevékenységhez meg kell adni a megfelelő engedélyt (3);

| 8. | megjegyzi, hogy az uniós szintű harmonizált szabályozás hiánya megakadályozhatja a távirányított légi járművek európai piacának fejlődését, mivel a nemzeti engedélyek általában nem részesülnek kölcsönös elismerésben a többi tagállam részéről; |
| --- | --- |

8.

megjegyzi, hogy az uniós szintű harmonizált szabályozás hiánya megakadályozhatja a távirányított légi járművek európai piacának fejlődését, mivel a nemzeti engedélyek általában nem részesülnek kölcsönös elismerésben a többi tagállam részéről;

A legfontosabb szempontok

| 9. | úgy véli, hogy a távirányított légijármű-rendszerek ágazatának sürgős szüksége van olyan európai és globális szabályozásra, amely lehetővé teszi az ilyen rendszerek határokon átnyúló fejlesztését; úgy véli, hogy egyértelmű európai jogi keretrendszerre van szükség a távirányított légijármű-rendszerek versenyképes európai ágazatára irányuló beruházások biztosításához és az ágazat fejlesztéséhez; hangsúlyozza, hogy mielőbbi intézkedés hiányában fennáll a veszélye annak, hogy nem sikerül teljes mértékben kiaknázni a távirányított légijármű-rendszerekben rejlő gazdasági lehetőségeket és kedvező hatásokat; |
| --- | --- |

9.

úgy véli, hogy a távirányított légijármű-rendszerek ágazatának sürgős szüksége van olyan európai és globális szabályozásra, amely lehetővé teszi az ilyen rendszerek határokon átnyúló fejlesztését; úgy véli, hogy egyértelmű európai jogi keretrendszerre van szükség a távirányított légijármű-rendszerek versenyképes európai ágazatára irányuló beruházások biztosításához és az ágazat fejlesztéséhez; hangsúlyozza, hogy mielőbbi intézkedés hiányában fennáll a veszélye annak, hogy nem sikerül teljes mértékben kiaknázni a távirányított légijármű-rendszerekben rejlő gazdasági lehetőségeket és kedvező hatásokat;

| 10. | hangsúlyozza ezen ágazat gazdasági jelentőségét, továbbá kiemeli, hogy olyan megfelelő politikákat kell kialakítani, amelyek megvédik a magánéletet és biztosítják az adatok védelmét és a biztonságot, arányban állnak céljukkal, ugyanakkor nem helyeznek aránytalan terheket a kkv-kra; |
| --- | --- |

10.

hangsúlyozza ezen ágazat gazdasági jelentőségét, továbbá kiemeli, hogy olyan megfelelő politikákat kell kialakítani, amelyek megvédik a magánéletet és biztosítják az adatok védelmét és a biztonságot, arányban állnak céljukkal, ugyanakkor nem helyeznek aránytalan terheket a kkv-kra;

| 11. | úgy véli, hogy a világos, hatékony, biztonságos és késedelem nélkül bevezetett európai keret elősegítheti a drónok használatára vonatkozó nemzetközi szabályok kidolgozásáról folyó vitákat; |
| --- | --- |

11.

úgy véli, hogy a világos, hatékony, biztonságos és késedelem nélkül bevezetett európai keret elősegítheti a drónok használatára vonatkozó nemzetközi szabályok kidolgozásáról folyó vitákat;

| 12. | úgy véli, hogy ennek a jövőbeli szabályozásnak világosan különbséget kell tennie a távirányított légi járművek szakmai és szabadidős felhasználása között; |
| --- | --- |

12.

úgy véli, hogy ennek a jövőbeli szabályozásnak világosan különbséget kell tennie a távirányított légi járművek szakmai és szabadidős felhasználása között;

| 13. | rámutat arra, hogy a biztonság és a védelem kiemelkedően fontos a távirányított légijármű-rendszerek üzemeltetése és a rájuk vonatkozó szabályok szempontjából, és hogy a szabályoknak arányban kell állniuk a kockázatokkal; úgy véli, hogy a jövőbeli európai szabályozási keretet a látótávolságon kívüli repüléssel összefüggő konkrét kockázatokhoz kell igazítani, azonban anélkül, hogy az ilyen fajta repülést ellehetetlenítenénk; |
| --- | --- |

13.

rámutat arra, hogy a biztonság és a védelem kiemelkedően fontos a távirányított légijármű-rendszerek üzemeltetése és a rájuk vonatkozó szabályok szempontjából, és hogy a szabályoknak arányban kell állniuk a kockázatokkal; úgy véli, hogy a jövőbeli európai szabályozási keretet a látótávolságon kívüli repüléssel összefüggő konkrét kockázatokhoz kell igazítani, azonban anélkül, hogy az ilyen fajta repülést ellehetetlenítenénk;

| 14. | hangsúlyozza, hogy az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelv, a magánélet tiszteletben tartásához való, az Európai Unió Alapjogi Chartájában 7. cikkében lefektetett jog, valamint a személyes adatok védelméhez való, a Charta 8. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkében lefektetett jog szigorú tiszteletben tartása mellett az adatok és a magánélet védelmének tárgyköre döntő jelentőségű a távirányított légijármű-rendszerek polgári használatával kapcsolatos széles körű lakossági támogatás előmozdításában, és ezért kulcsfontosságú e rendszerek fejlődésének és polgári repülésbe való biztonságos integrálásának előmozdításában; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó bármely uniós politika kidolgozásakor e politikákba építsenek be a magánélet védelmére vonatkozó és adatvédelmi biztosítékokat, a szükségesség és arányosság elveivel összhangban; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a beépített adatvédelem és az alapértelmezett adatvédelem fogalmaival kapcsolatos előírások kidolgozását; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza, hogy az adatvédelemről szóló 95/46/EK irányelv, a magánélet tiszteletben tartásához való, az Európai Unió Alapjogi Chartájában 7. cikkében lefektetett jog, valamint a személyes adatok védelméhez való, a Charta 8. cikkében és az Európai Unió működéséről szóló szerződés (EUMSZ) 16. cikkében lefektetett jog szigorú tiszteletben tartása mellett az adatok és a magánélet védelmének tárgyköre döntő jelentőségű a távirányított légijármű-rendszerek polgári használatával kapcsolatos széles körű lakossági támogatás előmozdításában, és ezért kulcsfontosságú e rendszerek fejlődésének és polgári repülésbe való biztonságos integrálásának előmozdításában; felszólítja a Bizottságot és a tagállamokat annak biztosítására, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó bármely uniós politika kidolgozásakor e politikákba építsenek be a magánélet védelmére vonatkozó és adatvédelmi biztosítékokat, a szükségesség és arányosság elveivel összhangban; ezzel összefüggésben felszólítja a Bizottságot, hogy mozdítsa elő a beépített adatvédelem és az alapértelmezett adatvédelem fogalmaival kapcsolatos előírások kidolgozását;

| 15. | elfogadja és teljes mértékben támogatja a távirányított légijármű-rendszerek jövőbeli fejlődésére vonatkozóan a rigai nyilatkozatban kijelölt alábbi öt alapelvet:






  — | a távirányított légijármű-rendszereket újfajta légi járművekként kell kezelni, és arányos szabályokat kell megállapítani a velük végzett tevékenységek kockázatai alapján; |
| --- | --- | --- |

15.

elfogadja és teljes mértékben támogatja a távirányított légijármű-rendszerek jövőbeli fejlődésére vonatkozóan a rigai nyilatkozatban kijelölt alábbi öt alapelvet:

—

a távirányított légijármű-rendszereket újfajta légi járművekként kell kezelni, és arányos szabályokat kell megállapítani a velük végzett tevékenységek kockázatai alapján;

| — | a távirányított légijármű-rendszerekkel történő biztonságos szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan uniós szabályokat kell meghatározni az ágazati beruházások lehetővé tétele érdekében; |
| --- | --- |

—

a távirányított légijármű-rendszerekkel történő biztonságos szolgáltatásnyújtásra vonatkozóan uniós szabályokat kell meghatározni az ágazati beruházások lehetővé tétele érdekében;

| — | ki kell dolgozni a távirányított légijármű-rendszernek az európai légtérbe való teljes körű integrálását szolgáló technológiát és előírásokat; |
| --- | --- |

—

ki kell dolgozni a távirányított légijármű-rendszernek az európai légtérbe való teljes körű integrálását szolgáló technológiát és előírásokat;

| — | a társadalmi elfogadás kulcsfontosságú távirányított légijármű-rendszerekkel nyújtott szolgáltatások bővüléséhez; |
| --- | --- |

—

a társadalmi elfogadás kulcsfontosságú távirányított légijármű-rendszerekkel nyújtott szolgáltatások bővüléséhez;

| — | a távirányított légijármű-rendszerek üzemeltetőinek felelősséget kell vállalniuk e rendszerek felhasználásáért; |
| --- | --- |

—

a távirányított légijármű-rendszerek üzemeltetőinek felelősséget kell vállalniuk e rendszerek felhasználásáért;

| 16. | hangsúlyozza, hogy rövid távon a légiforgalmi szolgáltatás szempontjából már rendelkezésre állnak azok az üzemeltetési eljárások, amelyek lehetővé teszik, hogy a távirányított légijármű-rendszerek meghatározott és korlátozott légtereken kívül repüljenek; emlékeztet arra, hogy számos polgári és katonai távirányított légijármű-rendszer közlekedik kijelölt légi folyosókon keresztül a rendszerint a pilótával rendelkező légi járműveknél alkalmazott szokványos elkülönítési kritériumok növelése révén; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy rövid távon a légiforgalmi szolgáltatás szempontjából már rendelkezésre állnak azok az üzemeltetési eljárások, amelyek lehetővé teszik, hogy a távirányított légijármű-rendszerek meghatározott és korlátozott légtereken kívül repüljenek; emlékeztet arra, hogy számos polgári és katonai távirányított légijármű-rendszer közlekedik kijelölt légi folyosókon keresztül a rendszerint a pilótával rendelkező légi járműveknél alkalmazott szokványos elkülönítési kritériumok növelése révén;

| 17. | hangsúlyozza, hogy a látótávolságon kívüli repülés fontos az ágazat fejlődése szempontjából; úgy véli, hogy az európai szabályozásnak elő kell segítenie az ilyen működési módot; |
| --- | --- |

17.

hangsúlyozza, hogy a látótávolságon kívüli repülés fontos az ágazat fejlődése szempontjából; úgy véli, hogy az európai szabályozásnak elő kell segítenie az ilyen működési módot;

| 18. | elismeri, hogy a távirányított légijármű-rendszerek csak korlátozott mértékben befolyásolják a pilótával rendelkező légi járművekkel folyó közlekedést, mivel e rendszerek pilótával rendelkező légi járművekhez viszonyított aránya csekély; megjegyzi ugyanakkor, hogy a légiforgalmi szolgáltatásra nehezedő nyomás megnőhet a sport- és szabadidős célú távirányított légijármű-rendszerek számának üdvözlendő növekedése miatt, ami bizonyos körülmények között veszélyt jelenthet a légi közlekedés biztonságára, és szorgalmazza, hogy az illetékes hatóságok és a jövőbeli uniós szabályok vegyék figyelembe ezt a tényezőt annak érdekében, hogy a légiforgalmi szolgáltatás hatékony működése továbbra is biztosítható legyen minden tagállamban; |
| --- | --- |

18.

elismeri, hogy a távirányított légijármű-rendszerek csak korlátozott mértékben befolyásolják a pilótával rendelkező légi járművekkel folyó közlekedést, mivel e rendszerek pilótával rendelkező légi járművekhez viszonyított aránya csekély; megjegyzi ugyanakkor, hogy a légiforgalmi szolgáltatásra nehezedő nyomás megnőhet a sport- és szabadidős célú távirányított légijármű-rendszerek számának üdvözlendő növekedése miatt, ami bizonyos körülmények között veszélyt jelenthet a légi közlekedés biztonságára, és szorgalmazza, hogy az illetékes hatóságok és a jövőbeli uniós szabályok vegyék figyelembe ezt a tényezőt annak érdekében, hogy a légiforgalmi szolgáltatás hatékony működése továbbra is biztosítható legyen minden tagállamban;

| 19. | hangsúlyozza, hogy hosszú távon műszaki és szabályozási megoldásokkal kellene lehetővé tenni, hogy a távirányított légijármű-rendszerek bármely más légtérfelhasználóval párhuzamosan használhassák a légteret anélkül, hogy az utóbbiak számára új követelményeket kellene előírni a berendezésekre vonatkozóan; megjegyzi, hogy sok kisméretű távirányított légijármű-rendszer is üzemel 500 láb alatti magasságban, a pilótával rendelkező légi járművekkel együtt; hangsúlyozza, hogy ugyan a légi navigációs szolgáltatók ilyen magasságban nem nyújtanak légiforgalmi irányítási szolgáltatásokat, azonban kötelesek kielégítő tájékoztatást nyújtani ahhoz, hogy mindkét légijármű-típus egyidejűleg használhassa ugyanazon légteret; megjegyzi, hogy az Eurocontrol segítséget nyújt az országoknak abban, hogy közös álláspontot alakítsanak ki a vonatkozó kérdésekben, és a lehető legnagyobb mértékben előmozdítsák a harmonizációt; |
| --- | --- |

19.

hangsúlyozza, hogy hosszú távon műszaki és szabályozási megoldásokkal kellene lehetővé tenni, hogy a távirányított légijármű-rendszerek bármely más légtérfelhasználóval párhuzamosan használhassák a légteret anélkül, hogy az utóbbiak számára új követelményeket kellene előírni a berendezésekre vonatkozóan; megjegyzi, hogy sok kisméretű távirányított légijármű-rendszer is üzemel 500 láb alatti magasságban, a pilótával rendelkező légi járművekkel együtt; hangsúlyozza, hogy ugyan a légi navigációs szolgáltatók ilyen magasságban nem nyújtanak légiforgalmi irányítási szolgáltatásokat, azonban kötelesek kielégítő tájékoztatást nyújtani ahhoz, hogy mindkét légijármű-típus egyidejűleg használhassa ugyanazon légteret; megjegyzi, hogy az Eurocontrol segítséget nyújt az országoknak abban, hogy közös álláspontot alakítsanak ki a vonatkozó kérdésekben, és a lehető legnagyobb mértékben előmozdítsák a harmonizációt;

| 20. | úgy véli, hogy a drónok azonosításának kérdése, méretüktől függetlenül, központi fontosságú; hangsúlyozza, hogy olyan megoldásokat kell találni, amelyek figyelembe veszik a drónok szabadidős vagy kereskedelmi felhasználását; |
| --- | --- |

20.

úgy véli, hogy a drónok azonosításának kérdése, méretüktől függetlenül, központi fontosságú; hangsúlyozza, hogy olyan megoldásokat kell találni, amelyek figyelembe veszik a drónok szabadidős vagy kereskedelmi felhasználását;

Megoldások a jövőre nézve

| 21. | meggyőződése, hogy a kockázatok értékelése alapján világos, harmonizált és arányos európai és globális szabályozási keretet kell kidolgozni, e keret pedig nem terhelheti a vállalkozásokat olyan aránytalan előírásokkal, amelyek a távirányított légijármű-rendszerekre épülő iparágon belül gátolnák a beruházásokat és az innovációt, miközben megfelelően védi a polgárokat, és fenntartható és innovatív munkahelyeket teremt; úgy véli, hogy az átfogó kockázatértékelésnek az EASA által meghatározott „műveleti koncepción” kell alapulnia, valamint figyelembe kell vennie a távirányított légijármű-rendszerek tulajdonságait (tömeg, működési terület, sebesség) és felhasználásuk jellegét (szabadidős vagy szakmai tevékenység); úgy véli, hogy e szabályozásnak egy hosszú távú perspektívába kell illeszkednie, figyelembe véve e technológiák lehetséges jövőbeli fejlődését és egyéb szempontjait; |
| --- | --- |

21.

meggyőződése, hogy a kockázatok értékelése alapján világos, harmonizált és arányos európai és globális szabályozási keretet kell kidolgozni, e keret pedig nem terhelheti a vállalkozásokat olyan aránytalan előírásokkal, amelyek a távirányított légijármű-rendszerekre épülő iparágon belül gátolnák a beruházásokat és az innovációt, miközben megfelelően védi a polgárokat, és fenntartható és innovatív munkahelyeket teremt; úgy véli, hogy az átfogó kockázatértékelésnek az EASA által meghatározott „műveleti koncepción” kell alapulnia, valamint figyelembe kell vennie a távirányított légijármű-rendszerek tulajdonságait (tömeg, működési terület, sebesség) és felhasználásuk jellegét (szabadidős vagy szakmai tevékenység); úgy véli, hogy e szabályozásnak egy hosszú távú perspektívába kell illeszkednie, figyelembe véve e technológiák lehetséges jövőbeli fejlődését és egyéb szempontjait;

| 22. | támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy megszüntesse a 150 kg-os küszöbértéket, és ehelyett egy olyan, következetes és átfogó uniós szabályozási keretrendszert hozzon létre, amely lehetőséget nyújt a nemzeti illetékes hatóságoknak, szakmai szervezeteknek vagy szövetségeknek a hitelesítési és felügyeleti tevékenységek ellátására; úgy véli, hogy a szabályok arányosságát kellően rugalmas folyamatoknak és eljárásoknak kell kiegészíteniük; |
| --- | --- |

22.

támogatja a Bizottság azon szándékát, hogy megszüntesse a 150 kg-os küszöbértéket, és ehelyett egy olyan, következetes és átfogó uniós szabályozási keretrendszert hozzon létre, amely lehetőséget nyújt a nemzeti illetékes hatóságoknak, szakmai szervezeteknek vagy szövetségeknek a hitelesítési és felügyeleti tevékenységek ellátására; úgy véli, hogy a szabályok arányosságát kellően rugalmas folyamatoknak és eljárásoknak kell kiegészíteniük;

| 23. | úgy véli, hogy az EASA távirányított légijármű-rendszerekkel kapcsolatos hatásköreinek fejlődését figyelembe kell venni az Ügynökség költségvetésében annak érdekében, hogy a ráruházott feladatkörök ellátását biztosítani tudja; |
| --- | --- |

23.

úgy véli, hogy az EASA távirányított légijármű-rendszerekkel kapcsolatos hatásköreinek fejlődését figyelembe kell venni az Ügynökség költségvetésében annak érdekében, hogy a ráruházott feladatkörök ellátását biztosítani tudja;

| 24. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó uniós politikák kialakításakor be legyenek építve a magánélet védelmére vonatkozó és az adatvédelmi biztosítékok, azáltal, hogy minimumkövetelményként kötelezővé teszik a hatásvizsgálatokat és a beépített és alapértelmezett adatvédelmet; |
| --- | --- |

24.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó uniós politikák kialakításakor be legyenek építve a magánélet védelmére vonatkozó és az adatvédelmi biztosítékok, azáltal, hogy minimumkövetelményként kötelezővé teszik a hatásvizsgálatokat és a beépített és alapértelmezett adatvédelmet;

| 25. | aggodalmát fejezi ki a távirányított légijármű-rendszerek esetleges illegális és nem biztonságos használata miatt (pl. polgári eszközből katonai fegyverré alakított, katonai vagy egyéb célokra felhasznált távirányított légijármű-rendszerek vagy a navigációs és kommunikációs rendszerek zavarására felhasznált távirányított légijármű-rendszerek); felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos és a magánéletet tiszteletben tartó működésének biztosításához szükséges technológiák kifejlesztését, többek között a „Horizont 2020” keretprogram olyan alapjai révén, amelyeket elsősorban a beépített és az alapértelmezett adatvédelem megerősítésére használható rendszerek, technológiák stb. kutatására és fejlesztésére irányulnak, valamint támogassa többek között az érzékelő és elkerülő, geofencing, zavaráselhárító és eltérítés elleni technológiák fejlesztését, továbbá a beépített és az alapértelmezett adatvédelmet, lehetővé téve a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos polgári alkalmazását; |
| --- | --- |

25.

aggodalmát fejezi ki a távirányított légijármű-rendszerek esetleges illegális és nem biztonságos használata miatt (pl. polgári eszközből katonai fegyverré alakított, katonai vagy egyéb célokra felhasznált távirányított légijármű-rendszerek vagy a navigációs és kommunikációs rendszerek zavarására felhasznált távirányított légijármű-rendszerek); felszólítja a Bizottságot, hogy támogassa a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos és a magánéletet tiszteletben tartó működésének biztosításához szükséges technológiák kifejlesztését, többek között a „Horizont 2020” keretprogram olyan alapjai révén, amelyeket elsősorban a beépített és az alapértelmezett adatvédelem megerősítésére használható rendszerek, technológiák stb. kutatására és fejlesztésére irányulnak, valamint támogassa többek között az érzékelő és elkerülő, geofencing, zavaráselhárító és eltérítés elleni technológiák fejlesztését, továbbá a beépített és az alapértelmezett adatvédelmet, lehetővé téve a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos polgári alkalmazását;

| 26. | ösztönzi olyan innovatív technológiák kifejlesztését a távirányított légijármű-rendszerek terén, amelyek hatalmas munkahely-teremtési lehetőségeket rejtenek magukban, különösen a zöld munkahelyek tekintetében, mivel a szakmák széles skáláját lefedik; ösztönzi, hogy tárják fel és aknázzák ki a kkv-k bevonásában rejlő óriási lehetőségeket, tekintettel a speciális alkatrészek és anyagok gyártásával kapcsolatos szolgáltatásokra; kiemeli, hogy képesítési és képzési központokat kell létrehozni és támogatni; |
| --- | --- |

26.

ösztönzi olyan innovatív technológiák kifejlesztését a távirányított légijármű-rendszerek terén, amelyek hatalmas munkahely-teremtési lehetőségeket rejtenek magukban, különösen a zöld munkahelyek tekintetében, mivel a szakmák széles skáláját lefedik; ösztönzi, hogy tárják fel és aknázzák ki a kkv-k bevonásában rejlő óriási lehetőségeket, tekintettel a speciális alkatrészek és anyagok gyártásával kapcsolatos szolgáltatásokra; kiemeli, hogy képesítési és képzési központokat kell létrehozni és támogatni;

| 27. | úgy véli, hogy az uniós és nemzeti szintű szabályoknak egyértelműen fel kell tüntetniük a távirányított légijármű-rendszerekre a belső piac, a nemzetközi kereskedelem (a távirányított légijármű-rendszerek gyártása, értékesítése, beszerzése, kereskedelme és felhasználása), valamint a magánélet és az adatok védelméhez való alapvető jogok vonatkozásában alkalmazandó rendelkezéseket; meggyőződése, hogy ezeknek a szabályoknak hozzá kell járulniuk a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó, valamint minden a távirányított légijármű-rendszerek alkalmazásához kapcsolódó különböző kockázatokra és felelősségre vonatkozó egyéb jog, például a büntetőjog, a szellemitulajdon-jog, a légi közlekedési jog és a környezetvédelmi jog megfelelő végrehajtásához; fontosnak tartja, hogy a távirányított légijármű-rendszert működtető személyeket tájékoztassák a rendszer használatára vonatkozó alapvető szabályokról, valamint hogy ezeket a szabályokat értesítés formájában a vásárlók tudomására kell hozni; |
| --- | --- |

27.

úgy véli, hogy az uniós és nemzeti szintű szabályoknak egyértelműen fel kell tüntetniük a távirányított légijármű-rendszerekre a belső piac, a nemzetközi kereskedelem (a távirányított légijármű-rendszerek gyártása, értékesítése, beszerzése, kereskedelme és felhasználása), valamint a magánélet és az adatok védelméhez való alapvető jogok vonatkozásában alkalmazandó rendelkezéseket; meggyőződése, hogy ezeknek a szabályoknak hozzá kell járulniuk a magánélet védelmére és az adatvédelemre vonatkozó, valamint minden a távirányított légijármű-rendszerek alkalmazásához kapcsolódó különböző kockázatokra és felelősségre vonatkozó egyéb jog, például a büntetőjog, a szellemitulajdon-jog, a légi közlekedési jog és a környezetvédelmi jog megfelelő végrehajtásához; fontosnak tartja, hogy a távirányított légijármű-rendszert működtető személyeket tájékoztassák a rendszer használatára vonatkozó alapvető szabályokról, valamint hogy ezeket a szabályokat értesítés formájában a vásárlók tudomására kell hozni;

| 28. | úgy véli, hogy az ágazati szereplőknek, a szabályozó hatóságoknak és a kereskedelmi szereplőknek közös nevezőre kell jutniuk a beruházásoknak kedvező jogbiztonság biztosítása és annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a „tyúk vagy a tojás” problémája, miszerint az ágazati szereplők azért vonakodnak beruházni a szükséges technológiák kifejlesztésébe, mert nem tudják biztosan, milyen szabályozás vonatkozik rájuk, a szabályozó hatóságok pedig addig várnak az előírások kidolgozásával, amíg az ágazati szereplők elő nem hozakodnak az engedélyezendő technológiákkal; szorgalmazza, hogy a kkv-kat ténylegesen vonják be a jogalkotási folyamatba; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az ágazati szereplőknek, a szabályozó hatóságoknak és a kereskedelmi szereplőknek közös nevezőre kell jutniuk a beruházásoknak kedvező jogbiztonság biztosítása és annak érdekében, hogy elkerülhető legyen a „tyúk vagy a tojás” problémája, miszerint az ágazati szereplők azért vonakodnak beruházni a szükséges technológiák kifejlesztésébe, mert nem tudják biztosan, milyen szabályozás vonatkozik rájuk, a szabályozó hatóságok pedig addig várnak az előírások kidolgozásával, amíg az ágazati szereplők elő nem hozakodnak az engedélyezendő technológiákkal; szorgalmazza, hogy a kkv-kat ténylegesen vonják be a jogalkotási folyamatba;

| 29. | úgy véli, hogy a rigai nyilatkozattal egy kockázatalapú megközelítés áll összhangban, és hogy az EASA által kidolgozott üzemeltetési koncepció szilárd alapul szolgál a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos üzemeltetéséhez, valamint hogy az európai jogszabályi követelményeknek eseti vagy típus/osztály szerinti megközelítésen kell alapulniuk attól függően, melyik a legmegfelelőbb, továbbá magas szintű biztonságról és átjárhatóságról kell gondoskodniuk; véleménye szerint a távirányított légijármű-rendszerek gyártóinak és üzemeltetőinek sikeres működéséhez elengedhetetlen, hogy az illetékes szabályozó hatóság ellenőrizze a Polgári Repülési Berendezésekkel Foglalkozó Európai Szervezet (EUROCAE) szabványosítási követelményeit; |
| --- | --- |

29.

úgy véli, hogy a rigai nyilatkozattal egy kockázatalapú megközelítés áll összhangban, és hogy az EASA által kidolgozott üzemeltetési koncepció szilárd alapul szolgál a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos üzemeltetéséhez, valamint hogy az európai jogszabályi követelményeknek eseti vagy típus/osztály szerinti megközelítésen kell alapulniuk attól függően, melyik a legmegfelelőbb, továbbá magas szintű biztonságról és átjárhatóságról kell gondoskodniuk; véleménye szerint a távirányított légijármű-rendszerek gyártóinak és üzemeltetőinek sikeres működéséhez elengedhetetlen, hogy az illetékes szabályozó hatóság ellenőrizze a Polgári Repülési Berendezésekkel Foglalkozó Európai Szervezet (EUROCAE) szabványosítási követelményeit;

| 30. | úgy véli, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó jövőbeli európai és globális szabályoknak az alábbi területekkel kell foglalkozniuk:






  — | légi alkalmasság; |
| --- | --- | --- |

30.

úgy véli, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó jövőbeli európai és globális szabályoknak az alábbi területekkel kell foglalkozniuk:

—

légi alkalmasság;

| — | tanúsítási előírások; |
| --- | --- |

—

tanúsítási előírások;

| — | kereskedelmi és szabadidős felhasználás; |
| --- | --- |

—

kereskedelmi és szabadidős felhasználás;

| — | a drón, valamint a tulajdonos/üzemeltető azonosítása; |
| --- | --- |

—

a drón, valamint a tulajdonos/üzemeltető azonosítása;

| — | a pilóták képzését végző szervezetek jóváhagyása; |
| --- | --- |

—

a pilóták képzését végző szervezetek jóváhagyása;

| — | a pilóták képzése és engedélyezése; |
| --- | --- |

—

a pilóták képzése és engedélyezése;

| — | műveletek; |
| --- | --- |

—

műveletek;

| — | felelősségvállalás és biztosítás; |
| --- | --- |

—

felelősségvállalás és biztosítás;

| — | adatvédelem és a magánélet védelme; |
| --- | --- |

—

adatvédelem és a magánélet védelme;

| — | az ún. „geofencing”; |
| --- | --- |

—

az ún. „geofencing”;

| — | a repüléstilalmi övezetek; |
| --- | --- |

—

a repüléstilalmi övezetek;

| 31. | kéri a tagállamokat, hogy ha képzést nyújtanak a távirányított légijármű-rendszerek foglalkozásszerű használóinak és tulajdonosainak, az tartalmazzon az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó konkrét képzést is, és hogy a távirányított légijármű-rendszerek foglalkozásszerű használóit a piaci korlátozások megszüntetése érdekében a tagállamoknak kölcsönösen el kelljen ismerniük; |
| --- | --- |

31.

kéri a tagállamokat, hogy ha képzést nyújtanak a távirányított légijármű-rendszerek foglalkozásszerű használóinak és tulajdonosainak, az tartalmazzon az adatvédelemre és a magánélet védelmére vonatkozó konkrét képzést is, és hogy a távirányított légijármű-rendszerek foglalkozásszerű használóit a piaci korlátozások megszüntetése érdekében a tagállamoknak kölcsönösen el kelljen ismerniük;

| 32. | hangsúlyozza, hogy a látótávolságon kívül repülő távirányított légijármű-rendszereket észlelési és elkerülési technológiával kell felszerelni, hogy felismerjék az ugyanazon légteret használó légi járműveket, elkerülve ezzel, hogy a pilótával rendelkező légi járművek biztonságát veszélyeztessék, továbbá figyelembe vegyék a sűrűn lakott területeket, a repüléstilalmi övezeteket, például a repülőtereket, erőműveket, atomerőműveket, vegyi üzemeket és egyéb kritikus infrastruktúrákat; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a SESAR közös vállalkozás keretében biztosítsa a szükséges kutatás-fejlesztési költségvetést; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy a látótávolságon kívül repülő távirányított légijármű-rendszereket észlelési és elkerülési technológiával kell felszerelni, hogy felismerjék az ugyanazon légteret használó légi járműveket, elkerülve ezzel, hogy a pilótával rendelkező légi járművek biztonságát veszélyeztessék, továbbá figyelembe vegyék a sűrűn lakott területeket, a repüléstilalmi övezeteket, például a repülőtereket, erőműveket, atomerőműveket, vegyi üzemeket és egyéb kritikus infrastruktúrákat; ezért sürgeti a Bizottságot, hogy a SESAR közös vállalkozás keretében biztosítsa a szükséges kutatás-fejlesztési költségvetést;

| 33. | felszólítja a Bizottságot, valamint az érintett szerveket és vállalkozásokat, hogy fokozzák kutatási és fejlesztési programjaikat; úgy véli, hogy az Uniónak az ebben az ágazatban várható gazdasági hatások figyelembevételével elő kell segítenie az európai technológiák fejlesztését, többek között a „Horizont 2020” program segítségével; kéri, hogy a kutatási programokban a drónok észlelésére és befogására szolgáló technológiák fejlesztését is vegyék figyelembe; |
| --- | --- |

33.

felszólítja a Bizottságot, valamint az érintett szerveket és vállalkozásokat, hogy fokozzák kutatási és fejlesztési programjaikat; úgy véli, hogy az Uniónak az ebben az ágazatban várható gazdasági hatások figyelembevételével elő kell segítenie az európai technológiák fejlesztését, többek között a „Horizont 2020” program segítségével; kéri, hogy a kutatási programokban a drónok észlelésére és befogására szolgáló technológiák fejlesztését is vegyék figyelembe;

| 34. | emlékeztet arra, hogy a globális navigációs műholdrendszerekkel kapcsolatos, a GPS-jelek erősítését célzó európai EGNOS-programot 2011-ben alkalmasnak minősítették a polgári repülésben, és a Galileo az elkövetkező években fokozatosan az üzemeltetési szakaszba lép; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy egy fejlett légiforgalmi szolgáltatási rendszer, valamint az európai GNSS-programokon alapuló, a távirányított légijármű-rendszerekhez kapcsolódó alkalmazások kedvezően hozzájárulnak majd a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos működéséhez; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy a globális navigációs műholdrendszerekkel kapcsolatos, a GPS-jelek erősítését célzó európai EGNOS-programot 2011-ben alkalmasnak minősítették a polgári repülésben, és a Galileo az elkövetkező években fokozatosan az üzemeltetési szakaszba lép; ezzel kapcsolatban úgy véli, hogy egy fejlett légiforgalmi szolgáltatási rendszer, valamint az európai GNSS-programokon alapuló, a távirányított légijármű-rendszerekhez kapcsolódó alkalmazások kedvezően hozzájárulnak majd a távirányított légijármű-rendszerek biztonságos működéséhez;

| 35. | megjegyzi, hogy a nyomonkövethetőség, az elszámoltathatóság és a polgári jogi felelősségre vonatkozó szabályok megfelelő végrehajtása érdekében a távirányított légijármű-rendszereket a kockázatalapú megközelítéssel összhangban azonosító csippel kell ellátni és nyilvántartásba kell venni; |
| --- | --- |

35.

megjegyzi, hogy a nyomonkövethetőség, az elszámoltathatóság és a polgári jogi felelősségre vonatkozó szabályok megfelelő végrehajtása érdekében a távirányított légijármű-rendszereket a kockázatalapú megközelítéssel összhangban azonosító csippel kell ellátni és nyilvántartásba kell venni;

| 36. | támogatja a drónokra vonatkozóan az EASA által kidolgozott üzemeltetési koncepciót, amelyben meghatározzák a távirányított légijármű-rendszerek három különböző kategóriáját és az azokra vonatkozó szabályokat; |
| --- | --- |

36.

támogatja a drónokra vonatkozóan az EASA által kidolgozott üzemeltetési koncepciót, amelyben meghatározzák a távirányított légijármű-rendszerek három különböző kategóriáját és az azokra vonatkozó szabályokat;

| 37. | megjegyzi, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó jogszabályok végrehajtása kulcsfontosságú a távirányított légijármű-rendszerek európai légtérbe történő biztonságos és sikeres integrálásához; |
| --- | --- |

37.

megjegyzi, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó jogszabályok végrehajtása kulcsfontosságú a távirányított légijármű-rendszerek európai légtérbe történő biztonságos és sikeres integrálásához;

| 38. | kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó jogszabályok végrehajtásához megfelelő eszközöket biztosítsanak; |
| --- | --- |

38.

kéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó jogszabályok végrehajtásához megfelelő eszközöket biztosítsanak;

| 39. | hangsúlyozza, hogy a pilóta nélküli rendszerek szabályozásával foglalkozó közös hatóság (JARUS) egy nemzetközi önkéntes szerv, amely 22 uniós tagállam és harmadik ország polgári repülési hatóságait és szabályozó hatóságait/szerveit tömöríti; emlékeztet arra, hogy a JARUS elnöke annak az EASA-nak a képviselője, amely a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó jövőbeli szabályozással foglalkozik majd; emlékeztet arra, hogy a JARUS azzal a céllal jött létre, hogy műszaki, biztonsági és üzemeltetési követelményeket dolgozzon ki a kis- és nagyméretű távirányított légijármű-rendszerek tanúsításához, valamint a légtérbe és a repülőtereken történő biztonságos integrálásához; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy a pilóta nélküli rendszerek szabályozásával foglalkozó közös hatóság (JARUS) egy nemzetközi önkéntes szerv, amely 22 uniós tagállam és harmadik ország polgári repülési hatóságait és szabályozó hatóságait/szerveit tömöríti; emlékeztet arra, hogy a JARUS elnöke annak az EASA-nak a képviselője, amely a távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozó jövőbeli szabályozással foglalkozik majd; emlékeztet arra, hogy a JARUS azzal a céllal jött létre, hogy műszaki, biztonsági és üzemeltetési követelményeket dolgozzon ki a kis- és nagyméretű távirányított légijármű-rendszerek tanúsításához, valamint a légtérbe és a repülőtereken történő biztonságos integrálásához;

| 40. | úgy véli, hogy a JARUS kölcsönös elismerés révén biztosíthatja, hogy a jövőbeli uniós szabályokat összeegyeztessék más országok rendelkezéseivel; |
| --- | --- |

40.

úgy véli, hogy a JARUS kölcsönös elismerés révén biztosíthatja, hogy a jövőbeli uniós szabályokat összeegyeztessék más országok rendelkezéseivel;

| 41. | úgy véli, hogy a tagállami adatvédelmi hatóságoknak együtt kell működniük az adatok és a bevált gyakorlatok megosztása, valamint a meglévő adatvédelmi iránymutatások és rendelkezések, például a 95/46/EK irányelv betartásának biztosítása érdekében; |
| --- | --- |

41.

úgy véli, hogy a tagállami adatvédelmi hatóságoknak együtt kell működniük az adatok és a bevált gyakorlatok megosztása, valamint a meglévő adatvédelmi iránymutatások és rendelkezések, például a 95/46/EK irányelv betartásának biztosítása érdekében;

| 42. | hangsúlyozza, hogy a távirányított légijármű-rendszerek bűnüldöző és hírszerző szolgálatok általi használata során tiszteletben kell tartani a magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jogokat, a gyülekezési szabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint hogy foglalkozni kell a távirányított légijármű-rendszerek bűnüldöző és hírszerző szolgálatok általi használatához, egyének és csoportok megfigyeléséhez, illetve a közterületek felügyeletéhez kapcsolódó potenciális kockázatokkal; |
| --- | --- |

42.

hangsúlyozza, hogy a távirányított légijármű-rendszerek bűnüldöző és hírszerző szolgálatok általi használata során tiszteletben kell tartani a magánélethez és az adatvédelemhez való alapvető jogokat, a gyülekezési szabadságot és a véleménynyilvánítás szabadságát, valamint hogy foglalkozni kell a távirányított légijármű-rendszerek bűnüldöző és hírszerző szolgálatok általi használatához, egyének és csoportok megfigyeléséhez, illetve a közterületek felügyeletéhez kapcsolódó potenciális kockázatokkal;

| 43. | meggyőződése, hogy a tagállami adatvédelmi hatóságoknak meg kell osztaniuk egymással a kereskedelmi távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozóan meglévő adatvédelmi iránymutatásokat, és felszólítja a tagállamokat, hogy körültekintően alkalmazzák adatvédelmi jogszabályaikat úgy, hogy a közvéleménynek a magánélet védelmével kapcsolatos aggályait is teljesen eloszlassák, és a távirányított légijármű-rendszerek üzemeltetőire se rójanak aránytalanul nagy adminisztratív terhet; |
| --- | --- |

43.

meggyőződése, hogy a tagállami adatvédelmi hatóságoknak meg kell osztaniuk egymással a kereskedelmi távirányított légijármű-rendszerekre vonatkozóan meglévő adatvédelmi iránymutatásokat, és felszólítja a tagállamokat, hogy körültekintően alkalmazzák adatvédelmi jogszabályaikat úgy, hogy a közvéleménynek a magánélet védelmével kapcsolatos aggályait is teljesen eloszlassák, és a távirányított légijármű-rendszerek üzemeltetőire se rójanak aránytalanul nagy adminisztratív terhet;

| 44. | határozottan javasolja, hogy az EU és a nemzeti politikai döntéshozók és szabályozó hatóságok, az ipar, a kkv-k és az üzleti szereplők közötti jelenlegi tárgyalásokat szélesítsék ki, és indítsanak nyilvános vitát a polgárok és egyéb érdekelt felek – például nem kormányzati szervek, többek között polgári jogi szervezetek és bűnüldözési szervek – részvételével, hogy tudomásul vehessék és kezelhessék az alapvető jogok védelmével kapcsolatos aggodalmakat, továbbá a különböző szereplők felelősségeit és az előttük a polgárok jogainak és biztonságának védelme tekintetében álló, a távirányított légijármű-rendszerek használatával kapcsolatos kihívásokat; |
| --- | --- |

44.

határozottan javasolja, hogy az EU és a nemzeti politikai döntéshozók és szabályozó hatóságok, az ipar, a kkv-k és az üzleti szereplők közötti jelenlegi tárgyalásokat szélesítsék ki, és indítsanak nyilvános vitát a polgárok és egyéb érdekelt felek – például nem kormányzati szervek, többek között polgári jogi szervezetek és bűnüldözési szervek – részvételével, hogy tudomásul vehessék és kezelhessék az alapvető jogok védelmével kapcsolatos aggodalmakat, továbbá a különböző szereplők felelősségeit és az előttük a polgárok jogainak és biztonságának védelme tekintetében álló, a távirányított légijármű-rendszerek használatával kapcsolatos kihívásokat;

| 45. | úgy véli, hogy a Parlamentnek még azelőtt ki kell alakítania álláspontját e kérdéskörről, hogy a Bizottság elfogadná a légiközlekedési csomagot, mivel így eleget tehet az ipari szereplők világos iránymutatás iránti kérésének; |
| --- | --- |

45.

úgy véli, hogy a Parlamentnek még azelőtt ki kell alakítania álláspontját e kérdéskörről, hogy a Bizottság elfogadná a légiközlekedési csomagot, mivel így eleget tehet az ipari szereplők világos iránymutatás iránti kérésének;

| 46. | hangsúlyozza a kamerák és érzékelők különösen kereskedelmi és magánkézben lévő távirányított légijármű-rendszerek általi használatára vonatkozó egyértelmű, megfelelő kritériumokon alapuló jogi keret szükségességét, amely biztosítja a magánélethez való jog hatékony védelmét és az adatvédelmet, továbbá védi a polgárok biztonságát, figyelembe véve a távirányított légijármű-rendszerek alkatrészeinek folyamatosan csökkenő méretét, amely miatt még inkább hordozható és észlelhetetlen eszközök jönnek létre; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a kamerák és érzékelők különösen kereskedelmi és magánkézben lévő távirányított légijármű-rendszerek általi használatára vonatkozó egyértelmű, megfelelő kritériumokon alapuló jogi keret szükségességét, amely biztosítja a magánélethez való jog hatékony védelmét és az adatvédelmet, továbbá védi a polgárok biztonságát, figyelembe véve a távirányított légijármű-rendszerek alkatrészeinek folyamatosan csökkenő méretét, amely miatt még inkább hordozható és észlelhetetlen eszközök jönnek létre;

| 47. | felhívja a TRAN és LIBE bizottságokat, hogy szervezzenek közös meghallgatást, melyre hívják meg az iparág, a magánélet védelmével foglalkozó nemzeti szervezetek, az európai adatvédelmi biztos, a Bizottság és az alapjogok területén tevékeny nem kormányzati szervezetek képviselőit; |
| --- | --- |

47.

felhívja a TRAN és LIBE bizottságokat, hogy szervezzenek közös meghallgatást, melyre hívják meg az iparág, a magánélet védelmével foglalkozó nemzeti szervezetek, az európai adatvédelmi biztos, a Bizottság és az alapjogok területén tevékeny nem kormányzati szervezetek képviselőit;

| 48. | felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy rendszeres jelentéstételi mechanizmus bevezetését, amely figyelembe venné mind a műszaki fejlődést, mind a szakpolitikai fejleményeket és a nemzeti szinten bevált gyakorlatokat, és amely foglalkozna a távirányított légijármű-rendszerek incidenseivel is, továbbá hogy nyújtson be áttekintést és értékelést a tagállami szintű szabályozási megközelítésekről, hogy lehetővé váljon az összehasonlítás és a bevált gyakorlatok azonosítása; |
| --- | --- |

48.

felhívja a Bizottságot, hogy vegye fontolóra egy rendszeres jelentéstételi mechanizmus bevezetését, amely figyelembe venné mind a műszaki fejlődést, mind a szakpolitikai fejleményeket és a nemzeti szinten bevált gyakorlatokat, és amely foglalkozna a távirányított légijármű-rendszerek incidenseivel is, továbbá hogy nyújtson be áttekintést és értékelést a tagállami szintű szabályozási megközelítésekről, hogy lehetővé váljon az összehasonlítás és a bevált gyakorlatok azonosítása;

o

o o

| 49. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

49.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/Quelle-place-pour-les-drones-dans.html

(2)  http://www.caa.co.uk/default.aspx?catid=1995&pageid=16012

(3)  http://www.icao.int/Meetings/UAS/Documents/Circular%20328_en.pdf

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/71

---

P8_TA(2015)0391

Az európai turizmus előmozdításának új kihívásai és elképzelései

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása az európai turizmus előmozdításának új kihívásairól és elképzeléseiről (2014/2241(INI))

(2017/C 355/10)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című bizottsági közleményre (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

tekintettel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja – az európai turizmus új politikai kerete” című bizottsági közleményre (COM(2010)0352),

| — | tekintettel az Európáról, a világ első számú idegenforgalmi célpontjáról – az európai turizmus új politikai keretéről szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európáról, a világ első számú idegenforgalmi célpontjáról – az európai turizmus új politikai keretéről szóló 2011. szeptember 27-i állásfoglalására (1),

| — | tekintettel a Bizottságnak „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című közleményére (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak „A part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája” című közleményére (COM(2014)0086),

| — | tekintettel a Bizottságnak az idegenforgalmi szálláshely-szolgáltatások biztonságáról szóló zöld könyvére (COM(2014)0464), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak az idegenforgalmi szálláshely-szolgáltatások biztonságáról szóló zöld könyvére (COM(2014)0464),

| — | tekintettel a Bizottságnak a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című közleményére (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottságnak a „Minőségi jogalkotással javítani az eredményeken – uniós program” című közleményére (COM(2015)0215),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élő személyek mobilitásáról és beilleszkedéséről, valamint a 2010–2020 közötti időszakra vonatkozó európai fogyatékosságügyi stratégiáról szóló 2011. október 25-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel a fogyatékossággal élők kulturális infrastruktúrához és kulturális tevékenységekhez való hozzáféréséről szóló, 2003. május 6-i tanácsi állásfoglalásra (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a fogyatékossággal élők kulturális infrastruktúrához és kulturális tevékenységekhez való hozzáféréséről szóló, 2003. május 6-i tanácsi állásfoglalásra (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 195. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre és különösen annak 195. cikkére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 52. cikkére,

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0258/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság jelentésére és a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság és a Kulturális és Oktatási Bizottság véleményére (A8-0258/2015),

| A. | mivel az EUMSZ 195. cikke értelmében az uniós szinten hozott intézkedéseknek az idegenforgalmi ágazatban a tagállami fellépéseket kell kiegészíteniük, ami kizár bármiféle jogharmonizációt; |
| --- | --- |

A.

mivel az EUMSZ 195. cikke értelmében az uniós szinten hozott intézkedéseknek az idegenforgalmi ágazatban a tagállami fellépéseket kell kiegészíteniük, ami kizár bármiféle jogharmonizációt;

| B. | mivel a turizmus az európai gazdaság kulcsfontosságú növekedési potenciállal rendelkező területe, amely az uniós GPD 10 %-át adja, ha figyelembe vesszük az idegenforgalomhoz kapcsolódó ágazatokat is; mivel az idegenforgalom jelentős foglalkoztatási tényező is, mivel 13 millió munkavállalót foglalkoztat közvetlenül, ami megfelel az uniós munkahelyek legalább 12 %-ának; |
| --- | --- |

B.

mivel a turizmus az európai gazdaság kulcsfontosságú növekedési potenciállal rendelkező területe, amely az uniós GPD 10 %-át adja, ha figyelembe vesszük az idegenforgalomhoz kapcsolódó ágazatokat is; mivel az idegenforgalom jelentős foglalkoztatási tényező is, mivel 13 millió munkavállalót foglalkoztat közvetlenül, ami megfelel az uniós munkahelyek legalább 12 %-ának;

| C. | mivel Európa 52 %-os részesedéssel a világ első számú turisztikai úti célja; mivel a statisztikák azt mutatják, hogy az uniós lakosok külföldi útjainak többsége továbbra is az EU-n belülre irányul, és mivel az előrejelzések szerint az EU-ba érkező külföldi turisták száma 2025-ig évente 140 millióval fog nőni; |
| --- | --- |

C.

mivel Európa 52 %-os részesedéssel a világ első számú turisztikai úti célja; mivel a statisztikák azt mutatják, hogy az uniós lakosok külföldi útjainak többsége továbbra is az EU-n belülre irányul, és mivel az előrejelzések szerint az EU-ba érkező külföldi turisták száma 2025-ig évente 140 millióval fog nőni;

| D. | mivel az idegenforgalom jelentős társadalmi-gazdasági tevékenység az EU-ban, széles körű hatást fejtve ki a gazdasági növekedésre, a foglalkoztatásra és a társadalmi fejlődésre, és ezért döntő szerepe lehet a jelenlegi gazdasági és foglalkoztatási válság kezelésében; |
| --- | --- |

D.

mivel az idegenforgalom jelentős társadalmi-gazdasági tevékenység az EU-ban, széles körű hatást fejtve ki a gazdasági növekedésre, a foglalkoztatásra és a társadalmi fejlődésre, és ezért döntő szerepe lehet a jelenlegi gazdasági és foglalkoztatási válság kezelésében;

| E. | mivel a part menti és tengeri turizmus az Unió elsőszámú tengeri tevékenysége, amely a tengeri gazdaság több mint egyharmadát teszi ki és közvetlen hatással van az Unió gazdaságának sok más ágazatára, továbbá 3,2 millió embert, többségükben 16–35 éves fiatalokat foglalkoztat; mivel meg kell jegyezni továbbá, hogy ez az ágazat előmozdította a növekedést és a munkahelyteremtést, különösen az atlanti és a földközi-tengeri régióban; |
| --- | --- |

E.

mivel a part menti és tengeri turizmus az Unió elsőszámú tengeri tevékenysége, amely a tengeri gazdaság több mint egyharmadát teszi ki és közvetlen hatással van az Unió gazdaságának sok más ágazatára, továbbá 3,2 millió embert, többségükben 16–35 éves fiatalokat foglalkoztat; mivel meg kell jegyezni továbbá, hogy ez az ágazat előmozdította a növekedést és a munkahelyteremtést, különösen az atlanti és a földközi-tengeri régióban;

| F. | mivel az idegenforgalmi politika prioritásai hozzájárulnak a Juncker-féle Bizottság legalább három prioritásához, nevezetesen „a fenntartható növekedéshez és foglalkoztatáshoz”, az „összekapcsolt digitális egységes piachoz” és a „mélyebb és méltányosabb belső piachoz”; |
| --- | --- |

F.

mivel az idegenforgalmi politika prioritásai hozzájárulnak a Juncker-féle Bizottság legalább három prioritásához, nevezetesen „a fenntartható növekedéshez és foglalkoztatáshoz”, az „összekapcsolt digitális egységes piachoz” és a „mélyebb és méltányosabb belső piachoz”;

| G. | mivel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja” című, 2010-es közleményben bejelentett fellépések erősítik azt a nagyratörő célt, hogy Európa továbbra is domináns pozícióban maradjon a világ idegenforgalmi célpontjai között; |
| --- | --- |

G.

mivel az „Európa, a világ első számú turisztikai célpontja” című, 2010-es közleményben bejelentett fellépések erősítik azt a nagyratörő célt, hogy Európa továbbra is domináns pozícióban maradjon a világ idegenforgalmi célpontjai között;

| H. | mivel az idegenforgalom nem rendelkezik saját sorral az uniós költségvetésben, és mivel az ezzel a területtel kapcsolatos fellépések több alap, kísérleti projekt és előkészítő intézkedés között oszlanak meg; |
| --- | --- |

H.

mivel az idegenforgalom nem rendelkezik saját sorral az uniós költségvetésben, és mivel az ezzel a területtel kapcsolatos fellépések több alap, kísérleti projekt és előkészítő intézkedés között oszlanak meg;

| I. | mivel az európai idegenforgalmi ágazat számos új kihívással szembesül, köztük az elosztási csatornák digitalizálódásával és a megosztásra épülő új gazdasági modellel, a felemelkedő, kevésbé drága harmadik piacok úti céljai által teremtett versennyel, a megváltozó fogyasztói magatartással, az élménygazdaság felé való elmozdulással, a minőségi ügyfélszolgáltatások iránti kereslettel, a képzett személyzet megszerzésének és megtartásának szükségességével, a demográfiai változással és a szezonalitással; |
| --- | --- |

I.

mivel az európai idegenforgalmi ágazat számos új kihívással szembesül, köztük az elosztási csatornák digitalizálódásával és a megosztásra épülő új gazdasági modellel, a felemelkedő, kevésbé drága harmadik piacok úti céljai által teremtett versennyel, a megváltozó fogyasztói magatartással, az élménygazdaság felé való elmozdulással, a minőségi ügyfélszolgáltatások iránti kereslettel, a képzett személyzet megszerzésének és megtartásának szükségességével, a demográfiai változással és a szezonalitással;

| J. | mivel az idegenforgalmi politika alakítói a demográfiai változásokhoz és az idegenforgalom szezonalitásához kapcsolódó kihívásokat olyan termékek és szolgáltatások kifejlesztésével kezelhetik, amelyek kielégítik az egyre több idősebb ember egyedi igényeit, akik holtszezonban is tudnak utazni; |
| --- | --- |

J.

mivel az idegenforgalmi politika alakítói a demográfiai változásokhoz és az idegenforgalom szezonalitásához kapcsolódó kihívásokat olyan termékek és szolgáltatások kifejlesztésével kezelhetik, amelyek kielégítik az egyre több idősebb ember egyedi igényeit, akik holtszezonban is tudnak utazni;

| K. | mivel az idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k jelentős nehézségekkel szembesülnek a súlyos szabályozási teher miatt; |
| --- | --- |

K.

mivel az idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k jelentős nehézségekkel szembesülnek a súlyos szabályozási teher miatt;

| L. | mivel Európa promóciója saját idegenforgalmi célpontjaival és márkastratégiájával fontos eszköz Európa mint fenntartható és kiváló minőségű turisztikai úti célok együttese imázsának, profiljának és versenyképességének erősítése terén, lehetővé teszi az európai úti célok számára, hogy megkülönböztessék magukat más nemzetközi úti céloktól, és segít idevonzani a nemzetközi turistákat, különösen a felemelkedő harmadik piacokról; |
| --- | --- |

L.

mivel Európa promóciója saját idegenforgalmi célpontjaival és márkastratégiájával fontos eszköz Európa mint fenntartható és kiváló minőségű turisztikai úti célok együttese imázsának, profiljának és versenyképességének erősítése terén, lehetővé teszi az európai úti célok számára, hogy megkülönböztessék magukat más nemzetközi úti céloktól, és segít idevonzani a nemzetközi turistákat, különösen a felemelkedő harmadik piacokról;

| M. | mivel az EU határai közelében, például Ukrajnában és a Közel-Keleten folyó konfliktusok, valamint a terrorista fenyegetettségek negatív hatást gyakorolnak az idegenforgalmi ágazatra, és így ellenintézkedéseket követelnek meg mind nemzeti, mind pedig európai szinten; |
| --- | --- |

M.

mivel az EU határai közelében, például Ukrajnában és a Közel-Keleten folyó konfliktusok, valamint a terrorista fenyegetettségek negatív hatást gyakorolnak az idegenforgalmi ágazatra, és így ellenintézkedéseket követelnek meg mind nemzeti, mind pedig európai szinten;

| N. | mivel a természettel, a tájjal és a városi célpontokkal összhangban levő fenntartható, elérhető és felelős idegenforgalom, amely figyelembe veszi az erőforrások hatékony felhasználását, a mobilitás fenntarthatóságát és az éghajlat védelmét hozzájárul a helyi környezet és különösen a hegyvidékek, a part menti régiók és a szigetek megóvásához, tartós regionális növekedést okoz, kielégíti az utazók minőség iránti erősödő igényét és hozzájárul a vállalkozások versengéséhez; |
| --- | --- |

N.

mivel a természettel, a tájjal és a városi célpontokkal összhangban levő fenntartható, elérhető és felelős idegenforgalom, amely figyelembe veszi az erőforrások hatékony felhasználását, a mobilitás fenntarthatóságát és az éghajlat védelmét hozzájárul a helyi környezet és különösen a hegyvidékek, a part menti régiók és a szigetek megóvásához, tartós regionális növekedést okoz, kielégíti az utazók minőség iránti erősödő igényét és hozzájárul a vállalkozások versengéséhez;

| O. | mivel az európai kulturális turizmus fontos szerepet játszik az Európa gazdag kulturális örökségének népszerűsítésében, erősíti az európai identitást, és előmozdítja a kultúrák közötti cseréket és a multikulturális megértést; |
| --- | --- |

O.

mivel az európai kulturális turizmus fontos szerepet játszik az Európa gazdag kulturális örökségének népszerűsítésében, erősíti az európai identitást, és előmozdítja a kultúrák közötti cseréket és a multikulturális megértést;

| P. | mivel a régiók alapvető szerepet játszanak az idegenforgalomhoz kapcsolódó politikák regionális szintű kidolgozásában és végrehajtásában; |
| --- | --- |

P.

mivel a régiók alapvető szerepet játszanak az idegenforgalomhoz kapcsolódó politikák regionális szintű kidolgozásában és végrehajtásában;

| Q. | mivel a megosztásra épülő gazdaság a gyorsan változó új technológiák révén elmozdulást jelent az új üzleti modellek irányába, és mivel számos abban részt vevő vállalkozás az utazási szolgáltatások ágazatában tevékenykedik; |
| --- | --- |

Q.

mivel a megosztásra épülő gazdaság a gyorsan változó új technológiák révén elmozdulást jelent az új üzleti modellek irányába, és mivel számos abban részt vevő vállalkozás az utazási szolgáltatások ágazatában tevékenykedik;

| R. | mivel – bár az információk szórványosak, és ezért nehéz megbízható következtetéseket levonni – a megosztásra épülő gazdaság a legnagyobb valószínűség szerint pozitív hatást gyakorol a gazdasági növekedésre és a jólétre; |
| --- | --- |

R.

mivel – bár az információk szórványosak, és ezért nehéz megbízható következtetéseket levonni – a megosztásra épülő gazdaság a legnagyobb valószínűség szerint pozitív hatást gyakorol a gazdasági növekedésre és a jólétre;

| S. | mivel a magas színvonalú szolgáltatások nyújtása és a fogyasztói jogok védelme a legfontosabb prioritás kell legyen minden olyan gazdálkodó egység számára, amely idegenforgalomhoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt, beleértve a legújabb internetes technológiákat megosztó és használó ágazatban működő szereplőket is; |
| --- | --- |

S.

mivel a magas színvonalú szolgáltatások nyújtása és a fogyasztói jogok védelme a legfontosabb prioritás kell legyen minden olyan gazdálkodó egység számára, amely idegenforgalomhoz kapcsolódó szolgáltatásokat nyújt, beleértve a legújabb internetes technológiákat megosztó és használó ágazatban működő szereplőket is;

| T. | mivel az utazás és az idegenforgalom egyike azoknak az ágazatoknak, amelyeket a legjobban érintett a digitalizáció, ami számos lehetőséget nyit meg az utazási vállalkozások számára, nemcsak Európában, hanem globális szinten is; |
| --- | --- |

T.

mivel az utazás és az idegenforgalom egyike azoknak az ágazatoknak, amelyeket a legjobban érintett a digitalizáció, ami számos lehetőséget nyit meg az utazási vállalkozások számára, nemcsak Európában, hanem globális szinten is;

A Bizottság cselekvési kerete

| 1. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Parlamentnek a 2010-es közleményében szereplő intézkedések végrehajtásáról és a strukturális alapok és a vonatkozó uniós programok költségvetési előirányzatainak felhasználásáról – különös tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogramra (CIP) és a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programra (COSME), valamint a kapcsolódó kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre – egy tényszerű felülvizsgálat formájában, amely tartalmazza az európai idegenforgalom fellendítését és versenyképességének megerősítését célzó intézkedések hatékonyságának elemzését; |
| --- | --- |

1.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a Parlamentnek a 2010-es közleményében szereplő intézkedések végrehajtásáról és a strukturális alapok és a vonatkozó uniós programok költségvetési előirányzatainak felhasználásáról – különös tekintettel a versenyképességi és innovációs keretprogramra (CIP) és a vállalkozások versenyképességét és a kis- és középvállalkozásokat segítő programra (COSME), valamint a kapcsolódó kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre – egy tényszerű felülvizsgálat formájában, amely tartalmazza az európai idegenforgalom fellendítését és versenyképességének megerősítését célzó intézkedések hatékonyságának elemzését;

| 2. | kéri a Bizottságtól, hogy továbbra is legyen lehetőség arra, hogy különböző támogatási eszközökből forrásokat ítélnek oda az uniós idegenforgalomban működő vállalkozások számára kedvező környezet megteremtésére; |
| --- | --- |

2.

kéri a Bizottságtól, hogy továbbra is legyen lehetőség arra, hogy különböző támogatási eszközökből forrásokat ítélnek oda az uniós idegenforgalomban működő vállalkozások számára kedvező környezet megteremtésére;

| 3. | határozottan kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy kizárólag a turizmusra elkülönített tétel létrehozásának lehetőségét a következő többéves pénzügyi kereten belül, mivel az idegenforgalmat jobban el kell ismerni a költségvetésben és az intézkedésekben önálló gazdasági tevékenységként, ahelyett, hogy más szakpolitikai területek költségvetéséből finanszírozzák; |
| --- | --- |

3.

határozottan kéri a Bizottságot, hogy vizsgálja meg egy kizárólag a turizmusra elkülönített tétel létrehozásának lehetőségét a következő többéves pénzügyi kereten belül, mivel az idegenforgalmat jobban el kell ismerni a költségvetésben és az intézkedésekben önálló gazdasági tevékenységként, ahelyett, hogy más szakpolitikai területek költségvetéséből finanszírozzák;

| 4. | emlékeztet arra, hogy bizonyos tagállamokban még mindig az európai strukturális és beruházási alapok az idegenforgalmi ágazatot ösztönző tevékenységek külső finanszírozásának legnagyobb forrásai; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy tegye átláthatóbbá a strukturális alapok helyi önkormányzatok általi felhasználását; |
| --- | --- |

4.

emlékeztet arra, hogy bizonyos tagállamokban még mindig az európai strukturális és beruházási alapok az idegenforgalmi ágazatot ösztönző tevékenységek külső finanszírozásának legnagyobb forrásai; sürgeti ezért a Bizottságot, hogy tegye átláthatóbbá a strukturális alapok helyi önkormányzatok általi felhasználását;

| 5. | kéri a Bizottságot, a tagállamokat, a régiókat és a turizmusért felelős hatóságokat, valamint a vállalkozásokat, különösen a kkv-kat, hogy a lehető legnagyobb mértékben használják ki az Európai Stratégiai Beruházási Alapban rendelkezésre álló új finanszírozási eszközöket a nemzeti és regionális beruházási bankokon keresztül, és ily módon minőségi ugrást idézzenek elő az EU turizmust segítő intézkedéseiben; |
| --- | --- |

5.

kéri a Bizottságot, a tagállamokat, a régiókat és a turizmusért felelős hatóságokat, valamint a vállalkozásokat, különösen a kkv-kat, hogy a lehető legnagyobb mértékben használják ki az Európai Stratégiai Beruházási Alapban rendelkezésre álló új finanszírozási eszközöket a nemzeti és regionális beruházási bankokon keresztül, és ily módon minőségi ugrást idézzenek elő az EU turizmust segítő intézkedéseiben;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 program keretében támogassa a turizmussal kapcsolatos kísérleti forgatókönyvek kidolgozását; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy a Horizont 2020 program keretében támogassa a turizmussal kapcsolatos kísérleti forgatókönyvek kidolgozását;

| 7. | kéri a Bizottságot, hogy a finanszírozásról szóló útmutatót fordítsa le az Unió 24 hivatalos nyelvére, hogy megkönnyítse a támogatási lehetőségekről szóló információkhoz való hozzáférést, elsősorban a kkv-k számára, mivel a finanszírozáshoz jutás jelenti az egyik nehézséget jelent az ágazat számára; |
| --- | --- |

7.

kéri a Bizottságot, hogy a finanszírozásról szóló útmutatót fordítsa le az Unió 24 hivatalos nyelvére, hogy megkönnyítse a támogatási lehetőségekről szóló információkhoz való hozzáférést, elsősorban a kkv-k számára, mivel a finanszírozáshoz jutás jelenti az egyik nehézséget jelent az ágazat számára;

| 8. | felhívja a Bizottságot, hogy nevezzen ki független szakértőket a többi uniós politika idegenforgalomra gyakorolt hatásának értékelésére, valamint az idegenforgalmat az EU-val szomszédos országokban és régiókban folyó konfliktusok miatt érő valós és lehetséges fenyegetések elemzésére, és készítsen erről jelentést a Parlamentnek, amelyben javaslatokat tesz az idegenforgalomra gyakorolt pozitív hatások fokozására és a negatív hatások csökkentésére szolgáló intézkedésekre; |
| --- | --- |

8.

felhívja a Bizottságot, hogy nevezzen ki független szakértőket a többi uniós politika idegenforgalomra gyakorolt hatásának értékelésére, valamint az idegenforgalmat az EU-val szomszédos országokban és régiókban folyó konfliktusok miatt érő valós és lehetséges fenyegetések elemzésére, és készítsen erről jelentést a Parlamentnek, amelyben javaslatokat tesz az idegenforgalomra gyakorolt pozitív hatások fokozására és a negatív hatások csökkentésére szolgáló intézkedésekre;

| 9. | kéri, hogy a Bizottság az idegenforgalmi statisztikákról szóló új rendelet alapján adjon áttekintést az aktualizált adatokról; |
| --- | --- |

9.

kéri, hogy a Bizottság az idegenforgalmi statisztikákról szóló új rendelet alapján adjon áttekintést az aktualizált adatokról;

| 10. | megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre van szükség az idegenforgalom integrált megközelítésének kidolgozása érdekében, biztosítva, hogy más uniós szakpolitikák (például a közlekedés- és vidékfejlesztési politika) megfogalmazásakor és végrehajtásakor figyelembe vegyék az ágazat érdekeit és szükségleteit; |
| --- | --- |

10.

megjegyzi, hogy további erőfeszítésekre van szükség az idegenforgalom integrált megközelítésének kidolgozása érdekében, biztosítva, hogy más uniós szakpolitikák (például a közlekedés- és vidékfejlesztési politika) megfogalmazásakor és végrehajtásakor figyelembe vegyék az ágazat érdekeit és szükségleteit;

| 11. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy új stratégiát az uniós idegenforgalomról, amely felváltja és aktualizálja a 2010-es közleményt; |
| --- | --- |

11.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő egy új stratégiát az uniós idegenforgalomról, amely felváltja és aktualizálja a 2010-es közleményt;

| 12. | kéri, hogy a Bizottság ismertesse az Európai Idegenforgalmi Fórum keretében végzett új közös fellépések részletes végrehajtási intézkedéseit; |
| --- | --- |

12.

kéri, hogy a Bizottság ismertesse az Európai Idegenforgalmi Fórum keretében végzett új közös fellépések részletes végrehajtási intézkedéseit;

| 13. | határozottan javasolja a Bizottságnak, hogy csoportosítson át elegendő alkalmazottat az idegenforgalommal foglalkozó politikája végrehajtásához, mivel a turizmus az európai gazdasági növekedés és munkahelyteremtés egyik alapvető tényezője; kritikával illeti, hogy az idegforgalom nem szerepel elég látható módon a DG GROW új honlapján; javasolja továbbá, hogy a honlap legyen többnyelvű; |
| --- | --- |

13.

határozottan javasolja a Bizottságnak, hogy csoportosítson át elegendő alkalmazottat az idegenforgalommal foglalkozó politikája végrehajtásához, mivel a turizmus az európai gazdasági növekedés és munkahelyteremtés egyik alapvető tényezője; kritikával illeti, hogy az idegforgalom nem szerepel elég látható módon a DG GROW új honlapján; javasolja továbbá, hogy a honlap legyen többnyelvű;

| 14. | hangsúlyozza a Bizottság szolgálatai és szervezeti egységei közötti koordináció fontosságát; |
| --- | --- |

14.

hangsúlyozza a Bizottság szolgálatai és szervezeti egységei közötti koordináció fontosságát;

| 15. | sürgeti a Bizottságot, hogy fontolja meg az aránytalan szabályozási teher csökkentését, amely negatívan befolyásolja az idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k versenyképességét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy csökkentsék a meglévő szabályozási terhet, ne pedig újakat teremtsenek; |
| --- | --- |

15.

sürgeti a Bizottságot, hogy fontolja meg az aránytalan szabályozási teher csökkentését, amely negatívan befolyásolja az idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k versenyképességét; felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy csökkentsék a meglévő szabályozási terhet, ne pedig újakat teremtsenek;

| 16. | emlékezteti a Bizottságot, hogy az idegenforgalom az európai gazdaság kulcsfontosságú ágazata, és jelentősen javítani kell a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok és a pénzügyi intézmények közötti koordinációt, és szinergiákat kell teremteni az állami és magán turisztikai ágazatok között; felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon szerepet egy hatékony koordinációs és együttműködési mechanizmus kialakításában az ágazatban; |
| --- | --- |

16.

emlékezteti a Bizottságot, hogy az idegenforgalom az európai gazdaság kulcsfontosságú ágazata, és jelentősen javítani kell a tagállamok, a regionális és helyi hatóságok és a pénzügyi intézmények közötti koordinációt, és szinergiákat kell teremteni az állami és magán turisztikai ágazatok között; felhívja a Bizottságot, hogy vállaljon szerepet egy hatékony koordinációs és együttműködési mechanizmus kialakításában az ágazatban;

| 17. | úgy véli, hogy az Európai Uniónak az együttműködési és jószomszédi politika keretében a harmadik országokbeli turizmus fejlesztésére irányuló együttműködési intézkedéseket kell kidolgoznia azzal a céllal, hogy elősegítse ezen országok gazdaságainak kiegyensúlyozott fejlődését, ami egyúttal hozzájárul a szomszédos területeken meglévő feszültségek enyhítéséhez, a régió vonzerejének növekedéséhez és a térségbe irányuló turistaforgalom bővüléséhez; |
| --- | --- |

17.

úgy véli, hogy az Európai Uniónak az együttműködési és jószomszédi politika keretében a harmadik országokbeli turizmus fejlesztésére irányuló együttműködési intézkedéseket kell kidolgoznia azzal a céllal, hogy elősegítse ezen országok gazdaságainak kiegyensúlyozott fejlődését, ami egyúttal hozzájárul a szomszédos területeken meglévő feszültségek enyhítéséhez, a régió vonzerejének növekedéséhez és a térségbe irányuló turistaforgalom bővüléséhez;

| 18. | úgy véli, hogy az Idegenforgalom Európai Évének kijelölése segít majd az európai idegenforgalom sokszínűségének népszerűsítésében, és ismertebbé teszi az idegenforgalmi ágazatban működő különböző érdekelt feleket; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje e kezdeményezést; |
| --- | --- |

18.

úgy véli, hogy az Idegenforgalom Európai Évének kijelölése segít majd az európai idegenforgalom sokszínűségének népszerűsítésében, és ismertebbé teszi az idegenforgalmi ágazatban működő különböző érdekelt feleket; felhívja a Bizottságot, hogy mérlegelje e kezdeményezést;

| 19. | kéri a Bizottságot, hogy készítsen elemzést az Európai Turisztikai Ügynökség létrehozásának előnyeiről és hátrányairól; |
| --- | --- |

19.

kéri a Bizottságot, hogy készítsen elemzést az Európai Turisztikai Ügynökség létrehozásának előnyeiről és hátrányairól;

Európa, mint idegenforgalmi célpont márkázása/közös népszerűsítése

| 20. | határozottan ösztönzi a Bizottságot, hogy a nemzeti idegenforgalmi szervezeteket tömörítő Európai Turisztikai Bizottsággal (ETC) együttműködésben folytassa és fokozza Európa, mint a világ vezető idegenforgalmi célpontja promócióját a közös európai megközelítés égisze alatt; felszólít a Bizottság és az ETC által 2014 februárjában elindított „Úti cél: Európa 2020” hosszú távú stratégia végrehajtására, amely magában foglal egy sor marketing, branding és promóciós fellépést Európa mint idegenforgalmi célpont népszerűsítésére; |
| --- | --- |

20.

határozottan ösztönzi a Bizottságot, hogy a nemzeti idegenforgalmi szervezeteket tömörítő Európai Turisztikai Bizottsággal (ETC) együttműködésben folytassa és fokozza Európa, mint a világ vezető idegenforgalmi célpontja promócióját a közös európai megközelítés égisze alatt; felszólít a Bizottság és az ETC által 2014 februárjában elindított „Úti cél: Európa 2020” hosszú távú stratégia végrehajtására, amely magában foglal egy sor marketing, branding és promóciós fellépést Európa mint idegenforgalmi célpont népszerűsítésére;

| 21. | felszólít egy „európai úti cél(ok)” márka létrehozására, melynek célja a nemzeti, regionális, határokon átnyúló és helyi szinten működő turisztikai szervezetek és az európai idegenforgalmi ágazat népszerűsítő tevékenységeinek kiegészítése és fokozása az európai idegenforgalmi célpontok láthatóságának és versenyképességének növelése érdekében, elsősorban a távoli piacokon; hangsúlyozza, hogy az „európai úti cél(ok)” inkluzív megközelítést igényel, amely előnyöket teremt mind a bejáratott, mind pedig a kevésbé ismert európai úti célok számára, miközben megőrzi a különböző európai régiók sokszínűségét, mivel azok saját területi márkájukból élnek, és az EUMSZ 195. cikkének megfelelően teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállami hatásköröket; |
| --- | --- |

21.

felszólít egy „európai úti cél(ok)” márka létrehozására, melynek célja a nemzeti, regionális, határokon átnyúló és helyi szinten működő turisztikai szervezetek és az európai idegenforgalmi ágazat népszerűsítő tevékenységeinek kiegészítése és fokozása az európai idegenforgalmi célpontok láthatóságának és versenyképességének növelése érdekében, elsősorban a távoli piacokon; hangsúlyozza, hogy az „európai úti cél(ok)” inkluzív megközelítést igényel, amely előnyöket teremt mind a bejáratott, mind pedig a kevésbé ismert európai úti célok számára, miközben megőrzi a különböző európai régiók sokszínűségét, mivel azok saját területi márkájukból élnek, és az EUMSZ 195. cikkének megfelelően teljes mértékben tiszteletben tartja a tagállami hatásköröket;

| 22. | elismeri ugyanakkor, hogy a tagállamok által jelezett igények és sajátosságok szerint pontosítani kell az „európai úti cél(ok)” közös célkitűzéseit és elemezni kell potenciálját és hozzáadott értékét; úgy véli, hogy ezen eredmények elérése érdekében további alapos konzultációkat kell folytatni az ágazattal, az idegenforgalmi szervezetekkel, valamint a regionális és helyi hatóságokkal; javasolja egy márka-kézikönyv kidolgozását, amely felsorolja az elfogadott promóciós módokat; |
| --- | --- |

22.

elismeri ugyanakkor, hogy a tagállamok által jelezett igények és sajátosságok szerint pontosítani kell az „európai úti cél(ok)” közös célkitűzéseit és elemezni kell potenciálját és hozzáadott értékét; úgy véli, hogy ezen eredmények elérése érdekében további alapos konzultációkat kell folytatni az ágazattal, az idegenforgalmi szervezetekkel, valamint a regionális és helyi hatóságokkal; javasolja egy márka-kézikönyv kidolgozását, amely felsorolja az elfogadott promóciós módokat;

| 23. | javasolja annak fontolóra vételét, hogy a magánszektort miként lehet bevonni az „európai úti cél(ok)” marketingstratégiájába, és miként tud pénzügyileg hozzájárulni a stratégia fejlesztéséhez és céljaihoz; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségek fontosságát, ezért javasolja a különleges idegenforgalmi partnerségek programjának kidolgozását; felhívja a tagállamokat, hogy vonják be regionális és helyi hatóságaikat ebbe a folyamatba, és működjenek együtt konstruktívan az ágazattal e célok elérése érdekében; |
| --- | --- |

23.

javasolja annak fontolóra vételét, hogy a magánszektort miként lehet bevonni az „európai úti cél(ok)” marketingstratégiájába, és miként tud pénzügyileg hozzájárulni a stratégia fejlesztéséhez és céljaihoz; hangsúlyozza a köz- és magánszféra közötti partnerségek fontosságát, ezért javasolja a különleges idegenforgalmi partnerségek programjának kidolgozását; felhívja a tagállamokat, hogy vonják be regionális és helyi hatóságaikat ebbe a folyamatba, és működjenek együtt konstruktívan az ágazattal e célok elérése érdekében;

| 24. | kéri az „európai idegenforgalmi márka” mint a világ leginkább család-, gyermek- és idősbarát szabadidős térségének az erősítését; |
| --- | --- |

24.

kéri az „európai idegenforgalmi márka” mint a világ leginkább család-, gyermek- és idősbarát szabadidős térségének az erősítését;

| 25. | alapvető fontosságúnak tartja, hogy az „európai idegenforgalmi márka” egyik központi eleme a turisták biztonsága legyen; felkéri ezért a tagállami hatóságokat, hogy a Bizottsággal szorosan együttműködve dolgozzanak ki stratégiákat (többek között a turistákat célzó tájékoztató kampányokat) azzal a céllal, hogy a turisták a lehető legnagyobb biztonságot tapasztalják meg az európai turisztikai célpontokon; |
| --- | --- |

25.

alapvető fontosságúnak tartja, hogy az „európai idegenforgalmi márka” egyik központi eleme a turisták biztonsága legyen; felkéri ezért a tagállami hatóságokat, hogy a Bizottsággal szorosan együttműködve dolgozzanak ki stratégiákat (többek között a turistákat célzó tájékoztató kampányokat) azzal a céllal, hogy a turisták a lehető legnagyobb biztonságot tapasztalják meg az európai turisztikai célpontokon;

| 26. | hangsúlyozza, hogy politikai szinten jobban tudatosítani kell, hogy Európa népszerűsítése harmadik országokban egy olyan marketingeszköz, amelynek célja a bejövő turisták számának növelése, miáltal gazdasági hasznot hoz nem csak a kevéssé ismert úti céloknak és a gazdasági nehézségekkel küzdő országoknak, hanem az EU egészének is; úgy véli, hogy a szigorú vízumpolitika akadályozza a harmadik országokból érkező turistaforgalmat; üdvözli az Európai Bizottság által 2014-ben bejelentett, új turistavízumok kiadására és a turisták schengeni övezeten belüli közlekedésének megkönnyítésére irányuló intézkedéseket; ezzel összefüggésben arra buzdítja a Tanácsot, hogy mielőbb jusson megállapodásra a Parlamenttel annak érdekében, hogy az EU-ba nagyobb számú turista érkezhessen bizonyos, az Unió számára turisztikai szempontból nagy jelentőséggel bíró harmadik országokból; |
| --- | --- |

26.

hangsúlyozza, hogy politikai szinten jobban tudatosítani kell, hogy Európa népszerűsítése harmadik országokban egy olyan marketingeszköz, amelynek célja a bejövő turisták számának növelése, miáltal gazdasági hasznot hoz nem csak a kevéssé ismert úti céloknak és a gazdasági nehézségekkel küzdő országoknak, hanem az EU egészének is; úgy véli, hogy a szigorú vízumpolitika akadályozza a harmadik országokból érkező turistaforgalmat; üdvözli az Európai Bizottság által 2014-ben bejelentett, új turistavízumok kiadására és a turisták schengeni övezeten belüli közlekedésének megkönnyítésére irányuló intézkedéseket; ezzel összefüggésben arra buzdítja a Tanácsot, hogy mielőbb jusson megállapodásra a Parlamenttel annak érdekében, hogy az EU-ba nagyobb számú turista érkezhessen bizonyos, az Unió számára turisztikai szempontból nagy jelentőséggel bíró harmadik országokból;

| 27. | emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak beruházások megindításával fel kell készülnie a jelentős népességgel és felemelkedő gazdasággal rendelkező harmadik országok, különösképpen a BRIC-országok – ahol a kimenő turisták száma növekszik – nyújtotta lehetőségek kiaknázására; rámutat a turizmus előmozdítását célzó kezdeményezések, valamint a turistavízumok kiadása és a határátlépések terén nagyobb rugalmasság szükségességére; hangsúlyozza, hogy a nagyobb számú turistavízum-platformok elősegítése, a vízumkódex egyszerűsítésére irányuló óvatos megközelítéssel párosítva fontos tényező az Európán kívülről érkező turisták számának növelésében és az európai turisztikai célpontok ismertségének fokozásában; rámutat a már korábban az országba látogató turistacsoportok számára kiadott schengeni körutazói vízumokban rejlő lehetőségekre és a vízummentességi megállapodások száma növelésének fontosságára, hogy a lehető legjobban ki lehessen használni a külföldről érkező turisták látogatását; javasolja, hogy – a tagállamok határellenőrzésre való jogainak és kötelességeinek tiszteletben tartása mellett – az európai intézmények és a tagállamok a közös vízumpolitika keretében alakítsák ki az összehangoltabb és egyszerűbb vízumeljárások hosszú távú stratégiáját; |
| --- | --- |

27.

emlékeztet arra, hogy az Európai Uniónak beruházások megindításával fel kell készülnie a jelentős népességgel és felemelkedő gazdasággal rendelkező harmadik országok, különösképpen a BRIC-országok – ahol a kimenő turisták száma növekszik – nyújtotta lehetőségek kiaknázására; rámutat a turizmus előmozdítását célzó kezdeményezések, valamint a turistavízumok kiadása és a határátlépések terén nagyobb rugalmasság szükségességére; hangsúlyozza, hogy a nagyobb számú turistavízum-platformok elősegítése, a vízumkódex egyszerűsítésére irányuló óvatos megközelítéssel párosítva fontos tényező az Európán kívülről érkező turisták számának növelésében és az európai turisztikai célpontok ismertségének fokozásában; rámutat a már korábban az országba látogató turistacsoportok számára kiadott schengeni körutazói vízumokban rejlő lehetőségekre és a vízummentességi megállapodások száma növelésének fontosságára, hogy a lehető legjobban ki lehessen használni a külföldről érkező turisták látogatását; javasolja, hogy – a tagállamok határellenőrzésre való jogainak és kötelességeinek tiszteletben tartása mellett – az európai intézmények és a tagállamok a közös vízumpolitika keretében alakítsák ki az összehangoltabb és egyszerűbb vízumeljárások hosszú távú stratégiáját;

Összeurópai és határokon átnyúló idegenforgalmi termékek

| 28. | úgy véli, hogy az állami és magánszektorbeli érdekelteknek fokozniuk kellene erőfeszítéseiket határokon átnyúló új európai turisztikai termékek kialakítása érdekében, teljes mértékben figyelembe véve a makroregionális stratégiák szerepét azok kialakításában; megjegyzi, hogy a makrorégiók, mint például az adriai- és jón-tengeri makrorégió jellegzetes természeti, kulturális és történelmi alapot kínálnak az ilyen termékek fejlesztésére; elhívja az Európai Unió balti-tengeri régióra, Duna régióra, adriai- és jón-tengeri és alpesi régióra vonatkozó makroregionális stratégiájának állami és magán érdekelt feleit, hogy saját területükön dolgozzanak ki közös stratégiákat az idegenforgalom fejlesztésére; |
| --- | --- |

28.

úgy véli, hogy az állami és magánszektorbeli érdekelteknek fokozniuk kellene erőfeszítéseiket határokon átnyúló új európai turisztikai termékek kialakítása érdekében, teljes mértékben figyelembe véve a makroregionális stratégiák szerepét azok kialakításában; megjegyzi, hogy a makrorégiók, mint például az adriai- és jón-tengeri makrorégió jellegzetes természeti, kulturális és történelmi alapot kínálnak az ilyen termékek fejlesztésére; elhívja az Európai Unió balti-tengeri régióra, Duna régióra, adriai- és jón-tengeri és alpesi régióra vonatkozó makroregionális stratégiájának állami és magán érdekelt feleit, hogy saját területükön dolgozzanak ki közös stratégiákat az idegenforgalom fejlesztésére;

| 29. | ösztönzi a nemzetközi együttműködést a határokon átnyúló tematikus menetrendek létrehozása terén (több európai ország szintjén), hogy bővítsék a (nemzeti szinten meghatározott) egy úti célok felkeresését motiváló élményelemeket, hogy fokozzák a szabadságon lévők mobilitását, magasabb szintű általános költési szintet érjenek el, és bővítsék a promóciós platformot (különösen a távoli piacokról érkező turisták tekintetében); |
| --- | --- |

29.

ösztönzi a nemzetközi együttműködést a határokon átnyúló tematikus menetrendek létrehozása terén (több európai ország szintjén), hogy bővítsék a (nemzeti szinten meghatározott) egy úti célok felkeresését motiváló élményelemeket, hogy fokozzák a szabadságon lévők mobilitását, magasabb szintű általános költési szintet érjenek el, és bővítsék a promóciós platformot (különösen a távoli piacokról érkező turisták tekintetében);

| 30. | rámutat arra, hogy az Európán kívüli célpontok megjelenésével fokozódott a nemzetközi verseny; ezért alapvetően fontosnak tartja, hogy helyi, regionális, nemzeti, transznacionális és a tengeri medencékre kiterjedő idegenforgalmi klaszterek és hálózatok révén erősebb együttműködés jöjjön létre az európai célpontok között; |
| --- | --- |

30.

rámutat arra, hogy az Európán kívüli célpontok megjelenésével fokozódott a nemzetközi verseny; ezért alapvetően fontosnak tartja, hogy helyi, regionális, nemzeti, transznacionális és a tengeri medencékre kiterjedő idegenforgalmi klaszterek és hálózatok révén erősebb együttműködés jöjjön létre az európai célpontok között;

| 31. | elismeri a határokon átnyúló turisztikai termékek jelentőségét a területi kohézió előmozdításában; ezért meggyőződése, hogy az intézményközi együttműködés keretében megvalósított kezdeményezéseket megfelelő ösztönzőkkel kell támogatni; |
| --- | --- |

31.

elismeri a határokon átnyúló turisztikai termékek jelentőségét a területi kohézió előmozdításában; ezért meggyőződése, hogy az intézményközi együttműködés keretében megvalósított kezdeményezéseket megfelelő ösztönzőkkel kell támogatni;

| 32. | felhívja a tagállamokat, hogy támogassák új idegenforgalmi útvonalak kialakítását a használaton kívüli területek, utak, vasútvonalak, ösvények és régi útszakaszok átalakítása révén; |
| --- | --- |

32.

felhívja a tagállamokat, hogy támogassák új idegenforgalmi útvonalak kialakítását a használaton kívüli területek, utak, vasútvonalak, ösvények és régi útszakaszok átalakítása révén;

| 33. | felhívja a Bizottságot és az ETC tagjait, hogy támogassák az ETC jelenlegi felhatalmazását a célzott, határokon átnyúló és összeurópai idegenforgalmi termékek és szolgáltatások, többek között part menti és tengeri turizmus fejlesztésének és promóciójának támogatására, a visiteurope.com honlap fejlesztése, tökéletesítése és teljes körű elérhetővé tétele révén; felhívja a Bizottságot, hogy a visiteurope.com honlap minden használatban lévő mobil és hordozható felhasználó végberendezésen egy saját fejlesztésű alkalmazáson keresztül hozzáférhető legyen; |
| --- | --- |

33.

felhívja a Bizottságot és az ETC tagjait, hogy támogassák az ETC jelenlegi felhatalmazását a célzott, határokon átnyúló és összeurópai idegenforgalmi termékek és szolgáltatások, többek között part menti és tengeri turizmus fejlesztésének és promóciójának támogatására, a visiteurope.com honlap fejlesztése, tökéletesítése és teljes körű elérhetővé tétele révén; felhívja a Bizottságot, hogy a visiteurope.com honlap minden használatban lévő mobil és hordozható felhasználó végberendezésen egy saját fejlesztésű alkalmazáson keresztül hozzáférhető legyen;

| 34. | felhívja továbbá a Bizottságot, hogy erősítse meg együttműködését az Európa Tanáccsal, az Európai Turisztikai Bizottsággal, az ENSZ Turisztikai Világszervezetével és a többi nemzetközi partnerrel az összeurópai és határokon átnyúló idegenforgalmi termékek fejlesztésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

34.

felhívja továbbá a Bizottságot, hogy erősítse meg együttműködését az Európa Tanáccsal, az Európai Turisztikai Bizottsággal, az ENSZ Turisztikai Világszervezetével és a többi nemzetközi partnerrel az összeurópai és határokon átnyúló idegenforgalmi termékek fejlesztésének előmozdítása érdekében;

| 35. | hangsúlyozza, hogy figyelembe, hogy napjainkban a fogyasztók inkább turisztikai élményeket keresnek, nem pedig egy puszta úti célt, az európai turisztikai termékek promóciójára irányuló sikeres marketingstratégiának meg kell felelnie a különböző utazási szegmensek szükségleteinek és a harmadik országbeli piacoknak; |
| --- | --- |

35.

hangsúlyozza, hogy figyelembe, hogy napjainkban a fogyasztók inkább turisztikai élményeket keresnek, nem pedig egy puszta úti célt, az európai turisztikai termékek promóciójára irányuló sikeres marketingstratégiának meg kell felelnie a különböző utazási szegmensek szükségleteinek és a harmadik országbeli piacoknak;

| 36. | kiemeli, hogy az utazási irodáknak és utazásszervezőknek népszerűsíteniük kell a 112-es európai segélyhívószámot a vonatkozó weboldalakon és e-jegyeken, valamint főbb turisztikai célpontjainkon; |
| --- | --- |

36.

kiemeli, hogy az utazási irodáknak és utazásszervezőknek népszerűsíteniük kell a 112-es európai segélyhívószámot a vonatkozó weboldalakon és e-jegyeken, valamint főbb turisztikai célpontjainkon;

| 37. | üdvözli a „Calypso – Turizmus mindenkinek” kezdeményezést, amely lehetővé teszi az idősek, fiatalok, kisebb jövedelműek és fogyatékossággal élő személyek számára, hogy a főszezonon kívüli időszakban szabadságra menjenek; hangsúlyozza, hogy e kezdeményezés lehetőséget nyújt az idényjelleg problémájának kiküszöbölésére, különösen a kevésbé ismert úti célok esetében; |
| --- | --- |

37.

üdvözli a „Calypso – Turizmus mindenkinek” kezdeményezést, amely lehetővé teszi az idősek, fiatalok, kisebb jövedelműek és fogyatékossággal élő személyek számára, hogy a főszezonon kívüli időszakban szabadságra menjenek; hangsúlyozza, hogy e kezdeményezés lehetőséget nyújt az idényjelleg problémájának kiküszöbölésére, különösen a kevésbé ismert úti célok esetében;

| 38. | úgy véli ugyanakkor, hogy az idényjelleg leküzdése érdekében Európában jobban kell összpontosítani a specifikusabb turisztikai élményt kínáló célzott idegenforgalmi termékekre, amelyek különleges turisztikai élményeket nyújtanak az utazóknak és megfelelnek egyedi igényeiknek; ezért felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze és támogassa a tagállamokat és a turisztikai ágazatot annak érdekében, hogy diverzifikáltabb és célzottabb termékeket hozzanak létre konkrét témák köré, például falusi, kulturális és ipari örökséggel kapcsolatos, történelmi, vallási, egészség-, fürdő- és wellnessélményekkel kapcsolatos, sport-, bor- és gasztronómiai, zenei és művészeti turisztikai termékeket a turizmus alternatív formái keretében, ami segít hozzáadott értékeket biztosítani az adott területen a gazdasága diverzifikálásával és a foglalkoztatás idényjellegének csökkentésével; ösztönzi a tagállamokat, hogy ennek érdekében használják fel megfelelően az uniós forrásokat, és felhívja a Bizottságot, hogy bővítse a COSME program fellépéseinek céljait; úgy véli, a sport-, zenei és művészeti fesztiválok komoly lehetőséget kínálnak az Európából és külföldről érkező turisták mozgósítására; |
| --- | --- |

38.

úgy véli ugyanakkor, hogy az idényjelleg leküzdése érdekében Európában jobban kell összpontosítani a specifikusabb turisztikai élményt kínáló célzott idegenforgalmi termékekre, amelyek különleges turisztikai élményeket nyújtanak az utazóknak és megfelelnek egyedi igényeiknek; ezért felkéri a Bizottságot, hogy ösztönözze és támogassa a tagállamokat és a turisztikai ágazatot annak érdekében, hogy diverzifikáltabb és célzottabb termékeket hozzanak létre konkrét témák köré, például falusi, kulturális és ipari örökséggel kapcsolatos, történelmi, vallási, egészség-, fürdő- és wellnessélményekkel kapcsolatos, sport-, bor- és gasztronómiai, zenei és művészeti turisztikai termékeket a turizmus alternatív formái keretében, ami segít hozzáadott értékeket biztosítani az adott területen a gazdasága diverzifikálásával és a foglalkoztatás idényjellegének csökkentésével; ösztönzi a tagállamokat, hogy ennek érdekében használják fel megfelelően az uniós forrásokat, és felhívja a Bizottságot, hogy bővítse a COSME program fellépéseinek céljait; úgy véli, a sport-, zenei és művészeti fesztiválok komoly lehetőséget kínálnak az Európából és külföldről érkező turisták mozgósítására;

| 39. | hangsúlyozza, hogy Európa sokszínűsége és multikulturális jellege hatalmas lehetőségeket kínál a tematikus turizmus fejlesztéséhez, és lehetővé teszi az alternatív és fenntartható turizmus és a kulturális párbeszéd összehangolt előmozdítását; ösztönzi a turisztikai látványosságok összekötését célzó kezdeményezéseket annak érdekében, hogy tematikus túraútvonalakat hozzanak létre európai, nemzeti és helyi szinten, kiaknázva a különféle európai turisztikai látványosságok egymást kiegészítő jellegét és sajátosságait, ezzel a lehető legtöbb élményt kínálva a turisták számára; |
| --- | --- |

39.

hangsúlyozza, hogy Európa sokszínűsége és multikulturális jellege hatalmas lehetőségeket kínál a tematikus turizmus fejlesztéséhez, és lehetővé teszi az alternatív és fenntartható turizmus és a kulturális párbeszéd összehangolt előmozdítását; ösztönzi a turisztikai látványosságok összekötését célzó kezdeményezéseket annak érdekében, hogy tematikus túraútvonalakat hozzanak létre európai, nemzeti és helyi szinten, kiaknázva a különféle európai turisztikai látványosságok egymást kiegészítő jellegét és sajátosságait, ezzel a lehető legtöbb élményt kínálva a turisták számára;

| 40. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani és be kell mutatni Európa gazdag kulturális örökségét, egyedi értékesítési ajánlatként felhasználva az UNESCO világörökség-jegyzékét, ám más területeket is bevonva, amelyek esetleg kevésbé ismertek vagy nem olyan könnyen megközelíthetőek, különös tekintettel arra, hogy az európai turizmus 40 %-át a kulturális turizmus teszi ki, amely ezáltal hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, a szociális innovációhoz és az inkluzív helyi, regionális, továbbá város- és vidékfejlesztéshez, miközben csökkenti az idényjelleg hatását; ezzel összefüggésben hangsúlyozza továbbá, hogy a mecenatúra kulcsfontosságú szerepet játszik az európai örökség fenntartásában és a tagállamok e költséges feladatának könnyebbé tételében; |
| --- | --- |

40.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani és be kell mutatni Európa gazdag kulturális örökségét, egyedi értékesítési ajánlatként felhasználva az UNESCO világörökség-jegyzékét, ám más területeket is bevonva, amelyek esetleg kevésbé ismertek vagy nem olyan könnyen megközelíthetőek, különös tekintettel arra, hogy az európai turizmus 40 %-át a kulturális turizmus teszi ki, amely ezáltal hozzájárul a gazdasági növekedéshez és a munkahelyteremtéshez, a szociális innovációhoz és az inkluzív helyi, regionális, továbbá város- és vidékfejlesztéshez, miközben csökkenti az idényjelleg hatását; ezzel összefüggésben hangsúlyozza továbbá, hogy a mecenatúra kulcsfontosságú szerepet játszik az európai örökség fenntartásában és a tagállamok e költséges feladatának könnyebbé tételében;

| 41. | hangsúlyozza, hogy a különböző szintű kulturális események előmozdítása hozzájárulhat a turisztikai célpontok vonzerejének növeléséhez, ezért javasolja, hogy vizsgálják meg egy európai rendezvénynaptár létrehozásának lehetőségét – melyet a visiteurope.com internetes portálon tennének közzé – a jobb turisztikai tájékoztatás érdekében; |
| --- | --- |

41.

hangsúlyozza, hogy a különböző szintű kulturális események előmozdítása hozzájárulhat a turisztikai célpontok vonzerejének növeléséhez, ezért javasolja, hogy vizsgálják meg egy európai rendezvénynaptár létrehozásának lehetőségét – melyet a visiteurope.com internetes portálon tennének közzé – a jobb turisztikai tájékoztatás érdekében;

| 42. | felhívja a nemzeti turisztikai szervezeteket, hogy biztosítsanak megfelelő webes láthatóságot az európai örökséget kiemelő kezdeményezéseknek és díjaknak, és ösztönözzék a kapcsolódó promóciós kezdeményezéseket és tevékenységeket (például az Európai Örökség címet, az európai kulturális útvonalakat); |
| --- | --- |

42.

felhívja a nemzeti turisztikai szervezeteket, hogy biztosítsanak megfelelő webes láthatóságot az európai örökséget kiemelő kezdeményezéseknek és díjaknak, és ösztönözzék a kapcsolódó promóciós kezdeményezéseket és tevékenységeket (például az Európai Örökség címet, az európai kulturális útvonalakat);

| 43. | megismétli annak fontosságát, hogy megvédjék és megőrizzék a kulturális örökséget az idegenforgalmi tevékenységek okozta strukturális változások lehetséges káros hatásaival, valamint a tömegturizmusból – különösen a főszezonban – adódó kockázatokkal szemben; az elvégzett munka minőségének tulajdonít elsőbbséget, nem pedig a költségeinek; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a védnökség fontos szerepet játszhat az európai örökség megőrzésében és az e célra előirányzott állami költségvetési források csökkenésének ellensúlyozásában; |
| --- | --- |

43.

megismétli annak fontosságát, hogy megvédjék és megőrizzék a kulturális örökséget az idegenforgalmi tevékenységek okozta strukturális változások lehetséges káros hatásaival, valamint a tömegturizmusból – különösen a főszezonban – adódó kockázatokkal szemben; az elvégzett munka minőségének tulajdonít elsőbbséget, nem pedig a költségeinek; ebben az összefüggésben hangsúlyozza, hogy a védnökség fontos szerepet játszhat az európai örökség megőrzésében és az e célra előirányzott állami költségvetési források csökkenésének ellensúlyozásában;

| 44. | felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre a veszélyeztetett európai műemlékek és helyszínek védelmét szolgáló fellépést annak érdekében, hogy védjék és népszerűsítsék a kulturális örökséget, ezzel bátorítsák a kulturális turizmust, |
| --- | --- |

44.

felkéri a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hajtsák végre a veszélyeztetett európai műemlékek és helyszínek védelmét szolgáló fellépést annak érdekében, hogy védjék és népszerűsítsék a kulturális örökséget, ezzel bátorítsák a kulturális turizmust,

| 45. | hangsúlyozza az európai kulturális turizmus jelentőségét, hiszen az hozzájárul a személyes fejlődéshez és az ismeretek elmélyítéséhez – különösen a fiatalok körében –, népszerűsíti az európai nemzeti és helyi kulturális sokszínűséget és örökséget, hozzájárul az interkulturális tanuláshoz, alkalmat nyújt a hálózatépítésre, az európai identitás erősítésére és az európai értékek kifejezésére; |
| --- | --- |

45.

hangsúlyozza az európai kulturális turizmus jelentőségét, hiszen az hozzájárul a személyes fejlődéshez és az ismeretek elmélyítéséhez – különösen a fiatalok körében –, népszerűsíti az európai nemzeti és helyi kulturális sokszínűséget és örökséget, hozzájárul az interkulturális tanuláshoz, alkalmat nyújt a hálózatépítésre, az európai identitás erősítésére és az európai értékek kifejezésére;

| 46. | hangsúlyozza a kulturális turizmusban rejlő szegénységcsökkentő potenciált; ezzel összefüggésben felszólít a tagállamok kreatív ágazatainak és falusi turizmusának támogatására annak érdekében, hogy népszerűsítsék Európa rendkívüli kulturális gazdagságát, valamint küzdjenek a szegénység és a munkanélküliség ellen; |
| --- | --- |

46.

hangsúlyozza a kulturális turizmusban rejlő szegénységcsökkentő potenciált; ezzel összefüggésben felszólít a tagállamok kreatív ágazatainak és falusi turizmusának támogatására annak érdekében, hogy népszerűsítsék Európa rendkívüli kulturális gazdagságát, valamint küzdjenek a szegénység és a munkanélküliség ellen;

| 47. | hangsúlyozza, hogy a kulturális kampányok támogatásaként egyszerűsíteni kell az utazási igazolványok és menetjegyek közös beszerzését; |
| --- | --- |

47.

hangsúlyozza, hogy a kulturális kampányok támogatásaként egyszerűsíteni kell az utazási igazolványok és menetjegyek közös beszerzését;

| 48. | kiemeli, hogy Európa kulturális örökségének alapját nyelveinek – hivatalos nyelvek, hivatalos társnyelvek, kisebbségi és kevésbé ismert nyelvek – sokszínűsége képezi, és ezek maguk a fenntartható és felelősségteljes turizmus kulcselemei közé sorolhatók; |
| --- | --- |

48.

kiemeli, hogy Európa kulturális örökségének alapját nyelveinek – hivatalos nyelvek, hivatalos társnyelvek, kisebbségi és kevésbé ismert nyelvek – sokszínűsége képezi, és ezek maguk a fenntartható és felelősségteljes turizmus kulcselemei közé sorolhatók;

| 49. | rámutat a jelentős történelmi események és helyszínek, mint például „a lelkiismeret helyszínei” által kínált lehetőségekre, amelyek révén – érzékeny értelmezésen és oktatási programokon keresztül – foglalkozni lehet napjaink kihívásaival; ösztönöz a kulturális örökség és turizmus felhasználására a kultúrák közötti párbeszéd támogatása céljából annak érdekében, hogy Európa népeit közelebb hozzák egymáshoz; |
| --- | --- |

49.

rámutat a jelentős történelmi események és helyszínek, mint például „a lelkiismeret helyszínei” által kínált lehetőségekre, amelyek révén – érzékeny értelmezésen és oktatási programokon keresztül – foglalkozni lehet napjaink kihívásaival; ösztönöz a kulturális örökség és turizmus felhasználására a kultúrák közötti párbeszéd támogatása céljából annak érdekében, hogy Európa népeit közelebb hozzák egymáshoz;

| 50. | hangsúlyozza, hogy a sportturizmus – amely a fejlődő európai utazási ágazat egyik legdinamikusabb ágává válhat – jelentős lehetőségeket rejt magában, és felkér külön szakpolitikák létrehozására a sportturizmus fejlődésének elősegítése és támogatása érdekében; emlékeztet arra, hogy a sporttevékenységek fontos szerepet töltenek be abban, hogy az európai régiók vonzóak legyenek a turisták számára; felhívja a figyelmet a sportolók és a nézők versenyeket megelőző, illetve azok során tett utazásai által kínált lehetőségekre, amelyek még a legtávolabbi területekre is vonzhatnak látogatókat; hangsúlyozza, hogy a sportturizmusban rejlő lehetőség még nincs kellő mértékben kiaknázva; |
| --- | --- |

50.

hangsúlyozza, hogy a sportturizmus – amely a fejlődő európai utazási ágazat egyik legdinamikusabb ágává válhat – jelentős lehetőségeket rejt magában, és felkér külön szakpolitikák létrehozására a sportturizmus fejlődésének elősegítése és támogatása érdekében; emlékeztet arra, hogy a sporttevékenységek fontos szerepet töltenek be abban, hogy az európai régiók vonzóak legyenek a turisták számára; felhívja a figyelmet a sportolók és a nézők versenyeket megelőző, illetve azok során tett utazásai által kínált lehetőségekre, amelyek még a legtávolabbi területekre is vonzhatnak látogatókat; hangsúlyozza, hogy a sportturizmusban rejlő lehetőség még nincs kellő mértékben kiaknázva;

Minőség

| 51. | meggyőződése, hogy az európai idegenforgalomnak át kell térnie mennyiségi növekedés modelljéről a minőségi növekedés modelljére, amely gyors és fenntartható fejlődésre törekszik, és hogy olyan idegenforgalmi ágazatot kell kialakítani, amely minőségibb, megfelelően megfizetett munkahelyek létrehozását teszi lehetővé; úgy véli, hogy a vidéki és tengerparti térségekben az idegenforgalom gazdasági diverzifikálása új és fenntartható munkahelyek létrehozására kínál lehetőséget; |
| --- | --- |

51.

meggyőződése, hogy az európai idegenforgalomnak át kell térnie mennyiségi növekedés modelljéről a minőségi növekedés modelljére, amely gyors és fenntartható fejlődésre törekszik, és hogy olyan idegenforgalmi ágazatot kell kialakítani, amely minőségibb, megfelelően megfizetett munkahelyek létrehozását teszi lehetővé; úgy véli, hogy a vidéki és tengerparti térségekben az idegenforgalom gazdasági diverzifikálása új és fenntartható munkahelyek létrehozására kínál lehetőséget;

| 52. | megállapítja, hogy a turisztikai ágazatban különbségek vannak a szolgáltatási minőség színvonalában, és úgy véli, hogy fontosak a minőségi szabványok annak érdekében, hogy vállalkozások egyenlő feltételekkel működhessenek, és hogy a fogyasztók számára növekedjen az átláthatóság, ezáltal az összes szereplő bizalmának növeléséhez hozzájárulva; felszólítja az összes érdekeltet, hogy folytassák a vitát arról, hogy az EU miként tudná előmozdítani az idegenforgalmi szolgáltatások elfogadott minőségi szabványait; |
| --- | --- |

52.

megállapítja, hogy a turisztikai ágazatban különbségek vannak a szolgáltatási minőség színvonalában, és úgy véli, hogy fontosak a minőségi szabványok annak érdekében, hogy vállalkozások egyenlő feltételekkel működhessenek, és hogy a fogyasztók számára növekedjen az átláthatóság, ezáltal az összes szereplő bizalmának növeléséhez hozzájárulva; felszólítja az összes érdekeltet, hogy folytassák a vitát arról, hogy az EU miként tudná előmozdítani az idegenforgalmi szolgáltatások elfogadott minőségi szabványait;

| 53. | felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre európai minőségi turizmus védjegyet, amellyel a turisztikai szakemberek komoly erőfeszítéseit díjazza a kulturális és természeti örökség legmagasabb fokú tiszteletén alapuló turisztikai szolgáltatások minőségének támogatása terén, javítva a turisztikai munkahelyek minőségét, erősítve a turisztikai lehetőségek hozzáférhetőségét, és népszerűsítve a helyi közösségek kulturális hagyományait; |
| --- | --- |

53.

felkéri a Bizottságot, hogy hozzon létre európai minőségi turizmus védjegyet, amellyel a turisztikai szakemberek komoly erőfeszítéseit díjazza a kulturális és természeti örökség legmagasabb fokú tiszteletén alapuló turisztikai szolgáltatások minőségének támogatása terén, javítva a turisztikai munkahelyek minőségét, erősítve a turisztikai lehetőségek hozzáférhetőségét, és népszerűsítve a helyi közösségek kulturális hagyományait;

| 54. | felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a tagállamok közötti együttműködést annak érdekében, hogy az eredetmegjelölések („made in”) védelme révén javuljon a termékek minősége; |
| --- | --- |

54.

felhívja a Bizottságot, hogy erősítse meg a tagállamok közötti együttműködést annak érdekében, hogy az eredetmegjelölések („made in”) védelme révén javuljon a termékek minősége;

| 55. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a turisztikai szövetségekkel együttműködve közösen határozzák meg az idegenforgalmi infrastruktúra (szállodák, éttermek stb.) osztályozásának közös európai rendszerét; úgy véli, hogy az Európa-szerte a szállások osztályozási rendszerének fokozatos harmonizálására irányuló Hotelstars Union kezdeményezést fokozottabban kell támogatni, lehetővé téve ezzel a szállásajánlatok jobb összehasonlítását Európában, és így hozzájárulva a minőségi szolgáltatások közös kritériumaihoz; |
| --- | --- |

55.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy a turisztikai szövetségekkel együttműködve közösen határozzák meg az idegenforgalmi infrastruktúra (szállodák, éttermek stb.) osztályozásának közös európai rendszerét; úgy véli, hogy az Európa-szerte a szállások osztályozási rendszerének fokozatos harmonizálására irányuló Hotelstars Union kezdeményezést fokozottabban kell támogatni, lehetővé téve ezzel a szállásajánlatok jobb összehasonlítását Európában, és így hozzájárulva a minőségi szolgáltatások közös kritériumaihoz;

| 56. | úgy véli, hogy a jó minőség egyik alapvető eleme, hogy az idegenforgalmi szolgáltatások terén fenntartsák a biztonsági normákat az EU-ban; üdvözli ezért a Bizottságnak az idegenforgalmi szálláshely-szolgáltatások biztonságáról szóló zöld könyvét; megjegyzi, hogy számos fogyasztói csoport, tűzvédelmi szervezet és turisztikai szervezet nyújtott be beadványt, támogatva az uniós szintű fellépést az idegenforgalom biztonságossága terén; felhívja ezért a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az idegenforgalom biztonságosságára vonatkozó minimum-előírásokra az EU-ban, különösen a szálláshelyek tűzbiztonsága és szén-monoxid-biztonsága terén; hangsúlyozza, hogy szisztematikusan adatokat kell gyűjteni a szálláshelyek biztonságosságáról; |
| --- | --- |

56.

úgy véli, hogy a jó minőség egyik alapvető eleme, hogy az idegenforgalmi szolgáltatások terén fenntartsák a biztonsági normákat az EU-ban; üdvözli ezért a Bizottságnak az idegenforgalmi szálláshely-szolgáltatások biztonságáról szóló zöld könyvét; megjegyzi, hogy számos fogyasztói csoport, tűzvédelmi szervezet és turisztikai szervezet nyújtott be beadványt, támogatva az uniós szintű fellépést az idegenforgalom biztonságossága terén; felhívja ezért a Bizottságot, hogy tegyen javaslatot az idegenforgalom biztonságosságára vonatkozó minimum-előírásokra az EU-ban, különösen a szálláshelyek tűzbiztonsága és szén-monoxid-biztonsága terén; hangsúlyozza, hogy szisztematikusan adatokat kell gyűjteni a szálláshelyek biztonságosságáról;

| 57. | hangsúlyozza, hogy akkor biztosíthatók jó minőségű idegenforgalmi szolgáltatások, ha azok megfelelő képzéssel és méltányos munkakörülményekkel párosulnak, és hogy a szükséges készségek és az ágazat szociális vívmányainak semmibevétele vagy gyengítése kontraproduktív; |
| --- | --- |

57.

hangsúlyozza, hogy akkor biztosíthatók jó minőségű idegenforgalmi szolgáltatások, ha azok megfelelő képzéssel és méltányos munkakörülményekkel párosulnak, és hogy a szükséges készségek és az ágazat szociális vívmányainak semmibevétele vagy gyengítése kontraproduktív;

| 58. | úgy véli, hogy a minőségi szolgáltatások nyújtása szempontjából alapvető jelentősége van a képzésbe és oktatásba való befektetésnek ebben az ágazatban, amely többnyire fiatal, jellemzően 16 és 35 év közötti munkavállalókat foglalkoztat; felhívja a Bizottságot, hogy az ágazat vonzóbbá és kevésbé szezonális jellegűvé tétele céljából a magánszereplőkkel együttműködve hozzon létre a mellékszezonra időzített képzéseket és gyakorlatokat; úgy véli, e képzésnek különös figyelmet kell fordítania a felsőfokú képesítésekre és a puha készségek fejlesztésére annak érdekében, hogy az ágazatban javuljanak a munkahelyi kilátások; ezért felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az idegenforgalmi ágazat arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a jövőbeli tendenciák és készségigény előrejelzése érdekében javítsák a munkáltatók és munkavállalók készségeit és kompetenciáit; úgy véli, hogy javítani kell az idegenforgalmi ágazatban való foglalkoztatásra vonatkozó statisztikákat; |
| --- | --- |

58.

úgy véli, hogy a minőségi szolgáltatások nyújtása szempontjából alapvető jelentősége van a képzésbe és oktatásba való befektetésnek ebben az ágazatban, amely többnyire fiatal, jellemzően 16 és 35 év közötti munkavállalókat foglalkoztat; felhívja a Bizottságot, hogy az ágazat vonzóbbá és kevésbé szezonális jellegűvé tétele céljából a magánszereplőkkel együttműködve hozzon létre a mellékszezonra időzített képzéseket és gyakorlatokat; úgy véli, e képzésnek különös figyelmet kell fordítania a felsőfokú képesítésekre és a puha készségek fejlesztésére annak érdekében, hogy az ágazatban javuljanak a munkahelyi kilátások; ezért felhívja a Bizottságot, hogy támogassa az idegenforgalmi ágazat arra irányuló erőfeszítéseit, hogy a jövőbeli tendenciák és készségigény előrejelzése érdekében javítsák a munkáltatók és munkavállalók készségeit és kompetenciáit; úgy véli, hogy javítani kell az idegenforgalmi ágazatban való foglalkoztatásra vonatkozó statisztikákat;

| 59. | ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy a szakképzett munkaerő hiányának megszüntetésével, valamint a szakoktatás és -képzés piaci relevanciájának növelésével támogassa az idegenforgalmi ágazatot; szorgalmazza, hogy a Bizottság tegyen közzé és osszon meg az Unióban bevált gyakorlatokról és különböző képzési lehetőségek kínálatáról szóló útmutatót, amely elősegíti a magasabb szakmai színvonal kialakítását és a szakemberek nagyobb mértékű önkéntes mobilitását az EU-ban; |
| --- | --- |

59.

ezzel kapcsolatban felhívja a Bizottságot, hogy a szakképzett munkaerő hiányának megszüntetésével, valamint a szakoktatás és -képzés piaci relevanciájának növelésével támogassa az idegenforgalmi ágazatot; szorgalmazza, hogy a Bizottság tegyen közzé és osszon meg az Unióban bevált gyakorlatokról és különböző képzési lehetőségek kínálatáról szóló útmutatót, amely elősegíti a magasabb szakmai színvonal kialakítását és a szakemberek nagyobb mértékű önkéntes mobilitását az EU-ban;

| 60. | hangsúlyozza, hogy fontos a szakmai képesítések tagállamok általi kölcsönös elismerése az idegenforgalmi ágazatban annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a dolgozók számára, hogy felismerjék a lehető legjobb szakmai előmeneteli lehetőségeket, ezzel ösztönözve mobilitásukat; |
| --- | --- |

60.

hangsúlyozza, hogy fontos a szakmai képesítések tagállamok általi kölcsönös elismerése az idegenforgalmi ágazatban annak érdekében, hogy lehetővé tegyék a dolgozók számára, hogy felismerjék a lehető legjobb szakmai előmeneteli lehetőségeket, ezzel ösztönözve mobilitásukat;

| 61. | üdvözli a mobilitási eszközöket, valamint az Erasmus+ és az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programok keretében a tudásfejlesztési szövetségekhez és az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségekhez hasonló együttműködési projekteket, melyek hatékony eszközök az oktatás és képzés minden szintjén részt vevő turisztikai alkalmazottak számára, hogy megoszthassák a bevált gyakorlatokat, javíthassák a nyelvi készségeket és gyakorlati tudást szerezhessenek a kulturális turizmus terén; aggasztja azonban, hogy a fiatalok kevéssé érdeklődnek bizonyos turisztikai ágazatok karrierlehetőségei iránt; hangsúlyozza a duális oktatási rendszer hasznát a turisztikai ágazatra nézve, és annak fontosságát, hogy a tanulást gyakorlati munkatapasztalattal egészítsék ki, ezzel javítva az elméleti tudást és a gyakorlati készségeket egyaránt; felkéri a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy éljenek az Európai Szociális Alap és egyéb uniós, nemzeti, regionális és helyi eszközök által a szakképzés támogatására felkínált lehetőségekkel. |
| --- | --- |

61.

üdvözli a mobilitási eszközöket, valamint az Erasmus+ és az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” programok keretében a tudásfejlesztési szövetségekhez és az ágazati szakképzettség-fejlesztési szövetségekhez hasonló együttműködési projekteket, melyek hatékony eszközök az oktatás és képzés minden szintjén részt vevő turisztikai alkalmazottak számára, hogy megoszthassák a bevált gyakorlatokat, javíthassák a nyelvi készségeket és gyakorlati tudást szerezhessenek a kulturális turizmus terén; aggasztja azonban, hogy a fiatalok kevéssé érdeklődnek bizonyos turisztikai ágazatok karrierlehetőségei iránt; hangsúlyozza a duális oktatási rendszer hasznát a turisztikai ágazatra nézve, és annak fontosságát, hogy a tanulást gyakorlati munkatapasztalattal egészítsék ki, ezzel javítva az elméleti tudást és a gyakorlati készségeket egyaránt; felkéri a tagállamokat, valamint a helyi és regionális hatóságokat, hogy éljenek az Európai Szociális Alap és egyéb uniós, nemzeti, regionális és helyi eszközök által a szakképzés támogatására felkínált lehetőségekkel.

| 62. | felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre beruházásokat az idegenvezetők minőségi képzése terén, és támogassák a soknyelvűséget a külföldi turisták érdeklődésére számot tartó helyszínek megfelelőbb népszerűsítése érdekében; kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg a minimális képzési követelményeknek való megfelelést is magukban foglaló európai minőségi szabványokat az idegenvezetők számára; |
| --- | --- |

62.

felhívja a tagállamokat, hogy hajtsanak végre beruházásokat az idegenvezetők minőségi képzése terén, és támogassák a soknyelvűséget a külföldi turisták érdeklődésére számot tartó helyszínek megfelelőbb népszerűsítése érdekében; kéri továbbá a Bizottságot és a tagállamokat, hogy határozzanak meg a minimális képzési követelményeknek való megfelelést is magukban foglaló európai minőségi szabványokat az idegenvezetők számára;

| 63. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a turisztikai termékekre kivetett adók és díjak által Európa mint úti cél versenyképességére helyi, regionális, nemzeti és európai szinten gyakorolt hatásról; felhívja a tagállamok figyelmét az utazási és idegenforgalmi szolgáltatások héamértéke csökkentésének fontosságára, ami segít a helyi gazdaságok fejlődésében, a növekedés és munkahelyteremtés fenntartásában, valamint abban, hogy Európa versenyképes maradjon a globális piacon; |
| --- | --- |

63.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a turisztikai termékekre kivetett adók és díjak által Európa mint úti cél versenyképességére helyi, regionális, nemzeti és európai szinten gyakorolt hatásról; felhívja a tagállamok figyelmét az utazási és idegenforgalmi szolgáltatások héamértéke csökkentésének fontosságára, ami segít a helyi gazdaságok fejlődésében, a növekedés és munkahelyteremtés fenntartásában, valamint abban, hogy Európa versenyképes maradjon a globális piacon;

A part menti és tengeri turizmusban rejlő lehetőségek felszabadítása

| 64. | elismeri, hogy a part menti és szigeti régiók számára – összhangban a kék növekedésre irányuló stratégiával és az Európa 2020 stratégiával – nagy jelentőséggel bír a part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája, amely egy sor közös választ ad a sokféle kihívásra, amelyekkel e régiók szembesülnek; |
| --- | --- |

64.

elismeri, hogy a part menti és szigeti régiók számára – összhangban a kék növekedésre irányuló stratégiával és az Európa 2020 stratégiával – nagy jelentőséggel bír a part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiája, amely egy sor közös választ ad a sokféle kihívásra, amelyekkel e régiók szembesülnek;

| 65. | felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a fent említett part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiájában meghatározott 14 intézkedést kísérő, konkrét célkitűzéseket és menetrendet tartalmazó cselekvési tervet, és nyújtson be az intézkedések végrehajtásának előrehaladásáról szóló jelentést a Parlamentnek; |
| --- | --- |

65.

felhívja a Bizottságot, hogy terjesszen elő a fent említett part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiájában meghatározott 14 intézkedést kísérő, konkrét célkitűzéseket és menetrendet tartalmazó cselekvési tervet, és nyújtson be az intézkedések végrehajtásának előrehaladásáról szóló jelentést a Parlamentnek;

| 66. | kéri az Európai Bizottságot, hogy az összeurópai párbeszéd előmozdítása érdekében a part menti és tengeri tagállamok, valamint az érintett régiók részvételével szervezzen éves szemináriumot a bevált gyakorlatok megosztása és egy hosszú távú stratégia végrehajtása megkönnyítésének céljából; |
| --- | --- |

66.

kéri az Európai Bizottságot, hogy az összeurópai párbeszéd előmozdítása érdekében a part menti és tengeri tagállamok, valamint az érintett régiók részvételével szervezzen éves szemináriumot a bevált gyakorlatok megosztása és egy hosszú távú stratégia végrehajtása megkönnyítésének céljából;

| 67. | emlékeztet arra, hogy a tengeri és légi közlekedéstől nagyban függő legkülső és szigeti régiók számára nagyon fontosak az összeköttetések és elérhetőség, rámutat, hogy ezek a fő- és a mellékszezonban eltérő mértékűek; hangsúlyozza ezenkívül az úti célokon belüli helyváltoztatást elősegítő regionális tervek létrehozásának fontosságát; kéri a Bizottságot, hogy a fent említett part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiájának 12. számú intézkedése vegye figyelembe a tengerparti és tengeri régiók állami támogatásának hatékonyságát is; |
| --- | --- |

67.

emlékeztet arra, hogy a tengeri és légi közlekedéstől nagyban függő legkülső és szigeti régiók számára nagyon fontosak az összeköttetések és elérhetőség, rámutat, hogy ezek a fő- és a mellékszezonban eltérő mértékűek; hangsúlyozza ezenkívül az úti célokon belüli helyváltoztatást elősegítő regionális tervek létrehozásának fontosságát; kéri a Bizottságot, hogy a fent említett part menti és tengeri turisztikai ágazat európai növekedési és foglalkoztatási stratégiájának 12. számú intézkedése vegye figyelembe a tengerparti és tengeri régiók állami támogatásának hatékonyságát is;

| 68. | arra buzdítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a hajós és tengeri turizmusban érdekelt felekkel együtt értékelje az idényjelleg megszüntetésére megoldást kínáló, akár a fő-, akár a mellékszezonra szabott, a különféle célcsoportok igényeit figyelembe vevő intelligens és innovatív stratégiák létrehozásának szükségességét; kéri az érdekelt feleket, hogy tegyenek erőfeszítéseket a helyi termékekkel – különösen a tengeri örökség és kultúra, a vízi sportok, a sétahajózás, a tengeri élet és a természet megfigyelése, a tengerparti nyaraláshoz, a kisüzemi halászathoz, a gasztronómiához és az egészséghez kapcsolódó tevékenységek – szervesen összefüggő élmények, termékek és kiegészítő szolgáltatások létrehozására; |
| --- | --- |

68.

arra buzdítja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal és a hajós és tengeri turizmusban érdekelt felekkel együtt értékelje az idényjelleg megszüntetésére megoldást kínáló, akár a fő-, akár a mellékszezonra szabott, a különféle célcsoportok igényeit figyelembe vevő intelligens és innovatív stratégiák létrehozásának szükségességét; kéri az érdekelt feleket, hogy tegyenek erőfeszítéseket a helyi termékekkel – különösen a tengeri örökség és kultúra, a vízi sportok, a sétahajózás, a tengeri élet és a természet megfigyelése, a tengerparti nyaraláshoz, a kisüzemi halászathoz, a gasztronómiához és az egészséghez kapcsolódó tevékenységek – szervesen összefüggő élmények, termékek és kiegészítő szolgáltatások létrehozására;

| 69. | kiemeli a tengeri körutazások jelentőségét az európai turisztikai ágazat növekedése szempontjából; arra ösztönzi ezért a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt mérje fel a szükséges forrásokat és a meglévő kikötői és hajózási infrastruktúrát, valamint szabványosítsa a szelektív hulladékgyűjtést és az újrafeldolgozást, hogy az intelligens kikötővárosok koncepciójának fejlesztése révén innovatív tervezési intézkedések jöjjenek létre ezeken a területeken; |
| --- | --- |

69.

kiemeli a tengeri körutazások jelentőségét az európai turisztikai ágazat növekedése szempontjából; arra ösztönzi ezért a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együtt mérje fel a szükséges forrásokat és a meglévő kikötői és hajózási infrastruktúrát, valamint szabványosítsa a szelektív hulladékgyűjtést és az újrafeldolgozást, hogy az intelligens kikötővárosok koncepciójának fejlesztése révén innovatív tervezési intézkedések jöjjenek létre ezeken a területeken;

| 70. | hangsúlyozza, hogy a turizmus lakosság általi elfogadása ugyanúgy közös tervezést és cselekvést igényel, mint az ágazat fenntartható fejlesztése; |
| --- | --- |

70.

hangsúlyozza, hogy a turizmus lakosság általi elfogadása ugyanúgy közös tervezést és cselekvést igényel, mint az ágazat fenntartható fejlesztése;

Fenntartható, felelős és szociális idegenforgalom

| 71. | felhívja a Bizottságot, hogy az ETC-vel és más stratégiai partnerekkel együttműködve továbbra is támogassa a fenntartható, felelős és környezetbarát turizmust új, speciális termékek kifejlesztésével és a meglévők népszerűsítésével, valamint javasolja egy európai internetes platform létrehozását, amely egy adatbázisban gyűjti össze a tanúsított termékekről, célpontokról, útvonalakról és különleges szolgáltatásokról, például közlekedési eszközökről és idegenvezetőkről szóló információkat, a visiteurope.com internetes portálon keresztüli hozzáféréssel; |
| --- | --- |

71.

felhívja a Bizottságot, hogy az ETC-vel és más stratégiai partnerekkel együttműködve továbbra is támogassa a fenntartható, felelős és környezetbarát turizmust új, speciális termékek kifejlesztésével és a meglévők népszerűsítésével, valamint javasolja egy európai internetes platform létrehozását, amely egy adatbázisban gyűjti össze a tanúsított termékekről, célpontokról, útvonalakról és különleges szolgáltatásokról, például közlekedési eszközökről és idegenvezetőkről szóló információkat, a visiteurope.com internetes portálon keresztüli hozzáféréssel;

| 72. | úgy véli, hogy a COSME program keretében nagyobb összeget kell előirányozni a fenntartható projektek (társ)finanszírozására; |
| --- | --- |

72.

úgy véli, hogy a COSME program keretében nagyobb összeget kell előirányozni a fenntartható projektek (társ)finanszírozására;

| 73. | sürgeti a Bizottságot, hogy véglegesítse a Fenntartható és Felelős Idegenforgalom Európai Chartáját, és továbbra is biztosítson pénzügyi támogatást a fontos kezdeményezéseknek és hálózatoknak, például az EDEN-nek (kiemelt európai turisztikai célterületeknek) és az európai kulturális útvonalaknak; |
| --- | --- |

73.

sürgeti a Bizottságot, hogy véglegesítse a Fenntartható és Felelős Idegenforgalom Európai Chartáját, és továbbra is biztosítson pénzügyi támogatást a fontos kezdeményezéseknek és hálózatoknak, például az EDEN-nek (kiemelt európai turisztikai célterületeknek) és az európai kulturális útvonalaknak;

| 74. | ösztönzi a nemzeti turisztikai szervezeteket, hogy a Bizottság által javasolt szabványok alapján nemzeti szinten hozzanak létre fenntartható és felelős turizmussal foglalkozó portált, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók számára, hogy tájékozottan válasszanak a célzott nemzeti és határokon átnyúló termékek és úti célok közül; |
| --- | --- |

74.

ösztönzi a nemzeti turisztikai szervezeteket, hogy a Bizottság által javasolt szabványok alapján nemzeti szinten hozzanak létre fenntartható és felelős turizmussal foglalkozó portált, hogy lehetővé tegyék a fogyasztók számára, hogy tájékozottan válasszanak a célzott nemzeti és határokon átnyúló termékek és úti célok közül;

| 75. | hangsúlyozza a fenntartható, felelős és akadálymentes turizmus fejlesztésének jelentőségét, amelynek központi elemét az „intelligens idegenforgalmi célpont” fogalmának kell képeznie, és amelynek össze kell hangolnia a fenntarthatóságot, a kísérleti turizmust és a természeti erőforrások megfelelő használatát, valamint az új technológiákat, ideértve a fizikai és információs-kommunikációs akadálymentesítés szempontjait is; meggyőződése, hogy a „szelíd” turisztikai projektekkel kapcsolatos információs hálózatok jó lehetőségeket kínálnak a kkv-k, a helyi fenntartható fejlődés, a fenntartható munkahelyek és a stabil gazdaságok támogatására; |
| --- | --- |

75.

hangsúlyozza a fenntartható, felelős és akadálymentes turizmus fejlesztésének jelentőségét, amelynek központi elemét az „intelligens idegenforgalmi célpont” fogalmának kell képeznie, és amelynek össze kell hangolnia a fenntarthatóságot, a kísérleti turizmust és a természeti erőforrások megfelelő használatát, valamint az új technológiákat, ideértve a fizikai és információs-kommunikációs akadálymentesítés szempontjait is; meggyőződése, hogy a „szelíd” turisztikai projektekkel kapcsolatos információs hálózatok jó lehetőségeket kínálnak a kkv-k, a helyi fenntartható fejlődés, a fenntartható munkahelyek és a stabil gazdaságok támogatására;

| 76. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a „szelíd” turisztikai szolgáltatások fenntarthatósági tanúsítványairól, beleértve az önkéntes eszközök és a sikeresnek bizonyult eszközök elemzését is; |
| --- | --- |

76.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen tanulmányt a „szelíd” turisztikai szolgáltatások fenntarthatósági tanúsítványairól, beleértve az önkéntes eszközök és a sikeresnek bizonyult eszközök elemzését is;

| 77. | kéri a gyerek- és családbarát ajánlatok népszerűsítését és fejlesztését az idegenforgalmi ágazatban, például a családbarát turizmus európai címkéjének létrehozásával; |
| --- | --- |

77.

kéri a gyerek- és családbarát ajánlatok népszerűsítését és fejlesztését az idegenforgalmi ágazatban, például a családbarát turizmus európai címkéjének létrehozásával;

| 78. | hangsúlyozza a régi szállodáknak a környezeti szempontból fenntartható idegenforgalom kritériumainak megfelelő átalakítását lehetővé tevő programok ösztönzésének fontosságát; |
| --- | --- |

78.

hangsúlyozza a régi szállodáknak a környezeti szempontból fenntartható idegenforgalom kritériumainak megfelelő átalakítását lehetővé tevő programok ösztönzésének fontosságát;

| 79. | hangsúlyozza az európai turizmus döntő szerepét a vidéki és városi térségek fenntartható helyi és regionális fejlesztést szolgáló megújításában; |
| --- | --- |

79.

hangsúlyozza az európai turizmus döntő szerepét a vidéki és városi térségek fenntartható helyi és regionális fejlesztést szolgáló megújításában;

| 80. | fenntartható idegenforgalmi szolgáltatások fejlesztését kéri azokon a helyeken, amelyek imázsa – annak ellenére, hogy erőteljes kulturális és idegenforgalmi lehetőségekkel rendelkeznek – kárt szenvedett egyéb ágazatokra, például az iparra fordított nagyobb figyelem és ezek fejlesztése miatt; |
| --- | --- |

80.

fenntartható idegenforgalmi szolgáltatások fejlesztését kéri azokon a helyeken, amelyek imázsa – annak ellenére, hogy erőteljes kulturális és idegenforgalmi lehetőségekkel rendelkeznek – kárt szenvedett egyéb ágazatokra, például az iparra fordított nagyobb figyelem és ezek fejlesztése miatt;

| 81. | kiemeli, hogy fontos szem előtt tartani, hogy a turisztikai tevékenység ne legyen negatív hatással a helyi lakosok mindennapi életére, hanem úgy véli, ellenkezőleg, pozitív hatást kifejtve vonja be a helyi lakosságot a turizmusba; |
| --- | --- |

81.

kiemeli, hogy fontos szem előtt tartani, hogy a turisztikai tevékenység ne legyen negatív hatással a helyi lakosok mindennapi életére, hanem úgy véli, ellenkezőleg, pozitív hatást kifejtve vonja be a helyi lakosságot a turizmusba;

| 82. | hangsúlyozza, hogy a természeti és kulturális örökség és a biológiai sokféleség védelme fontos tőkét jelentenek az idegenforgalmi ágazat számára, ezért támogatja a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak, valamint az idegenforgalmi vállalkozásoknak az ökoturizmus előmozdítására és az uniós környezetvédelmi előírások betartására irányuló erőfeszítéseit az infrastrukturális projektekről szóló döntések és azok kivitelezése során; felhívja a tagállamokat, hogy a természeti örökségre irányuló kezdeményezéseket építsék be nemzeti és regionális idegenforgalmi stratégiáikba; |
| --- | --- |

82.

hangsúlyozza, hogy a természeti és kulturális örökség és a biológiai sokféleség védelme fontos tőkét jelentenek az idegenforgalmi ágazat számára, ezért támogatja a tagállamoknak és a regionális hatóságoknak, valamint az idegenforgalmi vállalkozásoknak az ökoturizmus előmozdítására és az uniós környezetvédelmi előírások betartására irányuló erőfeszítéseit az infrastrukturális projektekről szóló döntések és azok kivitelezése során; felhívja a tagállamokat, hogy a természeti örökségre irányuló kezdeményezéseket építsék be nemzeti és regionális idegenforgalmi stratégiáikba;

| 83. | hangsúlyozza a fenntartható és felelős idegenforgalom jelentőségét a regionális természeti és kulturális örökség védelmében és előmozdításában; ezért meggyőződése, hogy a regionális turisztikai termékeket és alternatívákat megfelelő intézkedésekkel támogatni és népszerűsíteni kell; |
| --- | --- |

83.

hangsúlyozza a fenntartható és felelős idegenforgalom jelentőségét a regionális természeti és kulturális örökség védelmében és előmozdításában; ezért meggyőződése, hogy a regionális turisztikai termékeket és alternatívákat megfelelő intézkedésekkel támogatni és népszerűsíteni kell;

| 84. | felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki zöld útvonalhálózatokat, amelyek magukban foglalnak vidéki, erdővel borított területeket és kisebb természetes élőhelyeket, a közlekedési infrastruktúra meglévő hálózatai és az új, környezeti szempontból fenntartható megoldások integrálása révén; |
| --- | --- |

84.

felhívja a Bizottságot és a tagállamokat, hogy alakítsanak ki zöld útvonalhálózatokat, amelyek magukban foglalnak vidéki, erdővel borított területeket és kisebb természetes élőhelyeket, a közlekedési infrastruktúra meglévő hálózatai és az új, környezeti szempontból fenntartható megoldások integrálása révén;

| 85. | hangsúlyozza, hogy a fenntartható horgászturizmus jelentősen hozzájárulhat Európa vidéki térségeinek fejlődéséhez; hangsúlyozza, hogy a turizmusnak ez a formája csak akkor maradhat fenn, ha az Európai belvizek veszélyeztetett halfajaival fenntarthatóan gazdálkodnak; |
| --- | --- |

85.

hangsúlyozza, hogy a fenntartható horgászturizmus jelentősen hozzájárulhat Európa vidéki térségeinek fejlődéséhez; hangsúlyozza, hogy a turizmusnak ez a formája csak akkor maradhat fenn, ha az Európai belvizek veszélyeztetett halfajaival fenntarthatóan gazdálkodnak;

| 86. | hangsúlyozza, hogy az agroturizmus az Unión belüli alternatív turizmus egyik legalapvetőbb ágazata, és felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki intézkedéseket annak érdekében, hogy lendületet adjon az ágazat további fejlődéséhez, az infrastruktúra és az akadálymentesítés terén egyaránt; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy az agroturizmus az Unión belüli alternatív turizmus egyik legalapvetőbb ágazata, és felhívja a Bizottságot, hogy a tagállamokkal együttműködve dolgozzon ki intézkedéseket annak érdekében, hogy lendületet adjon az ágazat további fejlődéséhez, az infrastruktúra és az akadálymentesítés terén egyaránt;

| 87. | felszólítja a Bizottságot, hogy még jobban helyezze előtérbe a helyi területeket és sajátosságokat, és ösztönözze a jellegzetes termékek, például az oltalom alatt álló mezőgazdasági vagy nem mezőgazdasági földrajzi jelzések népszerűsítését és biztosítsa azok védelmét; |
| --- | --- |

87.

felszólítja a Bizottságot, hogy még jobban helyezze előtérbe a helyi területeket és sajátosságokat, és ösztönözze a jellegzetes termékek, például az oltalom alatt álló mezőgazdasági vagy nem mezőgazdasági földrajzi jelzések népszerűsítését és biztosítsa azok védelmét;

| 88. | úgy véli, hogy az érzékeny régiók, például a szigetek, partvidékek és hegyvidékek, valamint különösen a távoli és legkülső régiók gyakran erősen függenek az idegenforgalomtól, és elsőként érinti azokat az éghajlatváltozás; ezért meggyőződése, hogy az éghajlatvédelemnek prioritást kell élveznie, és jobban kell integrálni az európai, nemzeti és regionális idegenforgalmi és közlekedési politikákba, többek között az energiahatékonyság, a megújuló energia, a fenntartható közlekedés és a hulladékgazdálkodás középpontba helyezése révén; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot az éghajlat turizmusra gyakorolt – gazdasági, környezeti és társadalmi – hatásáról az érzékeny régiókban, és a jövőbeni befolyásáról; |
| --- | --- |

88.

úgy véli, hogy az érzékeny régiók, például a szigetek, partvidékek és hegyvidékek, valamint különösen a távoli és legkülső régiók gyakran erősen függenek az idegenforgalomtól, és elsőként érinti azokat az éghajlatváltozás; ezért meggyőződése, hogy az éghajlatvédelemnek prioritást kell élveznie, és jobban kell integrálni az európai, nemzeti és regionális idegenforgalmi és közlekedési politikákba, többek között az energiahatékonyság, a megújuló energia, a fenntartható közlekedés és a hulladékgazdálkodás középpontba helyezése révén; felhívja a Bizottságot, hogy végezzen hatásvizsgálatot az éghajlat turizmusra gyakorolt – gazdasági, környezeti és társadalmi – hatásáról az érzékeny régiókban, és a jövőbeni befolyásáról;

| 89. | hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a távoli, vidéki, tengerparti és hegyvidéki térségek idegenforgalmi potenciálját; ösztönzi a fenntartható tengeri turizmus fejlesztését az EU-ban, és felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki fenntartható infrastruktúrát, és e térségek vonzerejének és elérhetőségének erősítése eszközeként javítsák a határokon átnyúló összeköttetéseket; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy elő kell mozdítani a távoli, vidéki, tengerparti és hegyvidéki térségek idegenforgalmi potenciálját; ösztönzi a fenntartható tengeri turizmus fejlesztését az EU-ban, és felhívja a tagállamokat, hogy alakítsanak ki fenntartható infrastruktúrát, és e térségek vonzerejének és elérhetőségének erősítése eszközeként javítsák a határokon átnyúló összeköttetéseket;

| 90. | rámutat a szigetjelleg problémájára, különösen a kis szigetek szárazfölddel való összeköttetései tekintetében, és felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket az e területre irányuló beruházások előmozdítására; |
| --- | --- |

90.

rámutat a szigetjelleg problémájára, különösen a kis szigetek szárazfölddel való összeköttetései tekintetében, és felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon intézkedéseket az e területre irányuló beruházások előmozdítására;

| 91. | az ágazat fontos hozzájárulásának tekinti a turisztikai iparág környezeti minőségének javítására szolgáló önkéntes „környezeti ellenőrzéseket”, és ajánlja, hogy a szerepvállalás terén kiemelkedő vállalatok részesüljenek elismerésben; |
| --- | --- |

91.

az ágazat fontos hozzájárulásának tekinti a turisztikai iparág környezeti minőségének javítására szolgáló önkéntes „környezeti ellenőrzéseket”, és ajánlja, hogy a szerepvállalás terén kiemelkedő vállalatok részesüljenek elismerésben;

| 92. | felhívja a nemzeti, regionális és helyi szinten illetékes hatóságokat és a vállalkozásokat, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket a szelíd turisztikai hálózatok, például az európai lovas, gyalogos, kerékpárút-hálózatok és zarándokútvonalak fejlesztésére, amelyek kapcsolódnak a határokon átnyúló vasúti szolgáltatásokhoz, többek között nagysebességű és éjszakai vonatokhoz is; emlékeztet arra, hogy a közlekedési módok közötti interoperabilitást is mindig fel kell tárni; ajánlja a határmenti szakaszok megnövelt viteldíjának megszüntetését, amely akadályozza, hogy a turisták szélesebb köre vegye igénybe a vasutat a határmenti területeken; |
| --- | --- |

92.

felhívja a nemzeti, regionális és helyi szinten illetékes hatóságokat és a vállalkozásokat, hogy tegyenek fokozottabb erőfeszítéseket a szelíd turisztikai hálózatok, például az európai lovas, gyalogos, kerékpárút-hálózatok és zarándokútvonalak fejlesztésére, amelyek kapcsolódnak a határokon átnyúló vasúti szolgáltatásokhoz, többek között nagysebességű és éjszakai vonatokhoz is; emlékeztet arra, hogy a közlekedési módok közötti interoperabilitást is mindig fel kell tárni; ajánlja a határmenti szakaszok megnövelt viteldíjának megszüntetését, amely akadályozza, hogy a turisták szélesebb köre vegye igénybe a vasutat a határmenti területeken;

| 93. | elismeri, hogy a fenntartható városi turizmus gyorsan növekvő ágazat, és hogy a városok turisztikai központjaiban a mobilitásnak és a közlekedéspolitikának hatékonynak és fenntarthatónak kell lennie, és mindenki számára előnyös helyzethez kell vezetnie, legyen szó a látogatókról vagy a látogatottakról; |
| --- | --- |

93.

elismeri, hogy a fenntartható városi turizmus gyorsan növekvő ágazat, és hogy a városok turisztikai központjaiban a mobilitásnak és a közlekedéspolitikának hatékonynak és fenntarthatónak kell lennie, és mindenki számára előnyös helyzethez kell vezetnie, legyen szó a látogatókról vagy a látogatottakról;

| 94. | támogatja integrált multimodális közlekedési formák kialakítását a turisták számára különböző közlekedési eszközök igény szerinti használatára feljogosító jegyek létrehozásával; hangsúlyozza, hogy az integrált menetjegy-szolgáltatások erőteljes ösztönzőt nyújtanának a határokon átnyúló turizmus számára; |
| --- | --- |

94.

támogatja integrált multimodális közlekedési formák kialakítását a turisták számára különböző közlekedési eszközök igény szerinti használatára feljogosító jegyek létrehozásával; hangsúlyozza, hogy az integrált menetjegy-szolgáltatások erőteljes ösztönzőt nyújtanának a határokon átnyúló turizmus számára;

| 95. | hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek az új, rugalmas mobilitás egyre vonzóbb lehetőségét kínálják mind a vidéki, mind pedig a városi turizmus számára, és hogy ezt a mobilitási lehetőséget még nagyobb körben kellene kínálni az üdülőhelyeken; |
| --- | --- |

95.

hangsúlyozza, hogy az elektromos járművek az új, rugalmas mobilitás egyre vonzóbb lehetőségét kínálják mind a vidéki, mind pedig a városi turizmus számára, és hogy ezt a mobilitási lehetőséget még nagyobb körben kellene kínálni az üdülőhelyeken;

| 96. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy könnyítsék meg a kerékpárhasználók részvételét a tömegközlekedésben; |
| --- | --- |

96.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy könnyítsék meg a kerékpárhasználók részvételét a tömegközlekedésben;

| 97. | kéri a Bizottságot, hogy értékelje az Európai Turisztikai Indikátorrendszer (ETIS) olyan uniós eszközzé alakításának lehetőségét, amely segít az európai célpontoknak a fenntarthatósággal kapcsolatos teljesítményük ellenőrzésében, irányításában, értékelésében és javításában; |
| --- | --- |

97.

kéri a Bizottságot, hogy értékelje az Európai Turisztikai Indikátorrendszer (ETIS) olyan uniós eszközzé alakításának lehetőségét, amely segít az európai célpontoknak a fenntarthatósággal kapcsolatos teljesítményük ellenőrzésében, irányításában, értékelésében és javításában;

| 98. | felhívja a tagállamokat, hogy a fenntartható idegenforgalmi gazdálkodással kapcsolatos jó tapasztalatokat a nemzetközi együttműködés keretében külföldön is közvetítsék; |
| --- | --- |

98.

felhívja a tagállamokat, hogy a fenntartható idegenforgalmi gazdálkodással kapcsolatos jó tapasztalatokat a nemzetközi együttműködés keretében külföldön is közvetítsék;

| 99. | úgy véli, hogy a turizmus teljes mértékű akadálymentesítése és megfizethetősége az ágazat fenntarthatóságának kulcselemei; megerősíti, hogy a „turizmus mindenkinek” elve lehetővé teszi az egyének, különösen az egyedi szükséglettel rendelkezők (pl. fogyatékossággal élők, csökkent mozgásképességűek, fiatalok, idősek, alacsony jövedelmű és gyerekes családok) számára, hogy élhessenek polgári jogaikkal, ezért ezen elvnek viszonyítási pontnak kell lennie minden nemzeti, regionális, helyi vagy európai turizmussal kapcsolatos fellépés számára; felhívja a tagállamokat, hogy az időseknek és sajátos fogyatékossággal élő embereknek szóló idegenforgalmi koncepciók kidolgozásakor különösen helyezzék előtérbe az új technológiákat; |
| --- | --- |

99.

úgy véli, hogy a turizmus teljes mértékű akadálymentesítése és megfizethetősége az ágazat fenntarthatóságának kulcselemei; megerősíti, hogy a „turizmus mindenkinek” elve lehetővé teszi az egyének, különösen az egyedi szükséglettel rendelkezők (pl. fogyatékossággal élők, csökkent mozgásképességűek, fiatalok, idősek, alacsony jövedelmű és gyerekes családok) számára, hogy élhessenek polgári jogaikkal, ezért ezen elvnek viszonyítási pontnak kell lennie minden nemzeti, regionális, helyi vagy európai turizmussal kapcsolatos fellépés számára; felhívja a tagállamokat, hogy az időseknek és sajátos fogyatékossággal élő embereknek szóló idegenforgalmi koncepciók kidolgozásakor különösen helyezzék előtérbe az új technológiákat;

| 100. | javasolja, hogy a tagállamok fejlesszenek ki egy Európa-szerte egységes és átlátható címkerendszert az akadálymentes ajánlatokra, és hozzanak létre megfelelő internetes platformokat; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen elgondolások mentén terjesszen elő iránymutatásokat; |
| --- | --- |

100.

javasolja, hogy a tagállamok fejlesszenek ki egy Európa-szerte egységes és átlátható címkerendszert az akadálymentes ajánlatokra, és hozzanak létre megfelelő internetes platformokat; felszólítja a Bizottságot, hogy ezen elgondolások mentén terjesszen elő iránymutatásokat;

| 101. | javasolja a tagállamoknak, hogy az idegenforgalmi ágazatra vonatkozó gazdasági támogatási programok keretében tegyék támogatási kritériummá az akadálymentesség megteremtését; |
| --- | --- |

101.

javasolja a tagállamoknak, hogy az idegenforgalmi ágazatra vonatkozó gazdasági támogatási programok keretében tegyék támogatási kritériummá az akadálymentesség megteremtését;

| 102. | hangsúlyozza, hogy az idegenforgalmi ágazatban szolgáltatásokat nyújtó vállalatok iránti fogyasztói bizalom az olyan vállalkozásokon is múlik, amelyek a fogyasztók számára elérhetővé teszik a fogyasztói viták egyszerű, hatékony és gyors elrendezésének alternatív módjait valamint az olyan vállalkozásokon, amelyek védik a fogyasztók személyes és pénzügyi adatait; |
| --- | --- |

102.

hangsúlyozza, hogy az idegenforgalmi ágazatban szolgáltatásokat nyújtó vállalatok iránti fogyasztói bizalom az olyan vállalkozásokon is múlik, amelyek a fogyasztók számára elérhetővé teszik a fogyasztói viták egyszerű, hatékony és gyors elrendezésének alternatív módjait valamint az olyan vállalkozásokon, amelyek védik a fogyasztók személyes és pénzügyi adatait;

| 103. | az európai idegenforgalom hozzáférhetővé tétele érdekében a légitársaságoknak meg kell szüntetniük azt a torz és széles körben elterjedt gyakorlatot, hogy a turistaosztállyal szemben az üzleti osztálynak biztosítanak nagyobb teret; |
| --- | --- |

103.

az európai idegenforgalom hozzáférhetővé tétele érdekében a légitársaságoknak meg kell szüntetniük azt a torz és széles körben elterjedt gyakorlatot, hogy a turistaosztállyal szemben az üzleti osztálynak biztosítanak nagyobb teret;

| 104. | hangsúlyozza a civil társadalom hozzájárulását a turizmus új formáinak népszerűsítéséhez, közösségi hálózatokon, önkéntes szervezeteken, kulturális és sportszövetségeken, állampolgári akciócsoportokon, valamint a fiatalokat, nőket és külföldön dolgozók közösségeit képviselő szervezeteken keresztül; |
| --- | --- |

104.

hangsúlyozza a civil társadalom hozzájárulását a turizmus új formáinak népszerűsítéséhez, közösségi hálózatokon, önkéntes szervezeteken, kulturális és sportszövetségeken, állampolgári akciócsoportokon, valamint a fiatalokat, nőket és külföldön dolgozók közösségeit képviselő szervezeteken keresztül;

| 105. | felszólít az önkéntes mozgalom által a turisztikai ágazat kulturális önkéntesség révén történő fejlesztésében és támogatásában játszott alapvető szerep nagyobb elismerésére; |
| --- | --- |

105.

felszólít az önkéntes mozgalom által a turisztikai ágazat kulturális önkéntesség révén történő fejlesztésében és támogatásában játszott alapvető szerep nagyobb elismerésére;

| 106. | sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet a szociális gazdaságra, és támogassák az abban rejlő lehetőségeket a fenntartható és felelősségteljes turizmus fejlesztése érdekében; |
| --- | --- |

106.

sürgeti a Bizottságot és a tagállamokat, hogy fordítsanak figyelmet a szociális gazdaságra, és támogassák az abban rejlő lehetőségeket a fenntartható és felelősségteljes turizmus fejlesztése érdekében;

| 107. | úgy véli, hogy az idegenforgalom fontos szociális értékkel bír a fiatalok, a bérből és fizetésből élők és a nyugdíjasok számára, és felhívja a tagállamokat, hogy használják fel az uniós alapokat az egészségüggyel kapcsolatos és rekreációs turizmus fejlesztésére; |
| --- | --- |

107.

úgy véli, hogy az idegenforgalom fontos szociális értékkel bír a fiatalok, a bérből és fizetésből élők és a nyugdíjasok számára, és felhívja a tagállamokat, hogy használják fel az uniós alapokat az egészségüggyel kapcsolatos és rekreációs turizmus fejlesztésére;

| 108. | hangsúlyozza, hogy az elhúzódó bevándorlási válság Európában különösen a tengerparti térségeket sújtja, ahol az idegenforgalom a lakosok fontos jövedelmi forrása; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a bevándorlók Európai Unióba történő szabályozatlan beáramlásának az idegenforgalmi ágazatra kifejtett hatásáról; |
| --- | --- |

108.

hangsúlyozza, hogy az elhúzódó bevándorlási válság Európában különösen a tengerparti térségeket sújtja, ahol az idegenforgalom a lakosok fontos jövedelmi forrása; felhívja a Bizottságot, hogy készítsen jelentést a bevándorlók Európai Unióba történő szabályozatlan beáramlásának az idegenforgalmi ágazatra kifejtett hatásáról;

Közösségi gazdaság

| 109. | üdvözli a megosztáson alapuló gazdaság által az idegenforgalmi ágazat induló vállalkozásai és innovatív vállalatai számára teremtett lehetőségeket; elismeri e szolgáltatások kiegészítő jellegét más turisztikai ajánlatokhoz képest a helyük és a megcélzott emberek tekintetében; |
| --- | --- |

109.

üdvözli a megosztáson alapuló gazdaság által az idegenforgalmi ágazat induló vállalkozásai és innovatív vállalatai számára teremtett lehetőségeket; elismeri e szolgáltatások kiegészítő jellegét más turisztikai ajánlatokhoz képest a helyük és a megcélzott emberek tekintetében;

| 110. | emlékeztet arra, hogy a megosztáson alapuló gazdaság és az együttműködésre épülő fogyasztás egy új társadalmi-gazdasági modell, amely a technológiai forradalomnak és az internetelérésnek köszönhetően terjedt el, olyan online platformok révén, ahol biztonságos és átlátható módon bonyolítható az áruk és szolgáltatások adásvétele; |
| --- | --- |

110.

emlékeztet arra, hogy a megosztáson alapuló gazdaság és az együttműködésre épülő fogyasztás egy új társadalmi-gazdasági modell, amely a technológiai forradalomnak és az internetelérésnek köszönhetően terjedt el, olyan online platformok révén, ahol biztonságos és átlátható módon bonyolítható az áruk és szolgáltatások adásvétele;

| 111. | hangsúlyozza, hogy a jelenlegi jogszabályok nem a közösségi gazdaságra szabottak, és hogy ezért a helyi önkormányzatok és a nemzeti kormányok már elkezdték ezen online platformok tanulmányozását, és igyekeznek szabályozni hatásaikat, ám sok esetben aránytalan és némileg eltérő intézkedéseket alkalmaznak az Unióban; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal a lehető legalkalmasabb európai, nemzeti, regionális és helyi szintű kezdeményezések megvalósításában; ajánlja egy megfelelő szabályozási keret létrehozásának mérlegelését az átfogó uniós digitális közös piaci stratégia részeként; |
| --- | --- |

111.

hangsúlyozza, hogy a jelenlegi jogszabályok nem a közösségi gazdaságra szabottak, és hogy ezért a helyi önkormányzatok és a nemzeti kormányok már elkezdték ezen online platformok tanulmányozását, és igyekeznek szabályozni hatásaikat, ám sok esetben aránytalan és némileg eltérő intézkedéseket alkalmaznak az Unióban; arra ösztönzi a Bizottságot, hogy működjön együtt a tagállamokkal a lehető legalkalmasabb európai, nemzeti, regionális és helyi szintű kezdeményezések megvalósításában; ajánlja egy megfelelő szabályozási keret létrehozásának mérlegelését az átfogó uniós digitális közös piaci stratégia részeként;

| 112. | hangsúlyozza, hogy a „megosztáson alapuló gazdaság” terjedésére adandó válaszlépések elemezésének szükségességét a szabályozó intézkedések meghozatala előtt; úgy véli azonban, hogy a hatóságok által tett bármely lépésnek arányosnak és rugalmasnak kell lennie egy olyan szabályozási keret létrehozása érdekében, amely egyenlő feltételeket biztosít a vállalkozások számára, és különösen támogató üzleti környezetet a kis- és középvállalkozásoknak és az ágazatbeli innováció számára; úgy véli továbbá, hogy a fogyasztók védelme érdekében a hagyományos idegenforgalmi ágazatra alkalmazandó biztonsági, biztonságossági és egészségügyi szabályozást kell alkalmazni az üzleti alapon, a megosztáson alapuló gazdaságban nyújtott szolgáltatásokra is; |
| --- | --- |

112.

hangsúlyozza, hogy a „megosztáson alapuló gazdaság” terjedésére adandó válaszlépések elemezésének szükségességét a szabályozó intézkedések meghozatala előtt; úgy véli azonban, hogy a hatóságok által tett bármely lépésnek arányosnak és rugalmasnak kell lennie egy olyan szabályozási keret létrehozása érdekében, amely egyenlő feltételeket biztosít a vállalkozások számára, és különösen támogató üzleti környezetet a kis- és középvállalkozásoknak és az ágazatbeli innováció számára; úgy véli továbbá, hogy a fogyasztók védelme érdekében a hagyományos idegenforgalmi ágazatra alkalmazandó biztonsági, biztonságossági és egészségügyi szabályozást kell alkalmazni az üzleti alapon, a megosztáson alapuló gazdaságban nyújtott szolgáltatásokra is;

| 113. | hangsúlyozza, hogy megfelelően kategorizálni kell a szolgáltatók tevékenységét, hogy egyértelmű különbséget lehessen tenni az ad-hoc és az állandó megosztás és a professzionális üzleti szolgáltatások között, és azokat megfelelően szabályozni kell; |
| --- | --- |

113.

hangsúlyozza, hogy megfelelően kategorizálni kell a szolgáltatók tevékenységét, hogy egyértelmű különbséget lehessen tenni az ad-hoc és az állandó megosztás és a professzionális üzleti szolgáltatások között, és azokat megfelelően szabályozni kell;

| 114. | hangsúlyozza, hogy a platformoknak teljes mértékben hozzáférhetőnek kell lenniük, és hogy az ilyen honlapokat használó fogyasztókat korrekt módon tájékoztatni kell, nem szabad félrevezetni, adataik biztonságát pedig védeni kell; hangsúlyozza a működőképes és átlátható felügyeleti rendszerek, valamint annak fontosságát, hogy a szolgáltatók ne büntessék a fogyasztókat a negatív értékelések írásáért; |
| --- | --- |

114.

hangsúlyozza, hogy a platformoknak teljes mértékben hozzáférhetőnek kell lenniük, és hogy az ilyen honlapokat használó fogyasztókat korrekt módon tájékoztatni kell, nem szabad félrevezetni, adataik biztonságát pedig védeni kell; hangsúlyozza a működőképes és átlátható felügyeleti rendszerek, valamint annak fontosságát, hogy a szolgáltatók ne büntessék a fogyasztókat a negatív értékelések írásáért;

| 115. | hangsúlyozza, hogy a közvetítőként működő technológiai vállalkozásoknak tájékoztatniuk kell a szolgáltatásnyújtókat kötelezettségeikről, különösen a fogyasztó jogok tekintetében, és megbízható és átlátható módon tájékoztatást kell adniuk az üzletvitelhez kapcsolódó valamennyi díjról és rejtett költségről, továbbá arról, hogy miként tehetnek teljes mértékben eleget a helyi jogszabályoknak, különös tekintettel az adójogszabályokra, valamint a fogyasztók biztonságával és az idegenforgalmi szolgáltatásokat ellátó személyek munkakörülményeivel kapcsolatos normák betartására; |
| --- | --- |

115.

hangsúlyozza, hogy a közvetítőként működő technológiai vállalkozásoknak tájékoztatniuk kell a szolgáltatásnyújtókat kötelezettségeikről, különösen a fogyasztó jogok tekintetében, és megbízható és átlátható módon tájékoztatást kell adniuk az üzletvitelhez kapcsolódó valamennyi díjról és rejtett költségről, továbbá arról, hogy miként tehetnek teljes mértékben eleget a helyi jogszabályoknak, különös tekintettel az adójogszabályokra, valamint a fogyasztók biztonságával és az idegenforgalmi szolgáltatásokat ellátó személyek munkakörülményeivel kapcsolatos normák betartására;

| 116. | kéri a Bizottságot, hogy elemezze a megosztáson alapuló gazdaság gazdasági és társadalmi hatását, illetve következményeit az idegenforgalmi ágazatra, a fogyasztókra, a technológiai cégekre és a hatóságokra nézve, és tegyen jelentést a Parlamentnek az eddigi kezdeményezéseiről, beleértve a DR GROW által felállított munkacsoport tevékenységét is; |
| --- | --- |

116.

kéri a Bizottságot, hogy elemezze a megosztáson alapuló gazdaság gazdasági és társadalmi hatását, illetve következményeit az idegenforgalmi ágazatra, a fogyasztókra, a technológiai cégekre és a hatóságokra nézve, és tegyen jelentést a Parlamentnek az eddigi kezdeményezéseiről, beleértve a DR GROW által felállított munkacsoport tevékenységét is;

Digitalizálás

| 117. | felhívja a Bizottságot, hogy az iparággal és a turisztikai szervezetekkel közösen dolgozza ki az utazási és idegenforgalmi vállalkozások arra való ösztönzésének intelligens menetrendjét, hogy hatékonyabban alkalmazzák és használják a digitális eszközöket, az innováció szélesebb körét helyezve a középpontba, azaz a folyamatokat, az ikt-t, a kutatást és a szükséges készségeket; úgy véli, hogy a Bizottság összehangolt fellépés révén terjeszthetné az ezen a területen bevált gyakorlatokat; |
| --- | --- |

117.

felhívja a Bizottságot, hogy az iparággal és a turisztikai szervezetekkel közösen dolgozza ki az utazási és idegenforgalmi vállalkozások arra való ösztönzésének intelligens menetrendjét, hogy hatékonyabban alkalmazzák és használják a digitális eszközöket, az innováció szélesebb körét helyezve a középpontba, azaz a folyamatokat, az ikt-t, a kutatást és a szükséges készségeket; úgy véli, hogy a Bizottság összehangolt fellépés révén terjeszthetné az ezen a területen bevált gyakorlatokat;

| 118. | üdvözli a Bizottság Digitális Turizmus Platformját és annak (i) a turizmushoz kapcsolódó kkv-k innovációs kapacitásának növelését és digitalizálását célzó, az idegenforgalmi ágazat aktiválására irányuló, valamint (ii) az idegenforgalmi ágazat továbbfejlesztésére vonatkozó fenntartható, versenyképes és fogyasztóközpontú politikák finomítására és alakítására irányuló javaslatok megfogalmazásával kapcsolatos célkitűzéseit; támogatja az innovatív technológiák használatát, a bevált gyakorlatok megosztását és regionális szinten az együttműködés elmélyítését az európai idegenforgalmi ágazat vonzóbbá és versenyképesebbé tétele érdekében; úgy véli, hogy az elektronikus távoktatás és a digitális technológiák fokozottabb alkalmazása további előrelépést jelentene e cél irányában; |
| --- | --- |

118.

üdvözli a Bizottság Digitális Turizmus Platformját és annak (i) a turizmushoz kapcsolódó kkv-k innovációs kapacitásának növelését és digitalizálását célzó, az idegenforgalmi ágazat aktiválására irányuló, valamint (ii) az idegenforgalmi ágazat továbbfejlesztésére vonatkozó fenntartható, versenyképes és fogyasztóközpontú politikák finomítására és alakítására irányuló javaslatok megfogalmazásával kapcsolatos célkitűzéseit; támogatja az innovatív technológiák használatát, a bevált gyakorlatok megosztását és regionális szinten az együttműködés elmélyítését az európai idegenforgalmi ágazat vonzóbbá és versenyképesebbé tétele érdekében; úgy véli, hogy az elektronikus távoktatás és a digitális technológiák fokozottabb alkalmazása további előrelépést jelentene e cél irányában;

| 119. | elismeri, hogy az idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k (amelyek többsége mikrovállalkozás) és induló vállalkozások jelentős nehézségekkel néznek szembe szolgáltatásaik külföldi promóciója és a gyorsan változó piaci körülményekhez való alkalmazkodás terén; megjegyzi, hogy az új it-eszközök, például a Bizottság által kifejlesztett Tourism Business Portal (turisztikai ágazati honlap) és a webináriumok segíthetnek nekik a digitális lehetőségekben rejlő előnyök kihasználásában; hangsúlyozza, hogy még jobban előmozdítaná ezen intézkedések területi hasznát, ha a Tourism Business Portalt a tagállamok minden nyelvén rendelkezésre bocsátanák; ösztönzi a hasonló kezdeményezéseket helyi, regionális és országos szinten; |
| --- | --- |

119.

elismeri, hogy az idegenforgalmi ágazatban működő kkv-k (amelyek többsége mikrovállalkozás) és induló vállalkozások jelentős nehézségekkel néznek szembe szolgáltatásaik külföldi promóciója és a gyorsan változó piaci körülményekhez való alkalmazkodás terén; megjegyzi, hogy az új it-eszközök, például a Bizottság által kifejlesztett Tourism Business Portal (turisztikai ágazati honlap) és a webináriumok segíthetnek nekik a digitális lehetőségekben rejlő előnyök kihasználásában; hangsúlyozza, hogy még jobban előmozdítaná ezen intézkedések területi hasznát, ha a Tourism Business Portalt a tagállamok minden nyelvén rendelkezésre bocsátanák; ösztönzi a hasonló kezdeményezéseket helyi, regionális és országos szinten;

| 120. | felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is fokozza az együttműködést az állami és magánszektorbeli idegenforgalmi szereplőkkel a kutatás megkönnyítése és a digitális megoldások európai vállalkozások általi alkalmazása érdekében; rámutat, hogy jobb koordinációra van szükség a nemzeti, regionális és helyi szintű idegenforgalmi közületi szervezetek, az utazási irodák, a vendéglátó-ipari szektor és a digitális vállalkozások között; |
| --- | --- |

120.

felhívja a Bizottságot, hogy továbbra is fokozza az együttműködést az állami és magánszektorbeli idegenforgalmi szereplőkkel a kutatás megkönnyítése és a digitális megoldások európai vállalkozások általi alkalmazása érdekében; rámutat, hogy jobb koordinációra van szükség a nemzeti, regionális és helyi szintű idegenforgalmi közületi szervezetek, az utazási irodák, a vendéglátó-ipari szektor és a digitális vállalkozások között;

| 121. | kéri a Bizottságot, hogy támogassa az ágazatot olyan eszközök létrehozása révén, amelyek lehetővé teszik a vendégek utazási céljainak megfigyelését, profiljuk felépítését és mobilitásuk nyomon követését, érdeklődési körük meghatározása és annak megfelelő termékkínálat létrehozása, valamint á la carte úticélokat kínáló, vagy a hálózatokat a turisták véleményének kiderítése érdekében vizsgáló eszközök létrehozása érdekében; |
| --- | --- |

121.

kéri a Bizottságot, hogy támogassa az ágazatot olyan eszközök létrehozása révén, amelyek lehetővé teszik a vendégek utazási céljainak megfigyelését, profiljuk felépítését és mobilitásuk nyomon követését, érdeklődési körük meghatározása és annak megfelelő termékkínálat létrehozása, valamint á la carte úticélokat kínáló, vagy a hálózatokat a turisták véleményének kiderítése érdekében vizsgáló eszközök létrehozása érdekében;

| 122. | elvárja, hogy a Bizottság dolgozzon ki átfogó jelentést, amely kiértékeli az Unió idegenforgalmi ágazata digitalizációjának jelenlegi állását, a különböző országos, regionális és helyi szintű köz- és magánszereplők előtt álló kihívások és lehetőségek azonosítása és kezelése érdekében; úgy véli, hogy egy ilyen jelentésnek megfelelő ajánlásokat kell tartalmaznia a tisztességes verseny és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében minden szereplő számára, valamint a fogyasztók védelmének biztosítása érdekében az átláthatóság, semlegesség és akadálymentesítés révén; |
| --- | --- |

122.

elvárja, hogy a Bizottság dolgozzon ki átfogó jelentést, amely kiértékeli az Unió idegenforgalmi ágazata digitalizációjának jelenlegi állását, a különböző országos, regionális és helyi szintű köz- és magánszereplők előtt álló kihívások és lehetőségek azonosítása és kezelése érdekében; úgy véli, hogy egy ilyen jelentésnek megfelelő ajánlásokat kell tartalmaznia a tisztességes verseny és az egyenlő feltételek biztosítása érdekében minden szereplő számára, valamint a fogyasztók védelmének biztosítása érdekében az átláthatóság, semlegesség és akadálymentesítés révén;

| 123. | megállapítja, hogy rendkívül elterjedt a turisztikai szolgáltatásokra vonatkozó szerződések közvetlenül a felhasználó általi, interneten történő megkötése, és megnövekedtek az ezzel járó, a jogait és a vonatkozó jogszabályokat sokszor nem ismerő fogyasztót veszélyeztető kockázatok; kéri a Bizottságot, hogy minden részletre kiterjedő figyelemmel lépjen fel az e területen esetleg előforduló visszaélések ellen, különösen a különböző szolgáltatókat érintő, kombinált vásárlások esetén (például repülőjegy és autóbérlés), és hogy a szervezett utakról szóló irányelv következő felülvizsgálata során igazítsa a jogszabályhoz és fejlessze tovább a szolgáltatási szerződéskötés ezen új módjait; |
| --- | --- |

123.

megállapítja, hogy rendkívül elterjedt a turisztikai szolgáltatásokra vonatkozó szerződések közvetlenül a felhasználó általi, interneten történő megkötése, és megnövekedtek az ezzel járó, a jogait és a vonatkozó jogszabályokat sokszor nem ismerő fogyasztót veszélyeztető kockázatok; kéri a Bizottságot, hogy minden részletre kiterjedő figyelemmel lépjen fel az e területen esetleg előforduló visszaélések ellen, különösen a különböző szolgáltatókat érintő, kombinált vásárlások esetén (például repülőjegy és autóbérlés), és hogy a szervezett utakról szóló irányelv következő felülvizsgálata során igazítsa a jogszabályhoz és fejlessze tovább a szolgáltatási szerződéskötés ezen új módjait;

| 124. | üdvözli a szervezett utazási formákról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó háromoldalú tárgyalások közelmúltbeli befejezését; felszólít az irányelv kellő időben történő és hatékony átültetésére és alkalmazására az ágazat átalakítása és a fogyasztók digitális környezetben történő védelme céljából; |
| --- | --- |

124.

üdvözli a szervezett utazási formákról szóló irányelv felülvizsgálatára vonatkozó háromoldalú tárgyalások közelmúltbeli befejezését; felszólít az irányelv kellő időben történő és hatékony átültetésére és alkalmazására az ágazat átalakítása és a fogyasztók digitális környezetben történő védelme céljából;

| 125. | felhívja a Bizottságot, hogy gondolja újra az alapok és a programok céljait, hogy jobban lehessen támogatni az európai idegenforgalmi vállalkozások digitalizálódását; |
| --- | --- |

125.

felhívja a Bizottságot, hogy gondolja újra az alapok és a programok céljait, hogy jobban lehessen támogatni az európai idegenforgalmi vállalkozások digitalizálódását;

| 126. | felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatók tisztességes és egyforma módon férjenek hozzá az utazási és közlekedési vállalkozások vonatkozó adataihoz, megkönnyítve a digitális multimodális információs és jegyvásárlási szolgáltatások kialakítását; megjegyzi az intelligens közlekedési rendszerek fontosságát a pontos, valós idejű forgalmi és utazási adatok biztosításában és az integrált mobilitási szolgáltatások fejlesztésében, ami kedvezne az európai idegenforgalom fejlődésének; |
| --- | --- |

126.

felhívja a Bizottságot annak biztosítására, hogy a szolgáltatók tisztességes és egyforma módon férjenek hozzá az utazási és közlekedési vállalkozások vonatkozó adataihoz, megkönnyítve a digitális multimodális információs és jegyvásárlási szolgáltatások kialakítását; megjegyzi az intelligens közlekedési rendszerek fontosságát a pontos, valós idejű forgalmi és utazási adatok biztosításában és az integrált mobilitási szolgáltatások fejlesztésében, ami kedvezne az európai idegenforgalom fejlődésének;

| 127. | felhívja a tagállamokat, hogy határozzanak meg és támogassanak uniós szintű kezdeményezéseket a digitális infrastruktúra használatának és a különböző platformok közötti interoperabilitás fokozására; ebben az összefüggésben felhívja a tagállamokat, hogy szolgáltassanak ingyenes wi-fit a népszerű turisztikai helyszíneken, és – a korábbi megállapodásnak megfelelően – 2017. június 15-ig töröljék el a roaming költségeket, valamint a területi alapú tartalomkorlátozást; |
| --- | --- |

127.

felhívja a tagállamokat, hogy határozzanak meg és támogassanak uniós szintű kezdeményezéseket a digitális infrastruktúra használatának és a különböző platformok közötti interoperabilitás fokozására; ebben az összefüggésben felhívja a tagállamokat, hogy szolgáltassanak ingyenes wi-fit a népszerű turisztikai helyszíneken, és – a korábbi megállapodásnak megfelelően – 2017. június 15-ig töröljék el a roaming költségeket, valamint a területi alapú tartalomkorlátozást;

| 128. | felhívja a tagállamokat és a helyi önkormányzatokat, hogy az érkezési, indulási és átszállási állomásokon és peronokon alakítsanak ki mind információs irodákat, ahol felkészült személyzet nyújt tájékoztatást a főbb célpontokról, közlekedési módokról, idegenforgalmi struktúrákról, mind olyan soknyelvű digitális információs rendszereket ingyenes és nyilvános wi-fi-hozzáféréssel, amelyeket a fogyatékkal élők is tudnak használni; |
| --- | --- |

128.

felhívja a tagállamokat és a helyi önkormányzatokat, hogy az érkezési, indulási és átszállási állomásokon és peronokon alakítsanak ki mind információs irodákat, ahol felkészült személyzet nyújt tájékoztatást a főbb célpontokról, közlekedési módokról, idegenforgalmi struktúrákról, mind olyan soknyelvű digitális információs rendszereket ingyenes és nyilvános wi-fi-hozzáféréssel, amelyeket a fogyatékkal élők is tudnak használni;

| 129. | hangsúlyozza, hogy az utazók továbbra is különböző árakkal, feltételekkel és körülményekkel szembesülnek szállásuk vagy közlekedési eszközeik internetes foglalása során; üdvözli ezért a Bizottság „A digitális egységes piacra vonatkozó európai stratégia” című közleményét; felkéri a Bizottságot, hogy fogadjon el átfogó javaslatot az árukhoz, szolgáltatásokhoz és a legkedvezőbb elérhető árakhoz való hozzáférés indokolatlan területi alapú, a földrajzi hely vagy az állandó lakóhely alapján történő korlátozásának felszámolására; |
| --- | --- |

129.

hangsúlyozza, hogy az utazók továbbra is különböző árakkal, feltételekkel és körülményekkel szembesülnek szállásuk vagy közlekedési eszközeik internetes foglalása során; üdvözli ezért a Bizottság „A digitális egységes piacra vonatkozó európai stratégia” című közleményét; felkéri a Bizottságot, hogy fogadjon el átfogó javaslatot az árukhoz, szolgáltatásokhoz és a legkedvezőbb elérhető árakhoz való hozzáférés indokolatlan területi alapú, a földrajzi hely vagy az állandó lakóhely alapján történő korlátozásának felszámolására;

| 130. | sürgeti a tagállamokat, hogy a vidéki és legkülső területeken, köztük a szigeteken, és a partvidéki, hegyi és vidéki területeken tekintsék prioritásnak a szélessávú hálózatokhoz való hozzáférés fejlesztését az idegenforgalmi ágazat növekedésének javítása és a digitális szakadék csökkentése érdekében az Unióban; |
| --- | --- |

130.

sürgeti a tagállamokat, hogy a vidéki és legkülső területeken, köztük a szigeteken, és a partvidéki, hegyi és vidéki területeken tekintsék prioritásnak a szélessávú hálózatokhoz való hozzáférés fejlesztését az idegenforgalmi ágazat növekedésének javítása és a digitális szakadék csökkentése érdekében az Unióban;

| 131. | felhívja a tagállamokat és az érintett szereplőket, hogy az idegenforgalmi ágazat valamennyi területén – különösen a digitalizálás terén – dolgozzanak ki hatékony eszközöket az ágazatban tapasztalható munkaerőhiány ellen; |
| --- | --- |

131.

felhívja a tagállamokat és az érintett szereplőket, hogy az idegenforgalmi ágazat valamennyi területén – különösen a digitalizálás terén – dolgozzanak ki hatékony eszközöket az ágazatban tapasztalható munkaerőhiány ellen;

| 132. | aggódik amiatt, hogy az online kereskedelemből származó gazdasági haszon nagy része nem Európában csapódik le; úgy véli, hogy az európai kormányoknak többet kellene tenniük a vállalkozók és különösen a technológiaorientált megoldások támogatása érdekében; |
| --- | --- |

132.

aggódik amiatt, hogy az online kereskedelemből származó gazdasági haszon nagy része nem Európában csapódik le; úgy véli, hogy az európai kormányoknak többet kellene tenniük a vállalkozók és különösen a technológiaorientált megoldások támogatása érdekében;

o

o o

| 133. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

133.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL C 56. E, 2013.2.26., 41. o.

(2)  HL C 131. E, 2013.5.8., 9. o.

(3)  HL C 134., 2003.6.7., 7. o.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/86

---

P8_TA(2015)0392

A légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő rendszerek műholdas technológiájának fejlesztése

Az Európai Parlament 2015. október 29-i állásfoglalása a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas technológia kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sávnak a 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) általi kijelöléséről (2015/2857(RSP))

(2017/C 355/11)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő következő rádió-távközlési világkonferenciájának napirendjén szereplő, a polgári repülés közbeni nyomon követésről szóló új napirendi pontra, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő következő rádió-távközlési világkonferenciájának napirendjén szereplő, a polgári repülés közbeni nyomon követésről szóló új napirendi pontra,

| — | tekintettel az EU által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) világszintű nyomon követéssel foglalkozó 2014. május 12–13-i multidiszciplináris ülése elé terjesztett, „Aircraft Tracking and Localisation Options” (A légi járművek követésének és helymeghatározásának lehetőségei) című munkadokumentumra, |
| --- | --- |

—

tekintettel az EU által a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO) világszintű nyomon követéssel foglalkozó 2014. május 12–13-i multidiszciplináris ülése elé terjesztett, „Aircraft Tracking and Localisation Options” (A légi járművek követésének és helymeghatározásának lehetőségei) című munkadokumentumra,

| — | tekintettel az ICAO fent említett, világszintű nyomon követéssel foglalkozó multidiszciplináris ülésének ajánlásaira, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ICAO fent említett, világszintű nyomon követéssel foglalkozó multidiszciplináris ülésének ajánlásaira,

| — | tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2014. május 5-i 01/2014. számú, „Amendment of requirements for flight recorders and underwater locating devices” (A fedélzeti adatrögzítőkre és a víz alatti helyzetmeghatározó eszközökre vonatkozó követelmények módosítása) című véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2014. május 5-i 01/2014. számú, „Amendment of requirements for flight recorders and underwater locating devices” (A fedélzeti adatrögzítőkre és a víz alatti helyzetmeghatározó eszközökre vonatkozó követelmények módosítása) című véleményére,

| — | tekintettel a repülésbiztonsági vizsgálatokat végző különböző nemzeti hatóságok által kiadott azon ajánlásokra, amelyek célja a biztonság fokozása a polgári repülésbiztonsági vizsgálatok céljából történő adat-helyreállítás megkönnyítése, a fedélzeti adatrögzítők teljesítményének és kezelésének javítása, valamint a víz felett bekövetkező balesetek esetén a légi járművek helymeghatározása révén (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel a repülésbiztonsági vizsgálatokat végző különböző nemzeti hatóságok által kiadott azon ajánlásokra, amelyek célja a biztonság fokozása a polgári repülésbiztonsági vizsgálatok céljából történő adat-helyreállítás megkönnyítése, a fedélzeti adatrögzítők teljesítményének és kezelésének javítása, valamint a víz felett bekövetkező balesetek esetén a légi járművek helymeghatározása révén (1),

| — | tekintettel a 965/2012/EU rendeletnek a fedélzeti adatrögzítőkre, a víz alatti helyzetmeghatározó eszközökre és a légi jármű követő rendszerekre vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 965/2012/EU rendeletnek a fedélzeti adatrögzítőkre, a víz alatti helyzetmeghatározó eszközökre és a légi jármű követő rendszerekre vonatkozó követelmények tekintetében történő módosításáról szóló bizottsági rendelettervezetre (2),

| — | tekintettel a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas technológia kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sávnak a 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) általi kijelöléséről szóló, a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000118/2015 – B8-1101/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas technológia kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sávnak a 2015. november 2–27. között Genfben sorra kerülő rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) általi kijelöléséről szóló, a Bizottsághoz intézett szóbeli választ igénylő kérdésre (O-000118/2015 – B8-1101/2015),

| — | tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság állásfoglalási indítványára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Közlekedési és Idegenforgalmi Bizottság állásfoglalási indítványára,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 128. cikkének (5) bekezdésére és 123. cikkének (2) bekezdésére,

| A. | mivel az Air France AF447 számú (2009. június 1-jei) és a Malaysia Airlines MH370 számú járatának (2014. március 8-i) tragédiája rávilágított arra, hogy új rendszerek üzembe állítására van szükség annak érdekében, hogy a légi tömegközlekedésben részt vevő légi járművek helyzete mindenkor, még távoli helyeken is meghatározható legyen; |
| --- | --- |

A.

mivel az Air France AF447 számú (2009. június 1-jei) és a Malaysia Airlines MH370 számú járatának (2014. március 8-i) tragédiája rávilágított arra, hogy új rendszerek üzembe állítására van szükség annak érdekében, hogy a légi tömegközlekedésben részt vevő légi járművek helyzete mindenkor, még távoli helyeken is meghatározható legyen;

| B. | mivel ezek a globális légiforgalmi szolgáltatási (ATM-) ellenőrző rendszerek megkönnyítik a légi járművek helyzetének meghatározását rendellenes viselkedés, vészhelyzet vagy baleset esetén; |
| --- | --- |

B.

mivel ezek a globális légiforgalmi szolgáltatási (ATM-) ellenőrző rendszerek megkönnyítik a légi járművek helyzetének meghatározását rendellenes viselkedés, vészhelyzet vagy baleset esetén;

| C. | mivel az AF447-es és az MH370-es járat tragédiája fényében az ilyen rendszereknek a szokásos fedélzeti áramellátás megszakadása esetén is működőképesnek kell maradniuk, és semmiképpen sem lehetnek repülés közben kikapcsolhatók; |
| --- | --- |

C.

mivel az AF447-es és az MH370-es járat tragédiája fényében az ilyen rendszereknek a szokásos fedélzeti áramellátás megszakadása esetén is működőképesnek kell maradniuk, és semmiképpen sem lehetnek repülés közben kikapcsolhatók;

| D. | mivel e rendszerek javítják a kutatási és mentési műveletek és a vizsgálatok hatékonyságát, miután a légi járatok nyomon követésére szolgáló jelenlegi rendszerek csak részben fedik le a Föld légterét; |
| --- | --- |

D.

mivel e rendszerek javítják a kutatási és mentési műveletek és a vizsgálatok hatékonyságát, miután a légi járatok nyomon követésére szolgáló jelenlegi rendszerek csak részben fedik le a Föld légterét;

| E. | mivel ezek a rendszerek – amellett, hogy fokozzák a repülésbiztonságot és csökkentik az infrastruktúra költségeit – fontos eszköznek bizonyulhatnak a légiforgalmi szolgáltatások hatékonyságának és kapacitásának növelése tekintetében is; |
| --- | --- |

E.

mivel ezek a rendszerek – amellett, hogy fokozzák a repülésbiztonságot és csökkentik az infrastruktúra költségeit – fontos eszköznek bizonyulhatnak a légiforgalmi szolgáltatások hatékonyságának és kapacitásának növelése tekintetében is;

| F. | mivel a Bizottság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA), a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel (ICAO) és az érdekelt felekkel megkezdte különböző műszaki lehetőségek teljesítmény alapján történő tanulmányozását, és a légi járatok nyomon követésére vonatkozó szabályokra vonatkozó, fokozatosan végrehajtandó szabályokra tett javaslatot; |
| --- | --- |

F.

mivel a Bizottság az Európai Repülésbiztonsági Ügynökséggel (EASA), a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezettel (ICAO) és az érdekelt felekkel megkezdte különböző műszaki lehetőségek teljesítmény alapján történő tanulmányozását, és a légi járatok nyomon követésére vonatkozó szabályokra vonatkozó, fokozatosan végrehajtandó szabályokra tett javaslatot;

| G. | mivel a jelenleg működő és/vagy vizsgált lehetséges választási lehetőségek (például az automatikus berendezésfüggő légtér-ellenőrzési egyeztetés (ADS-C), a légi járművek kommunikációs, címző és jelentő rendszerének (ACARS) nagyfrekvenciájú adatkapcsolata) közül, a műholdas kommunikációval támogatott automatikus berendezésfüggő légtér-ellenőrzési adatközlés (ADS-B) technológia nagyon ígéretesnek tűnik; |
| --- | --- |

G.

mivel a jelenleg működő és/vagy vizsgált lehetséges választási lehetőségek (például az automatikus berendezésfüggő légtér-ellenőrzési egyeztetés (ADS-C), a légi járművek kommunikációs, címző és jelentő rendszerének (ACARS) nagyfrekvenciájú adatkapcsolata) közül, a műholdas kommunikációval támogatott automatikus berendezésfüggő légtér-ellenőrzési adatközlés (ADS-B) technológia nagyon ígéretesnek tűnik;

| H. | mivel az ADS-B technológia segítheti az ATM-ellenőrzést a legsűrűbben lakott területeken kívül, ahol a radarlefedettség korlátozott, nem lehetséges vagy rendkívül költséges (az óceánokat és a lakatlan szárazföldi területeket is beleértve); |
| --- | --- |

H.

mivel az ADS-B technológia segítheti az ATM-ellenőrzést a legsűrűbben lakott területeken kívül, ahol a radarlefedettség korlátozott, nem lehetséges vagy rendkívül költséges (az óceánokat és a lakatlan szárazföldi területeket is beleértve);

| I. | mivel a műholdas támogatású ADS-B technológia a légi járművek és egy műholdrendszer közötti kommunikáció révén biztosít ellenőrzési képességet a léginavigációs szolgáltatók számára, és mivel e célból interferenciától védett külön rádiófrekvenciás sáv kijelölésére lehet szükség; |
| --- | --- |

I.

mivel a műholdas támogatású ADS-B technológia a légi járművek és egy műholdrendszer közötti kommunikáció révén biztosít ellenőrzési képességet a léginavigációs szolgáltatók számára, és mivel e célból interferenciától védett külön rádiófrekvenciás sáv kijelölésére lehet szükség;

| J. | mivel a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) által szervezett, 2015 novemberére kitűzött rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) az a fórum, amely meghatározza, hogy mely szolgáltatások kapnak külön rádiófrekvenciás sávot; |
| --- | --- |

J.

mivel a Nemzetközi Távközlési Egyesület (ITU) által szervezett, 2015 novemberére kitűzött rádió-távközlési világkonferencia (WRC–15) az a fórum, amely meghatározza, hogy mely szolgáltatások kapnak külön rádiófrekvenciás sávot;

| K. | mivel cselekedni kell annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő rádiófrekvenciás sáv időben való kijelölésének elmulasztása ne akadályozza az ADS-B technológia fejlesztését; |
| --- | --- |

K.

mivel cselekedni kell annak biztosítása érdekében, hogy a megfelelő rádiófrekvenciás sáv időben való kijelölésének elmulasztása ne akadályozza az ADS-B technológia fejlesztését;

| 1. | támogat egy olyan, a légi járatok nyomon követésére szolgáló, teljesítmény alapú globális rendszer gyors kifejlesztésére irányuló bizottsági fellépést, amely lehetővé teszi a léginavigációs szolgáltatók számára a tömegközlekedésben részt vevő légi járművek mindenkori helyzetének meghatározását, még távoli helyeken is; |
| --- | --- |

1.

támogat egy olyan, a légi járatok nyomon követésére szolgáló, teljesítmény alapú globális rendszer gyors kifejlesztésére irányuló bizottsági fellépést, amely lehetővé teszi a léginavigációs szolgáltatók számára a tömegközlekedésben részt vevő légi járművek mindenkori helyzetének meghatározását, még távoli helyeken is;

| 2. | hangsúlyozza, hogy ennek a rendszernek a szokásos fedélzeti áramellátás megszakadása esetén is működőképesnek kell maradnia, és nem kínálhat lehetőséget a rendszer kiiktatására repülés közben; |
| --- | --- |

2.

hangsúlyozza, hogy ennek a rendszernek a szokásos fedélzeti áramellátás megszakadása esetén is működőképesnek kell maradnia, és nem kínálhat lehetőséget a rendszer kiiktatására repülés közben;

| 3. | úgy véli, hogy egy ilyen rendszer kifejlesztését az összes érdekelt fél (pl. ipar, légitársaságok, léginavigációs szolgáltatók, repülésbiztonsági és mentőszolgálatok, repülésbiztonsági vizsgálatokat végző hatóságok és nemzetközi szervezetek) szoros együttműködése révén kell megvalósítani; |
| --- | --- |

3.

úgy véli, hogy egy ilyen rendszer kifejlesztését az összes érdekelt fél (pl. ipar, légitársaságok, léginavigációs szolgáltatók, repülésbiztonsági és mentőszolgálatok, repülésbiztonsági vizsgálatokat végző hatóságok és nemzetközi szervezetek) szoros együttműködése révén kell megvalósítani;

| 4. | rámutat arra, hogy a műholdas támogatású ADS-B technológia, amely a légi járművek és a műholdak közötti kommunikáción alapul, a globális ATM-ellenőrző rendszer fejlesztése tekintetében az ígéretes lehetőségek egyike; |
| --- | --- |

4.

rámutat arra, hogy a műholdas támogatású ADS-B technológia, amely a légi járművek és a műholdak közötti kommunikáción alapul, a globális ATM-ellenőrző rendszer fejlesztése tekintetében az ígéretes lehetőségek egyike;

| 5. | hangsúlyozza, hogy az ADS-B technológia megvalósítása során elengedhetetlen, hogy figyelembe vegyék valamennyi légtérfelhasználó igényeit, és a repülésbiztonsági és a védelmi előírások megszegésének elkerülése érdekében biztosítsák az alternatív technológiákkal való interoperabilitást; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza, hogy az ADS-B technológia megvalósítása során elengedhetetlen, hogy figyelembe vegyék valamennyi légtérfelhasználó igényeit, és a repülésbiztonsági és a védelmi előírások megszegésének elkerülése érdekében biztosítsák az alternatív technológiákkal való interoperabilitást;

| 6. | rámutat arra, hogy a műholdas támogatású ADS-B technológia fejlesztése az interferencia kiküszöbölése érdekében megfelelő rádiófrekvenciás sáv kijelölését teheti szükségessé; |
| --- | --- |

6.

rámutat arra, hogy a műholdas támogatású ADS-B technológia fejlesztése az interferencia kiküszöbölése érdekében megfelelő rádiófrekvenciás sáv kijelölését teheti szükségessé;

| 7. | felhívja a Bizottságot, hogy a 2015 novemberében Genfben tartandó, soron következő rádió-távközlési világkonferenciára (WRC–15) tekintettel tegye meg a szükséges lépéseket a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas rendszer jövőbeli kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sáv kijelölése tekintetében; |
| --- | --- |

7.

felhívja a Bizottságot, hogy a 2015 novemberében Genfben tartandó, soron következő rádió-távközlési világkonferenciára (WRC–15) tekintettel tegye meg a szükséges lépéseket a légi járatok globális nyomon követését lehetővé tevő műholdas rendszer jövőbeli kifejlesztésének támogatásához szükséges rádiófrekvenciás sáv kijelölése tekintetében;

| 8. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

8.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa ezt az állásfoglalást a Bizottságnak, valamint a tagállamok kormányainak és parlamentjeinek.

---

(1)  Az Európai Repülésbiztonsági Ügynökség 2014. május 5-i 01/2014. sz. véleménye, 1. o.: „Reference”.

(2)  RPS COM-AC DRC(2015) D040413/02 bizottsági dokumentum és annak melléklete.

---

III Előkészítő jogi aktusok

EURÓPAI PARLAMENT

2015. október 27., kedd

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/89

---

P8_TA(2015)0360

Közös mezőgazdasági politika: elavult jogi aktusok hatályon kívül helyezése ***I

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az olajok (étolajok) és zsírok (étkezési zsírok), erukasav-tartalma legmagasabb szintjének rögzítéséről szóló 76/621/EGK tanácsi irányelv és a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 355/12)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0174), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0174),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 42. cikkének első bekezdésére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0101/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 42. cikkének első bekezdésére, valamint 43. cikkének (2) bekezdésére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0101/2015),

| — | tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottságnak a javasolt jogalapra vonatkozó véleményére,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 144. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére és 144. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. július 1-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. július 1-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. szeptember 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. szeptember 7-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. és 39. cikkére,

| — | tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0255/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság jelentésére (A8-0255/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

P8_TC1-COD(2015)0090

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 27-én került elfogadásra az olajok (étolajok) és zsírok (étkezési zsírok), erukasav-tartalma legmagasabb szintjének rögzítéséről szóló 76/621/EGK tanácsi irányelv és a cukoripar szerkezetátalakítására szolgáló ideiglenes rendszer megállapításáról szóló 320/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/2284 rendelet.)

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/91

---

P8_TA(2015)0361

EU-Svájc megállapodás a pénzügyi számlainformációk automatikus cseréjéről *

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének az Európai Unió nevében történő megkötéséről szóló tanácsi határozattervezetről (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

(Konzultáció)

(2017/C 355/13)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a tanácsi határozattervezetre (08266/1/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a tanácsi határozattervezetre (08266/1/2015),

| — | tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének tervezetére (08297/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösség és a Svájci Államszövetség közötti, a megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatásáról szóló 2003/48/EK tanácsi irányelvben meghatározott szabályokkal egyenértékű rendelkezések megállapításáról szóló megállapodás módosító jegyzőkönyvének tervezetére (08297/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, és (8) bekezdésének második albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, valamint 218. cikke (6) bekezdése második albekezdésének b) pontjára, és (8) bekezdésének második albekezdésére, amelyeknek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0169/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 108. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 108. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0271/2015),

| 1. | jóváhagyja a tanácsi határozattervezetet annak módosított formájában és jóváhagyja a megállapodás módosító jegyzőkönyvének megkötését; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a tanácsi határozattervezetet annak módosított formájában és jóváhagyja a megállapodás módosító jegyzőkönyvének megkötését;

| 2. | sajnálja, hogy nem lehet javításokat eszközölni, különösen a megadott információval és az információcserék automatikus, kötelező és korlátozások nélküli jellegével kapcsolatban; |
| --- | --- |

2.

sajnálja, hogy nem lehet javításokat eszközölni, különösen a megadott információval és az információcserék automatikus, kötelező és korlátozások nélküli jellegével kapcsolatban;

| 3. | kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, amennyiben bármilyen változás vagy új fejlemény következik be a megállapodás módosító jegyzőkönyve megkötésének utolsó lépéseiben; |
| --- | --- |

3.

kéri a Bizottságot, hogy tájékoztassa a Parlamentet, amennyiben bármilyen változás vagy új fejlemény következik be a megállapodás módosító jegyzőkönyve megkötésének utolsó lépéseiben;

| 4. | emlékezteti a Tanácsot arra a kötelezettségére, hogy a határozattervezet módosítása esetén ismételten konzultáljon a Parlamenttel; |
| --- | --- |

4.

emlékezteti a Tanácsot arra a kötelezettségére, hogy a határozattervezet módosítása esetén ismételten konzultáljon a Parlamenttel;

| 5. | hangsúlyozza a csalással és az adókikerüléssel szembeni hatékony fellépés fontosságát, különösen az Unióban lakhellyel, illetve székhellyel rendelkező természetes és jogi személyek harmadik országban székhellyel rendelkező pénzintézetek részvételével elkövetett adócsalása és adókikerülése esetén; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza a csalással és az adókikerüléssel szembeni hatékony fellépés fontosságát, különösen az Unióban lakhellyel, illetve székhellyel rendelkező természetes és jogi személyek harmadik országban székhellyel rendelkező pénzintézetek részvételével elkövetett adócsalása és adókikerülése esetén;

| 6. | kéri a Bizottságot, hogy a megállapodás módosító jegyzőkönyvének hatálybalépése után 18 hónappal értékelje a megállapodás alkalmazását és annak eredményét, és erről terjesszen jelentést az Európai Parlament és a Tanács elé, adott esetben az annak felülvizsgálatára irányuló javaslatainak kíséretében; |
| --- | --- |

6.

kéri a Bizottságot, hogy a megállapodás módosító jegyzőkönyvének hatálybalépése után 18 hónappal értékelje a megállapodás alkalmazását és annak eredményét, és erről terjesszen jelentést az Európai Parlament és a Tanács elé, adott esetben az annak felülvizsgálatára irányuló javaslatainak kíséretében;

| 7. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek. |
| --- | --- |

7.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bizottságnak, valamint a tagállamok és a Svájci Államszövetség kormányainak és parlamentjeinek.

Módosítás 1

Határozattervezet

2 cikk – 1 bekezdés

| Határozattervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| 1.   A módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4). | 1.   A módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése
  és 4. cikke
  szerinti értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4)

  az adatszolgáltatási számlákra vonatkozó automatikus információcserére vonatkozó szabályok betartása és a megfelelés és végrehajtás terén történő együttműködés lehetővé tétele érdekében; |

Határozattervezet

Módosítás

1.   A módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése szerinti értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4).

1.   A módosító jegyzőkönyv 2. cikkének (1) bekezdése
  és 4. cikke
  szerinti értesítést az Unió nevében a Tanács elnöke teszi meg (4)

  az adatszolgáltatási számlákra vonatkozó automatikus információcserére vonatkozó szabályok betartása és a megfelelés és végrehajtás terén történő együttműködés lehetővé tétele érdekében;

Módosítás 2

Határozattervezet

2 cikk – 2 bekezdés

| Határozattervezet | Módosítás |
| --- | --- |
| 2.   A Bizottság tájékoztatja a Svájci Államszövetséget és a tagállamokat a módosító
  jegyzőkönyvből fakadóan
  , az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről szóló megállapodás 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban megtett értesítésekről. | 2.   A Bizottság tájékoztatja a Svájci Államszövetséget és a tagállamokat a módosító
  jegyzőkönyv szerint
  , az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről szóló megállapodás 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban megtett értesítésekről. |

Határozattervezet

Módosítás

2.   A Bizottság tájékoztatja a Svájci Államszövetséget és a tagállamokat a módosító
  jegyzőkönyvből fakadóan
  , az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről szóló megállapodás 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban megtett értesítésekről.

2.   A Bizottság tájékoztatja a Svájci Államszövetséget és a tagállamokat a módosító
  jegyzőkönyv szerint
  , az Európai Unió és a Svájci Államszövetség közötti, a pénzügyiszámla-adatokra vonatkozó, a nemzetközi adóügyi megfelelés előmozdítására irányuló automatikus információcseréről szóló megállapodás 1. cikke (1) bekezdésének d) pontjával összhangban megtett értesítésekről.

---

(4)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a módosító jegyzőkönyv hatályba lépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

(4)  A Tanács Főtitkársága gondoskodik a módosító jegyzőkönyv hatályba lépése napjának az Európai Unió Hivatalos Lapjában való közzétételéről.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/93

---

P8_TA(2015)0362

Megtakarításokból származó kamatjövedelem adóztatása: a megtakarítások adóztatásáról szóló irányelv hatályon kívül helyezése *

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a 2003/48/EK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás – konzultáció)

(2017/C 355/14)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0129), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0129),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0086/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0086/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (2) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére és 50. cikkének (2) bekezdésére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0299/2015),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikkének (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A 2014/107/EU irányelv
  alkalmazási köre
  általában tágabb, mint a 2003/48/EK irányelvé, és előírja, hogy azokban az esetekben, amikor az alkalmazási kör tekintetében átfedés mutatkozik a két irányelv között, a 2014/107/EU irányelv az irányadó. Még mindig vannak olyan fennmaradó esetek, amelyekre egyébként csak a 2003/48/EK irányelv lenne alkalmazható. A fennmaradó esetek a két irányelvben alkalmazott megközelítések közötti csekély eltérésből, valamint a különböző egyedi kivételekből adódnak. Amikor az említett, korlátozott számú esetben a 2003/48/EK irányelv
  alkalmazási köre
  kívül esik a 2014/107/EU irányelv
  alkalmazási körén
  , továbbra is a 2003/48/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit kellene alkalmazni, ami az Unión belül két adatszolgáltatási standard alkalmazását eredményezné. Az említett kettős adatszolgáltatásból adódó kisebb előnyöket
  ugyanakkor
  háttérbe szorítja a jelentős költségvonzat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A 2014/107/EU irányelv
  alkalmazási köre
  általában tágabb, mint a 2003/48/EK irányelvé, és előírja, hogy azokban az esetekben, amikor az alkalmazási kör tekintetében átfedés mutatkozik a két irányelv között, a 2014/107/EU irányelv az irányadó. Még mindig vannak olyan fennmaradó esetek, amelyekre egyébként csak a 2003/48/EK irányelv lenne alkalmazható. A fennmaradó esetek a két irányelvben alkalmazott megközelítések közötti csekély eltérésből, valamint a különböző egyedi kivételekből adódnak. Amikor az említett, korlátozott számú esetben a 2003/48/EK irányelv
  alkalmazási köre
  kívül esik a 2014/107/EU irányelv
  alkalmazási körén
  , továbbra is a 2003/48/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit kellene alkalmazni, ami az Unión belül két adatszolgáltatási standard alkalmazását eredményezné. Az említett kettős adatszolgáltatásból adódó kisebb előnyöket
  ugyanakkor
  háttérbe szorítja a jelentős költségvonzat.

| (5) | A 2014/107/EU irányelv
  hatálya
  általában tágabb, mint a 2003/48/EK irányelvé, és előírja, hogy azokban az esetekben, amikor
  a hatály
  tekintetében átfedés mutatkozik a két irányelv között, a 2014/107/EU irányelv az irányadó. Még mindig vannak olyan fennmaradó esetek, amelyekre egyébként csak a 2003/48/EK irányelv lenne alkalmazható. A fennmaradó esetek a két irányelvben alkalmazott megközelítések közötti csekély eltérésből, valamint a különböző egyedi kivételekből adódnak. Amikor az említett, korlátozott számú esetben a 2003/48/EK irányelv
  hatálya
  kívül esik a 2014/107/EU irányelv
  hatályán
  , továbbra is a 2003/48/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit kellene alkalmazni, ami az Unión belül két adatszolgáltatási standard alkalmazását eredményezné.
  Noha részletes költség–haszon elemzés nem készült a kettős adatszolgáltatási rendszerre vonatkozóan, de még a két standard közötti ideiglenes átmenetre vonatkozóan sem, indokolt feltételezni, hogy
  az említett kettős adatszolgáltatásból adódó kisebb előnyöket háttérbe szorítja a jelentős költségvonzat. |
| --- | --- |

(5)

A 2014/107/EU irányelv
  hatálya
  általában tágabb, mint a 2003/48/EK irányelvé, és előírja, hogy azokban az esetekben, amikor
  a hatály
  tekintetében átfedés mutatkozik a két irányelv között, a 2014/107/EU irányelv az irányadó. Még mindig vannak olyan fennmaradó esetek, amelyekre egyébként csak a 2003/48/EK irányelv lenne alkalmazható. A fennmaradó esetek a két irányelvben alkalmazott megközelítések közötti csekély eltérésből, valamint a különböző egyedi kivételekből adódnak. Amikor az említett, korlátozott számú esetben a 2003/48/EK irányelv
  hatálya
  kívül esik a 2014/107/EU irányelv
  hatályán
  , továbbra is a 2003/48/EK irányelv vonatkozó rendelkezéseit kellene alkalmazni, ami az Unión belül két adatszolgáltatási standard alkalmazását eredményezné.
  Noha részletes költség–haszon elemzés nem készült a kettős adatszolgáltatási rendszerre vonatkozóan, de még a két standard közötti ideiglenes átmenetre vonatkozóan sem, indokolt feltételezni, hogy
  az említett kettős adatszolgáltatásból adódó kisebb előnyöket háttérbe szorítja a jelentős költségvonzat.

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

11a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (11a) | A 2003/48/EK irányelvben foglaltakkal egyenértékű rendelkezéseket alkalmaznak jelenleg több, az Unió és öt Európai Unión kívüli európai ország (a Svájci Államszövetség, a Liechtensteini Hercegség, San Marino Köztársaság, a Monacói Hercegség és az Andorrai Hercegség) közötti, illetve az egyes tagállamok és 12 függő vagy társult terület (a Csatorna-szigetek, a Man-sziget és a karib-tengeri függő vagy társult területek) közötti kétoldalú megállapodások által. Fontos, hogy mindezen kétoldalú megállapodásokat az OECD új globális standardjához és a 2014/107/EU irányelvhez igazítsák. Alapvetően fontos az is, hogy a meglévőről az új standardra való átállási folyamat során joghézagok és más hiányosságok ne keletkezzenek. Mivel a Bizottság egyértelmű felhatalmazással rendelkezik ahhoz, hogy az említett, Unión kívüli öt országgal megtárgyalja a megállapodások módosításait, szakértelme révén aktív szerepet kellene vállalnia abban is, hogy megkönnyítse és előmozdítsa a tagállamok e 12 függő vagy társult területtel kötött megállapodásainak felülvizsgálatát. A gördülékenység és hatékonyság érdekében adott esetben – és a tagállam kifejezett egyetértésétől függően – a Bizottságnak kellene irányítania e tárgyalásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11a)

A 2003/48/EK irányelvben foglaltakkal egyenértékű rendelkezéseket alkalmaznak jelenleg több, az Unió és öt Európai Unión kívüli európai ország (a Svájci Államszövetség, a Liechtensteini Hercegség, San Marino Köztársaság, a Monacói Hercegség és az Andorrai Hercegség) közötti, illetve az egyes tagállamok és 12 függő vagy társult terület (a Csatorna-szigetek, a Man-sziget és a karib-tengeri függő vagy társult területek) közötti kétoldalú megállapodások által. Fontos, hogy mindezen kétoldalú megállapodásokat az OECD új globális standardjához és a 2014/107/EU irányelvhez igazítsák. Alapvetően fontos az is, hogy a meglévőről az új standardra való átállási folyamat során joghézagok és más hiányosságok ne keletkezzenek. Mivel a Bizottság egyértelmű felhatalmazással rendelkezik ahhoz, hogy az említett, Unión kívüli öt országgal megtárgyalja a megállapodások módosításait, szakértelme révén aktív szerepet kellene vállalnia abban is, hogy megkönnyítse és előmozdítsa a tagállamok e 12 függő vagy társult területtel kötött megállapodásainak felülvizsgálatát. A gördülékenység és hatékonyság érdekében adott esetben – és a tagállam kifejezett egyetértésétől függően – a Bizottságnak kellene irányítania e tárgyalásokat.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A Bizottság 2016. július 1-ig jelentést terjeszt a Tanács és az Európai Parlament elé a 2003/48/EK irányelv szerint alkalmazott adatszolgáltatási standardról a 2014/107/EU irányelvben meghatározott új adatszolgáltatási standardra való áttérésről. A jelentésnek feltétlenül, de nem kizárólagos jelleggel ki kell terjednie az adatszolgáltatással kapcsolatos azon joghézagok és egyéb hiányosságok kialakulásának kockázatára, amelyek határokon átnyúló adócsalásra és adókijátszásra teremthettek lehetőséget. A jelentésnek ki kell terjednie az Unió és öt Európai Unión kívüli európai ország (a Svájci Államszövetség, a Liechtensteini Hercegség, San Marino Köztársaság, a Monacói Hercegség és az Andorrai Hercegség) közötti, illetve az egyes tagállamok és 12 függő vagy társult terület (a Csatorna-szigetek, a Man-sziget és a karib-tengeri függő vagy társult területek) közötti kétoldalú megállapodások felülvizsgálatához kapcsolódó folyamatra is
  .
  A Bizottság a helyzet szoros figyelemmel kísérése érdekében 2017. október 1-ig nyomonkövetési jelentést terjeszt elő. A jelentésekhez a Bizottság szükség szerint jogalkotási javaslatokat is csatol. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A Bizottság 2016. július 1-ig jelentést terjeszt a Tanács és az Európai Parlament elé a 2003/48/EK irányelv szerint alkalmazott adatszolgáltatási standardról a 2014/107/EU irányelvben meghatározott új adatszolgáltatási standardra való áttérésről. A jelentésnek feltétlenül, de nem kizárólagos jelleggel ki kell terjednie az adatszolgáltatással kapcsolatos azon joghézagok és egyéb hiányosságok kialakulásának kockázatára, amelyek határokon átnyúló adócsalásra és adókijátszásra teremthettek lehetőséget. A jelentésnek ki kell terjednie az Unió és öt Európai Unión kívüli európai ország (a Svájci Államszövetség, a Liechtensteini Hercegség, San Marino Köztársaság, a Monacói Hercegség és az Andorrai Hercegség) közötti, illetve az egyes tagállamok és 12 függő vagy társult terület (a Csatorna-szigetek, a Man-sziget és a karib-tengeri függő vagy társult területek) közötti kétoldalú megállapodások felülvizsgálatához kapcsolódó folyamatra is
  .
  A Bizottság a helyzet szoros figyelemmel kísérése érdekében 2017. október 1-ig nyomonkövetési jelentést terjeszt elő. A jelentésekhez a Bizottság szükség szerint jogalkotási javaslatokat is csatol.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/96

---

P8_TA(2015)0363

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Svédországgal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Svédországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

(Konzultáció)

(2017/C 355/15)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (10027/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (10027/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0197/2015),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel „a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása” című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása” című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0304/2015),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0419.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/97

---

P8_TA(2015)0364

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Belgiummal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Belgiummal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

(Konzultáció)

(2017/C 355/16)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (10029/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (10029/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0196/2015),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel „a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása” című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása” című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0303/2015),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0419.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/98

---

P8_TA(2015)0365

A daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Lengyelországgal való automatizált adatcsere *

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a daktiloszkópiai adatokra vonatkozó, Lengyelországgal való automatizált adatcsere megindításáról szóló tanácsi végrehajtási határozatra irányuló tervezetről (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

(Konzultáció)

(2017/C 355/17)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács tervezetére (09989/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács tervezetére (09989/2015),

| — | tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unióról szóló szerződés 39. cikke (1) bekezdésének az Amszterdami Szerződés által módosított formájára, valamint az átmeneti rendelkezésekről szóló 36. jegyzőkönyv 9. cikkére, amelyek értelmében a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0195/2015),

| — | tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel a különösen a terrorizmus és a határokon átnyúló bűnözés elleni küzdelemre irányuló, határokon átnyúló együttműködés megerősítéséről szóló, 2008. június 23-i 2008/615/IB tanácsi határozatra (1) és különösen annak 33. cikkére,

| — | tekintettel „a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása” című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel „a határokon átnyúló bűnüldözési együttműködés megerősítéséről az EU-ban: a prümi határozat és az európai információcsere-modell végrehajtása” című, 2013. október 10-i állásfoglalására (2),

| — | tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel az európai biztonsági stratégiáról szóló, 2015. július 9-i állásfoglalására (3),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0302/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére (A8-0302/2015),

| 1. | jóváhagyja a Tanács tervezetét; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Tanács tervezetét;

| 2. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 3. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Parlament által jóváhagyott szöveget;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak.

---

(1)  HL L 210., 2008.8.6., 1. o.

(2)  Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0419.

(3)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/99

---

P8_TA(2015)0366

Utazási csomagok és utazási szolgáltatásegyüttesek ***II

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása az utazási csomagokról és az utazási szolgáltatásegyüttesekről, valamint a 2006/2004/EK rendelet és a 2011/83/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv módosításáról, továbbá a 90/314/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2017/C 355/18)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09173/3/2015 – C8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09173/3/2015 – C8-0281/2015),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2013. december 11-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0512) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0512) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Belső Piaci és Fogyasztóvédelmi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0297/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

tudomásul veszi a Bizottság ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 4. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 5. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

5.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 170., 2014.6.5., 73. o.

(2)  Elfogadott szövegek 2014.3.12., P7_TA(2014)0222.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

A BIZOTTSÁG NYILATKOZATA

A Bizottság „A tisztességtelen kereskedelmi gyakorlatról szóló 2005/29/EK irányelv végrehajtására/alkalmazására vonatkozó iránymutatás” című, 2009. december 3-i bizottsági szolgálati munkadokumentum felülvizsgálatakor azon kereskedelmi gyakorlatok kérdésével is foglalkozni fog, amelyek során a szolgáltatásaikat online felületen értékesítő utazási szolgáltatók rejtett, nem egyértelmű vagy félreérthető módon kínálnak kiegészítő szolgáltatásokat, például amikor elrejtik a további szolgáltatások igénybevételének mellőzésére szolgáló opciót. A Bizottság tájékoztatni fogja a Parlamentet arról, hogy a felülvizsgált iránymutatás elfogadásakor milyen módon vette figyelembe álláspontját.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/100

---

P8_TA(2015)0367

Az elektronikus hírközlés egységes európai piaca ***II

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a nyílt internet-hozzáférés megteremtéséhez szükséges intézkedések meghozataláról, továbbá az egyetemes szolgáltatásról, valamint az elektronikus hírközlő hálózatokhoz és elektronikus hírközlési szolgáltatásokhoz kapcsolódó felhasználói jogokról szóló 2002/22/EK irányelv és az Unión belüli nyilvános mobilhírközlő hálózatok közötti barangolásról (roaming) szóló 531/2012/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2017/C 355/19)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10788/2/2015 – C8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (10788/2/2015 – C8-0294/2015),

| — | tekintettel az ír képviselőház, a máltai parlament, az osztrák szövetségi tanács és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel az ír képviselőház, a máltai parlament, az osztrák szövetségi tanács és a svéd parlament által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján előterjesztett indokolt véleményre, mely szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 21-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. január 21-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. január 31-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottsága 2014. január 31-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0627) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2013)0627) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (3),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0300/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Ipari, Kutatási és Energiaügyi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0300/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

2.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 3. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 4. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában; |
| --- | --- |

4.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 177., 2014.6.11., 64. o.

(2)  HL C 126., 2014.4.26., 53. o.

(3)  Elfogadott szövegek 2014.4.3., P7_TA(2014)0281.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/101

---

P8_TA(2015)0368

Egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelme ***I

Az Európai Parlament 2015. október 27-én elfogadott módosításai az egyes, a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk kereskedelméről szóló 1236/2005/EK tanácsi rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslathoz (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 355/20)

Módosítás 1

Rendeletre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Abban az esetben is adható globális engedély, ha a gyártónak az 1236/2005/EK rendelet által ellenőrzött gyógyszerkészítményeket olyan országbeli forgalmazó számára kell exportálnia, amely ország nem törölte el a halálbüntetést, azzal a feltétellel, hogy az exportőr és a forgalmazó jogilag kötelező megállapodást kötött, amely kötelezi a forgalmazót arra, hogy megfelelő intézkedések alkalmazásával biztosítja, hogy a gyógyszerkészítményeket nem használják fel halálbüntetés végrehajtásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Abban az esetben is adható globális engedély, ha a gyártónak az 1236/2005/EK rendelet által ellenőrzött gyógyszerkészítményeket olyan országbeli forgalmazó számára kell exportálnia, amely ország nem törölte el a halálbüntetést, azzal a feltétellel, hogy az exportőr és a forgalmazó jogilag kötelező megállapodást kötött, amely kötelezi a forgalmazót arra, hogy megfelelő intézkedések alkalmazásával biztosítja, hogy a gyógyszerkészítményeket nem használják fel halálbüntetés végrehajtásához.

| (8) | Abban az esetben is adható globális engedély, ha a gyártónak az 1236/2005/EK rendelet által ellenőrzött gyógyszerkészítményeket olyan országbeli forgalmazó számára kell exportálnia, amely ország nem törölte el a halálbüntetést, azzal a feltétellel, hogy az exportőr és a forgalmazó jogilag kötelező megállapodást kötött, amely kötelezi a forgalmazót arra, hogy megfelelő intézkedések alkalmazásával biztosítja, hogy a gyógyszerkészítményeket nem használják fel halálbüntetés végrehajtásához
  , kínzáshoz vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódhoz vagy büntetéshez
  . |
| --- | --- |

(8)

Abban az esetben is adható globális engedély, ha a gyártónak az 1236/2005/EK rendelet által ellenőrzött gyógyszerkészítményeket olyan országbeli forgalmazó számára kell exportálnia, amely ország nem törölte el a halálbüntetést, azzal a feltétellel, hogy az exportőr és a forgalmazó jogilag kötelező megállapodást kötött, amely kötelezi a forgalmazót arra, hogy megfelelő intézkedések alkalmazásával biztosítja, hogy a gyógyszerkészítményeket nem használják fel halálbüntetés végrehajtásához
  , kínzáshoz vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódhoz vagy büntetéshez
  .

Módosítás 2

Rendeletre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | Az Unióban lévő brókerek számára meg kell tiltani, hogy brókertevékenységet folytassanak azon árukkal kapcsolatban, amelyek kivitele és behozatala tiltott, mivel ezen áruk a halálbüntetéstől, kínzástól vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől eltérő egyéb gyakorlati használatra nem alkalmasak. Ezen tevékenységek tilalma a közerkölcs védelmét szolgálja. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

Az Unióban lévő brókerek számára meg kell tiltani, hogy brókertevékenységet folytassanak azon árukkal kapcsolatban, amelyek kivitele és behozatala tiltott, mivel ezen áruk a halálbüntetéstől, kínzástól vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől eltérő egyéb gyakorlati használatra nem alkalmasak. Ezen tevékenységek tilalma a közerkölcs védelmét szolgálja.

| (12) | Az Unióban lévő brókerek számára meg kell tiltani, hogy brókertevékenységet folytassanak azon árukkal kapcsolatban, amelyek kivitele és behozatala tiltott, mivel ezen áruk a halálbüntetéstől, kínzástól vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől eltérő egyéb gyakorlati használatra nem alkalmasak. Ezen tevékenységek tilalma a közerkölcs védelmét szolgálja
  , valamint azt, hogy tiszteletben tartsák az emberi méltóság elveit, amelyek az európai értékek alapját képezik, és amelyeket az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartája is rögzít. |
| --- | --- |

(12)

Az Unióban lévő brókerek számára meg kell tiltani, hogy brókertevékenységet folytassanak azon árukkal kapcsolatban, amelyek kivitele és behozatala tiltott, mivel ezen áruk a halálbüntetéstől, kínzástól vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódtól vagy büntetéstől eltérő egyéb gyakorlati használatra nem alkalmasak. Ezen tevékenységek tilalma a közerkölcs védelmét szolgálja
  , valamint azt, hogy tiszteletben tartsák az emberi méltóság elveit, amelyek az európai értékek alapját képezik, és amelyeket az Európai Unióról szóló szerződés és az Európai Unió Alapjogi Chartája is rögzít.

Módosítás 3

Rendeletre irányuló javaslat

19 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (19a) | Célzott végfelhasználási rendelkezést kell bevezetni annak érdekében, hogy a tagállamok megtiltsák vagy felfüggesszék a II. és III. mellékletben nem szereplő olyan biztonsági vonatkozású termékek transzferét, amelyek a gyakorlatban nyilvánvalóan nem használhatók másra, mint halálbüntetés végrehajtására, kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára, vagy amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a szóban forgó termékek transzfere halálbüntetés végrehajtását, kínzást vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazását eredményezné vagy segítené elő. A célzott végfelhasználási rendelkezés révén adott felhatalmazás nem terjed ki a halálbüntetés céljára is alkalmazható gyógyszerekre, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(19a)

Célzott végfelhasználási rendelkezést kell bevezetni annak érdekében, hogy a tagállamok megtiltsák vagy felfüggesszék a II. és III. mellékletben nem szereplő olyan biztonsági vonatkozású termékek transzferét, amelyek a gyakorlatban nyilvánvalóan nem használhatók másra, mint halálbüntetés végrehajtására, kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára, vagy amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a szóban forgó termékek transzfere halálbüntetés végrehajtását, kínzást vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazását eredményezné vagy segítené elő. A célzott végfelhasználási rendelkezés révén adott felhatalmazás nem terjed ki a halálbüntetés céljára is alkalmazható gyógyszerekre,

Módosítás 4

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont – a a pont (új)

1236/2005/EK rendelet

2 cikk – f pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | az f) pont helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

aa)

az f) pont helyébe a következő szöveg lép:

| f) | „technikai segítségnyújtás”: a javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely egyéb technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, amely lehet betanítás, tanácsadás, képzés, munkatapasztalatok vagy készségek átadása, vagy konzultációs szolgáltatások. A technikai segítségnyújtás a szóbeli segítséget és az elektronikus úton nyújtott segítséget is magában foglalja; |
| --- | --- |

f)

„technikai segítségnyújtás”: a javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz vagy bármely egyéb technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, amely lehet betanítás, tanácsadás, képzés, munkatapasztalatok vagy készségek átadása, vagy konzultációs szolgáltatások. A technikai segítségnyújtás a szóbeli segítséget és az elektronikus úton nyújtott segítséget is magában foglalja;

| | „f) | »technikai segítségnyújtás«: a javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz
  , felhasználáshoz, gyakorláshoz
  vagy bármely egyéb technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, amely lehet betanítás, tanácsadás, képzés, munkatapasztalatok vagy készségek átadása, vagy konzultációs szolgáltatások. A technikai segítségnyújtás a szóbeli segítséget és az elektronikus úton nyújtott segítséget is magában foglalja;” |
| --- | --- | --- |

„f)

»technikai segítségnyújtás«: a javításhoz, fejlesztéshez, gyártáshoz, összeszereléshez, teszteléshez, karbantartáshoz
  , felhasználáshoz, gyakorláshoz
  vagy bármely egyéb technikai szolgáltatáshoz kapcsolódó technikai segítségnyújtás, amely lehet betanítás, tanácsadás, képzés, munkatapasztalatok vagy készségek átadása, vagy konzultációs szolgáltatások. A technikai segítségnyújtás a szóbeli segítséget és az elektronikus úton nyújtott segítséget is magában foglalja;”

Módosítás 5

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont – c pont

1236/2005/EK rendelet

2 cikk – k pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| E rendelet alkalmazásában e fogalommeghatározás
  nem terjed ki pusztán
  a járulékos szolgáltatások nyújtására. Járulékos szolgáltatásnak minősül a fuvarozás, a pénzügyi szolgáltatás, a biztosítás,
  illetve
  a viszontbiztosítás, az általános hirdetés, illetve a reklám; | E rendelet alkalmazásában e fogalommeghatározás
  kiterjed
  a járulékos szolgáltatások nyújtására. Járulékos szolgáltatásnak minősül a fuvarozás, a pénzügyi szolgáltatás, a biztosítás, a viszontbiztosítás, az általános hirdetés, illetve a reklám
  , akár az interneten keresztül is
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

E rendelet alkalmazásában e fogalommeghatározás
  nem terjed ki pusztán
  a járulékos szolgáltatások nyújtására. Járulékos szolgáltatásnak minősül a fuvarozás, a pénzügyi szolgáltatás, a biztosítás,
  illetve
  a viszontbiztosítás, az általános hirdetés, illetve a reklám;

E rendelet alkalmazásában e fogalommeghatározás
  kiterjed
  a járulékos szolgáltatások nyújtására. Járulékos szolgáltatásnak minősül a fuvarozás, a pénzügyi szolgáltatás, a biztosítás, a viszontbiztosítás, az általános hirdetés, illetve a reklám
  , akár az interneten keresztül is
  ;

Módosítás 6

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont – c pont

1236/2005/EK rendelet

2 cikk – l pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| l) | „bróker”: az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság, amely a k) pontban meghatározott tevékenységeket folytat
  az Unióból valamely harmadik ország területére irányulóan
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

l)

„bróker”: az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság, amely a k) pontban meghatározott tevékenységeket folytat
  az Unióból valamely harmadik ország területére irányulóan
  ;

| l) | „bróker”: az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel
  , illetve állampolgársággal
  rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság,
  illetve ilyen jogi személy és társaság leányvállalata,
  amely a k) pontban meghatározott tevékenységeket folytat; |
| --- | --- |

l)

„bróker”: az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel
  , illetve állampolgársággal
  rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság,
  illetve ilyen jogi személy és társaság leányvállalata,
  amely a k) pontban meghatározott tevékenységeket folytat;

Módosítás 7

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 bekezdés – c pont

1236/2005/EK rendelet

2 cikk – m pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| m) | „technikai segítségnyújtást szolgáltató”: az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság, amely az f) pontban meghatározott technikai segítségnyújtást biztosít
  az Unióból valamely harmadik ország területére irányulóan
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

m)

„technikai segítségnyújtást szolgáltató”: az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság, amely az f) pontban meghatározott technikai segítségnyújtást biztosít
  az Unióból valamely harmadik ország területére irányulóan
  ;

| m) | „technikai segítségnyújtást
  biztosító
  szolgáltató”: az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság, amely az f) pontban meghatározott technikai segítségnyújtást biztosít; |
| --- | --- |

m)

„technikai segítségnyújtást
  biztosító
  szolgáltató”: az Európai Unió valamely tagállamában lakóhellyel rendelkező vagy letelepedett természetes vagy jogi személy vagy társaság, amely az f) pontban meghatározott technikai segítségnyújtást biztosít;

Módosítás 8

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont – c pont

1236/2005/EK rendelet

2 cikk – n pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| n) | „exportőr”: bármely természetes vagy jogi személy vagy társaság, akinek nevében a kiviteli nyilatkozatot teszik, vagyis az a személy, aki a nyilatkozat elfogadásakor az érintett harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és rendelkezik az áruknak az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződő fél nem saját nevében jár el, akkor az exportőr az a személy, aki rendelkezik a terméknek az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Ha az áruk feletti rendelkezési jog a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, az Unión kívül letelepedett személyé, akkor az Unión belül letelepedett szerződő fél minősül exportőrnek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

n)

„exportőr”: bármely természetes vagy jogi személy vagy társaság, akinek nevében a kiviteli nyilatkozatot teszik, vagyis az a személy, aki a nyilatkozat elfogadásakor az érintett harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és rendelkezik az áruknak az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződő fél nem saját nevében jár el, akkor az exportőr az a személy, aki rendelkezik a terméknek az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Ha az áruk feletti rendelkezési jog a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, az Unión kívül letelepedett személyé, akkor az Unión belül letelepedett szerződő fél minősül exportőrnek;

| n) | „exportőr”: bármely természetes vagy jogi személy vagy társaság, akinek nevében a kiviteli nyilatkozatot teszik, vagyis az a személy, aki a nyilatkozat elfogadásakor az érintett harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és rendelkezik az áruknak az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződő fél nem saját nevében jár el, akkor az exportőr az a személy, aki rendelkezik a terméknek az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Ha az áruk feletti rendelkezési jog a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, az Unión kívül letelepedett személyé, akkor az Unión belül
  lakóhellyel rendelkező vagy ott
  letelepedett szerződő fél minősül exportőrnek; |
| --- | --- |

n)

„exportőr”: bármely természetes vagy jogi személy vagy társaság, akinek nevében a kiviteli nyilatkozatot teszik, vagyis az a személy, aki a nyilatkozat elfogadásakor az érintett harmadik országbeli címzett szerződő partnere, és rendelkezik az áruknak az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Amennyiben nem kötöttek kiviteli szerződést, vagy a szerződő fél nem saját nevében jár el, akkor az exportőr az a személy, aki rendelkezik a terméknek az Unió vámterületéről való kiküldéséhez szükséges hatáskörrel. Ha az áruk feletti rendelkezési jog a kivitel alapját képező szerződésnek megfelelően egy, az Unión kívül letelepedett személyé, akkor az Unión belül
  lakóhellyel rendelkező vagy ott
  letelepedett szerződő fél minősül exportőrnek;

Módosítás 9

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 2 pont – c pont

1236/2005/EK rendelet

2 cikk – ra pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ra) | „árutovábbítás”: a mellékletekben felsorolt nem uniós áruknak az Unió vámterületét érintő, az Unión kívülre irányuló szállítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ra)

„árutovábbítás”: a mellékletekben felsorolt nem uniós áruknak az Unió vámterületét érintő, az Unión kívülre irányuló szállítása.

Módosítás 10

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 a pont (új)

1236/2005/EK rendelet

4 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „4b. cikk




  Az árutovábbítás tilalma


  (1)   
  A II. mellékletben felsorolt áruk tekintetében minden árutovábbítás tiltott, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül.


  (2)   
  Az (1) bekezdéstől eltérve, az illetékes hatóság engedélyezheti a II. mellékletben felsorolt áruk továbbítását, amennyiben bizonyított, hogy abban az országban, ahová az áruk kivitele irányul, az ilyen árukat kizárólag a történelmi jelentőségük miatti nyilvános múzeumi kiállítás céljára használják fel.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„4b. cikk

Az árutovábbítás tilalma

(1)   
  A II. mellékletben felsorolt áruk tekintetében minden árutovábbítás tiltott, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül.

(2)   
  Az (1) bekezdéstől eltérve, az illetékes hatóság engedélyezheti a II. mellékletben felsorolt áruk továbbítását, amennyiben bizonyított, hogy abban az országban, ahová az áruk kivitele irányul, az ilyen árukat kizárólag a történelmi jelentőségük miatti nyilvános múzeumi kiállítás céljára használják fel.”

Módosítás 11

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 3 b pont (új)

1236/2005/EK rendelet

4 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „4c. cikk




  A kereskedelmi marketing és a reklámozás tilalma




  Tilos a II. mellékletben szereplő árukkal kapcsolatos, az ilyen áruk transzferét célzó, valamely természetes vagy jogi személy vagy társaság által az Unión belül folytatott online és offline kereskedelmi marketing- és reklámtevékenység.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„4c. cikk

A kereskedelmi marketing és a reklámozás tilalma

Tilos a II. mellékletben szereplő árukkal kapcsolatos, az ilyen áruk transzferét célzó, valamely természetes vagy jogi személy vagy társaság által az Unión belül folytatott online és offline kereskedelmi marketing- és reklámtevékenység.”

Módosítás 12

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont

1236/2005/EK rendelet

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A IIIa. mellékletben felsorolt áruk kivitelére vonatkozó engedélyezési kérelmeket az illetékes
  hatóság
  eseti alapon
  bírálja
  el, figyelembe véve valamennyi lényeges szempontot, beleértve különösen, hogy egy lényegében azonos kiviteli engedélyre irányuló kérelmet más tagállam már elutasított-e a megelőző három év során, valamint a tervezett végfelhasználással és az eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolásokat. | (1)   A
  III. és
  IIIa. mellékletben felsorolt áruk kivitelére vonatkozó engedélyezési kérelmeket az illetékes
  hatóságok
  eseti alapon
  bírálják
  el, figyelembe véve valamennyi lényeges szempontot, beleértve különösen, hogy egy lényegében azonos kiviteli engedélyre irányuló kérelmet más tagállam már elutasított-e a megelőző három év során, valamint a tervezett végfelhasználással és az eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A IIIa. mellékletben felsorolt áruk kivitelére vonatkozó engedélyezési kérelmeket az illetékes
  hatóság
  eseti alapon
  bírálja
  el, figyelembe véve valamennyi lényeges szempontot, beleértve különösen, hogy egy lényegében azonos kiviteli engedélyre irányuló kérelmet más tagállam már elutasított-e a megelőző három év során, valamint a tervezett végfelhasználással és az eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolásokat.

(1)   A
  III. és
  IIIa. mellékletben felsorolt áruk kivitelére vonatkozó engedélyezési kérelmeket az illetékes
  hatóságok
  eseti alapon
  bírálják
  el, figyelembe véve valamennyi lényeges szempontot, beleértve különösen, hogy egy lényegében azonos kiviteli engedélyre irányuló kérelmet más tagállam már elutasított-e a megelőző három év során, valamint a tervezett végfelhasználással és az eltérítés kockázatával kapcsolatos megfontolásokat.

Módosítás 13

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 a pont (új)

1236/2005/EK rendelet

6 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5a. | A 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(1a)
     
  Az illetékes hatóság az összes rendelkezésre álló bizonyíték figyelembevételével a tagállamokkal közösen biztosítja, hogy a biztonsági felszerelésekkel kapcsolatos marketingtevékenységet végző, valamint az ilyen felszerelésekkel kapcsolatos marketingtevékenységekre szolgáló kereskedelmi vásárokat és egyéb rendezvényeket szervező vállalatok tisztában legyenek azzal, hogy az ilyen felszereléseket kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazására is fel lehet használni, és hogy az ilyen felszerelésekkel kapcsolatos marketingtevékenység betiltható, és az erre vonatkozó engedély visszavonható.
  ” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5a.

A 6. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(1a)
     
  Az illetékes hatóság az összes rendelkezésre álló bizonyíték figyelembevételével a tagállamokkal közösen biztosítja, hogy a biztonsági felszerelésekkel kapcsolatos marketingtevékenységet végző, valamint az ilyen felszerelésekkel kapcsolatos marketingtevékenységekre szolgáló kereskedelmi vásárokat és egyéb rendezvényeket szervező vállalatok tisztában legyenek azzal, hogy az ilyen felszereléseket kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazására is fel lehet használni, és hogy az ilyen felszerelésekkel kapcsolatos marketingtevékenység betiltható, és az erre vonatkozó engedély visszavonható.
  ”

Módosítás 14

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 b pont (új)

1236/2005/EK rendelet

6 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5b. | A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Módosítás

5b.

A 6. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Az illetékes hatóság nem adja ki az engedélyt, amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a III. mellékletben felsorolt árukat kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre használhatják fel, beleértve a harmadik országbeli bűnüldöző hatóság vagy bármely egyéb harmadik országbeli természetes vagy jogi személy általi, bíróság által elrendelt testi fenyítést is.

| | „(2)   Az illetékes hatóság nem adja ki az engedélyt, amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a III.
  és IIIa.
  mellékletben felsorolt árukat kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre használhatják fel, beleértve a harmadik országbeli bűnüldöző hatóság vagy bármely egyéb harmadik országbeli természetes vagy jogi személy általi, bíróság által elrendelt testi fenyítést is. |
| --- | --- |

„(2)   Az illetékes hatóság nem adja ki az engedélyt, amennyiben alapos okkal feltételezhető, hogy a III.
  és IIIa.
  mellékletben felsorolt árukat kínzásra vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódra vagy büntetésre használhatják fel, beleértve a harmadik országbeli bűnüldöző hatóság vagy bármely egyéb harmadik országbeli természetes vagy jogi személy általi, bíróság által elrendelt testi fenyítést is.

Az illetékes hatóság figyelembe veszi:

| | Az illetékes hatóság figyelembe veszi: |
| --- | --- |

Az illetékes hatóság figyelembe veszi:

| — | a rendelkezésre álló nemzetközi bírósági ítéleteket, |
| --- | --- |

—

a rendelkezésre álló nemzetközi bírósági ítéleteket,

| | — | a rendelkezésre álló nemzetközi bírósági ítéleteket, |
| --- | --- | --- |

—

a rendelkezésre álló nemzetközi bírósági ítéleteket,

| — | az ENSZ, az Európa Tanács és az EU illetékes szerveinek megállapításait, valamint az Európa Tanácsnak a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésére létrejött európai bizottsága és az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának jelentéseit. |
| --- | --- |

—

az ENSZ, az Európa Tanács és az EU illetékes szerveinek megállapításait, valamint az Európa Tanácsnak a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésére létrejött európai bizottsága és az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának jelentéseit.

| | — | az ENSZ, az Európa Tanács és az EU illetékes szerveinek megállapításait, valamint az Európa Tanácsnak a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésére létrejött európai bizottsága és az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának jelentéseit. |
| --- | --- | --- |

—

az ENSZ, az Európa Tanács és az EU illetékes szerveinek megállapításait, valamint az Európa Tanácsnak a kínzás és az embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmód megelőzésére létrejött európai bizottsága és az ENSZ kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés elleni küzdelemmel foglalkozó különleges előadójának jelentéseit.

Figyelembe lehet venni továbbá egyéb vonatkozó információkat, beleértve a rendelkezésre álló nemzeti bírósági ítéleteket, a civil társadalmi szervezetek jelentéseit és az általuk kidolgozott egyéb információkat, valamint a II.
  és III.
  mellékletben felsorolt áruk kivitele tekintetében a rendeltetési ország által alkalmazott korlátozásokra vonatkozó információkat.

| | Figyelembe lehet venni továbbá egyéb vonatkozó információkat, beleértve a rendelkezésre álló nemzeti bírósági ítéleteket, a civil társadalmi szervezetek jelentéseit és az általuk kidolgozott egyéb információkat, valamint a II.
  , III. és IIIa.
  mellékletben felsorolt áruk kivitele tekintetében a rendeltetési ország által alkalmazott korlátozásokra vonatkozó információkat.” |
| --- | --- |

Figyelembe lehet venni továbbá egyéb vonatkozó információkat, beleértve a rendelkezésre álló nemzeti bírósági ítéleteket, a civil társadalmi szervezetek jelentéseit és az általuk kidolgozott egyéb információkat, valamint a II.
  , III. és IIIa.
  mellékletben felsorolt áruk kivitele tekintetében a rendeltetési ország által alkalmazott korlátozásokra vonatkozó információkat.”

Módosítás 15

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 5 c pont (új)

1236/2005/EK rendelet

6 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 5c. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „6a. cikk




  Az árutovábbításra vonatkozó engedélyezési követelmény


  (1)   
  Engedélyt kell igényelni a III. és IIIa. mellékletben felsorolt áruk továbbítására abban az esetben, ha azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek a területén az árutovábbításra sor kerülne, tájékoztatják a gazdasági szereplőt arról, hogy a szóban forgó árut a végfelhasználó részben vagy egészben halálbüntetés, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánja felhasználni, vagy az ilyen célokra felhasználható.


  (2)   
  Amennyiben a gazdasági szereplőnek tudomása van arról, hogy a III. és IIIa. mellékletben felsorolt, általa továbbított árut részben vagy egészben halálbüntetés, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánják felhasználni, köteles erről értesíteni az illetékes hatóságot, amely dönt arról, hogy célszerű-e engedélykötelessé tenni a szóban forgó árutovábbítást.


  (3)   
  Az a tagállam, amely a III. vagy IIIa. mellékletben fel nem sorolt termékek árutovábbítását az (1) és (2) bekezdés alapján engedélykötelessé teszi, tájékoztatja erről a többi tagállamot és a Bizottságot. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

5c.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6a. cikk

Az árutovábbításra vonatkozó engedélyezési követelmény

(1)   
  Engedélyt kell igényelni a III. és IIIa. mellékletben felsorolt áruk továbbítására abban az esetben, ha azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek a területén az árutovábbításra sor kerülne, tájékoztatják a gazdasági szereplőt arról, hogy a szóban forgó árut a végfelhasználó részben vagy egészben halálbüntetés, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánja felhasználni, vagy az ilyen célokra felhasználható.

(2)   
  Amennyiben a gazdasági szereplőnek tudomása van arról, hogy a III. és IIIa. mellékletben felsorolt, általa továbbított árut részben vagy egészben halálbüntetés, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánják felhasználni, köteles erről értesíteni az illetékes hatóságot, amely dönt arról, hogy célszerű-e engedélykötelessé tenni a szóban forgó árutovábbítást.

(3)   
  Az a tagállam, amely a III. vagy IIIa. mellékletben fel nem sorolt termékek árutovábbítását az (1) és (2) bekezdés alapján engedélykötelessé teszi, tájékoztatja erről a többi tagállamot és a Bizottságot.

Módosítás 16

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont

1236/2005/EK rendelet

7a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A brókernek tilos harmadik országban lévő bármely személy, szerv vagy szervezet számára a III. mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó brókertevékenységet végeznie, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül, amennyiben a brókernek tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy az ezen árukból álló szállítmány bármely részét kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára szánják vagy szánhatják felhasználni az Unió vámterületén kívüli országban. | (1)   A brókernek tilos harmadik országban lévő bármely személy, szerv vagy szervezet számára a III.
  és IIIa.
  mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó brókertevékenységet végeznie, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül, amennyiben a brókernek tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy az ezen árukból álló szállítmány bármely részét kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára szánják vagy szánhatják felhasználni az Unió vámterületén kívüli országban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A brókernek tilos harmadik országban lévő bármely személy, szerv vagy szervezet számára a III. mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó brókertevékenységet végeznie, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül, amennyiben a brókernek tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy az ezen árukból álló szállítmány bármely részét kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára szánják vagy szánhatják felhasználni az Unió vámterületén kívüli országban.

(1)   A brókernek tilos harmadik országban lévő bármely személy, szerv vagy szervezet számára a III.
  és IIIa.
  mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó brókertevékenységet végeznie, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül, amennyiben a brókernek tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy az ezen árukból álló szállítmány bármely részét kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára szánják vagy szánhatják felhasználni az Unió vámterületén kívüli országban.

Módosítás 17

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont

1236/2005/EK rendelet

7a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A technikai
  segítségnyújtás szolgáltatójának
  tilos harmadik országban lévő bármely személy, szerv vagy szervezet számára a III. mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtást biztosítania, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül, amennyiben
  az ilyen jellegű segítségnyújtás szolgáltatójának
  tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy az érintett áruk egy részét, vagy mindet kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára
  szánják
  vagy
  szánhatják
  felhasználni az Unió vámterületén kívüli országban.” | (2)   A technikai
  segítségnyújtást biztosító szolgáltatónak
  tilos harmadik országban lévő bármely személy, szerv vagy szervezet számára a III.
  és IIIa.
  mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtást biztosítania, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül, amennyiben tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy az érintett áruk egy részét, vagy mindet kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára
  szándékoznak
  vagy
  szándékozhatnak
  felhasználni az Unió vámterületén kívüli országban.
  A technikai segítségnyújtást biztosító szolgáltatónak tilos olyan útmutatást, tanácsadást vagy képzést biztosítania, illetve olyan munkatapasztalatokat vagy készségeket átadnia, amelyek elősegíthetik halálbüntetés végrehajtását, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A technikai
  segítségnyújtás szolgáltatójának
  tilos harmadik országban lévő bármely személy, szerv vagy szervezet számára a III. mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtást biztosítania, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül, amennyiben
  az ilyen jellegű segítségnyújtás szolgáltatójának
  tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy az érintett áruk egy részét, vagy mindet kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára
  szánják
  vagy
  szánhatják
  felhasználni az Unió vámterületén kívüli országban.”

(2)   A technikai
  segítségnyújtást biztosító szolgáltatónak
  tilos harmadik országban lévő bármely személy, szerv vagy szervezet számára a III.
  és IIIa.
  mellékletben felsorolt árukhoz kapcsolódó technikai segítségnyújtást biztosítania, az ilyen áruk származására való tekintet nélkül, amennyiben tudomása van arról, vagy okkal feltételezi, hogy az érintett áruk egy részét, vagy mindet kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés céljára
  szándékoznak
  vagy
  szándékozhatnak
  felhasználni az Unió vámterületén kívüli országban.
  A technikai segítségnyújtást biztosító szolgáltatónak tilos olyan útmutatást, tanácsadást vagy képzést biztosítania, illetve olyan munkatapasztalatokat vagy készségeket átadnia, amelyek elősegíthetik halálbüntetés végrehajtását, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés alkalmazását.

Módosítás 18

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 6 a pont (új)

1236/2005/EK rendelet

7 aa cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „7aa. cikk




  A legjobb gyakorlatok cseréje




  A tagállamok ösztönzést kapnak a legjobb gyakorlatok előmozdítására a technikai segítségnyújtást biztosító szolgáltatók körében annak garantálása céljából, hogy ez a technikai segítségnyújtás pozitívan hozzájáruljon a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések elleni fellépéshez.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„7aa. cikk

A legjobb gyakorlatok cseréje

A tagállamok ösztönzést kapnak a legjobb gyakorlatok előmozdítására a technikai segítségnyújtást biztosító szolgáltatók körében annak garantálása céljából, hogy ez a technikai segítségnyújtás pozitívan hozzájáruljon a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmódok vagy büntetések elleni fellépéshez.”

Módosítás 19

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 7 pont

1236/2005/EK rendelet

7c cikk – 3 bekezdés – 3.3 pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | „3.3. | A Bizottság a tagállamok és adott esetben harmadik országok illetékes hatóságaival együttműködve iránymutatásokat fogad el a végső felhasználás ellenőrzésével kapcsolatos legjobb gyakorlatok tekintetében.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

„3.3.

Módosítás 20

Módosítás 20

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 7 a pont (új)

1 cikk – 7 a pont (új)

1236/2005/EK rendelet

III b fejezet (új) – 7e cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 7a. | A rendelet a következő fejezettel egészül ki:




  „IIIb. fejezet




  Fel nem sorolt áruk




  7e. cikk




  Omnibusz-rendelkezés


  (1)   
  Engedélyköteles az e rendelet mellékleteiben fel nem sorolt áruk kivitele abban az esetben, ha azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek a területén az exportőr letelepedett, tájékoztatják az exportőrt arról, hogy a szóban forgó árut a végfelhasználó részben vagy egészben halálbüntetés végrehajtásához, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánja felhasználni, vagy azok ilyen célokra felhasználhatók.


  (2)   
  Amennyiben az exportőrnek tudomása van arról, hogy az általa kivitelre kínált, a II., III. vagy IIIa. mellékletben fel nem sorolt árut részben vagy egészben halálbüntetés, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánják felhasználni, köteles erről értesíteni azon tagállam illetékes hatóságát, amelyben letelepedett, és e hatóság dönt arról, hogy célszerű-e engedélykötelessé tenni a szóban forgó kivitelt.


  (3)   
  Az a tagállam, amely a II., III. vagy IIIa. mellékletben fel nem sorolt termékek kivitelét az (1) és (2) bekezdés alapján engedélykötelessé teszi, szükség szerint tájékoztatja erről a többi tagállamot és a Bizottságot, valamint megjelöli az engedélykötelessé tétel pontos indokait. A tagállamok arról is haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, ha az (1) bekezdés alapján meghozott valamely intézkedést módosítják.


  (4)   
  A többi tagállam ezt a tájékoztatást kellő megfontolás tárgyává teszi, és tájékoztatja saját vámhatóságait és egyéb hatáskörrel rendelkező hatóságait.


  (5)   
  Amennyiben a rendkívüli sürgősség megkívánja, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával további, az (1) és (2) bekezdés szerinti termékeket vehet fel a II., III. és IIIa. mellékletekbe. Az e bekezdés értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 15b. cikkben előírt eljárás alkalmazandó.


  (6)   
  E cikk hatálya nem terjed ki a 2001/83/EK európai parlamenti ás tanácsi irányelv

   (1a.)

  szerinti gyógyszerekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

7a.

7a.

A rendelet a következő fejezettel egészül ki:

A rendelet a következő fejezettel egészül ki:

„IIIb. fejezet

„IIIb. fejezet

Fel nem sorolt áruk

Fel nem sorolt áruk

7e. cikk

7e. cikk

Omnibusz-rendelkezés

Omnibusz-rendelkezés

(1)   
  Engedélyköteles az e rendelet mellékleteiben fel nem sorolt áruk kivitele abban az esetben, ha azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek a területén az exportőr letelepedett, tájékoztatják az exportőrt arról, hogy a szóban forgó árut a végfelhasználó részben vagy egészben halálbüntetés végrehajtásához, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánja felhasználni, vagy azok ilyen célokra felhasználhatók.

Engedélyköteles az e rendelet mellékleteiben fel nem sorolt áruk kivitele abban az esetben, ha azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek a területén az exportőr letelepedett, tájékoztatják az exportőrt arról, hogy a szóban forgó árut a végfelhasználó részben vagy egészben halálbüntetés végrehajtásához, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánja felhasználni, vagy azok ilyen célokra felhasználhatók.

(2)   
  Amennyiben az exportőrnek tudomása van arról, hogy az általa kivitelre kínált, a II., III. vagy IIIa. mellékletben fel nem sorolt árut részben vagy egészben halálbüntetés, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánják felhasználni, köteles erről értesíteni azon tagállam illetékes hatóságát, amelyben letelepedett, és e hatóság dönt arról, hogy célszerű-e engedélykötelessé tenni a szóban forgó kivitelt.

Amennyiben az exportőrnek tudomása van arról, hogy az általa kivitelre kínált, a II., III. vagy IIIa. mellékletben fel nem sorolt árut részben vagy egészben halálbüntetés, illetve kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés végrehajtásához kívánják felhasználni, köteles erről értesíteni azon tagállam illetékes hatóságát, amelyben letelepedett, és e hatóság dönt arról, hogy célszerű-e engedélykötelessé tenni a szóban forgó kivitelt.

(3)   
  Az a tagállam, amely a II., III. vagy IIIa. mellékletben fel nem sorolt termékek kivitelét az (1) és (2) bekezdés alapján engedélykötelessé teszi, szükség szerint tájékoztatja erről a többi tagállamot és a Bizottságot, valamint megjelöli az engedélykötelessé tétel pontos indokait. A tagállamok arról is haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, ha az (1) bekezdés alapján meghozott valamely intézkedést módosítják.

Az a tagállam, amely a II., III. vagy IIIa. mellékletben fel nem sorolt termékek kivitelét az (1) és (2) bekezdés alapján engedélykötelessé teszi, szükség szerint tájékoztatja erről a többi tagállamot és a Bizottságot, valamint megjelöli az engedélykötelessé tétel pontos indokait. A tagállamok arról is haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot, ha az (1) bekezdés alapján meghozott valamely intézkedést módosítják.

(4)   
  A többi tagállam ezt a tájékoztatást kellő megfontolás tárgyává teszi, és tájékoztatja saját vámhatóságait és egyéb hatáskörrel rendelkező hatóságait.

A többi tagállam ezt a tájékoztatást kellő megfontolás tárgyává teszi, és tájékoztatja saját vámhatóságait és egyéb hatáskörrel rendelkező hatóságait.

(5)   
  Amennyiben a rendkívüli sürgősség megkívánja, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával további, az (1) és (2) bekezdés szerinti termékeket vehet fel a II., III. és IIIa. mellékletekbe. Az e bekezdés értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 15b. cikkben előírt eljárás alkalmazandó.

Amennyiben a rendkívüli sürgősség megkívánja, a Bizottság felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadásával további, az (1) és (2) bekezdés szerinti termékeket vehet fel a II., III. és IIIa. mellékletekbe. Az e bekezdés értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktusokra a 15b. cikkben előírt eljárás alkalmazandó.

(6)   
  E cikk hatálya nem terjed ki a 2001/83/EK európai parlamenti ás tanácsi irányelv

   (1a.)

  szerinti gyógyszerekre.

E cikk hatálya nem terjed ki a 2001/83/EK európai parlamenti ás tanácsi irányelv

1a.

szerinti gyógyszerekre.

Módosítás 21

Módosítás 21

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 8 pont

1 cikk – 8 pont

1236/2005/EK rendelet

8 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az (5) bekezdéstől eltérve, amennyiben a gyógyszerkészítményeket a gyártó exportálja forgalmazónak, a gyártó szolgáltat információt a megkötött megállapodásokról, az e készítmények halálbüntetés végrehajtásához történő felhasználásának megakadályozása érdekében tett intézkedésekről, a rendeltetési országról, illetve amennyiben elérhető információ, akkor az áruk végfelhasználásáról és végfelhasználóiról. | (6)   Az (5) bekezdéstől eltérve, amennyiben a gyógyszerkészítményeket a gyártó exportálja forgalmazónak, a gyártó szolgáltat információt a megkötött megállapodásokról, az e készítmények halálbüntetés végrehajtásához történő felhasználásának megakadályozása érdekében tett intézkedésekről, a rendeltetési országról, illetve amennyiben elérhető információ, akkor az áruk végfelhasználásáról és végfelhasználóiról.
  Ezt az információt kérésre az érintett független felügyeleti szervek, például az Egyesült Nemzetek kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyve alapján felállított nemzeti megelőző mechanizmusok vagy a tagállamok nemzeti emberi jogi intézményei rendelkezésére kell bocsátani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(6)   Az (5) bekezdéstől eltérve, amennyiben a gyógyszerkészítményeket a gyártó exportálja forgalmazónak, a gyártó szolgáltat információt a megkötött megállapodásokról, az e készítmények halálbüntetés végrehajtásához történő felhasználásának megakadályozása érdekében tett intézkedésekről, a rendeltetési országról, illetve amennyiben elérhető információ, akkor az áruk végfelhasználásáról és végfelhasználóiról.

(6)   Az (5) bekezdéstől eltérve, amennyiben a gyógyszerkészítményeket a gyártó exportálja forgalmazónak, a gyártó szolgáltat információt a megkötött megállapodásokról, az e készítmények halálbüntetés végrehajtásához történő felhasználásának megakadályozása érdekében tett intézkedésekről, a rendeltetési országról, illetve amennyiben elérhető információ, akkor az áruk végfelhasználásáról és végfelhasználóiról.
  Ezt az információt kérésre az érintett független felügyeleti szervek, például az Egyesült Nemzetek kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyve alapján felállított nemzeti megelőző mechanizmusok vagy a tagállamok nemzeti emberi jogi intézményei rendelkezésére kell bocsátani.

Ezt az információt kérésre az érintett független felügyeleti szervek, például az Egyesült Nemzetek kínzás és más kegyetlen, embertelen vagy megalázó büntetések vagy bánásmódok elleni egyezményének fakultatív jegyzőkönyve alapján felállított nemzeti megelőző mechanizmusok vagy a tagállamok nemzeti emberi jogi intézményei rendelkezésére kell bocsátani.

Módosítás 22

Módosítás 22

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 8 a pont (új)

1 cikk – 8 a pont (új)

1236/2005/EK rendelet

10 cikk – 2 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. | A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

8a.

8a.

A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A 10. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(2)   Amennyiben a vámáru-nyilatkozatot a II.
  vagy III.
  mellékletben felsorolt árukra vonatkozóan töltötték ki, és megerősítést nyer, hogy a tervezett kivitelre vagy behozatalra e rendelet alapján nem adtak ki engedélyt, a vámhatóságoknak le kell foglalniuk a bejelentett árukat, és fel kell hívniuk a figyelmet az e rendelet szerinti engedély kérelmezésének lehetőségére. Amennyiben a lefoglalást követően hat hónapon belül nem nyújtanak be engedélyezési kérelmet, vagy amennyiben az illetékes hatóság elutasítja a kérelmet, a vámhatóságoknak a vonatkozó nemzeti jogszabályok szerint kell rendelkezniük a lefoglalt árukkal.

| | „(2)   Amennyiben a vámáru-nyilatkozatot a II.
  , III. vagy IIIa.
  mellékletben felsorolt árukra vonatkozóan töltötték ki, és megerősítést nyer, hogy a tervezett kivitelre vagy behozatalra e rendelet alapján nem adtak ki engedélyt, a vámhatóságoknak le kell foglalniuk a bejelentett árukat, és fel kell hívniuk a figyelmet az e rendelet szerinti engedély kérelmezésének lehetőségére. Amennyiben a lefoglalást követően hat hónapon belül nem nyújtanak be engedélyezési kérelmet, vagy amennyiben az illetékes hatóság elutasítja a kérelmet, a vámhatóságoknak a vonatkozó nemzeti jogszabályok szerint kell rendelkezniük a lefoglalt árukkal.” |
| --- | --- |

„(2)   Amennyiben a vámáru-nyilatkozatot a II.
  , III. vagy IIIa.
  mellékletben felsorolt árukra vonatkozóan töltötték ki, és megerősítést nyer, hogy a tervezett kivitelre vagy behozatalra e rendelet alapján nem adtak ki engedélyt, a vámhatóságoknak le kell foglalniuk a bejelentett árukat, és fel kell hívniuk a figyelmet az e rendelet szerinti engedély kérelmezésének lehetőségére. Amennyiben a lefoglalást követően hat hónapon belül nem nyújtanak be engedélyezési kérelmet, vagy amennyiben az illetékes hatóság elutasítja a kérelmet, a vámhatóságoknak a vonatkozó nemzeti jogszabályok szerint kell rendelkezniük a lefoglalt árukkal.”

Módosítás 23

Módosítás 23

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 12 pont

1 cikk – 12 pont

1236/2005/EK rendelet

12a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelemből hiányzik egy vagy több lényegi pont, illetve ha egy vagy több lényegi kérdéssel kapcsolatban további információra van szüksége, három hónapon belül felkérheti a kérelmező tagállamot a benyújtott információk kiegészítésére. A Bizottság tájékoztatást ad arról, hogy mely pontok tekintetében szükséges kiegészítő információkat szolgáltatni. | (2)   
  Az (1) bekezdés szerinti kérelem beérkezését követően a Bizottság haladéktalanul értesíti az összes tagállamot, és továbbítja a kérelmező tagállamtól kapott információkat. A Bizottság végleges határozatának megszületéséig a tagállamok azonnal felfüggeszthetik a kérelem tárgyát képező termékek transzferét.
  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelemből hiányzik egy vagy több lényegi pont, illetve ha egy vagy több lényegi kérdéssel kapcsolatban további információra van szüksége, három hónapon belül felkérheti a kérelmező tagállamot a benyújtott információk kiegészítésére. A Bizottság tájékoztatást ad arról, hogy mely pontok tekintetében szükséges kiegészítő információkat szolgáltatni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(2)   Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelemből hiányzik egy vagy több lényegi pont, illetve ha egy vagy több lényegi kérdéssel kapcsolatban további információra van szüksége, három hónapon belül felkérheti a kérelmező tagállamot a benyújtott információk kiegészítésére. A Bizottság tájékoztatást ad arról, hogy mely pontok tekintetében szükséges kiegészítő információkat szolgáltatni.

(2)   
  Az (1) bekezdés szerinti kérelem beérkezését követően a Bizottság haladéktalanul értesíti az összes tagállamot, és továbbítja a kérelmező tagállamtól kapott információkat. A Bizottság végleges határozatának megszületéséig a tagállamok azonnal felfüggeszthetik a kérelem tárgyát képező termékek transzferét.
  Amennyiben a Bizottság úgy ítéli meg, hogy a kérelemből hiányzik egy vagy több lényegi pont, illetve ha egy vagy több lényegi kérdéssel kapcsolatban további információra van szüksége, három hónapon belül felkérheti a kérelmező tagállamot a benyújtott információk kiegészítésére. A Bizottság tájékoztatást ad arról, hogy mely pontok tekintetében szükséges kiegészítő információkat szolgáltatni.

Az (1) bekezdés szerinti kérelem beérkezését követően a Bizottság haladéktalanul értesíti az összes tagállamot, és továbbítja a kérelmező tagállamtól kapott információkat. A Bizottság végleges határozatának megszületéséig a tagállamok azonnal felfüggeszthetik a kérelem tárgyát képező termékek transzferét.

Módosítás 24

Módosítás 24

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 12 pont

1 cikk – 12 pont

1236/2005/EK rendelet

12 a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Abban az esetben, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem szükséges kiegészítő információkat kérnie, illetve adott esetben az általa kért kiegészítő információk beérkezését követően,
  hat
  hónapon belül megkezdi a kérelmezett módosítás elfogadására irányuló eljárást, vagy tájékoztatja a kérelmező tagállamot azokról az okokról, amelyek miatt erre nem került sor. | (3)   Abban az esetben, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem szükséges kiegészítő információkat kérnie, illetve adott esetben az általa kért kiegészítő információk beérkezését követően,
  három
  hónapon belül megkezdi a kérelmezett módosítás elfogadására irányuló eljárást, vagy tájékoztatja a kérelmező tagállamot azokról az okokról, amelyek miatt erre nem került sor. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

(3)   Abban az esetben, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem szükséges kiegészítő információkat kérnie, illetve adott esetben az általa kért kiegészítő információk beérkezését követően,
  hat
  hónapon belül megkezdi a kérelmezett módosítás elfogadására irányuló eljárást, vagy tájékoztatja a kérelmező tagállamot azokról az okokról, amelyek miatt erre nem került sor.

hat

(3)   Abban az esetben, ha a Bizottság úgy ítéli meg, hogy nem szükséges kiegészítő információkat kérnie, illetve adott esetben az általa kért kiegészítő információk beérkezését követően,
  három
  hónapon belül megkezdi a kérelmezett módosítás elfogadására irányuló eljárást, vagy tájékoztatja a kérelmező tagállamot azokról az okokról, amelyek miatt erre nem került sor.

három

Módosítás 25

Módosítás 25

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 12 a pont (új)

1 cikk – 12 a pont (új)

1236/2005/EK rendelet

13 cikk – 1 bekezdés

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. | A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

12a.

12a.

A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

A 13. cikk (1) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

(1)   A 11. cikk sérelme nélkül, a
  Bizottság és a tagállamok kérésre tájékoztatják egymást
  az e rendelet alapján hozott intézkedéseikről, és az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló minden lényeges információt átadnak
  egymásnak
  , különös tekintettel a kiadott és visszautasított
  engedélyekre vonatkozó
  információkra.

Bizottság és a tagállamok kérésre tájékoztatják egymást

egymásnak

engedélyekre vonatkozó

| | „(1)   A 11. cikk sérelme nélkül, a
  tagállamok tájékoztatják a Bizottságot
  az e rendelet alapján hozott intézkedéseikről, és az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló minden lényeges információt átadnak
  a Bizottságnak
  , különös tekintettel a kiadott és visszautasított
  engedélyekkel, valamint a célzott végfelhasználási rendelkezés értelmében hozott intézkedésekkel kapcsolatos
  információkra.
  A Bizottság az információkat továbbítja a tagállamoknak.” |
| --- | --- |

„(1)   A 11. cikk sérelme nélkül, a
  tagállamok tájékoztatják a Bizottságot
  az e rendelet alapján hozott intézkedéseikről, és az e rendelettel kapcsolatban rendelkezésükre álló minden lényeges információt átadnak
  a Bizottságnak
  , különös tekintettel a kiadott és visszautasított
  engedélyekkel, valamint a célzott végfelhasználási rendelkezés értelmében hozott intézkedésekkel kapcsolatos
  információkra.
  A Bizottság az információkat továbbítja a tagállamoknak.”

Módosítás 26

Módosítás 26

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 12 b pont (új)

1 cikk – 12 b pont (új)

1236/2005/EK rendelet

13 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12b. | A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(3a)
     
  A Bizottság évente jelentésben összegzi a (3) bekezdés szerinti éves tevékenységi jelentéseket. E jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

12b.

12b.

A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A 13. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(3a)
     
  A Bizottság évente jelentésben összegzi a (3) bekezdés szerinti éves tevékenységi jelentéseket. E jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.”

„(3a)

A Bizottság évente jelentésben összegzi a (3) bekezdés szerinti éves tevékenységi jelentéseket. E jelentést nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.”

Módosítás 27

Módosítás 27

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 15 pont

1 cikk – 15 pont

1236/2005/EK rendelet

15 a cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15a. cikk | törölve |
| A felhatalmazás gyakorlása | |
| (1)   
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására. | |
| (2)   
  A Bizottságnak a 12. cikkben adott felhatalmazás ...-tól/-től kezdődően ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. | |
| (3)   
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét. | |
| (4)   
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot. | |
| (5)   
  A 12. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik. | |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15a. cikk

15a. cikk

törölve

törölve

A felhatalmazás gyakorlása

A felhatalmazás gyakorlása

(1)   
  A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

A Bizottság az e cikkben meghatározott feltételekkel felhatalmazást kap felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására.

(2)   
  A Bizottságnak a 12. cikkben adott felhatalmazás ...-tól/-től kezdődően ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

A Bizottságnak a 12. cikkben adott felhatalmazás ...-tól/-től kezdődően ötéves időtartamra szól. A Bizottság legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időtartam vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról. Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

(3)   
  Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

Az Európai Parlament vagy a Tanács bármikor visszavonhatja az 12. cikkben említett felhatalmazást. A visszavonásról szóló határozat megszünteti az abban meghatározott felhatalmazást. A határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon, vagy a benne megjelölt későbbi időpontban lép hatályba. A határozat nem érinti a már hatályban lévő, felhatalmazáson alapuló jogi aktusok érvényességét.

(4)   
  A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

A Bizottság a felhatalmazáson alapuló jogi aktus elfogadását követően haladéktalanul és egyidejűleg értesíti arról az Európai Parlamentet és a Tanácsot.

(5)   
  A 12. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

A 12. cikk értelmében elfogadott felhatalmazáson alapuló jogi aktus csak akkor lép hatályba, ha az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a jogi aktusról való értesítését követő két hónapon belül sem az Európai Parlament, sem a Tanács nem emel ellene kifogást, illetve az említett időtartam lejártát megelőzően mind az Európai Parlament, mind a Tanács arról tájékoztatta a Bizottságot, hogy nem fog kifogást emelni. Az Európai Parlament vagy a Tanács kezdeményezésére ezen időtartam két hónappal meghosszabbodik.

Módosítás 28

Módosítás 28

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 15 a pont (új)

1 cikk – 15 a pont (új)

1236/2005/EK rendelet

15 c cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „15c. cikk




  A kínzás elleni koordinációs csoport


  (1)   
  A Bizottság képviselőjének elnökletével egy kínzás elleni koordinációs csoportot kell létrehozni. Minden egyes tagállam egy képviselőt küld ebbe a csoportba. A koordinációs csoport minden olyan kérdést megvizsgál, amelyet e rendelet alkalmazásával kapcsolatban akár az elnök, akár valamely tagállam képviselője vet fel.


  (2)   
  A koordinációs csoport a Bizottsággal együttműködésben megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy közvetlen együttműködést és információcserét alakítson ki az illetékes hatóságok között, elsősorban annak a kockázatnak az elhárítása érdekében, hogy különbségek legyenek a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk exportellenőrzésének végrehajtása terén, ami a kereskedelem torzulását eredményezheti.


  (3)   
  A kínzás elleni koordinációs csoport elnöke – bármikor, amikor azt szükségesnek tartja – konzultációt folytat a rendelet által érintett exportőrökkel és egyéb fontos érdekeltekkel, köztük a rendelet által érintett kérdésekben szakértő civil társadalmi szereplőkkel.


  (4)   
  A Bizottság éves írásos jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek a kínzás elleni koordinációs csoportot tevékenységéről, vizsgálatairól és az általa folytatott konzultációkról, és e jelentésre az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke vonatkozik.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15a.

15a.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„15c. cikk

„15c. cikk

A kínzás elleni koordinációs csoport

A kínzás elleni koordinációs csoport

(1)   
  A Bizottság képviselőjének elnökletével egy kínzás elleni koordinációs csoportot kell létrehozni. Minden egyes tagállam egy képviselőt küld ebbe a csoportba. A koordinációs csoport minden olyan kérdést megvizsgál, amelyet e rendelet alkalmazásával kapcsolatban akár az elnök, akár valamely tagállam képviselője vet fel.

A Bizottság képviselőjének elnökletével egy kínzás elleni koordinációs csoportot kell létrehozni. Minden egyes tagállam egy képviselőt küld ebbe a csoportba. A koordinációs csoport minden olyan kérdést megvizsgál, amelyet e rendelet alkalmazásával kapcsolatban akár az elnök, akár valamely tagállam képviselője vet fel.

(2)   
  A koordinációs csoport a Bizottsággal együttműködésben megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy közvetlen együttműködést és információcserét alakítson ki az illetékes hatóságok között, elsősorban annak a kockázatnak az elhárítása érdekében, hogy különbségek legyenek a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk exportellenőrzésének végrehajtása terén, ami a kereskedelem torzulását eredményezheti.

A koordinációs csoport a Bizottsággal együttműködésben megfelelő intézkedéseket hoz annak érdekében, hogy közvetlen együttműködést és információcserét alakítson ki az illetékes hatóságok között, elsősorban annak a kockázatnak az elhárítása érdekében, hogy különbségek legyenek a halálbüntetés, a kínzás vagy más kegyetlen, embertelen vagy megalázó bánásmód vagy büntetés során alkalmazható áruk exportellenőrzésének végrehajtása terén, ami a kereskedelem torzulását eredményezheti.

(3)   
  A kínzás elleni koordinációs csoport elnöke – bármikor, amikor azt szükségesnek tartja – konzultációt folytat a rendelet által érintett exportőrökkel és egyéb fontos érdekeltekkel, köztük a rendelet által érintett kérdésekben szakértő civil társadalmi szereplőkkel.

A kínzás elleni koordinációs csoport elnöke – bármikor, amikor azt szükségesnek tartja – konzultációt folytat a rendelet által érintett exportőrökkel és egyéb fontos érdekeltekkel, köztük a rendelet által érintett kérdésekben szakértő civil társadalmi szereplőkkel.

(4)   
  A Bizottság éves írásos jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek a kínzás elleni koordinációs csoportot tevékenységéről, vizsgálatairól és az általa folytatott konzultációkról, és e jelentésre az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke vonatkozik.”

A Bizottság éves írásos jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek a kínzás elleni koordinációs csoportot tevékenységéről, vizsgálatairól és az általa folytatott konzultációkról, és e jelentésre az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet 4. cikke vonatkozik.”

Módosítás 29

Módosítás 29

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 15 b pont (új)

1 cikk – 15 b pont (új)

1236/2005/EK rendelet

15 d cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:




  „15d. cikk


  (1)   
  A Bizottság ...-ig

   (*1)

  , majd azt követően háromévenként áttekinti a rendelet végrehajtását, és átfogó megvalósítási és hatásvizsgálati jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amely a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat is tartalmazhat. A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak.


  (2)   
  A jelentés külön szakaszban foglalkozik








  a) | a kínzás elleni koordinációs csoportot tevékenységével, vizsgálataival és az általa folytatott konzultációkkal. A Bizottság által az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke értelmében a koordinációs csoport vizsgálatairól és konzultációiról szolgáltatott valamennyi információ bizalmasan kezelendő. Az információ minden esetben bizalmasnak minősül, ha közzététele az információ szolgáltatójára vagy forrására valószínűleg jelentősen káros hatással jár; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15b.

15b.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„15d. cikk

„15d. cikk

(1)   
  A Bizottság ...-ig

   (*1)

  , majd azt követően háromévenként áttekinti a rendelet végrehajtását, és átfogó megvalósítási és hatásvizsgálati jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amely a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat is tartalmazhat. A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak.

A Bizottság ...-ig

*1

, majd azt követően háromévenként áttekinti a rendelet végrehajtását, és átfogó megvalósítási és hatásvizsgálati jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé, amely a rendelet módosítására vonatkozó javaslatokat is tartalmazhat. A tagállamok a jelentés elkészítéséhez minden megfelelő információt a Bizottság rendelkezésére bocsátanak.

(2)   
  A jelentés külön szakaszban foglalkozik

A jelentés külön szakaszban foglalkozik

a)

a kínzás elleni koordinációs csoportot tevékenységével, vizsgálataival és az általa folytatott konzultációkkal. A Bizottság által az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke értelmében a koordinációs csoport vizsgálatairól és konzultációiról szolgáltatott valamennyi információ bizalmasan kezelendő. Az információ minden esetben bizalmasnak minősül, ha közzététele az információ szolgáltatójára vagy forrására valószínűleg jelentősen káros hatással jár;

a kínzás elleni koordinációs csoportot tevékenységével, vizsgálataival és az általa folytatott konzultációkkal. A Bizottság által az 1049/2001/EK rendelet 4. cikke értelmében a koordinációs csoport vizsgálatairól és konzultációiról szolgáltatott valamennyi információ bizalmasan kezelendő. Az információ minden esetben bizalmasnak minősül, ha közzététele az információ szolgáltatójára vagy forrására valószínűleg jelentősen káros hatással jár;

| b) | a tagállamok nemzeti engedélyezési határozataival, a Bizottságnak való tagállami jelentéstétellel, a tagállamok közötti értesítési és konzultációs mechanizmusokkal, a tájékoztatással és a végrehajtással; |
| --- | --- |

b)

a tagállamok nemzeti engedélyezési határozataival, a Bizottságnak való tagállami jelentéstétellel, a tagállamok közötti értesítési és konzultációs mechanizmusokkal, a tájékoztatással és a végrehajtással;

a tagállamok nemzeti engedélyezési határozataival, a Bizottságnak való tagállami jelentéstétellel, a tagállamok közötti értesítési és konzultációs mechanizmusokkal, a tájékoztatással és a végrehajtással;

| c) | a tagállamok által a 17. cikknek megfelelően hozott intézkedések jellegéről és hatásairól nyújtott átfogó tájékoztatással, ideértve a tagállamok által bevezetett szankciórendszerek működését, valamint azt, hogy ezek a rendszerek hatékonyak, arányosak és elrettentő erejűek-e. |
| --- | --- |

c)

a tagállamok által a 17. cikknek megfelelően hozott intézkedések jellegéről és hatásairól nyújtott átfogó tájékoztatással, ideértve a tagállamok által bevezetett szankciórendszerek működését, valamint azt, hogy ezek a rendszerek hatékonyak, arányosak és elrettentő erejűek-e.

a tagállamok által a 17. cikknek megfelelően hozott intézkedések jellegéről és hatásairól nyújtott átfogó tájékoztatással, ideértve a tagállamok által bevezetett szankciórendszerek működését, valamint azt, hogy ezek a rendszerek hatékonyak, arányosak és elrettentő erejűek-e.

Módosítás 30

Módosítás 30

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 15 c pont (új)

1 cikk – 15 c pont (új)

1236/2005/EK rendelet

17 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 15c. | A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:




  „(2a)
     
  A Bizottság értékeli, hogy a tagállamok által meghatározott szabályok és szankciók hasonló jellegűek-e, és hasonló hatást fejtenek-e ki.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

15c.

15c.

A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

A 17. cikk a következő bekezdéssel egészül ki:

„(2a)
     
  A Bizottság értékeli, hogy a tagállamok által meghatározott szabályok és szankciók hasonló jellegűek-e, és hasonló hatást fejtenek-e ki.”

„(2a)

A Bizottság értékeli, hogy a tagállamok által meghatározott szabályok és szankciók hasonló jellegűek-e, és hasonló hatást fejtenek-e ki.”

Módosítás 31

Módosítás 31

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

1 cikk – 15 pont – -a) pont (új)

1 cikk – 15 pont – -a) pont (új)

1236/2005/EK rendelet

III melléklet – 2 oszlop – 1 és 2 pont

| Hatályos szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | -a) | A III. melléklet második oszlopában az 1. és a 2. pont helyébe a következő szöveg lép: |

Hatályos szöveg

Hatályos szöveg

Módosítás

Módosítás

-a)

-a)

A III. melléklet második oszlopában az 1. és a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

A III. melléklet második oszlopában az 1. és a 2. pont helyébe a következő szöveg lép:

| 1. | Emberek fogva tartására tervezett áruk: |
| --- | --- |

1.

Emberek fogva tartására tervezett áruk:

| „1. | Emberek fogva tartására tervezett áruk: |
| --- | --- |

„1.

Emberek fogva tartására tervezett áruk:

| 1.1. | Bilincsek és rabláncok |
| --- | --- |

1.1.

Bilincsek és rabláncok

| 1.1. | Bilincsek és rabláncok |
| --- | --- |

1.1.

Bilincsek és rabláncok

Megjegyzések::

Megjegyzések:

| 1. | A láncos bilincsek olyan fogva tartásra szolgáló, zárszerkezettel ellátott eszközök, amelyek két bilincsből vagy gyűrűből állnak egy összekötő lánccal vagy rúddal |
| --- | --- |

1.

A láncos bilincsek olyan fogva tartásra szolgáló, zárszerkezettel ellátott eszközök, amelyek két bilincsből vagy gyűrűből állnak egy összekötő lánccal vagy rúddal

| 1. | A láncos bilincsek olyan fogva tartásra szolgáló, zárszerkezettel ellátott eszközök, amelyek két bilincsből vagy gyűrűből állnak egy összekötő lánccal vagy rúddal |
| --- | --- |

1.

A láncos bilincsek olyan fogva tartásra szolgáló, zárszerkezettel ellátott eszközök, amelyek két bilincsből vagy gyűrűből állnak egy összekötő lánccal vagy rúddal

| 2. | Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.3 pontja értelmében betiltott, a láb mozgását korlátozó eszközökre és rabláncokra |
| --- | --- |

2.

Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.3 pontja értelmében betiltott, a láb mozgását korlátozó eszközökre és rabláncokra

| 2. | Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.3 pontja értelmében betiltott, a láb mozgását korlátozó eszközökre és rabláncokra |
| --- | --- |

2.

Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.3 pontja értelmében betiltott, a láb mozgását korlátozó eszközökre és rabláncokra

| 3. | Ez a pont nem vonatkozik a „közönséges kézbilincsekre”. A közönséges kézbilincsek olyan kézbilincsek, amelyek a következő feltételek mindegyikének megfelelnek: |
| --- | --- |

3.

Ez a pont nem vonatkozik a „közönséges kézbilincsekre”. A közönséges kézbilincsek olyan kézbilincsek, amelyek a következő feltételek mindegyikének megfelelnek:

| 3. | Ez a pont nem vonatkozik a »közönséges kézbilincsekre«. A közönséges kézbilincsek olyan kézbilincsek, amelyek a következő feltételek mindegyikének megfelelnek: |
| --- | --- |

3.

Ez a pont nem vonatkozik a »közönséges kézbilincsekre«. A közönséges kézbilincsek olyan kézbilincsek, amelyek a következő feltételek mindegyikének megfelelnek:

| | — | méretük lánccal együtt, az egyik bilincs külső szélétől a másik bilincs külső széléig mérve, zárt állapotban 150 és 280 mm között van;. |
| --- | --- | --- |

—

méretük lánccal együtt, az egyik bilincs külső szélétől a másik bilincs külső széléig mérve, zárt állapotban 150 és 280 mm között van;.

| | — | méretük lánccal együtt, az egyik bilincs külső szélétől a másik bilincs külső széléig mérve, zárt állapotban 150 és 280 mm között van;. |
| --- | --- | --- |

—

méretük lánccal együtt, az egyik bilincs külső szélétől a másik bilincs külső széléig mérve, zárt állapotban 150 és 280 mm között van;.

| | — | az egyes bilincsek belső kerülete legfeljebb 165 mm, amikor az utolsó bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet; |
| --- | --- | --- |

—

az egyes bilincsek belső kerülete legfeljebb 165 mm, amikor az utolsó bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet;

| | — | az egyes bilincsek belső kerülete legfeljebb 165 mm, amikor az utolsó bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet; |
| --- | --- | --- |

—

az egyes bilincsek belső kerülete legfeljebb 165 mm, amikor az utolsó bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet;

| | — | az egyes bilincsek belső kerülete legfeljebb 200 mm, amikor az első bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet; és |
| --- | --- | --- |

—

az egyes bilincsek belső kerülete legfeljebb 200 mm, amikor az első bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet; és

| | — | az egyes bilincsek belső kerülete legfeljebb 200 mm, amikor az első bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet; és |
| --- | --- | --- |

—

az egyes bilincsek belső kerülete legfeljebb 200 mm, amikor az első bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet; és

| | — | a bilincseket nem módosították úgy, hogy fizikai fájdalmat vagy szenvedést okozzanak. |
| --- | --- | --- |

—

a bilincseket nem módosították úgy, hogy fizikai fájdalmat vagy szenvedést okozzanak.

| | — | a bilincseket nem módosították úgy, hogy fizikai fájdalmat vagy szenvedést okozzanak. |
| --- | --- | --- |

—

a bilincseket nem módosították úgy, hogy fizikai fájdalmat vagy szenvedést okozzanak.

| 1.2. | Egyrészes, zárszerkezettel ellátott bilincsek vagy gyűrűk, amelyek belső kerülete meghaladja a 165 mm-t, amikor az utolsó bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet |
| --- | --- |

1.2.

Egyrészes, zárszerkezettel ellátott bilincsek vagy gyűrűk, amelyek belső kerülete meghaladja a 165 mm-t, amikor az utolsó bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet

| 1.2. | Egyrészes, zárszerkezettel ellátott bilincsek vagy gyűrűk, amelyek belső kerülete meghaladja a 165 mm-t, amikor az utolsó bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet |
| --- | --- |

1.2.

Egyrészes, zárszerkezettel ellátott bilincsek vagy gyűrűk, amelyek belső kerülete meghaladja a 165 mm-t, amikor az utolsó bevágásnál kapcsolják be, beindítva a zárszerkezetet

Megjegyzés:

Megjegyzés:

Ebbe a pontba beletartoznak a nyak mozgását korlátozó eszközök és egyéb egyrészes, zárszerkezettel ellátott bilincsek és gyűrűk, amelyek egy lánccal kapcsolódnak a közönséges bilincshez.

Ebbe a pontba beletartoznak a nyak mozgását korlátozó eszközök és egyéb egyrészes, zárszerkezettel ellátott bilincsek és gyűrűk, amelyek egy lánccal kapcsolódnak a közönséges bilincshez.

| 1.3. | Köpésgátló maszkok: maszkok, amelyekbe beletartoznak a hálóból készült maszkok, amelyek a köpés megakadályozása érdekében befedik a szájat. |
| --- | --- |

1.3.

Köpésgátló maszkok: maszkok, amelyekbe beletartoznak a hálóból készült maszkok, amelyek a köpés megakadályozása érdekében befedik a szájat.

| 1.3. | Köpésgátló maszkok: maszkok, amelyekbe beletartoznak a hálóból készült maszkok, amelyek a köpés megakadályozása érdekében befedik a szájat. |
| --- | --- |

1.3.

Köpésgátló maszkok: maszkok, amelyekbe beletartoznak a hálóból készült maszkok, amelyek a köpés megakadályozása érdekében befedik a szájat.

Megjegyzés: Ez a pont tartalmazza a köpésgátló maszkokat, amelyeket lánccal kapcsolnak a közönséges bilincshez

Megjegyzés: Ez a pont tartalmazza a köpésgátló maszkokat, amelyeket lánccal kapcsolnak a közönséges bilincshez

| 1.3a. | Hevederekkel ellátott székek, padok és ágyak |
| --- | --- |

1.3a.

1.3a.

Hevederekkel ellátott székek, padok és ágyak

| 2. | Tömegoszlatás céljára és önvédelmi célokra tervezett eszközök: |
| --- | --- |

2.

Tömegoszlatás céljára és önvédelmi célokra tervezett eszközök:

| 2. | Tömegoszlatás céljára és önvédelmi célokra tervezett eszközök: |
| --- | --- |

2.

Tömegoszlatás céljára és önvédelmi célokra tervezett eszközök:

| 2.1. | Hordozható elektromos sokkolók, amelyek csak egy személyt célozhatnak minden egyes elektrosokk alkalmazásakor, ideértve, de nem kizárólag az elektromos sokkoló botokat, elektromos sokkoló pajzsokat, kábító fegyvereket és elektródás elektromos sokkolókat |
| --- | --- |

2.1.

Hordozható elektromos sokkolók, amelyek csak egy személyt célozhatnak minden egyes elektrosokk alkalmazásakor, ideértve, de nem kizárólag az elektromos sokkoló botokat, elektromos sokkoló pajzsokat, kábító fegyvereket és elektródás elektromos sokkolókat

| 2.1. | Hordozható elektromos sokkolók, amelyek csak egy személyt célozhatnak minden egyes elektrosokk alkalmazásakor, ideértve, de nem kizárólag az elektromos sokkoló botokat, elektromos sokkoló pajzsokat, kábító fegyvereket és elektródás elektromos sokkolókat |
| --- | --- |

2.1.

Hordozható elektromos sokkolók, amelyek csak egy személyt célozhatnak minden egyes elektrosokk alkalmazásakor, ideértve, de nem kizárólag az elektromos sokkoló botokat, elektromos sokkoló pajzsokat, kábító fegyvereket és elektródás elektromos sokkolókat

Megjegyzések:

Megjegyzések:

| 1. | Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.1. pontjában leírt elektromos sokkoló szíjakra és egyéb eszközökre. |
| --- | --- |

1.

Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.1. pontjában leírt elektromos sokkoló szíjakra és egyéb eszközökre.

| 1. | Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.1. pontjában leírt elektromos sokkoló szíjakra és egyéb eszközökre. |
| --- | --- |

1.

Ez a pont nem vonatkozik a II. melléklet 2.1. pontjában leírt elektromos sokkoló szíjakra és egyéb eszközökre.

| 2. | Ez a pont nem vonatkozik azokra az egyedi elektromos sokkoló eszközökre, amelyeket felhasználóik személyes védelmük céljára tartanak maguknál. |
| --- | --- |

2.

Ez a pont nem vonatkozik azokra az egyedi elektromos sokkoló eszközökre, amelyeket felhasználóik személyes védelmük céljára tartanak maguknál.

| 2. | Ez a pont nem vonatkozik azokra az egyedi elektromos sokkoló eszközökre, amelyeket felhasználóik személyes védelmük céljára tartanak maguknál. |
| --- | --- |

2.

Ez a pont nem vonatkozik azokra az egyedi elektromos sokkoló eszközökre, amelyeket felhasználóik személyes védelmük céljára tartanak maguknál.

| 2.2. | A hordozható elektromos sokkoló fegyverek összeszerelésére vonatkozó valamennyi lényeges komponenst tartalmazó készlet, amelyekre a 2.1. pont vonatkozik |
| --- | --- |

2.2.

A hordozható elektromos sokkoló fegyverek összeszerelésére vonatkozó valamennyi lényeges komponenst tartalmazó készlet, amelyekre a 2.1. pont vonatkozik

| 2.2. | A hordozható elektromos sokkoló fegyverek összeszerelésére vonatkozó valamennyi lényeges komponenst tartalmazó készlet, amelyekre a 2.1. pont vonatkozik |
| --- | --- |

2.2.

A hordozható elektromos sokkoló fegyverek összeszerelésére vonatkozó valamennyi lényeges komponenst tartalmazó készlet, amelyekre a 2.1. pont vonatkozik

Megjegyzés:

Megjegyzés:

A következő áruk tekinthetők lényeges komponensnek:

A következő áruk tekinthetők lényeges komponensnek:

| — | elektrosokkot okozó egység, |
| --- | --- |

—

elektrosokkot okozó egység,

| — | elektrosokkot okozó egység, |
| --- | --- |

—

elektrosokkot okozó egység,

| — | kapcsoló, akár távirányítóhoz, valamint |
| --- | --- |

—

kapcsoló, akár távirányítóhoz, valamint

| — | kapcsoló, akár távirányítóhoz, valamint |
| --- | --- |

—

kapcsoló, akár távirányítóhoz, valamint

| — | elektródák, vagy adott esetben vezetékek, amelyeken keresztül az elektrosokkot alkalmazzák |
| --- | --- |

—

elektródák, vagy adott esetben vezetékek, amelyeken keresztül az elektrosokkot alkalmazzák

| — | elektródák, vagy adott esetben vezetékek, amelyeken keresztül az elektrosokkot alkalmazzák |
| --- | --- |

—

elektródák, vagy adott esetben vezetékek, amelyeken keresztül az elektrosokkot alkalmazzák

| 2.3. | Rögzített vagy felszerelhető elektromos sokkoló fegyver, amelyek nagy területet fednek le és több személyt célozhatnak elektrosokkal |
| --- | --- |

2.3.

Rögzített vagy felszerelhető elektromos sokkoló fegyver, amelyek nagy területet fednek le és több személyt célozhatnak elektrosokkal

| 2.3. | Rögzített vagy felszerelhető elektromos sokkoló fegyver, amelyek nagy területet fednek le és több személyt célozhatnak elektrosokkal |
| --- | --- |

2.3.

Rögzített vagy felszerelhető elektromos sokkoló fegyver, amelyek nagy területet fednek le és több személyt célozhatnak elektrosokkal

| 2.3a. | Tömeg/zendülés megfékezésére szolgáló akusztikus eszközök |
| --- | --- |

2.3a.

2.3a.

Tömeg/zendülés megfékezésére szolgáló akusztikus eszközök

| 2.3b. | Milliméteres hullámhosszú fegyverek” |
| --- | --- |

2.3b.

2.3b.

Milliméteres hullámhosszú fegyverek”

Módosítás 32

Módosítás 32

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

2 cikk – 2 bekezdés

2 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az 1. cikk 6. pontja, valamint a 7 d. cikk
  beemelése esetén
  az 1. cikk 7. pontja
  2015. január
  1-jétől alkalmazandó. | Az 1. cikk 6. pontja, valamint a 7 d. cikk
  beillesztése tekintetében
  az 1. cikk 7. pontja
  2016. február
  1-jétől alkalmazandó. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Az 1. cikk 6. pontja, valamint a 7 d. cikk
  beemelése esetén
  az 1. cikk 7. pontja
  2015. január
  1-jétől alkalmazandó.

beemelése esetén

2015. január

Az 1. cikk 6. pontja, valamint a 7 d. cikk
  beillesztése tekintetében
  az 1. cikk 7. pontja
  2016. február
  1-jétől alkalmazandó.

beillesztése tekintetében

2016. február

Módosítás 33

Módosítás 33

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész

II melléklet – 2 rész

1236/2005/EK rendelet

III b melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Benin | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Benin

Benin

törölve

törölve

Módosítás 34

Módosítás 34

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész

II melléklet – 2 rész

1236/2005/EK rendelet

III b melléklet (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Gabon |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Gabon

Gabon

Módosítás 35

Módosítás 35

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész

II melléklet – 2 rész

1236/2005/EK rendelet

III b melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Libéria | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Libéria

Libéria

törölve

törölve

Módosítás 36

Módosítás 36

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész

II melléklet – 2 rész

1236/2005/EK rendelet

III b melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Madagaszkár | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Madagaszkár

Madagaszkár

törölve

törölve

Módosítás 37

Módosítás 37

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész

II melléklet – 2 rész

1236/2005/EK rendelet

III b melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Mongólia | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Mongólia

Mongólia

törölve

törölve

Módosítás 38

Módosítás 38

Rendeletre irányuló javaslat

Rendeletre irányuló javaslat

II melléklet – 2 rész

II melléklet – 2 rész

1236/2005/EK rendelet

III b melléklet

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| São Tomé és Príncipe | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

São Tomé és Príncipe

São Tomé és Príncipe

törölve

törölve

---

(1)  Az ügyet a 61. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A8-0267/2015).

1

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/122

---

P8_TA(2015)0369

Az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere *

Az Európai Parlament 2015. október 27-i jogalkotási állásfoglalása a 2011/16/EU irányelvnek az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében történő módosításáról szóló tanácsi irányelvre irányuló javaslatról (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

(Különleges jogalkotási eljárás– konzultáció)

(2017/C 355/21)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0135), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0135),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0085/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 115. cikkére, amelynek megfelelően a Tanács konzultált a Parlamenttel (C8-0085/2015),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0306/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére és a Jogi Bizottság véleményére (A8-0306/2015),

| 1. | jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában; |
| --- | --- |

1.

jóváhagyja a Bizottság javaslatát annak módosított formájában;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy ennek megfelelően módosítsa javaslatát, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 293. cikke (2) bekezdésének megfelelően;

| 3. | felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni; |
| --- | --- |

3.

felkéri a Tanácsot, hogy tájékoztassa a Parlamentet arról, ha a Parlament által jóváhagyott szövegtől el kíván térni;

| 4. | felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

4.

felkéri a Tanácsot a Parlamenttel való újbóli konzultációra, ha lényegesen módosítani kívánja a Bizottság javaslatát;

| 5. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

5.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

Módosítás 1

Irányelvre irányuló javaslat

2 a bevezető hivatkozás (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen a személyes adatok védelméhez való jog és a vállalkozás szabadsága tiszteletben tartására, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

tekintettel az Európai Unió Alapjogi Chartájára, és különösen a személyes adatok védelméhez való jog és a vállalkozás szabadsága tiszteletben tartására,

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

1 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1) | A határokon átnyúló adókikerülés, az agresszív adótervezés és a káros adóverseny problémája az elmúlt években egyre súlyosabb kihívásként merült fel, és az Európai Unióban és világszerte előtérbe került. Az
  adóbázis-erózió
  jelentősen csökkenti a nemzeti adóbevételeket, ami nehezíti, hogy a tagállamok növekedésbarát adópolitikát alkalmazzanak. Az adózási megfontolások által vezérelt konstrukciók esetében hozott feltételes adómegállapítási határozatok mesterségesen magas jövedelmek alacsony mértékű megadóztatásához
  vezetnek
  a feltételes adómegállapítási határozatot kibocsátó országban, és minden egyéb érintett országban mesterségesen alacsony szintű adóköteles jövedelmet
  eredményezhetnek
  . Sürgősen szükség van ezért
  az
  átláthatóság növelésére. Ennek érdekében meg kell erősíteni a 2011/16/EU tanácsi irányelv (13) által létrehozott eszközöket és mechanizmusokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)

A határokon átnyúló adókikerülés, az agresszív adótervezés és a káros adóverseny problémája az elmúlt években egyre súlyosabb kihívásként merült fel, és az Európai Unióban és világszerte előtérbe került. Az
  adóbázis-erózió
  jelentősen csökkenti a nemzeti adóbevételeket, ami nehezíti, hogy a tagállamok növekedésbarát adópolitikát alkalmazzanak. Az adózási megfontolások által vezérelt konstrukciók esetében hozott feltételes adómegállapítási határozatok mesterségesen magas jövedelmek alacsony mértékű megadóztatásához
  vezetnek
  a feltételes adómegállapítási határozatot kibocsátó országban, és minden egyéb érintett országban mesterségesen alacsony szintű adóköteles jövedelmet
  eredményezhetnek
  . Sürgősen szükség van ezért
  az
  átláthatóság növelésére. Ennek érdekében meg kell erősíteni a 2011/16/EU tanácsi irányelv (13) által létrehozott eszközöket és mechanizmusokat.

| (1) | A határokon átnyúló adókikerülés, az agresszív adótervezés és a káros adóverseny problémája az elmúlt években egyre súlyosabb kihívásként merült fel, és az Európai Unióban és világszerte előtérbe került. Az
  adóalap-erózió
  jelentősen csökkenti a nemzeti adóbevételeket, ami nehezíti, hogy a tagállamok növekedésbarát adópolitikát alkalmazzanak
  , torzítja a versenyt a megfelelő adókat befizető vállalkozások – főként a kis- és középvállalkozások – rovására, valamint eltolja az adózást a kevésbé mobilis tényezők, például a munkaerő és a fogyasztás felé
  .
  Konkrét esetekben azonban
  az adózási megfontolások által vezérelt konstrukciók esetében hozott feltételes adómegállapítási határozatok mesterségesen magas jövedelmek alacsony mértékű megadóztatásához
  vezettek
  a feltételes adómegállapítási határozatot kibocsátó országban, és minden egyéb érintett országban mesterségesen alacsony szintű adóköteles jövedelmet
  eredményeztek, csökkentve ezáltal az adóbázist e tagállamokban
  . Sürgősen szükség van ezért
  a célzott
  átláthatóság
  és az információcsere
  növelésére,
  legalább az OECD előírásaival összhangban
  . Ennek érdekében meg kell erősíteni a 2011/16/EU tanácsi irányelv (13) által létrehozott eszközöket és mechanizmusokat. |
| --- | --- |

(1)

A határokon átnyúló adókikerülés, az agresszív adótervezés és a káros adóverseny problémája az elmúlt években egyre súlyosabb kihívásként merült fel, és az Európai Unióban és világszerte előtérbe került. Az
  adóalap-erózió
  jelentősen csökkenti a nemzeti adóbevételeket, ami nehezíti, hogy a tagállamok növekedésbarát adópolitikát alkalmazzanak
  , torzítja a versenyt a megfelelő adókat befizető vállalkozások – főként a kis- és középvállalkozások – rovására, valamint eltolja az adózást a kevésbé mobilis tényezők, például a munkaerő és a fogyasztás felé
  .
  Konkrét esetekben azonban
  az adózási megfontolások által vezérelt konstrukciók esetében hozott feltételes adómegállapítási határozatok mesterségesen magas jövedelmek alacsony mértékű megadóztatásához
  vezettek
  a feltételes adómegállapítási határozatot kibocsátó országban, és minden egyéb érintett országban mesterségesen alacsony szintű adóköteles jövedelmet
  eredményeztek, csökkentve ezáltal az adóbázist e tagállamokban
  . Sürgősen szükség van ezért
  a célzott
  átláthatóság
  és az információcsere
  növelésére,
  legalább az OECD előírásaival összhangban
  . Ennek érdekében meg kell erősíteni a 2011/16/EU tanácsi irányelv (13) által létrehozott eszközöket és mechanizmusokat.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

1 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a) | A LuxLeaks botrányt követően és e jelentés révén az Európai Parlament kifejezi eltökéltségét, hogy nem tűri az adócsalást és az adókikerülést, és kiáll az adóteher polgárok és vállalatok közötti méltányos elosztása mellett. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)

A LuxLeaks botrányt követően és e jelentés révén az Európai Parlament kifejezi eltökéltségét, hogy nem tűri az adócsalást és az adókikerülést, és kiáll az adóteher polgárok és vállalatok közötti méltányos elosztása mellett.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | 2014. december 18-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy
  sürgősen elő kell mozdítani
  az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelemre irányuló
  erőfeszítéseket
  mind globális, mind
  uniós
  szinten. Kiemelve az átláthatóság fontosságát, az Európai Tanács üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot terjesszen elő a feltételes adómegállapításokra vonatkozó információk EU-n belüli automatikus cseréjéről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

2014. december 18-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy
  sürgősen elő kell mozdítani
  az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelemre irányuló
  erőfeszítéseket
  mind globális, mind
  uniós
  szinten. Kiemelve az átláthatóság fontosságát, az Európai Tanács üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot terjesszen elő a feltételes adómegállapításokra vonatkozó információk EU-n belüli automatikus cseréjéről.

| (2) | 2014. december 18-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy
  sürgős előrelépésre van szükség
  az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelemre irányuló
  erőfeszítések terén
  mind globális, mind
  európai
  szinten. Kiemelve az átláthatóság
  és a megfelelő információcsere
  fontosságát, az Európai Tanács üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot terjesszen elő a feltételes adómegállapításokra vonatkozó információk EU-n belüli automatikus cseréjéről. |
| --- | --- |

(2)

2014. december 18-i következtetéseiben az Európai Tanács hangsúlyozta, hogy
  sürgős előrelépésre van szükség
  az adókikerülés és az agresszív adótervezés elleni küzdelemre irányuló
  erőfeszítések terén
  mind globális, mind
  európai
  szinten. Kiemelve az átláthatóság
  és a megfelelő információcsere
  fontosságát, az Európai Tanács üdvözölte a Bizottság azon szándékát, hogy javaslatot terjesszen elő a feltételes adómegállapításokra vonatkozó információk EU-n belüli automatikus cseréjéről.

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

4 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4) | A határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó spontán információcsere hatékonyságát azonban számos fontos gyakorlati nehézség akadályozza, melyek egyike, hogy a határozatot kibocsátó tagállam mérlegelheti, mely más tagállamokat értesítsen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)

A határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó spontán információcsere hatékonyságát azonban számos fontos gyakorlati nehézség akadályozza, melyek egyike, hogy a határozatot kibocsátó tagállam mérlegelheti, mely más tagállamokat értesítsen.

| (4) | A határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó spontán információcsere hatékonyságát azonban számos fontos gyakorlati nehézség akadályozza, melyek egyike, hogy a határozatot kibocsátó tagállam mérlegelheti, mely más tagállamokat értesítsen
  , valamint az ellenőrzési rendszer gyengesége, ami megnehezíti, hogy a Bizottság azonosítsa az információcserére vonatkozó kötelezettség megszegését
  . |
| --- | --- |

(4)

A határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó spontán információcsere hatékonyságát azonban számos fontos gyakorlati nehézség akadályozza, melyek egyike, hogy a határozatot kibocsátó tagállam mérlegelheti, mely más tagállamokat értesítsen
  , valamint az ellenőrzési rendszer gyengesége, ami megnehezíti, hogy a Bizottság azonosítsa az információcserére vonatkozó kötelezettség megszegését
  .

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | Az adóinformációk hatékony cseréje és feldolgozása, illetve az ebből eredő, egymásra gyakorolt nyomás erőteljes visszatartó hatást fejtene ki a káros adózási gyakorlatok bevezetésével szemben, és lehetővé tenné a tagállamok és a Bizottság számára, hogy valamennyi lényeges információ a rendelkezésükre álljon annak érdekében, hogy az ilyen gyakorlatokkal szemben fellépjenek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

Az adóinformációk hatékony cseréje és feldolgozása, illetve az ebből eredő, egymásra gyakorolt nyomás erőteljes visszatartó hatást fejtene ki a káros adózási gyakorlatok bevezetésével szemben, és lehetővé tenné a tagállamok és a Bizottság számára, hogy valamennyi lényeges információ a rendelkezésükre álljon annak érdekében, hogy az ilyen gyakorlatokkal szemben fellépjenek.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

5 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5) | A
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcsere esetében a hatékony információcsere biztosítása céljából meg kell tiltani az információcsere megtagadásának lehetőségét, amennyiben az üzleti, ipari vagy szakmai titok, kereskedelmi folyamat vagy olyan információ felfedéséhez vezet, amelynek felfedése sérti a közrendet. Az üzleti érdekek védelmét megfelelően biztosítja a tagállamok között kötelezően megosztandó információk korlátozott jellege. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)

A
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcsere esetében a hatékony információcsere biztosítása céljából meg kell tiltani az információcsere megtagadásának lehetőségét, amennyiben az üzleti, ipari vagy szakmai titok, kereskedelmi folyamat vagy olyan információ felfedéséhez vezet, amelynek felfedése sérti a közrendet. Az üzleti érdekek védelmét megfelelően biztosítja a tagállamok között kötelezően megosztandó információk korlátozott jellege.

| (5) | A feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcsere esetében a hatékony információcsere biztosítása céljából meg kell tiltani az információcsere megtagadásának lehetőségét, amennyiben az üzleti, ipari vagy szakmai titok, kereskedelmi folyamat vagy olyan információ felfedéséhez vezet, amelynek felfedése sérti a közrendet. Az üzleti érdekek védelmét megfelelően biztosítja a tagállamok között kötelezően megosztandó információk korlátozott jellege. |
| --- | --- |

(5)

A feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcsere esetében a hatékony információcsere biztosítása céljából meg kell tiltani az információcsere megtagadásának lehetőségét, amennyiben az üzleti, ipari vagy szakmai titok, kereskedelmi folyamat vagy olyan információ felfedéséhez vezet, amelynek felfedése sérti a közrendet. Az üzleti érdekek védelmét megfelelően biztosítja a tagállamok között kötelezően megosztandó információk korlátozott jellege.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

5 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a) | A feltételes adómegállapítási határozatok és az előzetes árképzési megállapodások uniós dimenzióval rendelkezhetnek annak ellenére, hogy tisztán nemzeti ügyletekre vonatkoznak. Ez különösen igaz a többlépcsős ügyletekre, amelyek esetében a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás az első nemzeti ügyletekre vonatkozik, az azokat követő (határokon átnyúló) ügyletek figyelembe vétele nélkül. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)

A feltételes adómegállapítási határozatok és az előzetes árképzési megállapodások uniós dimenzióval rendelkezhetnek annak ellenére, hogy tisztán nemzeti ügyletekre vonatkoznak. Ez különösen igaz a többlépcsős ügyletekre, amelyek esetében a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás az első nemzeti ügyletekre vonatkozik, az azokat követő (határokon átnyúló) ügyletek figyelembe vétele nélkül.

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

5 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5b) | Az adózási megállapodások közötti, a különböző nemzeti igazgatási gyakorlatok összefüggésében felmerülő önkényes megkülönböztetés elkerülése érdekében a feltételes adómegállapítási határozatok és az előzetes árképzési megállapodások meghatározásának az adózási megállapodásokra is ki kell terjednie, függetlenül attól, hogy azokat hivatalos vagy nem hivatalos formában bocsátották-e ki, és hogy kötelező vagy nem kötelező jellegűek-e. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5b)

Az adózási megállapodások közötti, a különböző nemzeti igazgatási gyakorlatok összefüggésében felmerülő önkényes megkülönböztetés elkerülése érdekében a feltételes adómegállapítási határozatok és az előzetes árképzési megállapodások meghatározásának az adózási megállapodásokra is ki kell terjednie, függetlenül attól, hogy azokat hivatalos vagy nem hivatalos formában bocsátották-e ki, és hogy kötelező vagy nem kötelező jellegűek-e.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

5 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5c) | A feltételes adómegállapítási határozatok elősegítik a jogszabályok következetes és átlátható alkalmazását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5c)

A feltételes adómegállapítási határozatok elősegítik a jogszabályok következetes és átlátható alkalmazását.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

5 d preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5d) | Az átlátható adózási szabályok jogbiztonságot nyújtanak az adófizetők és az üzleti vállalkozások számára, és ösztönzik a beruházásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5d)

Az átlátható adózási szabályok jogbiztonságot nyújtanak az adófizetők és az üzleti vállalkozások számára, és ösztönzik a beruházásokat.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcsere előnyeinek kihasználása érdekében az információkat a határozatok/megállapodások kibocsátását követően haladéktalanul továbbítani kell
  , és ennek érdekében az információközlésre rendszeres időközöket kell megállapítani
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcsere előnyeinek kihasználása érdekében az információkat a határozatok/megállapodások kibocsátását követően haladéktalanul továbbítani kell
  , és ennek érdekében az információközlésre rendszeres időközöket kell megállapítani
  .

| (6) | A feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcsere előnyeinek kihasználása érdekében az
  ezekre vonatkozó
  információkat a határozatok/megállapodások kibocsátását követően haladéktalanul továbbítani kell.
  A megfelelés elmulasztása esetére erőteljes és célravezető szankciókat lehet kidolgozni. |
| --- | --- |

(6)

A feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcsere előnyeinek kihasználása érdekében az
  ezekre vonatkozó
  információkat a határozatok/megállapodások kibocsátását követően haladéktalanul továbbítani kell.
  A megfelelés elmulasztása esetére erőteljes és célravezető szankciókat lehet kidolgozni.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

7 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7) | A
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcserének minden egyes esetben egyes alapvető információk meghatározott körére kell kiterjednie, melyet minden tagállamnak meg kell küldeni. A Bizottságnak az információcseréhez használandó formanyomtatvány megállapítása tekintetében a 2011/16/EU irányelvben meghatározott eljárás alapján el kell fogadnia az információcsere standardizálása érdekében szükséges intézkedéseket. Ezt az eljárást kell alkalmazni az információcsere végrehajtásához szükséges rendelkezések és gyakorlati intézkedések elfogadása esetében is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)

A
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcserének minden egyes esetben egyes alapvető információk meghatározott körére kell kiterjednie, melyet minden tagállamnak meg kell küldeni. A Bizottságnak az információcseréhez használandó formanyomtatvány megállapítása tekintetében a 2011/16/EU irányelvben meghatározott eljárás alapján el kell fogadnia az információcsere standardizálása érdekében szükséges intézkedéseket. Ezt az eljárást kell alkalmazni az információcsere végrehajtásához szükséges rendelkezések és gyakorlati intézkedések elfogadása esetében is.

| (7) | A feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcserének minden egyes esetben egyes alapvető információk meghatározott körére kell kiterjednie, melyet minden tagállamnak meg kell küldeni. A Bizottságnak az információcseréhez használandó formanyomtatvány megállapítása tekintetében a 2011/16/EU irányelvben meghatározott eljárás alapján el kell fogadnia az információcsere standardizálása érdekében szükséges intézkedéseket. Ezt az eljárást kell alkalmazni az információcsere végrehajtásához szükséges rendelkezések és gyakorlati intézkedések elfogadása esetében is. |
| --- | --- |

(7)

A feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó kötelező automatikus információcserének minden egyes esetben egyes alapvető információk meghatározott körére kell kiterjednie, melyet minden tagállamnak meg kell küldeni. A Bizottságnak az információcseréhez használandó formanyomtatvány megállapítása tekintetében a 2011/16/EU irányelvben meghatározott eljárás alapján el kell fogadnia az információcsere standardizálása érdekében szükséges intézkedéseket. Ezt az eljárást kell alkalmazni az információcsere végrehajtásához szükséges rendelkezések és gyakorlati intézkedések elfogadása esetében is.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | A tagállamoknak a megosztandó alapvető információkat a Bizottsággal is közölniük kell.
  Ez
  lehetővé
  teszi
  , hogy a Bizottság mindenkor nyomon követhesse és értékelhesse a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó automatikus információcsere tényleges alkalmazását. Ez a tájékoztatás nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy az állami támogatásokat bejelentsék a Bizottságnak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

A tagállamoknak a megosztandó alapvető információkat a Bizottsággal is közölniük kell.
  Ez
  lehetővé
  teszi
  , hogy a Bizottság mindenkor nyomon követhesse és értékelhesse a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó automatikus információcsere tényleges alkalmazását. Ez a tájékoztatás nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy az állami támogatásokat bejelentsék a Bizottságnak.

| (8) | A tagállamoknak a megosztandó alapvető információkat a Bizottsággal is közölniük kell
  , mivel a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy önállóan értékelje, az ilyen információknak van-e jelentőségük jogellenes állami támogatás kimutatása szempontjából
  .
  Ennek az alapvető információnak
  lehetővé
  kell tennie
  , hogy a Bizottság mindenkor
  hatékonyan
  nyomon követhesse és értékelhesse a feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó automatikus információcsere tényleges alkalmazását
  , és hogy biztosítsa, hogy az adómegállapítási határozatok ne legyenek negatív hatással a belső piacra
  . Ez a tájékoztatás nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy az állami támogatásokat bejelentsék a Bizottságnak. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak a megosztandó alapvető információkat a Bizottsággal is közölniük kell
  , mivel a Bizottságnak képesnek kell lennie arra, hogy önállóan értékelje, az ilyen információknak van-e jelentőségük jogellenes állami támogatás kimutatása szempontjából
  .
  Ennek az alapvető információnak
  lehetővé
  kell tennie
  , hogy a Bizottság mindenkor
  hatékonyan
  nyomon követhesse és értékelhesse a feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó automatikus információcsere tényleges alkalmazását
  , és hogy biztosítsa, hogy az adómegállapítási határozatok ne legyenek negatív hatással a belső piacra
  . Ez a tájékoztatás nem mentesíti a tagállamokat azon kötelezettségük alól, hogy az állami támogatásokat bejelentsék a Bizottságnak.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | A tagállamoknak 2018. október 1-je előtt be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz az ezen irányelv hatékonyságáról szóló utólagos elemzést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

A tagállamoknak 2018. október 1-je előtt be kell nyújtaniuk a Bizottsághoz az ezen irányelv hatékonyságáról szóló utólagos elemzést.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | Minden hatékony automatikus információcsere-rendszer működésének szükséges eleme az információt fogadó tagállam információt közlő tagállam felé történő visszajelzése. Célszerű ezért olyan intézkedéseket megállapítani, amelyek lehetővé teszik a visszajelzést abban az esetben, ha az információt felhasználták, és a 2011/16/EU irányelv egyéb rendelkezései alapján nem adható visszajelzés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

Minden hatékony automatikus információcsere-rendszer működésének szükséges eleme az információt fogadó tagállam információt közlő tagállam felé történő visszajelzése. Célszerű ezért olyan intézkedéseket megállapítani, amelyek lehetővé teszik a visszajelzést abban az esetben, ha az információt felhasználták, és a 2011/16/EU irányelv egyéb rendelkezései alapján nem adható visszajelzés.

| (9) | Minden hatékony automatikus információcsere-rendszer működésének szükséges eleme az információt fogadó tagállam információt közlő tagállam felé történő visszajelzése
  , mivel ez serkenti a közigazgatási együttműködést a tagállamok között
  . Célszerű ezért olyan intézkedéseket megállapítani, amelyek lehetővé teszik a visszajelzést abban az esetben, ha az információt felhasználták, és a 2011/16/EU irányelv egyéb rendelkezései alapján nem adható visszajelzés.
  Ily módon nehezebb lenne csalás céljából megkerülni a tájékoztatási kötelezettséget. |
| --- | --- |

(9)

Minden hatékony automatikus információcsere-rendszer működésének szükséges eleme az információt fogadó tagállam információt közlő tagállam felé történő visszajelzése
  , mivel ez serkenti a közigazgatási együttműködést a tagállamok között
  . Célszerű ezért olyan intézkedéseket megállapítani, amelyek lehetővé teszik a visszajelzést abban az esetben, ha az információt felhasználták, és a 2011/16/EU irányelv egyéb rendelkezései alapján nem adható visszajelzés.
  Ily módon nehezebb lenne csalás céljából megkerülni a tájékoztatási kötelezettséget.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

10 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (10) | Lehetővé kell tenni, hogy
  további információk – ezen belül
  a
  határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatok és az előzetes árképzési megállapodások teljes szövegének – az azokat kibocsátó tagállamtól való bekérése tekintetében a
  tagállamok
  támaszkodhassanak
  a 2011/16/EU irányelv megkeresésre történő információcserére vonatkozó 5. cikkére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10)

Lehetővé kell tenni, hogy
  további információk – ezen belül
  a
  határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatok és az előzetes árképzési megállapodások teljes szövegének – az azokat kibocsátó tagállamtól való bekérése tekintetében a
  tagállamok
  támaszkodhassanak
  a 2011/16/EU irányelv megkeresésre történő információcserére vonatkozó 5. cikkére.

| (10) | Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a 2011/16/EU irányelv megkeresésre történő információcserére vonatkozó 5. cikkére
  hivatkozva további információkat – többek között a feltételes adómegállapítási határozatok és az előzetes árképzési megállapodások teljes szövegét és a későbbi módosításokat bevezető esetleges szövegeket – szerezhessenek be az azokat kibocsátó tagállamtól
  . |
| --- | --- |

(10)

Lehetővé kell tenni, hogy a tagállamok a 2011/16/EU irányelv megkeresésre történő információcserére vonatkozó 5. cikkére
  hivatkozva további információkat – többek között a feltételes adómegállapítási határozatok és az előzetes árképzési megállapodások teljes szövegét és a későbbi módosításokat bevezető esetleges szövegeket – szerezhessenek be az azokat kibocsátó tagállamtól
  .

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

10 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (10a) | A 2011/16/EU irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt „előreláthatólag releváns információk” kifejezést pontosítani kell annak érdekében, hogy ne adjon lehetőséget olyan értelmezésekre, amelyek célja az adókikerülés. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(10a)

A 2011/16/EU irányelv 1. cikkének (1) bekezdésében foglalt „előreláthatólag releváns információk” kifejezést pontosítani kell annak érdekében, hogy ne adjon lehetőséget olyan értelmezésekre, amelyek célja az adókikerülés.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó hatékony és lehető legszélesebb körű kötelező automatikus információcsere útjában álló akadályokat felszámolják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó hatékony és lehető legszélesebb körű kötelező automatikus információcsere útjában álló akadályokat felszámolják.

| (11) | A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy a feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó hatékony és lehető legszélesebb körű kötelező automatikus információcsere útjában álló akadályokat felszámolják. |
| --- | --- |

(11)

A tagállamoknak minden szükséges intézkedést meg kell hozniuk annak érdekében, hogy a feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó hatékony és lehető legszélesebb körű kötelező automatikus információcsere útjában álló akadályokat felszámolják.

Módosítás 20

Irányelvre irányuló javaslat

12 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12a) | A polgárok számára az átláthatóság növelése érdekében a Bizottságnak a biztonságos központi adattárban lévő információk alapján összefoglalót kell közzétennie az előző évben megállapodott fontosabb feltételes adómegállapítási határozatokról. E jelentésnek tartalmaznia kell legalább a feltételes adómegállapítási határozat által vizsgált kérdéseket, az előzetes ármegállapodás meghatározásához alkalmazott kritériumokat, továbbá azonosítania kell a legnagyobb valószínűséggel érintett tagállamo(ka)t. Ennek a során a Bizottságnak be kell tartania az ebben az irányelvben meghatározott titoktartási előírásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12a)

A polgárok számára az átláthatóság növelése érdekében a Bizottságnak a biztonságos központi adattárban lévő információk alapján összefoglalót kell közzétennie az előző évben megállapodott fontosabb feltételes adómegállapítási határozatokról. E jelentésnek tartalmaznia kell legalább a feltételes adómegállapítási határozat által vizsgált kérdéseket, az előzetes ármegállapodás meghatározásához alkalmazott kritériumokat, továbbá azonosítania kell a legnagyobb valószínűséggel érintett tagállamo(ka)t. Ennek a során a Bizottságnak be kell tartania az ebben az irányelvben meghatározott titoktartási előírásokat.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

12 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12b) | Kívánatos, hogy a tagállamok illetékes hatóságaikat arra kérjék, hogy meglévő alkalmazottaik közül csoportosítsanak át emberi erőforrásokat ezen információk gyűjtésére és elemzésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12b)

Kívánatos, hogy a tagállamok illetékes hatóságaikat arra kérjék, hogy meglévő alkalmazottaik közül csoportosítsanak át emberi erőforrásokat ezen információk gyűjtésére és elemzésére.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

12 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (12c) | 2017. június 26-ig a tényleges tulajdonosokra vonatkozó, egész Unióra kiterjedő nyilvántartásnak már működnie kell, ami segíteni fogja az esetleges adókikerülések és profitáthelyezések lekövetését. Fontos lenne egy feltételes adómegállapítási határozatokkal és az előzetes árképzési megállapodásokkal kapcsolatos, tagállamok közötti automatikus információcserére vonatkozó központi nyilvántartás létrehozása, amely a tagállamok adóhatóságai és felelős igazgatási szervei, valamint a Bizottság számára lenne hozzáférhető. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12c)

2017. június 26-ig a tényleges tulajdonosokra vonatkozó, egész Unióra kiterjedő nyilvántartásnak már működnie kell, ami segíteni fogja az esetleges adókikerülések és profitáthelyezések lekövetését. Fontos lenne egy feltételes adómegállapítási határozatokkal és az előzetes árképzési megállapodásokkal kapcsolatos, tagállamok közötti automatikus információcserére vonatkozó központi nyilvántartás létrehozása, amely a tagállamok adóhatóságai és felelős igazgatási szervei, valamint a Bizottság számára lenne hozzáférhető.

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

15 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (15) | Módosítani kell a titoktartásra vonatkozó meglévő rendelkezéseket annak érdekében, hogy azok tükrözzék a kötelező automatikus információcsere kiterjesztését a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15)

Módosítani kell a titoktartásra vonatkozó meglévő rendelkezéseket annak érdekében, hogy azok tükrözzék a kötelező automatikus információcsere kiterjesztését a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra.

| (15) | Módosítani kell a titoktartásra vonatkozó meglévő rendelkezéseket annak érdekében, hogy azok tükrözzék a kötelező automatikus információcsere kiterjesztését a feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra. |
| --- | --- |

(15)

Módosítani kell a titoktartásra vonatkozó meglévő rendelkezéseket annak érdekében, hogy azok tükrözzék a kötelező automatikus információcsere kiterjesztését a feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Fontos, hogy a tagállamok adóügyi szuverenitására vonatkozó alapvető elvet a közvetlen adók esetében is érvényre juttassák, és hogy a jelenlegi javaslat ne sértse a szubszidiaritás elvét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Fontos, hogy a tagállamok adóügyi szuverenitására vonatkozó alapvető elvet a közvetlen adók esetében is érvényre juttassák, és hogy a jelenlegi javaslat ne sértse a szubszidiaritás elvét.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

16 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (16) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Ezen belül mindenekelőtt teljes mértékben biztosítani kívánja a személyes adatok védelmének és a vállalkozás szabadságának tiszteletben tartását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(16)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Ezen belül mindenekelőtt teljes mértékben biztosítani kívánja a személyes adatok védelmének és a vállalkozás szabadságának tiszteletben tartását.

| (16) | Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Ezen belül mindenekelőtt teljes mértékben biztosítani kívánja a személyes adatok védelmének és a vállalkozás szabadságának tiszteletben tartását.
  A személyes adatok csak konkrét, kifejezett és jogszerű célból kezelhetők, és csak abban az esetben, ha ez a cél szempontjából megfelelő, releváns és nem túlzott mértékű. E jogok bármely korlátozása csak az Alapjogi Chartában foglalt feltételek tiszteletben tartása mellett rendelhető el. Korlátozások csak az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett és csak abban az esetben rendelhetők el, ha összhangban állnak jogszabályokban rögzített szükséges és tényleges, általános érdeket szolgáló célkitűzésekkel, vagy mások jogainak és szabadságainak védelmében szükségesek. |
| --- | --- |

(16)

Ez az irányelv tiszteletben tartja az alapvető jogokat, és szem előtt tartja különösen az Európai Unió Alapjogi Chartájában elismert alapelveket. Ezen belül mindenekelőtt teljes mértékben biztosítani kívánja a személyes adatok védelmének és a vállalkozás szabadságának tiszteletben tartását.
  A személyes adatok csak konkrét, kifejezett és jogszerű célból kezelhetők, és csak abban az esetben, ha ez a cél szempontjából megfelelő, releváns és nem túlzott mértékű. E jogok bármely korlátozása csak az Alapjogi Chartában foglalt feltételek tiszteletben tartása mellett rendelhető el. Korlátozások csak az arányosság elvének tiszteletben tartása mellett és csak abban az esetben rendelhetők el, ha összhangban állnak jogszabályokban rögzített szükséges és tényleges, általános érdeket szolgáló célkitűzésekkel, vagy mások jogainak és szabadságainak védelmében szükségesek.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

17 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (17) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok közötti, a belső piac megfelelő működésével összeegyeztethető hatékony közigazgatási együttműködést a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani,
  az Unió szintjén
  azonban a szükséges egységesség és hatékonyság miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(17)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok közötti, a belső piac megfelelő működésével összeegyeztethető hatékony közigazgatási együttműködést a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani,
  az Unió szintjén
  azonban a szükséges egységesség és hatékonyság miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

| (17) | Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok közötti, a belső piac megfelelő működésével összeegyeztethető
  feltételek mellett folytatott,
  hatékony közigazgatási együttműködést a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani,
  európai szinten
  azonban a szükséges egységesség és hatékonyság miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket. |
| --- | --- |

(17)

Mivel ezen irányelv célját, nevezetesen a tagállamok közötti, a belső piac megfelelő működésével összeegyeztethető
  feltételek mellett folytatott,
  hatékony közigazgatási együttműködést a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani,
  európai szinten
  azonban a szükséges egységesség és hatékonyság miatt e célok jobban megvalósíthatók, az Unió intézkedéseket hozhat az Európai Unióról szóló szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket.

Módosítás 27

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – a pont

2011/16/EU irányelv

3 cikk – 9 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a 8. cikk (1) bekezdése és a 8a. cikk alkalmazásában előre meghatározott információk előzetes megkeresés nélküli, rendszeres, előre meghatározott időközönként
  történő közlése egy másik tagállammal
  . A 8. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a rendelkezésre álló információra való hivatkozás az információt közlő tagállam adónyilvántartásaiban szereplő, az adott tagállam információgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló eljárásaival összhangban visszakereshető információra vonatkozik; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

a 8. cikk (1) bekezdése és a 8a. cikk alkalmazásában előre meghatározott információk előzetes megkeresés nélküli, rendszeres, előre meghatározott időközönként
  történő közlése egy másik tagállammal
  . A 8. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a rendelkezésre álló információra való hivatkozás az információt közlő tagállam adónyilvántartásaiban szereplő, az adott tagállam információgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló eljárásaival összhangban visszakereshető információra vonatkozik;

| a) | a 8. cikk (1) bekezdése és a 8a. cikk alkalmazásában előre meghatározott információk előzetes megkeresés nélküli
  közlése egy másik tagállammal
  ,
  amely a 8. cikk (1) bekezdése tekintetében
  rendszeres, előre meghatározott időközönként
  történik
  . A 8. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a rendelkezésre álló információra való hivatkozás az információt közlő tagállam adónyilvántartásaiban szereplő, az adott tagállam információgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló eljárásaival összhangban visszakereshető információra vonatkozik; |
| --- | --- |

a)

a 8. cikk (1) bekezdése és a 8a. cikk alkalmazásában előre meghatározott információk előzetes megkeresés nélküli
  közlése egy másik tagállammal
  ,
  amely a 8. cikk (1) bekezdése tekintetében
  rendszeres, előre meghatározott időközönként
  történik
  . A 8. cikk (1) bekezdésének alkalmazásában a rendelkezésre álló információra való hivatkozás az információt közlő tagállam adónyilvántartásaiban szereplő, az adott tagállam információgyűjtésre és -feldolgozásra szolgáló eljárásaival összhangban visszakereshető információra vonatkozik;

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

2011/16/EU irányelv

3 cikk – 14 pont – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 14. | „
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat”: bármely, akár adóellenőrzés keretében kibocsátott megállapodás, állásfoglalás vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

14.

„
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat”: bármely, akár adóellenőrzés keretében kibocsátott megállapodás, állásfoglalás vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés:

| 14. | „feltételes adómegállapítási határozat”: bármely, akár adóellenőrzés keretében kibocsátott megállapodás, állásfoglalás vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés
  , függetlenül attól, hogy hivatalos, nem hivatalos, jogilag kötelező vagy nem kötelező jellegű-e
  : |
| --- | --- |

14.

„feltételes adómegállapítási határozat”: bármely, akár adóellenőrzés keretében kibocsátott megállapodás, állásfoglalás vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés
  , függetlenül attól, hogy hivatalos, nem hivatalos, jogilag kötelező vagy nem kötelező jellegű-e
  :

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

2011/16/EU irányelv

3 cikk – 14 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | amelyet egy tagállam vagy a tagállam területi vagy közigazgatási alegységének kormánya, adóhatósága vagy ezek nevében eljáró személy ad ki
  bármely
  személy
  részére
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

amelyet egy tagállam vagy a tagállam területi vagy közigazgatási alegységének kormánya, adóhatósága vagy ezek nevében eljáró személy ad ki
  bármely
  személy
  részére
  ;

| a) | amelyet egy tagállam vagy a tagállam területi vagy közigazgatási alegységének kormánya, adóhatósága vagy ezek nevében eljáró személy ad ki
  vagy tesz közzé, és amelyre egy vagy több
  személy
  hivatkozhat
  ; |
| --- | --- |

a)

amelyet egy tagállam vagy a tagállam területi vagy közigazgatási alegységének kormánya, adóhatósága vagy ezek nevében eljáró személy ad ki
  vagy tesz közzé, és amelyre egy vagy több
  személy
  hivatkozhat
  ;

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/16/EU irányelv

3 cikk – 14 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | amely
  határokon átnyúló
  ügyletre vagy arra a kérdésre vonatkozik, hogy a jogi személy által a másik tagállamban folytatott tevékenység állandó telephely létrehozását jelenti-e; valamint |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

c)

amely
  határokon átnyúló
  ügyletre vagy arra a kérdésre vonatkozik, hogy a jogi személy által a másik tagállamban folytatott tevékenység állandó telephely létrehozását jelenti-e; valamint

| c) | amely
  valamely
  ügyletre vagy arra a kérdésre vonatkozik, hogy a jogi személy által a másik tagállamban folytatott tevékenység állandó telephely létrehozását jelenti-e; valamint |
| --- | --- |

c)

amely
  valamely
  ügyletre vagy arra a kérdésre vonatkozik, hogy a jogi személy által a másik tagállamban folytatott tevékenység állandó telephely létrehozását jelenti-e; valamint

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/16/EU irányelv

3 cikk – 14 pont – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A határokon átnyúló
  ügylet egyebek mellett vonatkozhat befektetésre, áruk, szolgáltatások, finanszírozás nyújtására vagy tárgyi vagy immateriális eszközök használatára, és abban a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat címzettjének nem kell közvetlenül részt vennie; | Az
  ügylet egyebek mellett vonatkozhat befektetésre, áruk, szolgáltatások, finanszírozás nyújtására vagy tárgyi vagy immateriális eszközök használatára, és abban a feltételes adómegállapítási határozat címzettjének nem kell közvetlenül részt vennie; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A határokon átnyúló
  ügylet egyebek mellett vonatkozhat befektetésre, áruk, szolgáltatások, finanszírozás nyújtására vagy tárgyi vagy immateriális eszközök használatára, és abban a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat címzettjének nem kell közvetlenül részt vennie;

Az
  ügylet egyebek mellett vonatkozhat befektetésre, áruk, szolgáltatások, finanszírozás nyújtására vagy tárgyi vagy immateriális eszközök használatára, és abban a feltételes adómegállapítási határozat címzettjének nem kell közvetlenül részt vennie;

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 1 pont – b pont

2011/16/EU irányelv

3 cikk – 15 pont – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 15. | „előzetes árképzési megállapodás”: bármely, akár adóellenőrzés keretében kibocsátott olyan megállapodás, állásfoglalás vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés, amelyet egy tagállam vagy a tagállam területi vagy közigazgatási alegységének kormánya, adóhatósága vagy ezek nevében eljáró személy ad ki
  bármely
  személy
  részére
  , és amely kapcsolt vállalkozások
  határokon átnyúló
  ügyleteit megelőzően meghatározza az ezen ügyletek transzferárazásának megállapítására alkalmazandó megfelelő kritériumokat vagy egy állandó telephely nyereségrészesedésére vonatkozó szabályokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

15.

„előzetes árképzési megállapodás”: bármely, akár adóellenőrzés keretében kibocsátott olyan megállapodás, állásfoglalás vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés, amelyet egy tagállam vagy a tagállam területi vagy közigazgatási alegységének kormánya, adóhatósága vagy ezek nevében eljáró személy ad ki
  bármely
  személy
  részére
  , és amely kapcsolt vállalkozások
  határokon átnyúló
  ügyleteit megelőzően meghatározza az ezen ügyletek transzferárazásának megállapítására alkalmazandó megfelelő kritériumokat vagy egy állandó telephely nyereségrészesedésére vonatkozó szabályokat.

| 15. | „előzetes árképzési megállapodás”: bármely, akár adóellenőrzés keretében kibocsátott
  vagy közzétett
  olyan megállapodás, állásfoglalás vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés, amelyet egy tagállam vagy a tagállam területi vagy közigazgatási alegységének kormánya, adóhatósága vagy ezek nevében eljáró személy ad ki
  vagy tesz közzé, amelyre egy vagy több
  személy
  hivatkozhat
  , és amely kapcsolt vállalkozások ügyleteit megelőzően meghatározza az ezen ügyletek transzferárazásának megállapítására alkalmazandó megfelelő kritériumokat vagy egy állandó telephely nyereségrészesedésére vonatkozó szabályokat. |
| --- | --- |

15.

„előzetes árképzési megállapodás”: bármely, akár adóellenőrzés keretében kibocsátott
  vagy közzétett
  olyan megállapodás, állásfoglalás vagy más hasonló hatású eszköz vagy intézkedés, amelyet egy tagállam vagy a tagállam területi vagy közigazgatási alegységének kormánya, adóhatósága vagy ezek nevében eljáró személy ad ki
  vagy tesz közzé, amelyre egy vagy több
  személy
  hivatkozhat
  , és amely kapcsolt vállalkozások ügyleteit megelőzően meghatározza az ezen ügyletek transzferárazásának megállapítására alkalmazandó megfelelő kritériumokat vagy egy állandó telephely nyereségrészesedésére vonatkozó szabályokat.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 pont – b pont

2011/16/EU irányelv

3 cikk – 16 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 16. | A 14. pont alkalmazásában a „határokon átnyúló ügylet” olyan ügylet vagy ügyletsorozat, amelyben: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

16.

törölve

| | a) | az ügylet vagy ügyletsorozat nem minden részes fele rendelkezik adózási szempontból illetőséggel abban a tagállamban, amelyik a feltételes adómegállapítási határozatot kiadta; vagy |
| --- | --- | --- |

a)

az ügylet vagy ügyletsorozat nem minden részes fele rendelkezik adózási szempontból illetőséggel abban a tagállamban, amelyik a feltételes adómegállapítási határozatot kiadta; vagy

| | b) | az ügylet vagy ügyletsorozat bármely részes fele adózási szempontból egyidejűleg egynél több joghatóságban rendelkezik illetőséggel; vagy |
| --- | --- | --- |

b)

az ügylet vagy ügyletsorozat bármely részes fele adózási szempontból egyidejűleg egynél több joghatóságban rendelkezik illetőséggel; vagy

| | c) | az ügylet vagy ügyletsorozat egyik részes fele állandó telephelyen keresztül másik tagállamban folytat tevékenységet, és az ügylet vagy ügyletsorozat az állandó telephely tevékenységének egészét vagy részét képezi. A határokon átnyúló ügylet vagy ügyletsorozat fogalmába beleértendők egyetlen jogi személy azon intézkedései is, amelyeket másik tagállamban állandó telephelyen keresztül folytatott üzleti tevékenységével kapcsolatban hoz. |
| --- | --- | --- |

c)

az ügylet vagy ügyletsorozat egyik részes fele állandó telephelyen keresztül másik tagállamban folytat tevékenységet, és az ügylet vagy ügyletsorozat az állandó telephely tevékenységének egészét vagy részét képezi. A határokon átnyúló ügylet vagy ügyletsorozat fogalmába beleértendők egyetlen jogi személy azon intézkedései is, amelyeket másik tagállamban állandó telephelyen keresztül folytatott üzleti tevékenységével kapcsolatban hoz.

| | A 15. pont alkalmazásában a „határokon átnyúló ügylet” olyan ügylet vagy ügyletsorozat, amelyben adózási szempontból nem egyetlen tagállam területén illetőséggel rendelkező kapcsolt vállalkozások vesznek részt. |
| --- | --- |

A 15. pont alkalmazásában a „határokon átnyúló ügylet” olyan ügylet vagy ügyletsorozat, amelyben adózási szempontból nem egyetlen tagállam területén illetőséggel rendelkező kapcsolt vállalkozások vesznek részt.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   Amennyiben egy tagállam ezen irányelv hatálybalépését követően
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatot vagy előzetes árképzési megállapodást bocsát ki vagy módosít, hatáskörrel rendelkező hatósága automatikus csere útján információt közöl erről minden más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és az Európai Bizottsággal. | (1)   Amennyiben egy tagállam ezen irányelv hatálybalépését követően feltételes adómegállapítási határozatot vagy előzetes árképzési megállapodást bocsát ki vagy módosít, hatáskörrel rendelkező hatósága automatikus csere útján információt közöl erről minden más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és az Európai Bizottsággal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   Amennyiben egy tagállam ezen irányelv hatálybalépését követően
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatot vagy előzetes árképzési megállapodást bocsát ki vagy módosít, hatáskörrel rendelkező hatósága automatikus csere útján információt közöl erről minden más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és az Európai Bizottsággal.

(1)   Amennyiben egy tagállam ezen irányelv hatálybalépését követően feltételes adómegállapítási határozatot vagy előzetes árképzési megállapodást bocsát ki vagy módosít, hatáskörrel rendelkező hatósága automatikus csere útján információt közöl erről minden más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és az Európai Bizottsággal.

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai azokról a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokról és előzetes árképzési megállapodásokról is információt közölnek minden más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és az Európai Bizottsággal, amelyeket ezen irányelv hatálybalépése előtt
  tíz évvel kezdődő időszakban
  bocsátottak ki és ezen irányelv hatálybalépése napján is hatályosak. | (2)   A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai azokról a feltételes adómegállapítási határozatokról és előzetes árképzési megállapodásokról is információt közölnek minden más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és az Európai Bizottsággal, amelyeket ezen irányelv hatálybalépése előtt bocsátottak ki és ezen irányelv hatálybalépése napján is hatályosak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai azokról a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokról és előzetes árképzési megállapodásokról is információt közölnek minden más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és az Európai Bizottsággal, amelyeket ezen irányelv hatálybalépése előtt
  tíz évvel kezdődő időszakban
  bocsátottak ki és ezen irányelv hatálybalépése napján is hatályosak.

(2)   A tagállamok hatáskörrel rendelkező hatóságai azokról a feltételes adómegállapítási határozatokról és előzetes árképzési megállapodásokról is információt közölnek minden más tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságával és az Európai Bizottsággal, amelyeket ezen irányelv hatálybalépése előtt bocsátottak ki és ezen irányelv hatálybalépése napján is hatályosak.

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat kizárólag egy vagy több természetes személy adózásával kapcsolatos. | (3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a feltételes adómegállapítási határozat kizárólag egy vagy több természetes személy adózásával kapcsolatos. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat kizárólag egy vagy több természetes személy adózásával kapcsolatos.

(3)   Az (1) bekezdés nem alkalmazandó abban az esetben, ha a feltételes adómegállapítási határozat kizárólag egy vagy több természetes személy adózásával kapcsolatos.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 3a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  Az (1) bekezdés akkor is alkalmazandó, ha a feltételes adómegállapítási határozat iránti kérelem jogi személyiség nélküli jogi struktúrára vonatkozik. Ebben az esetben a feltételes adómegállapítási határozatot kibocsátó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága továbbítja az információkat az összes többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának, és megszervezi az alapító okirat továbbítását az egyes alapítók, illetve kedvezményezettek illetősége szerinti tagállamba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  Az (1) bekezdés akkor is alkalmazandó, ha a feltételes adómegállapítási határozat iránti kérelem jogi személyiség nélküli jogi struktúrára vonatkozik. Ebben az esetben a feltételes adómegállapítási határozatot kibocsátó tagállam hatáskörrel rendelkező hatósága továbbítja az információkat az összes többi tagállam hatáskörrel rendelkező hatóságának, és megszervezi az alapító okirat továbbítását az egyes alapítók, illetve kedvezményezettek illetősége szerinti tagállamba.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 4 bekezdés – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | az (1) bekezdés alkalmazásában továbbított információk tekintetében azon negyedév végét követő egy hónapon belül, amelyikben a határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatot vagy az előzetes árképzési megállapodást kibocsátották vagy módosították; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

a)

az (1) bekezdés alkalmazásában továbbított információk tekintetében azon negyedév végét követő egy hónapon belül, amelyikben a határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapítási határozatot vagy az előzetes árképzési megállapodást kibocsátották vagy módosították;

| a) | az (1) bekezdés
  alapján
  továbbított információk tekintetében
  haladéktalanul és legkésőbb egy hónappal a
  feltételes adómegállapítási
  határozat
  vagy az előzetes árképzési
  megállapodás kibocsátását
  vagy
  módosítását követően
  . |
| --- | --- |

a)

az (1) bekezdés
  alapján
  továbbított információk tekintetében
  haladéktalanul és legkésőbb egy hónappal a
  feltételes adómegállapítási
  határozat
  vagy az előzetes árképzési
  megállapodás kibocsátását
  vagy
  módosítását követően
  .

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a (2) bekezdés alkalmazásában továbbított információk tekintetében
  2016. december 31. előtt. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a (2) bekezdés alkalmazásában továbbított információk tekintetében
  2016. december 31. előtt.

| b) | a (2) bekezdés alkalmazásában továbbított információk tekintetében
  a hatálybalépést követő három hónapon belül; |
| --- | --- |

b)

a (2) bekezdés alkalmazásában továbbított információk tekintetében
  a hatálybalépést követő három hónapon belül;

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 5 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás tartalma, beleértve a vonatkozó üzleti tevékenység, ügylet vagy ügyletsorozat ismertetését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás tartalma, beleértve a vonatkozó üzleti tevékenység, ügylet vagy ügyletsorozat ismertetését;

| b) | a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás tartalma, beleértve a vonatkozó üzleti tevékenység, ügylet vagy ügyletsorozat ismertetését; |
| --- | --- |

b)

a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás tartalma, beleértve a vonatkozó üzleti tevékenység, ügylet vagy ügyletsorozat ismertetését;

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 5 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás megítélése során alkalmazott kritériumok, valamint azok esetleges időbeli korlátozása vagy azok a körülmények, amelyek mellett a határozat visszavonható; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás megítélése során alkalmazott kritériumok, valamint azok esetleges időbeli korlátozása vagy azok a körülmények, amelyek mellett a határozat visszavonható;

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 5 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | azon tagállamok azonosítása, amelyeket a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás közvetlenül vagy közvetve érinthet; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

azon tagállamok azonosítása, amelyeket a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás közvetlenül vagy közvetve érinthet;

| d) | azon tagállamok azonosítása, amelyeket a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás közvetlenül vagy közvetve érinthet; |
| --- | --- |

d)

azon tagállamok azonosítása, amelyeket a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás közvetlenül vagy közvetve érinthet;

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 5 bekezdés – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | a természetes személyek kivételével más tagállamok azon személyeinek azonosítása, amelyeket a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás közvetlenül vagy közvetve érinthet (annak a tagállamnak a megjelölésével, amelyhez az érintett személyek kapcsolódnak). |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

e)

a természetes személyek kivételével más tagállamok azon személyeinek azonosítása, amelyeket a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás közvetlenül vagy közvetve érinthet (annak a tagállamnak a megjelölésével, amelyhez az érintett személyek kapcsolódnak).

| e) | a természetes személyek kivételével más tagállamok azon személyeinek azonosítása, amelyeket a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás közvetlenül vagy közvetve érinthet (annak a tagállamnak a megjelölésével, amelyhez az érintett személyek kapcsolódnak). |
| --- | --- |

e)

a természetes személyek kivételével más tagállamok azon személyeinek azonosítása, amelyeket a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás közvetlenül vagy közvetve érinthet (annak a tagállamnak a megjelölésével, amelyhez az érintett személyek kapcsolódnak).

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 5 bekezdés – e a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ea) | amint rendelkezésre áll, a Bizottság 2012. évi, az adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem fokozását célzó cselekvési tervében meghatározott európai adóazonosító szám; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ea)

amint rendelkezésre áll, a Bizottság 2012. évi, az adócsalás és adókikerülés elleni küzdelem fokozását célzó cselekvési tervében meghatározott európai adóazonosító szám;

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 5 bekezdés – e b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | eb) | az abban az esetben alkalmazott kritériumok és megállapodások ismertetése, ha egy jogi vagy tényleges mechanizmus a véleményt kibocsátó tagállam rendes szabályaitól való eltérés révén – például a szokásosnál gyorsabb értékcsökkenési ütem engedélyezése, vagy a nem közvetlenül vagy nem ténylegesen az adózónál felmerülő költségek levonása által – lehetővé teszi az adózó adóalapjának csökkentését; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

eb)

az abban az esetben alkalmazott kritériumok és megállapodások ismertetése, ha egy jogi vagy tényleges mechanizmus a véleményt kibocsátó tagállam rendes szabályaitól való eltérés révén – például a szokásosnál gyorsabb értékcsökkenési ütem engedélyezése, vagy a nem közvetlenül vagy nem ténylegesen az adózónál felmerülő költségek levonása által – lehetővé teszi az adózó adóalapjának csökkentését;

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 5 bekezdés – e c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ec) | az abban az esetben alkalmazott kritériumok és megállapodások ismertetése, ha egy adózó számára a véleményt kibocsátó tagállamban szokásos adókulcsnál alacsonyabb adókulcsot biztosítanak; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ec)

az abban az esetben alkalmazott kritériumok és megállapodások ismertetése, ha egy adózó számára a véleményt kibocsátó tagállamban szokásos adókulcsnál alacsonyabb adókulcsot biztosítanak;

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 5 bekezdés – e d pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ed) | az abban az esetben alkalmazott kritériumok és mechanizmus ismertetése, ha a mechanizmusban részes valamely fél olyan harmadik országban telepedett le, ahol egyáltalán nem, vagy sokkal kedvezőbben adóztatják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ed)

az abban az esetben alkalmazott kritériumok és mechanizmus ismertetése, ha a mechanizmusban részes valamely fél olyan harmadik országban telepedett le, ahol egyáltalán nem, vagy sokkal kedvezőbben adóztatják.

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   Az információcsere elősegítése érdekében a Bizottság elfogadja az e cikk végrehajtásához szükséges rendelkezéseket és gyakorlati intézkedéseket, ideértve az e cikk (5) bekezdésében említett információk közlésének standardizálására irányuló, a 20. cikk (5) bekezdése szerinti formanyomtatvány létrehozását célzó eljárás részét alkotó rendelkezéseket. | (6)   Az információcsere elősegítése érdekében a Bizottság elfogadja az e cikk végrehajtásához szükséges rendelkezéseket és gyakorlati intézkedéseket, ideértve az e cikk (5) bekezdésében említett információk közlésének standardizálására irányuló, a 20. cikk (5) bekezdése szerinti formanyomtatvány létrehozását célzó eljárás részét alkotó rendelkezéseket.
  A Bizottság azokat a tagállamokat, amelyek adózással kapcsolatos hatáskörrel rendelkező decentralizált területi vagy adminisztratív szerveket hoztak létre, segíti annak biztosításában, hogy eleget tegyenek az e szervek számára képzés és támogatás nyújtása iránti kötelezettségüknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   Az információcsere elősegítése érdekében a Bizottság elfogadja az e cikk végrehajtásához szükséges rendelkezéseket és gyakorlati intézkedéseket, ideértve az e cikk (5) bekezdésében említett információk közlésének standardizálására irányuló, a 20. cikk (5) bekezdése szerinti formanyomtatvány létrehozását célzó eljárás részét alkotó rendelkezéseket.

(6)   Az információcsere elősegítése érdekében a Bizottság elfogadja az e cikk végrehajtásához szükséges rendelkezéseket és gyakorlati intézkedéseket, ideértve az e cikk (5) bekezdésében említett információk közlésének standardizálására irányuló, a 20. cikk (5) bekezdése szerinti formanyomtatvány létrehozását célzó eljárás részét alkotó rendelkezéseket.
  A Bizottság azokat a tagállamokat, amelyek adózással kapcsolatos hatáskörrel rendelkező decentralizált területi vagy adminisztratív szerveket hoztak létre, segíti annak biztosításában, hogy eleget tegyenek az e szervek számára képzés és támogatás nyújtása iránti kötelezettségüknek.

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   Az a hatáskörrel rendelkező hatóság, amellyel az információt az (1) bekezdésnek megfelelően közölték, azonnal, de legkésőbb a kézhezvétel után hét munkanappal – lehetőség szerint elektronikus úton – visszaigazolja az információt közlő hatóságnak az információ kézhezvételét. | (7)   Az a hatáskörrel rendelkező hatóság, amellyel az információt az (1) bekezdésnek megfelelően közölték, azonnal, de legkésőbb a kézhezvétel után hét munkanappal – lehetőség szerint elektronikus úton – visszaigazolja az információt közlő hatóságnak az információ kézhezvételét
  , ezáltal megkönnyítve az automatikus információcsere hatékony rendszerének működését
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)   Az a hatáskörrel rendelkező hatóság, amellyel az információt az (1) bekezdésnek megfelelően közölték, azonnal, de legkésőbb a kézhezvétel után hét munkanappal – lehetőség szerint elektronikus úton – visszaigazolja az információt közlő hatóságnak az információ kézhezvételét.

(7)   Az a hatáskörrel rendelkező hatóság, amellyel az információt az (1) bekezdésnek megfelelően közölték, azonnal, de legkésőbb a kézhezvétel után hét munkanappal – lehetőség szerint elektronikus úton – visszaigazolja az információt közlő hatóságnak az információ kézhezvételét
  , ezáltal megkönnyítve az automatikus információcsere hatékony rendszerének működését
  .

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   Az 5. cikknek megfelelően a tagállamok további információt kérhetnek, ezen belül kérhetik a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás teljes szövegének átadását a kibocsátó tagállamtól. | (8)   Az 5. cikknek megfelelően a tagállamok
  – vagy területi, illetve igazgatási szerveik, adott esetben többek között a helyi hatóságok –
  további információt kérhetnek, ezen belül kérhetik a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás teljes szövegének átadását a kibocsátó tagállamtól. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)   Az 5. cikknek megfelelően a tagállamok további információt kérhetnek, ezen belül kérhetik a
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás teljes szövegének átadását a kibocsátó tagállamtól.

(8)   Az 5. cikknek megfelelően a tagállamok
  – vagy területi, illetve igazgatási szerveik, adott esetben többek között a helyi hatóságok –
  további információt kérhetnek, ezen belül kérhetik a feltételes adómegállapítási határozat vagy az előzetes árképzési megállapodás teljes szövegének átadását a kibocsátó tagállamtól.

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 9 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9a)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a feltételes adómegállapítási gyakorlatukban bekövetkezett minden jelentős változásról (a kérelem formai követelményei, határozathozatali folyamat stb.), azok korai szakaszában; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9a)
     
  A tagállamok tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a feltételes adómegállapítási gyakorlatukban bekövetkezett minden jelentős változásról (a kérelem formai követelményei, határozathozatali folyamat stb.), azok korai szakaszában;

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8a cikk – 9 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9b)
     
  A tagállamok adóhatóságai tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a társasági adóra vonatkozó nemzeti jogszabályaik minden olyan releváns változásáról (új engedmény, kedvezmény, kivétel, ösztönző vagy hasonló intézkedés bevezetése), amely hatással lehet tényleges adókulcsaikra vagy bármely más tagállam adóbevételére; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9b)
     
  A tagállamok adóhatóságai tájékoztatják a Bizottságot és a többi tagállamot a társasági adóra vonatkozó nemzeti jogszabályaik minden olyan releváns változásáról (új engedmény, kedvezmény, kivétel, ösztönző vagy hasonló intézkedés bevezetése), amely hatással lehet tényleges adókulcsaikra vagy bármely más tagállam adóbevételére;

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8b cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   2017. október 1. előtt a tagállamok éves alapon statisztikai adatokat küldenek a Bizottságnak a 8. és a 8a. cikk alapján végrehajtott automatikus információcsere volumenéről, valamint – a lehetőségekhez mérten – információkat továbbítanak a Bizottságnak a végrehajtott információcserékhez és az esetleges változásokhoz kapcsolódó adminisztratív és egyéb releváns költségekről és az információcsere előnyeiről, az adóhatóságok és a harmadik felek tekintetében egyaránt. | (1)   2017. október 1. előtt a tagállamok éves alapon statisztikai adatokat küldenek a Bizottságnak a 8. és a 8a. cikk alapján végrehajtott automatikus információcsere volumenéről,
  a meghozott határozatok típusairól,
  valamint – a lehetőségekhez mérten – információkat továbbítanak a Bizottságnak a végrehajtott információcserékhez és az esetleges változásokhoz kapcsolódó adminisztratív és egyéb releváns költségekről és az információcsere előnyeiről, az adóhatóságok és a harmadik felek tekintetében egyaránt; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   2017. október 1. előtt a tagállamok éves alapon statisztikai adatokat küldenek a Bizottságnak a 8. és a 8a. cikk alapján végrehajtott automatikus információcsere volumenéről, valamint – a lehetőségekhez mérten – információkat továbbítanak a Bizottságnak a végrehajtott információcserékhez és az esetleges változásokhoz kapcsolódó adminisztratív és egyéb releváns költségekről és az információcsere előnyeiről, az adóhatóságok és a harmadik felek tekintetében egyaránt.

(1)   2017. október 1. előtt a tagállamok éves alapon statisztikai adatokat küldenek a Bizottságnak a 8. és a 8a. cikk alapján végrehajtott automatikus információcsere volumenéről,
  a meghozott határozatok típusairól,
  valamint – a lehetőségekhez mérten – információkat továbbítanak a Bizottságnak a végrehajtott információcserékhez és az esetleges változásokhoz kapcsolódó adminisztratív és egyéb releváns költségekről és az információcsere előnyeiről, az adóhatóságok és a harmadik felek tekintetében egyaránt;

Módosítás 54

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 3 pont

2011/16/EU irányelv

8b cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság 2017. október 1-je előtt, majd azután évente jelentést tesz közzé, amely összefoglalja a 21. cikk (5) bekezdésében említett biztonságos központi adattárban szereplő fő eseteket. Ennek a során a Bizottság betartja a 23a. cikkben meghatározott titoktartási előírásokat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság 2017. október 1-je előtt, majd azután évente jelentést tesz közzé, amely összefoglalja a 21. cikk (5) bekezdésében említett biztonságos központi adattárban szereplő fő eseteket. Ennek a során a Bizottság betartja a 23a. cikkben meghatározott titoktartási előírásokat.

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 4 pont

2011/16/EU irányelv

14 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Amennyiben a tagállam a 8a. cikk alapján más tagállam által közölt információt felhasználja, késedelem nélkül, de a kért információ felhasználásának eredményéről való értesülést követően legfeljebb három hónappal visszajelzést küld arról az információt küldő, hatáskörrel rendelkező hatóságnak, kivéve akkor, ha e cikk (1) bekezdése alapján már küldött visszajelzést. Az erre vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozza meg. | (3)   Amennyiben a tagállam a 8a. cikk alapján más tagállam által közölt információt felhasználja, késedelem nélkül, de a kért információ felhasználásának eredményéről való értesülést követően legfeljebb három hónappal visszajelzést küld arról
  a Bizottságnak és
  az információt küldő, hatáskörrel rendelkező hatóságnak, kivéve akkor, ha e cikk (1) bekezdése alapján már küldött visszajelzést. Az erre vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozza meg. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Amennyiben a tagállam a 8a. cikk alapján más tagállam által közölt információt felhasználja, késedelem nélkül, de a kért információ felhasználásának eredményéről való értesülést követően legfeljebb három hónappal visszajelzést küld arról az információt küldő, hatáskörrel rendelkező hatóságnak, kivéve akkor, ha e cikk (1) bekezdése alapján már küldött visszajelzést. Az erre vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozza meg.

(3)   Amennyiben a tagállam a 8a. cikk alapján más tagállam által közölt információt felhasználja, késedelem nélkül, de a kért információ felhasználásának eredményéről való értesülést követően legfeljebb három hónappal visszajelzést küld arról
  a Bizottságnak és
  az információt küldő, hatáskörrel rendelkező hatóságnak, kivéve akkor, ha e cikk (1) bekezdése alapján már küldött visszajelzést. Az erre vonatkozó gyakorlati intézkedéseket a Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban határozza meg.

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 5 pont

2011/16/EU irányelv

20 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó, 8a. cikk szerinti automatikus információcseréhez formanyomtatványt kell használni azt követően, hogy a formanyomtatványt a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság elfogadta. | (5)   A feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó, 8a. cikk szerinti automatikus információcseréhez formanyomtatványt kell használni azt követően, hogy a formanyomtatványt a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság elfogadta.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A
  határokon átnyúló vonatkozású
  feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó, 8a. cikk szerinti automatikus információcseréhez formanyomtatványt kell használni azt követően, hogy a formanyomtatványt a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság elfogadta.

(5)   A feltételes adómegállapítási határozatokra és az előzetes árképzési megállapodásokra vonatkozó, 8a. cikk szerinti automatikus információcseréhez formanyomtatványt kell használni azt követően, hogy a formanyomtatványt a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárásnak megfelelően a Bizottság elfogadta.”

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 6 pont

2011/16/EU irányelv

21 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság biztonságos központi adattárat hoz létre, amelyben a 8a. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt automatikus információcsere végrehajtása érdekében az ezen irányelv 8a. cikke keretében közlendő
  információk rögzíthetők
  . A Bizottság
  hozzáfér
  az adattárban rögzített információkhoz. A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a szükséges gyakorlati intézkedéseket. | (5)   A Bizottság
  legkésőbb 2016. december 31-jén
  biztonságos központi adattárat hoz létre, amelyben a 8a. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt automatikus információcsere végrehajtása érdekében
  rögzíteni kell
  az ezen irányelv 8a. cikke keretében közlendő
  információkat
  . A
  tagállamok biztosítják, hogy a 8a. cikk keretében az átmeneti időszak alatt, a biztonságos központi adattár kifejlesztése előtt közölt információkat a biztonságos központi adattárba 2017. április 1-ig feltöltsék. A
  Bizottság
  és a tagállamok hozzáférnek
  az adattárban rögzített információkhoz. A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a szükséges gyakorlati intézkedéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A Bizottság biztonságos központi adattárat hoz létre, amelyben a 8a. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt automatikus információcsere végrehajtása érdekében az ezen irányelv 8a. cikke keretében közlendő
  információk rögzíthetők
  . A Bizottság
  hozzáfér
  az adattárban rögzített információkhoz. A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a szükséges gyakorlati intézkedéseket.

(5)   A Bizottság
  legkésőbb 2016. december 31-jén
  biztonságos központi adattárat hoz létre, amelyben a 8a. cikk (1) és (2) bekezdésében előírt automatikus információcsere végrehajtása érdekében
  rögzíteni kell
  az ezen irányelv 8a. cikke keretében közlendő
  információkat
  . A
  tagállamok biztosítják, hogy a 8a. cikk keretében az átmeneti időszak alatt, a biztonságos központi adattár kifejlesztése előtt közölt információkat a biztonságos központi adattárba 2017. április 1-ig feltöltsék. A
  Bizottság
  és a tagállamok hozzáférnek
  az adattárban rögzített információkhoz. A Bizottság a 26. cikk (2) bekezdésében említett eljárással összhangban elfogadja a szükséges gyakorlati intézkedéseket.

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2011/16/EU irányelv

23a cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottsággal az ezen irányelv értelmében közölt információkat a Bizottság az uniós hatóságokra alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban bizalmasan kezeli. | (1)   A Bizottsággal az ezen irányelv értelmében közölt információkat a Bizottság az uniós hatóságokra alkalmazandó
  , az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkében rögzített
  rendelkezésekkel összhangban bizalmasan kezeli |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottsággal az ezen irányelv értelmében közölt információkat a Bizottság az uniós hatóságokra alkalmazandó rendelkezésekkel összhangban bizalmasan kezeli.

(1)   A Bizottsággal az ezen irányelv értelmében közölt információkat a Bizottság az uniós hatóságokra alkalmazandó
  , az Európai Unió Alapjogi Chartájának 8. cikkében rögzített
  rendelkezésekkel összhangban bizalmasan kezeli

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2011/16/EU irányelv

23a cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2).   A
  tagállamok
  által a 23. cikk értelmében a Bizottsággal közölt információkat, valamint a Bizottság által ezen információk felhasználásával készített bármely jelentést vagy dokumentumot továbbítani lehet a többi tagállamnak. Az ilyen módon továbbított információkra hivatalos titoktartási kötelezettség vonatkozik, és azok ugyanolyan védelmet élveznek, mint amilyet az információt fogadó tagállam nemzeti joga az ilyen jellegű információknak biztosít. | (2)   A
  valamely uniós vagy EGT-tagállam
  által a 23. cikk értelmében a Bizottsággal közölt információkat, valamint a Bizottság által ezen információk felhasználásával készített bármely jelentést vagy dokumentumot továbbítani lehet a többi
  uniós
  tagállamnak
  (és viszonosság esetén az EGT-tagállamoknak is)
  . Az ilyen módon továbbított információkra hivatalos titoktartási kötelezettség vonatkozik, és azok ugyanolyan védelmet élveznek, mint amilyet az információt fogadó
  uniós
  tagállam
  (és viszonosság esetén az EGT-tagállam)
  nemzeti joga az ilyen jellegű információknak biztosít. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2).   A
  tagállamok
  által a 23. cikk értelmében a Bizottsággal közölt információkat, valamint a Bizottság által ezen információk felhasználásával készített bármely jelentést vagy dokumentumot továbbítani lehet a többi tagállamnak. Az ilyen módon továbbított információkra hivatalos titoktartási kötelezettség vonatkozik, és azok ugyanolyan védelmet élveznek, mint amilyet az információt fogadó tagállam nemzeti joga az ilyen jellegű információknak biztosít.

(2)   A
  valamely uniós vagy EGT-tagállam
  által a 23. cikk értelmében a Bizottsággal közölt információkat, valamint a Bizottság által ezen információk felhasználásával készített bármely jelentést vagy dokumentumot továbbítani lehet a többi
  uniós
  tagállamnak
  (és viszonosság esetén az EGT-tagállamoknak is)
  . Az ilyen módon továbbított információkra hivatalos titoktartási kötelezettség vonatkozik, és azok ugyanolyan védelmet élveznek, mint amilyet az információt fogadó
  uniós
  tagállam
  (és viszonosság esetén az EGT-tagállam)
  nemzeti joga az ilyen jellegű információknak biztosít.

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 pont

2011/16/EU irányelv

23a cikk – 2 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az első albekezdésben említett, a Bizottság által készített jelentéseket és dokumentumokat
  a tagállamok
  kizárólag elemzési célokra használhatják fel, és a Bizottság kifejezett hozzájárulása nélkül nem tehetik közzé és nem bocsáthatják más személy vagy szervezet rendelkezésére. | Az első albekezdésben említett, a Bizottság által készített jelentéseket és dokumentumokat
  az uniós és EGT-tagállamok
  kizárólag elemzési célokra használhatják fel, és a Bizottság kifejezett hozzájárulása nélkül nem tehetik közzé és nem bocsáthatják más személy vagy szervezet rendelkezésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az első albekezdésben említett, a Bizottság által készített jelentéseket és dokumentumokat
  a tagállamok
  kizárólag elemzési célokra használhatják fel, és a Bizottság kifejezett hozzájárulása nélkül nem tehetik közzé és nem bocsáthatják más személy vagy szervezet rendelkezésére.

Az első albekezdésben említett, a Bizottság által készített jelentéseket és dokumentumokat
  az uniós és EGT-tagállamok
  kizárólag elemzési célokra használhatják fel, és a Bizottság kifejezett hozzájárulása nélkül nem tehetik közzé és nem bocsáthatják más személy vagy szervezet rendelkezésére.

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 8 a pont (új)

2011/16/EU irányelv

23 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 8a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „23b. cikk




  Szankciók




  A Bizottság megvizsgálja az információcsere megtagadásának vagy elmulasztásának esetére létrehozandó összes szankciót.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

8a.

„23b. cikk

Szankciók

A Bizottság megvizsgálja az információcsere megtagadásának vagy elmulasztásának esetére létrehozandó összes szankciót.”

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 a pont (új)

2011/16/EU irányelv

25 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9a. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „25a. cikk




  OECD fejlemények




  Ezen irányelvnek összhangban kell állnia az OECD fejleményeivel, és figyelembe kell vennie az OECD átfogó, a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standardban rögzített szabálykészletét.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9a.

„25a. cikk

OECD fejlemények

Ezen irányelvnek összhangban kell állnia az OECD fejleményeivel, és figyelembe kell vennie az OECD átfogó, a számlainformációk automatikus cseréjére vonatkozó standardban rögzített szabálykészletét.”

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés – 9 b pont (új)

2011/16/EU irányelv

25 b cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 9b. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:



  „25b. cikk




  A tagállamok további intézkedései




  Ezen irányelv nem gátolja a tagállamokat abban, hogy további intézkedéseket tegyenek nemzeti vagy megállapodáson alapuló rendelkezések kidolgozására az adókikerülés megelőzése érdekében.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9b.

„25b. cikk

A tagállamok további intézkedései

Ezen irányelv nem gátolja a tagállamokat abban, hogy további intézkedéseket tegyenek nemzeti vagy megállapodáson alapuló rendelkezések kidolgozására az adókikerülés megelőzése érdekében.”

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 bekezdés – 9 c pont (új)

2011/16/EU irányelv

27 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (9c) | A 27. cikk helyébe a következő szöveg lép:



  „27. cikk




  Jelentéstétel




  A Bizottság ezen irányelv hatálybalépését követően háromévenként jelentést terjeszt elő ezen irányelv alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9c)

„27. cikk

Jelentéstétel

A Bizottság ezen irányelv hatálybalépését követően háromévenként jelentést terjeszt elő ezen irányelv alkalmazásáról az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”

---

(13)  A Tanács 2011. február 15-i 2011/16/EU irányelve az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

(13)  A Tanács 2011. február 15-i 2011/16/EU irányelve az adózás területén történő közigazgatási együttműködésről és a 77/799/EGK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 64., 2011.3.11., 1. o.).

---

2015. október 28., szerda

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/146 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/146

---

P8_TA(2015)0376

Az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetése

Az Európai Parlament 2015. október 28-i állásfoglalása az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 355/22)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 314. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Atomenergia-közösséget létrehozó szerződés 106a. cikkére,

| — | tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Közösségek saját forrásainak rendszeréről szóló, 2007. június 7-i 2007/436/EK, Euratom tanácsi határozatra (1),

| — | tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Unió általános költségvetésére alkalmazandó pénzügyi szabályokról és az 1605/2002/EK, Euratom tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2012. október 25-i 966/2012/EU, Euratom európai parlamenti és tanácsi rendeletre (2),

| — | tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2014–2020-as időszakra vonatkozó többéves pénzügyi keretről szóló 2013. december 2-i 1311/2013/EU, Euratom tanácsi rendeletre (3),

| — | tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság közötti, a költségvetési fegyelemről, a költségvetési ügyekben való együttműködésről és a pénzgazdálkodás hatékonyságáról és eredményességéről szóló, 2013. december 2-i intézményközi megállapodásra (4),

| — | tekintettel a költségvetés (III. szakasz – Bizottság) elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (5), |
| --- | --- |

—

tekintettel a költségvetés (III. szakasz – Bizottság) elkészítésére vonatkozó általános iránymutatásokról szóló, 2015. március 11-i állásfoglalására (5),

| — | tekintettel az Európai Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (6), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól szóló, 2015. április 29-i állásfoglalására (6),

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által 2015. június 24-én elfogadott tervezetére (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének a Bizottság által 2015. június 24-én elfogadott tervezetére (COM(2015)0300),

| — | tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló, a Tanács által 2015. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2015. szeptember 17-én továbbított álláspontra (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016-os pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló, a Tanács által 2015. szeptember 4-én elfogadott, és az Európai Parlamentnek 2015. szeptember 17-én továbbított álláspontra (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | tekintettel a 2016. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalására (7), |
| --- | --- |

—

tekintettel a 2016. évi költségvetés tervezetéről folytatandó háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló, 2015. július 8-i állásfoglalására (7),

| — | tekintettel „A menekültügyi válság kezelése: azonnali operatív, költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című közleményre, amelyet a Bizottság 2015. szeptember 23-án terjesztett az Európai Parlament, az Európai Tanács és a Tanács elé (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

tekintettel „A menekültügyi válság kezelése: azonnali operatív, költségvetési és jogi intézkedések az európai migrációs stratégia keretében” című közleményre, amelyet a Bizottság 2015. szeptember 23-án terjesztett az Európai Parlament, az Európai Tanács és a Tanács elé (COM(2015)0490),

| — | tekintettel az Európai Unió 2016. évi általános költségvetési tervezetéhez fűzött 1/2016. (COM(2015)0317) és 2/2016. (COM(2015)0513) számú módosító indítványokra; |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió 2016. évi általános költségvetési tervezetéhez fűzött 1/2016. (COM(2015)0317) és 2/2016. (COM(2015)0513) számú módosító indítványokra;

| — | tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 88. cikkére,

| — | tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0298/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Költségvetési Bizottság jelentésére és a többi érintett bizottság véleményére (A8-0298/2015),

III.
  szakasz

Általános áttekintés

| 1. | hangsúlyozza, hogy a 2016-os költségvetés parlamenti olvasata teljes mértékben tükrözi az általános iránymutatásokról szóló 2015. március 11-i, valamint a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló 2015. július 8-i, fent említett állásfoglalásokban elsöprő többséggel elfogadott politikai prioritásokat; emlékeztet arra, hogy ezek közé tartozik a belső és külső szolidaritás, és különösen a migrációs és menekültügyi válság hatékony kezelése, valamint a versenyképesség fokozása Unió-szerte a színvonalas munkahelyek létrehozása, továbbá a vállalkozások és a vállalkozói szellem erősítése révén; |
| --- | --- |

1.

hangsúlyozza, hogy a 2016-os költségvetés parlamenti olvasata teljes mértékben tükrözi az általános iránymutatásokról szóló 2015. március 11-i, valamint a háromoldalú egyeztetésre vonatkozó megbízatásról szóló 2015. július 8-i, fent említett állásfoglalásokban elsöprő többséggel elfogadott politikai prioritásokat; emlékeztet arra, hogy ezek közé tartozik a belső és külső szolidaritás, és különösen a migrációs és menekültügyi válság hatékony kezelése, valamint a versenyképesség fokozása Unió-szerte a színvonalas munkahelyek létrehozása, továbbá a vállalkozások és a vállalkozói szellem erősítése révén;

| 2. | rámutat, hogy az Uniónak jelenleg számos súlyos vészhelyzettel kell szembenéznie, különös tekintettel az eddig példátlan migrációs és menekültügyi válságra; meggyőződése, hogy a lehető legsürgősebben és kiemelt prioritásként megfelelő pénzügyi forrásokat kell mozgósítani az uniós költségvetésben annak érdekében, hogy meg tudjunk felelni a politikai kihívásoknak, és hogy az Unió hatékonyan tudjon fellépni és reagálni ezekre a válsághelyzetekre; tudatában van annak, hogy a migrációs és menekültügyi válságot nem lehet pusztán anyagi eszközökkel megoldani, és hogy átfogó megközelítésre van szükség ahhoz, hogy mind belső, mind külső vonatkozásait kezelni lehessen; úgy véli, hogy rendkívüli időkben különleges intézkedésekre, továbbá erős politikai elkötelezettségre van szükség annak érdekében, hogy új előirányzatokat biztosítsunk erre a célra; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a szolidaritás képezi az uniós költségvetés egyik alapvető elvét; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a menekültügyi válság kapcsán a szolidaritás nem egyformán mutatkozik meg a tagállamokban; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot arról, hogy az uniós költségvetés hogyan serkenthetné a tagállamokat a szolidaritást illető kiegyensúlyozottabb hozzáállásra; |
| --- | --- |

2.

rámutat, hogy az Uniónak jelenleg számos súlyos vészhelyzettel kell szembenéznie, különös tekintettel az eddig példátlan migrációs és menekültügyi válságra; meggyőződése, hogy a lehető legsürgősebben és kiemelt prioritásként megfelelő pénzügyi forrásokat kell mozgósítani az uniós költségvetésben annak érdekében, hogy meg tudjunk felelni a politikai kihívásoknak, és hogy az Unió hatékonyan tudjon fellépni és reagálni ezekre a válsághelyzetekre; tudatában van annak, hogy a migrációs és menekültügyi válságot nem lehet pusztán anyagi eszközökkel megoldani, és hogy átfogó megközelítésre van szükség ahhoz, hogy mind belső, mind külső vonatkozásait kezelni lehessen; úgy véli, hogy rendkívüli időkben különleges intézkedésekre, továbbá erős politikai elkötelezettségre van szükség annak érdekében, hogy új előirányzatokat biztosítsunk erre a célra; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a szolidaritás képezi az uniós költségvetés egyik alapvető elvét; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a menekültügyi válság kapcsán a szolidaritás nem egyformán mutatkozik meg a tagállamokban; kéri a Bizottságot, hogy dolgozzon ki javaslatot arról, hogy az uniós költségvetés hogyan serkenthetné a tagállamokat a szolidaritást illető kiegyensúlyozottabb hozzáállásra;

| 3. | megjegyzi, hogy a 2016. évi költségvetésben a Parlament már a kezdetektől fogva kiemelt figyelmet fordított a migrációra és a menekültügyre; emlékeztet korábbi nyilatkozataira, miszerint a migrációs áramlásokat a belső és külső szolidaritás kereszteződési pontján kell kezelni, valamint hogy egy integrált megközelítés keretében külső finanszírozási eszközöket is be kell vonni annak érdekében, hogy kezeljük azon problémák kiváltó okait, amelyekkel az Unió jelenleg szembesül; emlékeztet a Schengeni Megállapodáshoz és a Dublini Rendelethez (8) hasonló közös szerződésekre és megállapodásokra, valamint a kötelező erejű áthelyezési válságmechanizmus létrehozására irányuló bizottsági javaslatra (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

3.

megjegyzi, hogy a 2016. évi költségvetésben a Parlament már a kezdetektől fogva kiemelt figyelmet fordított a migrációra és a menekültügyre; emlékeztet korábbi nyilatkozataira, miszerint a migrációs áramlásokat a belső és külső szolidaritás kereszteződési pontján kell kezelni, valamint hogy egy integrált megközelítés keretében külső finanszírozási eszközöket is be kell vonni annak érdekében, hogy kezeljük azon problémák kiváltó okait, amelyekkel az Unió jelenleg szembesül; emlékeztet a Schengeni Megállapodáshoz és a Dublini Rendelethez (8) hasonló közös szerződésekre és megállapodásokra, valamint a kötelező erejű áthelyezési válságmechanizmus létrehozására irányuló bizottsági javaslatra (COM(2015)0450);

| 4. | ezért úgy határoz, hogy a migrációs válságra adandó első válaszlépésként haladéktalanul átfogó módosítási csomagot terjeszt elő a költségvetési tervezet (KT) 1 161 millió euróval történő növelése érdekében mind a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság), mind a 4. fejezet (Globális Európa) alatt; hangsúlyozza, hogy a válság belső dimenzióját illetően a Parlament módosításai már teljes körűen integrálják és figyelembe veszik a menedékkérők áthelyezésére vonatkozó két csomagot, és további forrásnövelést javasolnak a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF), valamint az e területen tevékenykedő uniós ügynökségek részére; a külső dimenzió tekintetében felhívja a figyelmet a 4. fejezet alatti egyedi programok – például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, a Fejlesztési Együttműködési Eszköz, a Humanitárius Segítségnyújtási Eszköz és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz – forrásainak emelését célzó számos további előirányzatra; |
| --- | --- |

4.

ezért úgy határoz, hogy a migrációs válságra adandó első válaszlépésként haladéktalanul átfogó módosítási csomagot terjeszt elő a költségvetési tervezet (KT) 1 161 millió euróval történő növelése érdekében mind a 3. fejezet (Biztonság és uniós polgárság), mind a 4. fejezet (Globális Európa) alatt; hangsúlyozza, hogy a válság belső dimenzióját illetően a Parlament módosításai már teljes körűen integrálják és figyelembe veszik a menedékkérők áthelyezésére vonatkozó két csomagot, és további forrásnövelést javasolnak a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap (AMIF), valamint az e területen tevékenykedő uniós ügynökségek részére; a külső dimenzió tekintetében felhívja a figyelmet a 4. fejezet alatti egyedi programok – például az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz, a Fejlesztési Együttműködési Eszköz, a Humanitárius Segítségnyújtási Eszköz és az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz – forrásainak emelését célzó számos további előirányzatra;

| 5. | hangsúlyozza azonban, hogy e módosítások mellett tekintetbe kell venni a Bizottság 2/2016. számú módosító indítványát, amely a második áthelyezési csomagon túlmenően a Bizottság fent említett, 2015. szeptember 23-i közleményében kifejtett további intézkedéseket is tartalmazni fogja; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak nincs több ideje az említett módosító indítvány elfogadhatóságának részletesebb vizsgálatára, de megérti, hogy azonnali válaszra van szükség, és hogy nagyon sürget az idő; hangsúlyozza, hogy a Parlament teljes mértékben támogatja ezeket az új intézkedéseket, és új előirányzatok révén a 2016. évi költségvetés kapcsán kiadott saját álláspontjában javasolt szinten túlmenően is meg fogja védeni azok finanszírozását; |
| --- | --- |

5.

hangsúlyozza azonban, hogy e módosítások mellett tekintetbe kell venni a Bizottság 2/2016. számú módosító indítványát, amely a második áthelyezési csomagon túlmenően a Bizottság fent említett, 2015. szeptember 23-i közleményében kifejtett további intézkedéseket is tartalmazni fogja; sajnálatának ad hangot amiatt, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak nincs több ideje az említett módosító indítvány elfogadhatóságának részletesebb vizsgálatára, de megérti, hogy azonnali válaszra van szükség, és hogy nagyon sürget az idő; hangsúlyozza, hogy a Parlament teljes mértékben támogatja ezeket az új intézkedéseket, és új előirányzatok révén a 2016. évi költségvetés kapcsán kiadott saját álláspontjában javasolt szinten túlmenően is meg fogja védeni azok finanszírozását;

| 6. | úgy határoz továbbá, hogy lépéseket fog tenni az európai gazdálkodókat – különösen a tejágazatban – sújtó jelenlegi válság kapcsán, és már a 2016. évi költségvetésre vonatkozó álláspontjának részévé fogja tenni a rendkívüli intézkedéseket tartalmazó, a Bizottság által bejelentett 500 millió eurós támogatási programot; bízik abban, hogy a Bizottság 2/2016. számú módosító indítványában pontosan szerepel, hogy ebben az összefüggésben mely költségvetési tételeket kell megerősíteni; üdvözli a Bizottságnak azt a döntését, hogy a válságokra képzett tartalék a 2015. évi költségvetésben szereplő fel nem használt előirányzatait át fogja csoportosítani a 2016. évi költségvetésbe, és nyugtázza, hogy ezeket a fel nem használt forrásokat az 1306/2013/EU rendelet értelmében a közvetlen támogatások kedvezményezettjeinek járó visszatérítések fedezésére fogja felhasználni; |
| --- | --- |

6.

úgy határoz továbbá, hogy lépéseket fog tenni az európai gazdálkodókat – különösen a tejágazatban – sújtó jelenlegi válság kapcsán, és már a 2016. évi költségvetésre vonatkozó álláspontjának részévé fogja tenni a rendkívüli intézkedéseket tartalmazó, a Bizottság által bejelentett 500 millió eurós támogatási programot; bízik abban, hogy a Bizottság 2/2016. számú módosító indítványában pontosan szerepel, hogy ebben az összefüggésben mely költségvetési tételeket kell megerősíteni; üdvözli a Bizottságnak azt a döntését, hogy a válságokra képzett tartalék a 2015. évi költségvetésben szereplő fel nem használt előirányzatait át fogja csoportosítani a 2016. évi költségvetésbe, és nyugtázza, hogy ezeket a fel nem használt forrásokat az 1306/2013/EU rendelet értelmében a közvetlen támogatások kedvezményezettjeinek járó visszatérítések fedezésére fogja felhasználni;

| 7. | tudatában van annak, hogy a versenyképesség, a növekedés és a minőségi foglalkoztatás ösztönzése révén sokkal nagyobb erőfeszítést kell kifejteni az uniós gazdaság hiányosságainak orvoslására; hangsúlyozza, hogy e tekintetben a mikro-, kis- és középvállalkozások, valamint a szociális vállalkozások fontos szerepet játszanak; ezért 16,5 millió euróval megerősíti a COSME programot; úgy határoz továbbá, hogy 2016-ra új kötelezettségvállalásokra tesz javaslatot az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (YEI) folytatása érdekében, amelynek teljes pénzügyi keretét előreütemezték a 2014–2015-ig terjedő időszakra; elismeri, hogy ez a program jelentősen hozzájárul a munkanélküliség elleni küzdelemhez, és eltökélt szándéka, hogy a végrehajtás során felmerülő bármiféle finanszírozási hiány megelőzése érdekében biztosítja a szükséges előirányzatokat; ezért 473,2 millió euróval növeli a 2016. évi előirányzatokat, ami megegyezik a YEI-re eredetileg elkülönített éves szintű támogatással; |
| --- | --- |

7.

tudatában van annak, hogy a versenyképesség, a növekedés és a minőségi foglalkoztatás ösztönzése révén sokkal nagyobb erőfeszítést kell kifejteni az uniós gazdaság hiányosságainak orvoslására; hangsúlyozza, hogy e tekintetben a mikro-, kis- és középvállalkozások, valamint a szociális vállalkozások fontos szerepet játszanak; ezért 16,5 millió euróval megerősíti a COSME programot; úgy határoz továbbá, hogy 2016-ra új kötelezettségvállalásokra tesz javaslatot az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés (YEI) folytatása érdekében, amelynek teljes pénzügyi keretét előreütemezték a 2014–2015-ig terjedő időszakra; elismeri, hogy ez a program jelentősen hozzájárul a munkanélküliség elleni küzdelemhez, és eltökélt szándéka, hogy a végrehajtás során felmerülő bármiféle finanszírozási hiány megelőzése érdekében biztosítja a szükséges előirányzatokat; ezért 473,2 millió euróval növeli a 2016. évi előirányzatokat, ami megegyezik a YEI-re eredetileg elkülönített éves szintű támogatással;

| 8. | megismétli azon meggyőződését, hogy az Unió költségvetése nem finanszírozhat új kezdeményezéseket úgy, hogy emiatt a meglévő programok és szakpolitikák hátrányba kerülnek, és a már vállalt politikai kötelezettségeket elhanyagolják; miközben teljes mértékben elismeri és megerősíti, hogy jelentős politikai és pénzügyi támogatást kíván nyújtani az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) elindításához, be kívánja tartani az Európai Stratégiai Beruházási Alapról folyó tárgyalások során tett kötelezettségvállalását, nevezetesen hogy az éves költségvetési eljárás keretében a lehető legnagyobb mértékben csökkenti a Horizont 2020-ra és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (CEF) gyakorolt költségvetési hatást; ezért azt javasolja, hogy az ESBA garanciaalapjának feltöltése miatt e két program előirányzataiban bekövetkezett csökkentéseket teljes mértékben (1 326 millió euró összegben) ellentételezzék 2016-ban annak érdekében, hogy azok maradéktalanul meg tudják valósítani a jogalapjuk elfogadásával alig két évvel ezelőtt kitűzött célokat; |
| --- | --- |

8.

megismétli azon meggyőződését, hogy az Unió költségvetése nem finanszírozhat új kezdeményezéseket úgy, hogy emiatt a meglévő programok és szakpolitikák hátrányba kerülnek, és a már vállalt politikai kötelezettségeket elhanyagolják; miközben teljes mértékben elismeri és megerősíti, hogy jelentős politikai és pénzügyi támogatást kíván nyújtani az Európai Stratégiai Beruházási Alap (ESBA) elindításához, be kívánja tartani az Európai Stratégiai Beruházási Alapról folyó tárgyalások során tett kötelezettségvállalását, nevezetesen hogy az éves költségvetési eljárás keretében a lehető legnagyobb mértékben csökkenti a Horizont 2020-ra és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszközre (CEF) gyakorolt költségvetési hatást; ezért azt javasolja, hogy az ESBA garanciaalapjának feltöltése miatt e két program előirányzataiban bekövetkezett csökkentéseket teljes mértékben (1 326 millió euró összegben) ellentételezzék 2016-ban annak érdekében, hogy azok maradéktalanul meg tudják valósítani a jogalapjuk elfogadásával alig két évvel ezelőtt kitűzött célokat;

| 9. | hangsúlyozza annak fontosságát, hogy teljes mértékben tiszteletben kell tartani a 2015–2016-os kifizetési tervről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által közösen elfogadott együttes nyilatkozatot, amely a 2007–2013-as időszak kohéziós programjai fennálló kifizetési hátralékának 2016 végéig történő mintegy 2 milliárd euróra való csökkentésére irányuló közös kötelezettségvállalást tükrözi; e tekintetben helyteleníti, hogy a Tanács által javasolt csökkentések közvetlenül szöges ellentétben állnak e kifizetési tervvel; hangsúlyozza továbbá, hogy a jövőben el kell kerülni az ilyen fenntarthatatlan hátralék felhalmozódását, és felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét javaslatokat erre vonatkozóan; úgy véli ezért, hogy az előre nem látható kifizetési igényeket új előirányzatokból kell fedezni, és hogy a Görögország javára történő, 2016. évi 1 milliárd eurós előreütemezést a többéves pénzügyi keret felső kifizetési határán belüli előirányzatokból kell finanszírozni; hangsúlyozza azt a régóta fennálló álláspontját, hogy a Rugalmassági Eszköz keretében igénybe vett kötelezettségvállalásokból származó kifizetéseket e felső határ felett kell elszámolni; |
| --- | --- |

9.

hangsúlyozza annak fontosságát, hogy teljes mértékben tiszteletben kell tartani a 2015–2016-os kifizetési tervről szóló, az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság által közösen elfogadott együttes nyilatkozatot, amely a 2007–2013-as időszak kohéziós programjai fennálló kifizetési hátralékának 2016 végéig történő mintegy 2 milliárd euróra való csökkentésére irányuló közös kötelezettségvállalást tükrözi; e tekintetben helyteleníti, hogy a Tanács által javasolt csökkentések közvetlenül szöges ellentétben állnak e kifizetési tervvel; hangsúlyozza továbbá, hogy a jövőben el kell kerülni az ilyen fenntarthatatlan hátralék felhalmozódását, és felhívja a Bizottságot, hogy dolgozzon ki konkrét javaslatokat erre vonatkozóan; úgy véli ezért, hogy az előre nem látható kifizetési igényeket új előirányzatokból kell fedezni, és hogy a Görögország javára történő, 2016. évi 1 milliárd eurós előreütemezést a többéves pénzügyi keret felső kifizetési határán belüli előirányzatokból kell finanszírozni; hangsúlyozza azt a régóta fennálló álláspontját, hogy a Rugalmassági Eszköz keretében igénybe vett kötelezettségvállalásokból származó kifizetéseket e felső határ felett kell elszámolni;

| 10. | visszaállítja a költségvetési tervezet Tanács által javasolt minden csökkentését (563,6 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat és 1 421,8 millió euró kifizetési előirányzat); nem érti a javasolt csökkentések mögött húzódó okokat, például a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz előirányzatainak csökkentését, mivel az ESBA-hoz, valamint – különösen a közelmúltbeli események fényében – a fejlesztési és szomszédsági politikához való átcsoportosítások miatt már mindkét program hátrányt szenvedett; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a költségvetési tervezet ilyen jelentős mértékű csökkentésére irányuló javaslataival a Tanács nagyrészt figyelmen kívül hagyja az uniós költségvetés vitathatatlan hozzáadott értékét; vitatja mindenesetre a Tanács azon kifejezett szándékát, hogy az alacsony végrehajtási arányú vagy kis felvevőképességű költségvetési tételeket csökkenti, mivel ezt az érvelést nem támasztják alá a tényleges végrehajtási adatok, és nem veszi figyelembe az egyes programok eltérő végrehajtási ütemezését; |
| --- | --- |

10.

visszaállítja a költségvetési tervezet Tanács által javasolt minden csökkentését (563,6 millió euró kötelezettségvállalási előirányzat és 1 421,8 millió euró kifizetési előirányzat); nem érti a javasolt csökkentések mögött húzódó okokat, például a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz előirányzatainak csökkentését, mivel az ESBA-hoz, valamint – különösen a közelmúltbeli események fényében – a fejlesztési és szomszédsági politikához való átcsoportosítások miatt már mindkét program hátrányt szenvedett; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy a költségvetési tervezet ilyen jelentős mértékű csökkentésére irányuló javaslataival a Tanács nagyrészt figyelmen kívül hagyja az uniós költségvetés vitathatatlan hozzáadott értékét; vitatja mindenesetre a Tanács azon kifejezett szándékát, hogy az alacsony végrehajtási arányú vagy kis felvevőképességű költségvetési tételeket csökkenti, mivel ezt az érvelést nem támasztják alá a tényleges végrehajtási adatok, és nem veszi figyelembe az egyes programok eltérő végrehajtási ütemezését;

| 11. | sajnálja, hogy a Bizottság szakértői munkacsoportjai továbbra sem tudnak egyensúlyt elérni, mivel túlzottan a vállalati érdekek irányítják őket; |
| --- | --- |

11.

sajnálja, hogy a Bizottság szakértői munkacsoportjai továbbra sem tudnak egyensúlyt elérni, mivel túlzottan a vállalati érdekek irányítják őket;

| 12. | úgy ítéli meg, hogy e sürgető igények kielégítő mértékű finanszírozásához a többéves pénzügyi keret nagyon szoros 2016-os kereteinek figyelembevételével a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet szerinti összes rendelkezésre álló eszközt – köztük a Rugalmassági Eszköz teljes összegét – igénybe kell venni; reméli, hogy a Tanács osztja ezt a megközelítést, és hogy az egyeztetés során könnyen megállapodásra tud majd jutni vele, lehetővé téve az Unió számára, hogy felnőjön a feladathoz, és hatékony választ adjon az előtte álló kihívásokra; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret felső korlátain belül 2015-ben rendelkezésre álló összes kötelezettségvállalási előirányzatot fel kell használni, amint a jogi feltételek teljesülnek; reméli, hogy előzetes megállapodásra fog jutni a Tanáccsal és a Bizottsággal ebben az ügyben; |
| --- | --- |

12.

úgy ítéli meg, hogy e sürgető igények kielégítő mértékű finanszírozásához a többéves pénzügyi keret nagyon szoros 2016-os kereteinek figyelembevételével a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet szerinti összes rendelkezésre álló eszközt – köztük a Rugalmassági Eszköz teljes összegét – igénybe kell venni; reméli, hogy a Tanács osztja ezt a megközelítést, és hogy az egyeztetés során könnyen megállapodásra tud majd jutni vele, lehetővé téve az Unió számára, hogy felnőjön a feladathoz, és hatékony választ adjon az előtte álló kihívásokra; e tekintetben hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret felső korlátain belül 2015-ben rendelkezésre álló összes kötelezettségvállalási előirányzatot fel kell használni, amint a jogi feltételek teljesülnek; reméli, hogy előzetes megállapodásra fog jutni a Tanáccsal és a Bizottsággal ebben az ügyben;

| 13. | emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodás nyomán a három uniós intézmény által kiadott közös nyilatkozat szerint az éves költségvetési eljárásokba a nemi vonatkozásokat is megfelelő módon be fogják építeni; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését horizontális elvként az uniós politikák részévé kell tenni, és felhív a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés átfogó megvalósítására; üdvözli továbbá az uniós költségvetés környezetbarátabbá tétele érdekében megtett első lépéseket; rámutat arra, hogy az éghajlat- és környezetbarát forrásfelhasználás tekintetében elfogadott célok teljesítése érdekében ezt a folyamatot folytatni kell; |
| --- | --- |

13.

emlékeztet arra, hogy a többéves pénzügyi keretről szóló politikai megállapodás nyomán a három uniós intézmény által kiadott közös nyilatkozat szerint az éves költségvetési eljárásokba a nemi vonatkozásokat is megfelelő módon be fogják építeni; hangsúlyozza, hogy a nemek közötti egyenlőség általános érvényesítését horizontális elvként az uniós politikák részévé kell tenni, és felhív a nemek közötti egyenlőség szempontját érvényesítő költségvetés-tervezés átfogó megvalósítására; üdvözli továbbá az uniós költségvetés környezetbarátabbá tétele érdekében megtett első lépéseket; rámutat arra, hogy az éghajlat- és környezetbarát forrásfelhasználás tekintetében elfogadott célok teljesítése érdekében ezt a folyamatot folytatni kell;

| 14. | a 2016. évi előirányzatok átfogó szintjét 157 427,3 millió euró kötelezettségvállalási előirányzatban és 146 459,3 millió euró kifizetési előirányzatban határozza meg; |
| --- | --- |

14.

a 2016. évi előirányzatok átfogó szintjét 157 427,3 millió euró kötelezettségvállalási előirányzatban és 146 459,3 millió euró kifizetési előirányzatban határozza meg;

1a. alfejezet – Versenyképesség a növekedésért és foglalkoztatásért

| 15. | helyteleníti, hogy a Tanács az idén is jelentősen csökkenteni kívánja az 1a. alfejezetet: a költségvetési tervezethez képest 140,9 millió eurós csökkentést javasol a kötelezettségvállalási előirányzatok és 435,4 millió eurós csökkentést a kifizetési előirányzatok terén; rámutat, hogy e csökkentések mintegy fele a Horizont 2020-at érinti, ami azt jelenti, hogy miután előirányzatainak egy részét átcsoportosították az ESBA-hoz, a program 2016-ban újabb csökkentéseket szenvedne el; |
| --- | --- |

15.

helyteleníti, hogy a Tanács az idén is jelentősen csökkenteni kívánja az 1a. alfejezetet: a költségvetési tervezethez képest 140,9 millió eurós csökkentést javasol a kötelezettségvállalási előirányzatok és 435,4 millió eurós csökkentést a kifizetési előirányzatok terén; rámutat, hogy e csökkentések mintegy fele a Horizont 2020-at érinti, ami azt jelenti, hogy miután előirányzatainak egy részét átcsoportosították az ESBA-hoz, a program 2016-ban újabb csökkentéseket szenvedne el;

| 16. | hangsúlyozza, hogy a koherens megközelítés érdekében a Tanács által az alacsony felvevőképesség miatt az 1a. alfejezet programjai tekintetében 2015 júniusában végrehajtott számos csökkentést most el kell törölni amiatt, hogy 2015 szeptemberében e programok végrehajtása jelentősen felgyorsult; megjegyzi, hogy ez a programok életciklusára jellemző, általános trend; úgy határoz ezért, hogy mind a kötelezettségvállalásokat, mind a kifizetéseket illetően visszaállítja a költségvetési tervezetet a Tanács által csökkentett tételek esetében; |
| --- | --- |

16.

hangsúlyozza, hogy a koherens megközelítés érdekében a Tanács által az alacsony felvevőképesség miatt az 1a. alfejezet programjai tekintetében 2015 júniusában végrehajtott számos csökkentést most el kell törölni amiatt, hogy 2015 szeptemberében e programok végrehajtása jelentősen felgyorsult; megjegyzi, hogy ez a programok életciklusára jellemző, általános trend; úgy határoz ezért, hogy mind a kötelezettségvállalásokat, mind a kifizetéseket illetően visszaállítja a költségvetési tervezetet a Tanács által csökkentett tételek esetében;

| 17. | a foglalkoztatással, a vállalkozásokkal és a vállalkozói szellemmel kapcsolatos 2016. évi prioritásaival összhangban és az eddigi felvevőképesség alapos értékelését követően úgy határoz, hogy a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által az ESBA miatt elszenvedett csökkentések maradéktalan ellentételezésén túlmenően javasolja néhány program (COSME, Horizont 2020, EaSI és Erasmus+) előirányzatainak a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé való emelését; |
| --- | --- |

17.

a foglalkoztatással, a vállalkozásokkal és a vállalkozói szellemmel kapcsolatos 2016. évi prioritásaival összhangban és az eddigi felvevőképesség alapos értékelését követően úgy határoz, hogy a Horizont 2020 és az Európai Hálózatfinanszírozási Eszköz által az ESBA miatt elszenvedett csökkentések maradéktalan ellentételezésén túlmenően javasolja néhány program (COSME, Horizont 2020, EaSI és Erasmus+) előirányzatainak a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé való emelését;

| 18. | hangsúlyozza különösen, hogy a COSME előirányzatainak 2014–2015-ös előreütemezése kifejezetten előnyösnek bizonyult, mivel az elmúlt néhány évben a kkv-k igénye folyamatosan nőtt a piaci hozzáférést elősegítő finanszírozás iránt; ellenzi ezért a COSME csökkentését 2015-höz képest, és úgy határoz, hogy e program előirányzatait a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli; emlékeztet rá, hogy a Bizottság már jelezte a COSME pénzügyi eszközeinek 2015-ös, 2016-os és 2017-es hiányát, ami szemlélteti a rendelkezésre álló kötelezettségvállalások és a várható igények közötti különbséget; a COSME program keretén belül az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program előirányzatainak jelentős megerősítésére szólít fel, tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló források nem elegendőek a részvételi igények kielégítéséhez; |
| --- | --- |

18.

hangsúlyozza különösen, hogy a COSME előirányzatainak 2014–2015-ös előreütemezése kifejezetten előnyösnek bizonyult, mivel az elmúlt néhány évben a kkv-k igénye folyamatosan nőtt a piaci hozzáférést elősegítő finanszírozás iránt; ellenzi ezért a COSME csökkentését 2015-höz képest, és úgy határoz, hogy e program előirányzatait a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli; emlékeztet rá, hogy a Bizottság már jelezte a COSME pénzügyi eszközeinek 2015-ös, 2016-os és 2017-es hiányát, ami szemlélteti a rendelkezésre álló kötelezettségvállalások és a várható igények közötti különbséget; a COSME program keretén belül az „Erasmus fiatal vállalkozóknak” program előirányzatainak jelentős megerősítésére szólít fel, tekintettel arra, hogy a rendelkezésre álló források nem elegendőek a részvételi igények kielégítéséhez;

| 19. | felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a kötelező tanúsítási és engedélyezési eljárások kapcsán fizetendő díjak és illetékek jelentette pénzügyi terheket; sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen megbízható elemzést e költségeknek az iparvállalatok és a kkv-k versenyképességére gyakorolt hatásáról; |
| --- | --- |

19.

felhívja a Bizottságot, hogy elemezze a kötelező tanúsítási és engedélyezési eljárások kapcsán fizetendő díjak és illetékek jelentette pénzügyi terheket; sürgeti a Bizottságot, hogy készítsen megbízható elemzést e költségeknek az iparvállalatok és a kkv-k versenyképességére gyakorolt hatásáról;

| 20. | úgy határoz, hogy a három felügyeleti ügynökség (az EBH, az EIOPA és az EÉPH) és az ACER költségvetési előirányzatait a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli annak érdekében, hogy megnövekedett feladataik ellátásához elegendő forrással rendelkezzenek; |
| --- | --- |

20.

úgy határoz, hogy a három felügyeleti ügynökség (az EBH, az EIOPA és az EÉPH) és az ACER költségvetési előirányzatait a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli annak érdekében, hogy megnövekedett feladataik ellátásához elegendő forrással rendelkezzenek;

| 21. | ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az ITER programot, és elkötelezett annak megfelelő finanszírozása mellett; aggodalmát fejezi ki azonban e program esetleges további késedelmei és az így felmerülő további költségek, valamint ezeknek az uniós költségvetésre potenciálisan gyakorolt hatása miatt; ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ITER 2016-os előirányzatainak szintjét nem állt módjában felmérni a frissített kifizetési terv és ütemezés alapján, amelyet csak a 2015. novemberi ITER-Tanácson fognak előterjeszteni; reméli azonban, hogy a felülvizsgált tervből kielégítő módon kiderül, hogy a 2013. évi mentesítésről szóló parlamenti állásfoglalásban (9) megfogalmazott ajánlásokat megfelelően figyelembe vették, és hogy biztosítani fogják az eredményes pénzgazdálkodást és a kiadások hatékonyságát; fel kívánja vetni ezt a kérdést a 2016. évi költségvetési egyeztetésen; ragaszkodik továbbá a teljes átláthatósághoz a Fúziósenergia-fejlesztési Közös Vállalkozás ITER programhoz való hozzájárulásainak felhasználását illetően; megfelelő elszámoltathatósági mechanizmus létrehozását kéri, amely világos áttekintést nyújt a nemzetközi projekthez nyújtott pénzügyi források összegéről, és értékeli felhasználásuk eredményességét; |
| --- | --- |

21.

ismételten hangsúlyozza, hogy támogatja az ITER programot, és elkötelezett annak megfelelő finanszírozása mellett; aggodalmát fejezi ki azonban e program esetleges további késedelmei és az így felmerülő további költségek, valamint ezeknek az uniós költségvetésre potenciálisan gyakorolt hatása miatt; ezért sajnálatát fejezi ki amiatt, hogy az ITER 2016-os előirányzatainak szintjét nem állt módjában felmérni a frissített kifizetési terv és ütemezés alapján, amelyet csak a 2015. novemberi ITER-Tanácson fognak előterjeszteni; reméli azonban, hogy a felülvizsgált tervből kielégítő módon kiderül, hogy a 2013. évi mentesítésről szóló parlamenti állásfoglalásban (9) megfogalmazott ajánlásokat megfelelően figyelembe vették, és hogy biztosítani fogják az eredményes pénzgazdálkodást és a kiadások hatékonyságát; fel kívánja vetni ezt a kérdést a 2016. évi költségvetési egyeztetésen; ragaszkodik továbbá a teljes átláthatósághoz a Fúziósenergia-fejlesztési Közös Vállalkozás ITER programhoz való hozzájárulásainak felhasználását illetően; megfelelő elszámoltathatósági mechanizmus létrehozását kéri, amely világos áttekintést nyújt a nemzetközi projekthez nyújtott pénzügyi források összegéről, és értékeli felhasználásuk eredményességét;

| 22. | az előirányzatok egy részét fenntartja a pénzügyi jelentések és a könyvvizsgálat standardizálására, és felszólít a Maystadt-jelentés ajánlásainak végrehajtására az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) feladatai és felelősségi köre tekintetében, megerősítve ezáltal is az Unió befolyását a nemzetközi számviteli standardok kidolgozása terén; aggódik az IFRS Alapítvány számára biztosított jelentős uniós finanszírozás miatt is, amely nem jár együtt az elszámoltathatósággal, átláthatósággal és demokratikus jelleggel kapcsolatos szükséges javulásokkal; |
| --- | --- |

22.

az előirányzatok egy részét fenntartja a pénzügyi jelentések és a könyvvizsgálat standardizálására, és felszólít a Maystadt-jelentés ajánlásainak végrehajtására az Európai Pénzügyi Beszámolási Tanácsadó Csoport (EFRAG) feladatai és felelősségi köre tekintetében, megerősítve ezáltal is az Unió befolyását a nemzetközi számviteli standardok kidolgozása terén; aggódik az IFRS Alapítvány számára biztosított jelentős uniós finanszírozás miatt is, amely nem jár együtt az elszámoltathatósággal, átláthatósággal és demokratikus jelleggel kapcsolatos szükséges javulásokkal;

| 23. | emiatt az 1a. alfejezet kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak szintjét 1 405,5 millió, illetve 491,5 millió euróval a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli (ideértve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket is), ezzel a kötelezettségvállalások felső korlátját 1 316,9 millió euróval meghaladva, amelyet a rendelkezésre álló tartalékkeret kimerítését követően a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet értelmében a rugalmasság tekintetében rendelkezésre álló valamennyi eszköz révén kell finanszírozni; |
| --- | --- |

23.

emiatt az 1a. alfejezet kötelezettségvállalási és kifizetési előirányzatainak szintjét 1 405,5 millió, illetve 491,5 millió euróval a költségvetési tervezetben szereplő szint fölé emeli (ideértve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket is), ezzel a kötelezettségvállalások felső korlátját 1 316,9 millió euróval meghaladva, amelyet a rendelkezésre álló tartalékkeret kimerítését követően a többéves pénzügyi keretről szóló rendelet értelmében a rugalmasság tekintetében rendelkezésre álló valamennyi eszköz révén kell finanszírozni;

1b. alfejezet – Gazdasági, társadalmi és területi kohézió

| 24. | helyteleníti a kötelezettségvállalási előirányzatok 3,1 millió eurós, és – ami még ennél is fontosabb – a kifizetési előirányzatok 220,1 millió eurós, Tanács által javasolt csökkentését az 1b. alfejezet alatt, többek között a lezáruló költségvetési sorokban; felszólítja a Tanácsot annak kifejtésére, hogy ezek a csökkentések hogyan egyeztethetők össze azzal a céllal, hogy egyrészt csökkentsük a kifizetési hátralékot, másrészt hogy el lehessen kerülni a 2014–2020-as programok végrehajtását érintő hátrányos következményeket és szükségtelen késedelmeket; emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika az Unió fő beruházási politikája, amelynek célja az európai régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése révén; hangsúlyozza, hogy az olyan eszközök, mint az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapvető jelentőséggel bírnak a konvergencia előmozdítása, a fejlettségbeli különbségek csökkentése és színvonalas és fenntartható munkahelyek létrehozásának támogatása tekintetében; |
| --- | --- |

24.

helyteleníti a kötelezettségvállalási előirányzatok 3,1 millió eurós, és – ami még ennél is fontosabb – a kifizetési előirányzatok 220,1 millió eurós, Tanács által javasolt csökkentését az 1b. alfejezet alatt, többek között a lezáruló költségvetési sorokban; felszólítja a Tanácsot annak kifejtésére, hogy ezek a csökkentések hogyan egyeztethetők össze azzal a céllal, hogy egyrészt csökkentsük a kifizetési hátralékot, másrészt hogy el lehessen kerülni a 2014–2020-as programok végrehajtását érintő hátrányos következményeket és szükségtelen késedelmeket; emlékeztet arra, hogy a kohéziós politika az Unió fő beruházási politikája, amelynek célja az európai régiók közötti egyenlőtlenségek csökkentése a gazdasági, társadalmi és területi kohézió erősítése révén; hangsúlyozza, hogy az olyan eszközök, mint az Európai Szociális Alap, az Európai Regionális Fejlesztési Alap, a Kohéziós Alap és az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés alapvető jelentőséggel bírnak a konvergencia előmozdítása, a fejlettségbeli különbségek csökkentése és színvonalas és fenntartható munkahelyek létrehozásának támogatása tekintetében;

| 25. | tudomásul veszi a Bizottságnak a tagállamok legutóbbi előrejelzésein alapuló előzetes meglátását, miszerint 2016-ban várhatóan csúszni fog a kohéziós politika programjainak végrehajtása; attól tart, hogy az európai strukturális és beruházási alapok új ciklusa végrehajtásának harmadik évében – amikor a programok teljes lendülettel haladnak előre – az előirányzatok bármilyen jelentős kihasználatlansága nemcsak káros hatással lenne a kitűzött helyi célok időben való megvalósítására, de jelentős nyomást helyezne a következő évek kifizetéseire is, mivel valószínűsíthetően újra kifizetetlen számlák halmozódnának fel; sürgeti az érintett tagállamokat, hogy – például a programokért felelős hatóságok gyors kijelölésével, valamint a nemzeti közigazgatási eljárások egyszerűsítésével és többszöri alkalmazásuk elkerülésével – mihamarabb számolják fel a késedelmes végrehajtás mögöttes okait; a fizetési tervvel összhangban kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a 2014 és 2020 közötti programozási időszakkal kapcsolatos kifizetések alakulását az 1b. alfejezet alatt, többek között részletes és rendszeresen frissített előrejelzéseket bocsátva vitára az ebből a célból összehívott intézményközi megbeszéléseken, és szükség szerint megfelelő javaslatokat téve; |
| --- | --- |

25.

tudomásul veszi a Bizottságnak a tagállamok legutóbbi előrejelzésein alapuló előzetes meglátását, miszerint 2016-ban várhatóan csúszni fog a kohéziós politika programjainak végrehajtása; attól tart, hogy az európai strukturális és beruházási alapok új ciklusa végrehajtásának harmadik évében – amikor a programok teljes lendülettel haladnak előre – az előirányzatok bármilyen jelentős kihasználatlansága nemcsak káros hatással lenne a kitűzött helyi célok időben való megvalósítására, de jelentős nyomást helyezne a következő évek kifizetéseire is, mivel valószínűsíthetően újra kifizetetlen számlák halmozódnának fel; sürgeti az érintett tagállamokat, hogy – például a programokért felelős hatóságok gyors kijelölésével, valamint a nemzeti közigazgatási eljárások egyszerűsítésével és többszöri alkalmazásuk elkerülésével – mihamarabb számolják fel a késedelmes végrehajtás mögöttes okait; a fizetési tervvel összhangban kéri a Bizottságot, hogy szorosan kövesse nyomon a 2014 és 2020 közötti programozási időszakkal kapcsolatos kifizetések alakulását az 1b. alfejezet alatt, többek között részletes és rendszeresen frissített előrejelzéseket bocsátva vitára az ebből a célból összehívott intézményközi megbeszéléseken, és szükség szerint megfelelő javaslatokat téve;

| 26. | emlékeztet arra, hogy a 2014–2015-ös előreütemezés miatt a Bizottság 2016-ban nem javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára; úgy határoz, hogy az Európai Szociális Alapról szóló rendelettel (10) összhangban, amely rendelkezik a tevékenységek folytatásának lehetőségéről, 473,2 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot bocsát az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés rendelkezésére, amely összeg megegyezik a programra eredetileg előirányzott éves támogatással; meggyőződése, hogy e fontos, az Unió egyik legsürgetőbb kihívására választ kereső program finanszírozását nem szabad leállítani 2015-ben; hangsúlyozza, hogy a kiegészítő finanszírozást a program kibővítésére kell felhasználni, ezzel is egyre több fiatalt hozzásegítve ahhoz, hogy tisztességes és állandó munkahelyet találjon; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt abból a célból, hogy az európai fiatalok érdekében felgyorsítsák a kezdeményezés helyi megvalósítását; sürgeti a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek az Unió által finanszírozott, az ifjúsági munkanélküliséggel szembeni fellépést szolgáló intézkedésekről, valamint az ezen intézkedések révén elért eredményekről; |
| --- | --- |

26.

emlékeztet arra, hogy a 2014–2015-ös előreütemezés miatt a Bizottság 2016-ban nem javasolt kötelezettségvállalási előirányzatokat az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés számára; úgy határoz, hogy az Európai Szociális Alapról szóló rendelettel (10) összhangban, amely rendelkezik a tevékenységek folytatásának lehetőségéről, 473,2 millió EUR összegű kötelezettségvállalási előirányzatot bocsát az ifjúsági foglalkoztatási kezdeményezés rendelkezésére, amely összeg megegyezik a programra eredetileg előirányzott éves támogatással; meggyőződése, hogy e fontos, az Unió egyik legsürgetőbb kihívására választ kereső program finanszírozását nem szabad leállítani 2015-ben; hangsúlyozza, hogy a kiegészítő finanszírozást a program kibővítésére kell felhasználni, ezzel is egyre több fiatalt hozzásegítve ahhoz, hogy tisztességes és állandó munkahelyet találjon; sürgeti a tagállamokat, hogy tegyenek meg minden tőlük telhetőt abból a célból, hogy az európai fiatalok érdekében felgyorsítsák a kezdeményezés helyi megvalósítását; sürgeti a Bizottságot, hogy számoljon be a Parlamentnek az Unió által finanszírozott, az ifjúsági munkanélküliséggel szembeni fellépést szolgáló intézkedésekről, valamint az ezen intézkedések révén elért eredményekről;

| 27. | figyelemmel a kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre, az 1b. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatait 482,7 millió euróval, a kifizetési előirányzatokat pedig 1 164 millió euróval növeli a költségvetési tervezethez képest, ezzel a kötelezettségvállalások felső korlátját 467,3 millió euróval meghaladva, amelyet a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben a rugalmasság tekintetében rendelkezésre álló eszközök révén kell finanszírozni; |
| --- | --- |

27.

figyelemmel a kísérleti projektekre és előkészítő intézkedésekre, az 1b. alfejezet kötelezettségvállalási előirányzatait 482,7 millió euróval, a kifizetési előirányzatokat pedig 1 164 millió euróval növeli a költségvetési tervezethez képest, ezzel a kötelezettségvállalások felső korlátját 467,3 millió euróval meghaladva, amelyet a többéves pénzügyi keretről szóló rendeletben a rugalmasság tekintetében rendelkezésre álló eszközök révén kell finanszírozni;

2. fejezet – Fenntartható növekedés: természeti erőforrások

| 28. | megállapítja, hogy a Tanács a 2. fejezetben is csökkentette az előirányzatokat a kötelezettségvállalások esetében 199,9 millió euróval, míg a kifizetések esetében 251,1 millió euróval, ami érinti a vidékfejlesztést, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot (ETHA) és a LIFE programot; úgy gondolja, hogy továbbra is a 2/2016. számú módosító indítványnak kellene az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap (EMGA) előirányzatok bármilyen megbízható újraértékelésének alapjául szolgálnia; ennek megfelelően visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő szintet; |
| --- | --- |

28.

megállapítja, hogy a Tanács a 2. fejezetben is csökkentette az előirányzatokat a kötelezettségvállalások esetében 199,9 millió euróval, míg a kifizetések esetében 251,1 millió euróval, ami érinti a vidékfejlesztést, az Európai Tengerügyi és Halászati Alapot (ETHA) és a LIFE programot; úgy gondolja, hogy továbbra is a 2/2016. számú módosító indítványnak kellene az Európai Mezőgazdasági Garancia Alap (EMGA) előirányzatok bármilyen megbízható újraértékelésének alapjául szolgálnia; ennek megfelelően visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő szintet;

| 29. | üdvözli, hogy a Bizottság 500 millió euró összegű sürgősségi intézkedéseket tartalmazó átfogó csomagra tett javaslatot az európai mezőgazdasági termelők – és elsősorban a nyersanyagárak esésével és a tejtermelés növekedésével szembesülő tejágazat – támogatására; hangsúlyozza, hogy a helyzet a távoli területeken a legsúlyosabb, ahol a tejágazat társadalmi-gazdasági jelentősége megkérdőjelezhetetlen; a Bizottság bejelentésének támogatásaként olvasata során elfogadja ezt az összeget, és várakozással tekint elébe, hogy az egyeztetési eljárás során a 2/2016. számú módosító indítvány alapján azt teljes körűen beillesszék a költségvetésbe; hangsúlyozza, hogy ennek a csomagnak hozzá kell adódnia a mezőgazdasági termékekre vonatkozó orosz embargó miatt – Oroszország az uniós mezőgazdasági kivitel második legjelentősebb célállomása – az európai gazdálkodókat sújtó veszteségeket és a hosszú távú hatásokat orvosolni hivatott intézkedésekhez; |
| --- | --- |

29.

üdvözli, hogy a Bizottság 500 millió euró összegű sürgősségi intézkedéseket tartalmazó átfogó csomagra tett javaslatot az európai mezőgazdasági termelők – és elsősorban a nyersanyagárak esésével és a tejtermelés növekedésével szembesülő tejágazat – támogatására; hangsúlyozza, hogy a helyzet a távoli területeken a legsúlyosabb, ahol a tejágazat társadalmi-gazdasági jelentősége megkérdőjelezhetetlen; a Bizottság bejelentésének támogatásaként olvasata során elfogadja ezt az összeget, és várakozással tekint elébe, hogy az egyeztetési eljárás során a 2/2016. számú módosító indítvány alapján azt teljes körűen beillesszék a költségvetésbe; hangsúlyozza, hogy ennek a csomagnak hozzá kell adódnia a mezőgazdasági termékekre vonatkozó orosz embargó miatt – Oroszország az uniós mezőgazdasági kivitel második legjelentősebb célállomása – az európai gazdálkodókat sújtó veszteségeket és a hosszú távú hatásokat orvosolni hivatott intézkedésekhez;

| 30. | úgy ítéli meg, hogy az export-visszatérítések torzítják a kereskedelmet és ellentétesek az EU fejlesztési céljaival; ezért támogatja teljes megszüntetésüket; |
| --- | --- |

30.

úgy ítéli meg, hogy az export-visszatérítések torzítják a kereskedelmet és ellentétesek az EU fejlesztési céljaival; ezért támogatja teljes megszüntetésüket;

| 31. | megismétli, hogy a KAP-előirányzatok, illetve bármilyen más költségvetési előirányzat nem használható fel a halállal végződő bikaviadalokkal kapcsolatos tevékenységek finanszírozására; emlékeztet arra, hogy az ilyen jellegű finanszírozás egyértelműen ütközik a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezménnyel (98/58/EK tanácsi irányelv) (11); |
| --- | --- |

31.

megismétli, hogy a KAP-előirányzatok, illetve bármilyen más költségvetési előirányzat nem használható fel a halállal végződő bikaviadalokkal kapcsolatos tevékenységek finanszírozására; emlékeztet arra, hogy az ilyen jellegű finanszírozás egyértelműen ütközik a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről szóló európai egyezménnyel (98/58/EK tanácsi irányelv) (11);

| 32. | hangsúlyozza, hogy az Európai Tengerügyi és Halászati Alap révén bővült az Unió feladatköre; ezért visszaállítja a 2015. évi költségvetés kifizetési előirányzatait a halászattal kapcsolatos tudományos szakvélemények és ismeretek finanszírozása terén, mivel az adatgyűjtés nagyban támogatja a döntéshozatalt; megerősíti az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) költségvetését annak érdekében, hogy támogassa a közös halászati politika koordinálásában és végrehajtásában betöltött szerepét; |
| --- | --- |

32.

hangsúlyozza, hogy az Európai Tengerügyi és Halászati Alap révén bővült az Unió feladatköre; ezért visszaállítja a 2015. évi költségvetés kifizetési előirányzatait a halászattal kapcsolatos tudományos szakvélemények és ismeretek finanszírozása terén, mivel az adatgyűjtés nagyban támogatja a döntéshozatalt; megerősíti az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) költségvetését annak érdekében, hogy támogassa a közös halászati politika koordinálásában és végrehajtásában betöltött szerepét;

| 33. | ennélfogva növeli a kötelezettségvállalási előirányzatokat 510,4 millió euróval, és a kifizetési előirányzatokat 520,6 millió euróval (ideértve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket is), 647,2 millió eurós tartalékkeretet hagyva ezzel a 2. fejezetben a kötelezettségvállalások felső korlátja alatt; |
| --- | --- |

33.

ennélfogva növeli a kötelezettségvállalási előirányzatokat 510,4 millió euróval, és a kifizetési előirányzatokat 520,6 millió euróval (ideértve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket is), 647,2 millió eurós tartalékkeretet hagyva ezzel a 2. fejezetben a kötelezettségvállalások felső korlátja alatt;

3. fejezet – Biztonság és uniós polgárság

| 34. | emlékeztet arra, hogy a költségvetési tervezet emelte a forrásokat a biztonság és a migráció terén, ideértve egy 40 000 nemzetközi védelemre szoruló személy áthelyezését célzó 150 millió eurós programot, amelynek következtében a Bizottság a fejezet felső korlátját 124 millió euróval meghaladta, és ezért a Rugalmassági Eszköz ennek megfelelő igénybevételét javasolta; üdvözli, hogy a Tanács elvben hozzájárult a Rugalmassági Eszköz e célból történő igénybevételéhez; rámutat azonban, hogy a menekültügyi válság kezeléséhez hosszú távú pénzügyi tervre van szükség, és úgy véli, hogy ezt is a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatával kell megoldani; |
| --- | --- |

34.

emlékeztet arra, hogy a költségvetési tervezet emelte a forrásokat a biztonság és a migráció terén, ideértve egy 40 000 nemzetközi védelemre szoruló személy áthelyezését célzó 150 millió eurós programot, amelynek következtében a Bizottság a fejezet felső korlátját 124 millió euróval meghaladta, és ezért a Rugalmassági Eszköz ennek megfelelő igénybevételét javasolta; üdvözli, hogy a Tanács elvben hozzájárult a Rugalmassági Eszköz e célból történő igénybevételéhez; rámutat azonban, hogy a menekültügyi válság kezeléséhez hosszú távú pénzügyi tervre van szükség, és úgy véli, hogy ezt is a többéves pénzügyi keret felülvizsgálatával kell megoldani;

| 35. | a jelenlegi rendkívüli menekült- és bevándorlóáradatra tekintettel úgy határoz, hogy a többletforrásokat a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap megerősítésére fordítja; ezzel összefüggésben határozottan támogatja a további 120 000 személy áthelyezésére szolgáló második 780 millió eurós csomagot; úgy határoz, hogy olvasatába belefoglalja a szükséges finanszírozást, és az első áthelyezési csomagot 20 millió eurónyi áthelyezési költség (500 EUR/bevándorló Olaszország és Görögország számára) hozzáadásával összehangolja a második csomaggal; egyetért azzal, hogy további 79 millió eurót kell a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap általános megerősítésére fordítani; felhívja a figyelmet arra, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap számára megfelelő finanszírozási lehetőségeket kell biztosítani az elkövetkezendő években is; emlékeztet arra, hogy új, objektív és tartós körülmények felmerülése esetén az intézményközi megállapodás 17. pontja lehetővé teszi a program teljes időtartamára előirányzott összeg több mint 10 %-os növelését; |
| --- | --- |

35.

a jelenlegi rendkívüli menekült- és bevándorlóáradatra tekintettel úgy határoz, hogy a többletforrásokat a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap megerősítésére fordítja; ezzel összefüggésben határozottan támogatja a további 120 000 személy áthelyezésére szolgáló második 780 millió eurós csomagot; úgy határoz, hogy olvasatába belefoglalja a szükséges finanszírozást, és az első áthelyezési csomagot 20 millió eurónyi áthelyezési költség (500 EUR/bevándorló Olaszország és Görögország számára) hozzáadásával összehangolja a második csomaggal; egyetért azzal, hogy további 79 millió eurót kell a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap általános megerősítésére fordítani; felhívja a figyelmet arra, hogy a Menekültügyi, Migrációs és Integrációs Alap számára megfelelő finanszírozási lehetőségeket kell biztosítani az elkövetkezendő években is; emlékeztet arra, hogy új, objektív és tartós körülmények felmerülése esetén az intézményközi megállapodás 17. pontja lehetővé teszi a program teljes időtartamára előirányzott összeg több mint 10 %-os növelését;

| 36. | megjegyzi, hogy ezek az intézkedések csak az első lépést jelentik az Unió alapelvét képező szolidaritás teljes körű végrehajtását illetően; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy maradéktalanul hajtsák végre a fent említett, 2015. szeptember 23-i bizottsági közleményben benyújtott terveket, és kötelezzék el magukat egyértelműen az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt emberi jogok tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza a visszatérési eljárások megfelelő, a Chartával összhangban történő finanszírozásának fontosságát, valamint a visszaküldés tilalmának elvét annak érdekében, hogy egy hatékony visszatérési politika révén elejét lehessen venni a szabálytalan migrációnak és csökkenteni lehessen azt; rámutat annak fontosságára, hogy a menekültek származási országuk közelében kapjanak támogatást, és hogy a tagállamok könnyítsenek menedékjogi eljárásaikon; |
| --- | --- |

36.

megjegyzi, hogy ezek az intézkedések csak az első lépést jelentik az Unió alapelvét képező szolidaritás teljes körű végrehajtását illetően; felhívja a Bizottságot és a Tanácsot, hogy maradéktalanul hajtsák végre a fent említett, 2015. szeptember 23-i bizottsági közleményben benyújtott terveket, és kötelezzék el magukat egyértelműen az Európai Unió Alapjogi Chartájában foglalt emberi jogok tiszteletben tartása mellett; hangsúlyozza a visszatérési eljárások megfelelő, a Chartával összhangban történő finanszírozásának fontosságát, valamint a visszaküldés tilalmának elvét annak érdekében, hogy egy hatékony visszatérési politika révén elejét lehessen venni a szabálytalan migrációnak és csökkenteni lehessen azt; rámutat annak fontosságára, hogy a menekültek származási országuk közelében kapjanak támogatást, és hogy a tagállamok könnyítsenek menedékjogi eljárásaikon;

| 37. | végezetül úgy határoz, hogy a bevándorlással kapcsolatos feladatokat ellátó ügynökségek költségvetését összesen 26 millió euróval emeli, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak ítélve meg a legnagyobb, a költségvetési tervezetet 12 millió euróval meghaladó növekedést; emlékeztet arra, hogy ez az ügynökség központi, koordináló szerepet tölt be a nemzetközi védelem területén bevezetett ideiglenes intézkedések végrehajtása során, és egyre többször kérik fel arra, hogy nyújtson segítséget az érintett tagállamoknak; |
| --- | --- |

37.

végezetül úgy határoz, hogy a bevándorlással kapcsolatos feladatokat ellátó ügynökségek költségvetését összesen 26 millió euróval emeli, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatalnak ítélve meg a legnagyobb, a költségvetési tervezetet 12 millió euróval meghaladó növekedést; emlékeztet arra, hogy ez az ügynökség központi, koordináló szerepet tölt be a nemzetközi védelem területén bevezetett ideiglenes intézkedések végrehajtása során, és egyre többször kérik fel arra, hogy nyújtson segítséget az érintett tagállamoknak;

| 38. | üdvözli a Bizottság 2015. szeptember 23-i közleményét, és a 2/2016. számú módosító indítványban szereplő, annak megfelelő intézkedéseket, vagyis 600 millió euró összegű kiegészítő szükséghelyzeti támogatás előirányozását a leginkább érintett tagállamok számára; meg van győződve arról, hogy az Európai Bizottság példamutató szerepet tölt be ezen a területen, és ezzel megerősíti azt a hozzáállást, amely a Parlament olvasatára jellemző; készen áll arra, hogy az egyeztetés során további növelésekről tárgyaljon; |
| --- | --- |

38.

üdvözli a Bizottság 2015. szeptember 23-i közleményét, és a 2/2016. számú módosító indítványban szereplő, annak megfelelő intézkedéseket, vagyis 600 millió euró összegű kiegészítő szükséghelyzeti támogatás előirányozását a leginkább érintett tagállamok számára; meg van győződve arról, hogy az Európai Bizottság példamutató szerepet tölt be ezen a területen, és ezzel megerősíti azt a hozzáállást, amely a Parlament olvasatára jellemző; készen áll arra, hogy az egyeztetés során további növelésekről tárgyaljon;

| 39. | helyteleníti, hogy a költségvetési tervezethez képest a Tanács 25,1 millió és 33,6 millió euróval csökkenti a kifizetési, illetve a kötelezettségvállalási előirányzatokat; úgy véli, hogy ezek a csökkentések veszélyeztetik a 3. fejezet alatti programok és fellépések megfelelő végrehajtását; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy – bár a javasolt csökkentések közül némelyek elhanyagolhatónak tűnnek – szem előtt kell tartani, hogy több fontos és értékes program viszonylag kis méretű, és emiatt rendkívül kiszolgáltatott; ezért úgy határoz, hogy visszaállítja az előirányzatok költségvetési tervezetben szereplő szintjét; |
| --- | --- |

39.

helyteleníti, hogy a költségvetési tervezethez képest a Tanács 25,1 millió és 33,6 millió euróval csökkenti a kifizetési, illetve a kötelezettségvállalási előirányzatokat; úgy véli, hogy ezek a csökkentések veszélyeztetik a 3. fejezet alatti programok és fellépések megfelelő végrehajtását; ebben az összefüggésben emlékeztet arra, hogy – bár a javasolt csökkentések közül némelyek elhanyagolhatónak tűnnek – szem előtt kell tartani, hogy több fontos és értékes program viszonylag kis méretű, és emiatt rendkívül kiszolgáltatott; ezért úgy határoz, hogy visszaállítja az előirányzatok költségvetési tervezetben szereplő szintjét;

| 40. | ezen túlmenően szükségesnek tartja – mivel azok fontos szerepet töltenek be az alapvető európai értékeket képviselő kulturális és kreatív ágazatok támogatásában –, hogy a költségvetési tervezetben szereplő összegen túlmenően összesen 10,5 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzattal növeljék a kultúrával és médiával foglalkozó alprogramokat, ezen belül a multimédiás tevékenységeket, valamint a kulturális és kreatív ágazatok 2016-ra tervezett garanciaeszközét, amelynek célja, hogy megoldja a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő kkv-k és szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférésének kritikus problémáját; |
| --- | --- |

40.

ezen túlmenően szükségesnek tartja – mivel azok fontos szerepet töltenek be az alapvető európai értékeket képviselő kulturális és kreatív ágazatok támogatásában –, hogy a költségvetési tervezetben szereplő összegen túlmenően összesen 10,5 millió euró összegű kötelezettségvállalási előirányzattal növeljék a kultúrával és médiával foglalkozó alprogramokat, ezen belül a multimédiás tevékenységeket, valamint a kulturális és kreatív ágazatok 2016-ra tervezett garanciaeszközét, amelynek célja, hogy megoldja a kulturális és kreatív ágazatokban tevékenykedő kkv-k és szervezetek finanszírozáshoz való hozzáférésének kritikus problémáját;

| 41. | szintén prioritásnak tekinti az „Európa a polgárokért” program 1,5 millió eurós megerősítését, valamint a program költségvetési nómenklatúrájának módosítását oly módon, hogy az európai polgári kezdeményezés végrehajtására külön sor álljon rendelkezésre; |
| --- | --- |

41.

szintén prioritásnak tekinti az „Európa a polgárokért” program 1,5 millió eurós megerősítését, valamint a program költségvetési nómenklatúrájának módosítását oly módon, hogy az európai polgári kezdeményezés végrehajtására külön sor álljon rendelkezésre;

| 42. | megjegyzi, hogy olvasata alapján a kötelezettségvállalási előirányzatok (beleértve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket is) 1 055,1 millió euróval meghaladják a 3. fejezet felső korlátját, továbbá 931,1 millió euróval a költségvetési tervezetet, a kifizetési előirányzatok pedig 586,5 millió euróval növekednek; ezért javasolja, hogy a többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló minden eszközt vegyenek igénybe a migrációval kapcsolatos megerősített csomag finanszírozása érdekében; |
| --- | --- |

42.

megjegyzi, hogy olvasata alapján a kötelezettségvállalási előirányzatok (beleértve a kísérleti projekteket és az előkészítő intézkedéseket is) 1 055,1 millió euróval meghaladják a 3. fejezet felső korlátját, továbbá 931,1 millió euróval a költségvetési tervezetet, a kifizetési előirányzatok pedig 586,5 millió euróval növekednek; ezért javasolja, hogy a többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló minden eszközt vegyenek igénybe a migrációval kapcsolatos megerősített csomag finanszírozása érdekében;

4. fejezet – Globális Európa

| 43. | rámutat, hogy a Tanács az összes fejezet közül a 4. fejezet előirányzatait csökkentette legnagyobb mértékben, mind a kötelezettségvállalásokat (- 163,4 millió euró), mind a kifizetéseket (- 450,4 millió euró) illetően; meglepetéssel veszi tudomásul, hogy a leginkább érintett eszközök az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (nevezetesen a földközi-tengeri országokban a szegénység és a biztonság), a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (beleértve a migrációs és menekültügyi tematikus célkitűzést), valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (annak ellenére, hogy a tagjelölt országokba jelentős számú menekült érkezett, illetve hogy a fő migrációs útvonalakon helyezkednek el); hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés szöges ellentétben áll a migrációs stratégiával, a menekültügyi válsággal, valamint a származási és a tranzitországokkal való együttműködéssel kapcsolatban a Tanács és az Európai Tanács által kiadott nyilatkozatokkal; |
| --- | --- |

43.

rámutat, hogy a Tanács az összes fejezet közül a 4. fejezet előirányzatait csökkentette legnagyobb mértékben, mind a kötelezettségvállalásokat (- 163,4 millió euró), mind a kifizetéseket (- 450,4 millió euró) illetően; meglepetéssel veszi tudomásul, hogy a leginkább érintett eszközök az Európai Szomszédsági Támogatási Eszköz (nevezetesen a földközi-tengeri országokban a szegénység és a biztonság), a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (beleértve a migrációs és menekültügyi tematikus célkitűzést), valamint az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (annak ellenére, hogy a tagjelölt országokba jelentős számú menekült érkezett, illetve hogy a fő migrációs útvonalakon helyezkednek el); hangsúlyozza, hogy ez a megközelítés szöges ellentétben áll a migrációs stratégiával, a menekültügyi válsággal, valamint a származási és a tranzitországokkal való együttműködéssel kapcsolatban a Tanács és az Európai Tanács által kiadott nyilatkozatokkal;

| 44. | mindezek alapján úgy határoz, hogy visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő előirányzatokat; megjegyzi, hogy a 4. fejezetben a kifizetések helyzete továbbra is jelentős aggodalomra ad okot, mivel az áthozatalok között jelentős számú kifizetetlen számla szerepel, és mivel a kifizetési előirányzatok ismétlődő alulbecslése miatt a szerződéses kötelezettségeket önkényesen el kellett halasztani; következésképpen ismételten megerősíti, hogy a kifizetési előirányzatok Bizottság által javasolt növelésére mindenképpen szükség volt, függetlenül attól, hogy az eddig soha nem látott méretű migrációs és menekültügyi válság időközben újabb kihívások elé állította az Uniót a külső fellépések terén; |
| --- | --- |

44.

mindezek alapján úgy határoz, hogy visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő előirányzatokat; megjegyzi, hogy a 4. fejezetben a kifizetések helyzete továbbra is jelentős aggodalomra ad okot, mivel az áthozatalok között jelentős számú kifizetetlen számla szerepel, és mivel a kifizetési előirányzatok ismétlődő alulbecslése miatt a szerződéses kötelezettségeket önkényesen el kellett halasztani; következésképpen ismételten megerősíti, hogy a kifizetési előirányzatok Bizottság által javasolt növelésére mindenképpen szükség volt, függetlenül attól, hogy az eddig soha nem látott méretű migrációs és menekültügyi válság időközben újabb kihívások elé állította az Uniót a külső fellépések terén;

| 45. | a migrációs és menekültügyi válsággal kapcsolatos módosítási csomagot kiegészíti azzal, hogy célzottan megerősíti mindenekelőtt az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (+ 178,1 millió euró), továbbá a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (+26,6 millió euró), a humanitárius segély (+26 millió euró), az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (+11,2 millió euró), a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (+12,6 millió euró), valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (+1 millió EUR) kötelezettségvállalási előirányzatait; miközben támogatja, hogy az aktuális kihívásoknak való megfelelés érdekében ezeken a programokon belül szükség esetén átrendezzék a prioritásokat, hangsúlyozza, hogy ez nem vezethet ahhoz, hogy kevesebb erőfeszítést tesznek a jogalap szerinti eredeti célkitűzések megvalósítása érdekében, kockáztatva ezzel az európai szomszédság vagy más érintett régiók stabilitását; kitart amellett, hogy átfogó és az emberi jogokon alapuló megközelítést kell követni, amely összekapcsolja a migrációt a fejlődéssel és a legális migránsok, valamint a menedékkérők és a menekültek integrációjára való törekvéssel; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi migrációs válság hatékony kezelése – és különösen a harmadik országokban lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek egészségügyi és oktatási szükségleteinek kielégítése – érdekében meg kell erősíteni az együttműködést a származási és tranzitországokkal és a feléjük vállalt kötelezettségeket; úgy véli ezért, hogy az egyes jogalapok szerinti eredeti célokon túlmenő további kezdeményezések finanszírozásához mindenképpen szükség van ezekre a növelésekre; |
| --- | --- |

45.

a migrációs és menekültügyi válsággal kapcsolatos módosítási csomagot kiegészíti azzal, hogy célzottan megerősíti mindenekelőtt az Európai Szomszédsági és Partnerségi Támogatási Eszköz (+ 178,1 millió euró), továbbá a Fejlesztési Együttműködési Eszköz (+26,6 millió euró), a humanitárius segély (+26 millió euró), az Előcsatlakozási Támogatási Eszköz (+11,2 millió euró), a stabilitás és a béke elősegítését szolgáló eszköz (+12,6 millió euró), valamint a demokrácia és az emberi jogok európai eszköze (+1 millió EUR) kötelezettségvállalási előirányzatait; miközben támogatja, hogy az aktuális kihívásoknak való megfelelés érdekében ezeken a programokon belül szükség esetén átrendezzék a prioritásokat, hangsúlyozza, hogy ez nem vezethet ahhoz, hogy kevesebb erőfeszítést tesznek a jogalap szerinti eredeti célkitűzések megvalósítása érdekében, kockáztatva ezzel az európai szomszédság vagy más érintett régiók stabilitását; kitart amellett, hogy átfogó és az emberi jogokon alapuló megközelítést kell követni, amely összekapcsolja a migrációt a fejlődéssel és a legális migránsok, valamint a menedékkérők és a menekültek integrációjára való törekvéssel; hangsúlyozza, hogy a jelenlegi migrációs válság hatékony kezelése – és különösen a harmadik országokban lakóhelyüket elhagyni kényszerült személyek egészségügyi és oktatási szükségleteinek kielégítése – érdekében meg kell erősíteni az együttműködést a származási és tranzitországokkal és a feléjük vállalt kötelezettségeket; úgy véli ezért, hogy az egyes jogalapok szerinti eredeti célokon túlmenő további kezdeményezések finanszírozásához mindenképpen szükség van ezekre a növelésekre;

| 46. | megjegyzi, hogy a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alapot és az afrikai stabilitás megteremtését, valamint a szabálytalan migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás kiváltó okainak kezelését célzó uniós szükséghelyzeti alapot azért hozták létre, mert az uniós költségvetés nem elég rugalmas és nem rendelkezik kellő forrásokkal ahhoz, hogy lehetővé tegye gyors és átfogó válasz adását a válságra; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata/módosítása során átfogóbb megoldást kell találni arra, hogy hogyan lehet az uniós költségvetésből származó humanitárius segítségnyújtási és fejlesztési támogatásokat hatékonyabban és könnyebben elérhető módon felhasználni, és hogy hogyan lehet azokat sikeresen ötvözni az Európai Fejlesztési Alappal, valamint a tagállamok által kínált kétoldalú segítségnyújtással; kéri, hogy a 4. fejezet alatti programok további előirányzatait elsősorban a két finanszírozási alap, valamint az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága és az Élelmezési Világprogram azonnali segélynyújtási programjai forrásainak növelésére fordítsák; felhívja az egyes tagállamokat, hogy a szavakat fordítsák tettekre, és egészítsék ki a finanszírozási alapokhoz nyújtott hozzájárulásukat oly mértékben, hogy az ugyanannyit tegyen ki, mint az uniós hozzájárulás, és hogy késlekedés nélkül gondoskodjanak az ENSZ-ügynökségek finanszírozási hiányainak pótlásáról; megjegyzi, hogy az ezen alapok által potenciálisan finanszírozható projektek feltorlódása tovább gyengíti azt a tanácsi érvelést, hogy a 4. fejezet felvevőképessége nem elegendő; |
| --- | --- |

46.

megjegyzi, hogy a szíriai válság kezelésére szolgáló uniós regionális alapot és az afrikai stabilitás megteremtését, valamint a szabálytalan migráció és a kényszerű lakóhelyelhagyás kiváltó okainak kezelését célzó uniós szükséghelyzeti alapot azért hozták létre, mert az uniós költségvetés nem elég rugalmas és nem rendelkezik kellő forrásokkal ahhoz, hogy lehetővé tegye gyors és átfogó válasz adását a válságra; hangsúlyozza, hogy a többéves pénzügyi keret felülvizsgálata/módosítása során átfogóbb megoldást kell találni arra, hogy hogyan lehet az uniós költségvetésből származó humanitárius segítségnyújtási és fejlesztési támogatásokat hatékonyabban és könnyebben elérhető módon felhasználni, és hogy hogyan lehet azokat sikeresen ötvözni az Európai Fejlesztési Alappal, valamint a tagállamok által kínált kétoldalú segítségnyújtással; kéri, hogy a 4. fejezet alatti programok további előirányzatait elsősorban a két finanszírozási alap, valamint az ENSZ Menekültügyi Főbiztossága és az Élelmezési Világprogram azonnali segélynyújtási programjai forrásainak növelésére fordítsák; felhívja az egyes tagállamokat, hogy a szavakat fordítsák tettekre, és egészítsék ki a finanszírozási alapokhoz nyújtott hozzájárulásukat oly mértékben, hogy az ugyanannyit tegyen ki, mint az uniós hozzájárulás, és hogy késlekedés nélkül gondoskodjanak az ENSZ-ügynökségek finanszírozási hiányainak pótlásáról; megjegyzi, hogy az ezen alapok által potenciálisan finanszírozható projektek feltorlódása tovább gyengíti azt a tanácsi érvelést, hogy a 4. fejezet felvevőképessége nem elegendő;

| 47. | 40 millió euróval növeli „A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára” elnevezésű költségvetési tételt; rámutat, hogy az UNRWA fontos szerepet játszik a szíriai válság által közvetlenül sújtott, egyre növekvő számú palesztin menekült támogatásában, ami további terhet ró az ügynökségre; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az UNRWA finanszírozása nem kielégítő, és arra szólít fel, hogy az alapfokú oktatás, valamint a szociális és az egészségügyi szolgáltatások támogatása érdekében az UNRWA általános alapját erősítsék meg további előirányzatokkal; |
| --- | --- |

47.

40 millió euróval növeli „A békefolyamat támogatása és pénzügyi támogatás Palesztina és az Egyesült Nemzetek Szervezetének a közel-keleti palesztin menekülteket segélyező hivatala (UNRWA) számára” elnevezésű költségvetési tételt; rámutat, hogy az UNRWA fontos szerepet játszik a szíriai válság által közvetlenül sújtott, egyre növekvő számú palesztin menekült támogatásában, ami további terhet ró az ügynökségre; aggodalmának ad hangot amiatt, hogy az UNRWA finanszírozása nem kielégítő, és arra szólít fel, hogy az alapfokú oktatás, valamint a szociális és az egészségügyi szolgáltatások támogatása érdekében az UNRWA általános alapját erősítsék meg további előirányzatokkal;

| 48. | emlékeztet arra, hogy a humanitárius válságból eredő hosszú távú káros hatások enyhítése érdekében alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az érintett gyermekek oktatása folytatódjék; ezért a humanitárius segély költségvetésében 1 %-ról 3 %-ra növeli az oktatás támogatására fordítható finanszírozást, azzal a célkitűzéssel, hogy ez az arány 2019-re 4 %-ra emelkedjen; |
| --- | --- |

48.

emlékeztet arra, hogy a humanitárius válságból eredő hosszú távú káros hatások enyhítése érdekében alapvető fontosságú annak biztosítása, hogy az érintett gyermekek oktatása folytatódjék; ezért a humanitárius segély költségvetésében 1 %-ról 3 %-ra növeli az oktatás támogatására fordítható finanszírozást, azzal a célkitűzéssel, hogy ez az arány 2019-re 4 %-ra emelkedjen;

| 49. | jóváhagyja a KKBP költségvetésének szimbolikus megerősítését minden olyan kezdeményezés támogatása céljából, melynek célja, hogy a migrációt a KBVP polgári misszióinak részéve tegye, ugyanakkor teljes mértékben támogatja az embercsempészet és az emberkereskedelem ellen fellépő EUNAVFOR Med katonai missziót; |
| --- | --- |

49.

jóváhagyja a KKBP költségvetésének szimbolikus megerősítését minden olyan kezdeményezés támogatása céljából, melynek célja, hogy a migrációt a KBVP polgári misszióinak részéve tegye, ugyanakkor teljes mértékben támogatja az embercsempészet és az emberkereskedelem ellen fellépő EUNAVFOR Med katonai missziót;

| 50. | nagyra értékeli a jelenleg az EKSZ-ben zajló vitafolyamatot az EU különleges képviselőinek jövőjéről és az EKSZ-szel való kapcsolatukról; úgy véli, hogy az EU különleges képviselőire vonatkozó költségvetési sor bármilyen megváltoztatására csak a jelenlegi gondolkodási folyamat lezárását követően kerülhet sor; |
| --- | --- |

50.

nagyra értékeli a jelenleg az EKSZ-ben zajló vitafolyamatot az EU különleges képviselőinek jövőjéről és az EKSZ-szel való kapcsolatukról; úgy véli, hogy az EU különleges képviselőire vonatkozó költségvetési sor bármilyen megváltoztatására csak a jelenlegi gondolkodási folyamat lezárását követően kerülhet sor;

| 51. | szükségesnek tartja a ciprusi török közösség számára előirányzott költségvetési tétel 2 millió euróval történő növelését azzal a céllal, hogy az Unió döntő mértékben hozzá tudjon járulni a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság kiküldetéseinek folytatásához és intenzívebbé tételéhez, valamint a kulturális örökség mindkét közösséget képviselő szakmai bizottságának támogatásához, ezzel is előmozdítva a két közösség közötti bizalmat és megbékélést; |
| --- | --- |

51.

szükségesnek tartja a ciprusi török közösség számára előirányzott költségvetési tétel 2 millió euróval történő növelését azzal a céllal, hogy az Unió döntő mértékben hozzá tudjon járulni a ciprusi eltűnt személyekkel foglalkozó bizottság kiküldetéseinek folytatásához és intenzívebbé tételéhez, valamint a kulturális örökség mindkét közösséget képviselő szakmai bizottságának támogatásához, ezzel is előmozdítva a két közösség közötti bizalmat és megbékélést;

| 52. | kiemeli, hogy a WTO 9. miniszteri konferenciáján elfogadott, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtásához több finanszírozási támogatásra lesz szükség a legkevésbé fejlett és fejlődő országok esetében; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi pénzintézetek tekintetében a Bizottságnak és a tagállamoknak összehangolt erőfeszítéseket kell tenniük a kereskedelemösztönző támogatás és a multilaterális kezdeményezések rendelkezésére álló előirányzatok csökkentésének elkerülésére, illetve az egyes partnerekkel való együttműködéssel kapcsolatos, csökkent kiadási hatékonysághoz vezető szabálytalanságok kiküszöbölésére, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás a fejlődést szolgálja; |
| --- | --- |

52.

kiemeli, hogy a WTO 9. miniszteri konferenciáján elfogadott, a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás végrehajtásához több finanszírozási támogatásra lesz szükség a legkevésbé fejlett és fejlődő országok esetében; hangsúlyozza, hogy a nemzetközi pénzintézetek tekintetében a Bizottságnak és a tagállamoknak összehangolt erőfeszítéseket kell tenniük a kereskedelemösztönző támogatás és a multilaterális kezdeményezések rendelkezésére álló előirányzatok csökkentésének elkerülésére, illetve az egyes partnerekkel való együttműködéssel kapcsolatos, csökkent kiadási hatékonysághoz vezető szabálytalanságok kiküszöbölésére, valamint annak biztosítása érdekében, hogy a kereskedelmi eljárások egyszerűsítéséről szóló megállapodás a fejlődést szolgálja;

| 53. | úgy határoz, hogy – a kísérleti projektekkel és az előkészítő intézkedésekkel együtt – felhasználja a költségvetési tervezetben a 4. fejezet alatt rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok felső határa alatt hagyott 261,3 millió eurós tartalékkeretet, amelynek egyelőre elegendőnek kell lennie; 132,5 millió euróval növeli a kifizetési előirányzatokat is; várakozással tekint az ezeken a módosításokon, valamint a 2/2016. számú módosító indítványon alapuló eredményes egyeztetésre; hangsúlyozza azonban, hogy előfordulhat, hogy ez a felső határ nem lesz elegendő, mivel jóval az Ukrajnában, Szíriában, Tunéziában, és általánosságban véve a szomszédos országokban, a Közel-Keleten és Afrikában kialakult helyzetet megelőzően állapították meg; kéri ezért a sürgősségisegély-tartalék teljes mértékű felhasználását, és továbbra is nyitott a többéves pénzügyi keretben előirányzott minden olyan rugalmassági lehetőség további igénybevételére, amely a migrációs és menekültügyi válság külső dimenziójának rendezésére szolgálhat; |
| --- | --- |

53.

úgy határoz, hogy – a kísérleti projektekkel és az előkészítő intézkedésekkel együtt – felhasználja a költségvetési tervezetben a 4. fejezet alatt rendelkezésre álló kötelezettségvállalási előirányzatok felső határa alatt hagyott 261,3 millió eurós tartalékkeretet, amelynek egyelőre elegendőnek kell lennie; 132,5 millió euróval növeli a kifizetési előirányzatokat is; várakozással tekint az ezeken a módosításokon, valamint a 2/2016. számú módosító indítványon alapuló eredményes egyeztetésre; hangsúlyozza azonban, hogy előfordulhat, hogy ez a felső határ nem lesz elegendő, mivel jóval az Ukrajnában, Szíriában, Tunéziában, és általánosságban véve a szomszédos országokban, a Közel-Keleten és Afrikában kialakult helyzetet megelőzően állapították meg; kéri ezért a sürgősségisegély-tartalék teljes mértékű felhasználását, és továbbra is nyitott a többéves pénzügyi keretben előirányzott minden olyan rugalmassági lehetőség további igénybevételére, amely a migrációs és menekültügyi válság külső dimenziójának rendezésére szolgálhat;

5. fejezet – Igazgatás; Egyéb fejezetek – igazgatási és kutatástámogatási költségek

| 54. | megjegyzi, hogy a Tanács 31,2 millió euróval csökkentette ezt a fejezetet, amelyből 19,3 millió euró a Bizottság igazgatási költségvetését érinti, különösen az épületekkel, eszközökkel és mindenekelőtt a személyzettel kapcsolatban az átfogó átalánycsökkentés 4,3 %-ra való emelése miatt; nem érti a Tanács olvasatának indokát, és emlékeztet arra, hogy az elmúlt évek folyamatos korlátozását követően a Bizottság által 2016-ra javasolt igazgatási költségek közelítettek az infláció várható szintjéhez, azaz reálértéken változatlanok maradtak, és hogy a Bizottság folyamatosan csökkenti személyzeti állományát; |
| --- | --- |

54.

megjegyzi, hogy a Tanács 31,2 millió euróval csökkentette ezt a fejezetet, amelyből 19,3 millió euró a Bizottság igazgatási költségvetését érinti, különösen az épületekkel, eszközökkel és mindenekelőtt a személyzettel kapcsolatban az átfogó átalánycsökkentés 4,3 %-ra való emelése miatt; nem érti a Tanács olvasatának indokát, és emlékeztet arra, hogy az elmúlt évek folyamatos korlátozását követően a Bizottság által 2016-ra javasolt igazgatási költségek közelítettek az infláció várható szintjéhez, azaz reálértéken változatlanok maradtak, és hogy a Bizottság folyamatosan csökkenti személyzeti állományát;

| 55. | továbbá e csökkentéseket az ilyen típusú költségek nagyrészt szerződéses kötelezettségeken alapuló előre jelezhetőségére és a Bizottság jelentésében szereplő nagyon magas végrehajtási arányra tekintettel önkényesnek tartja; tudomásul veszi különösen azt, hogy a Bizottság létszámtervének kihasználtsága rekordot döntött 2015. április 1-jén, amikor az álláshelyek 97,8 %-a ténylegesen be volt töltve; sajnálja, hogy ezen túl az 5. fejezeten kívül a többi fejezetben a Tanács összesen 28 millió euróval csökkentette az igazgatási és kutatástámogatási költségeket annak ellenére, hogy azok kulcsfontosságúak a programok sikerének biztosításához a különböző uniós szakpolitikai területeken; |
| --- | --- |

55.

továbbá e csökkentéseket az ilyen típusú költségek nagyrészt szerződéses kötelezettségeken alapuló előre jelezhetőségére és a Bizottság jelentésében szereplő nagyon magas végrehajtási arányra tekintettel önkényesnek tartja; tudomásul veszi különösen azt, hogy a Bizottság létszámtervének kihasználtsága rekordot döntött 2015. április 1-jén, amikor az álláshelyek 97,8 %-a ténylegesen be volt töltve; sajnálja, hogy ezen túl az 5. fejezeten kívül a többi fejezetben a Tanács összesen 28 millió euróval csökkentette az igazgatási és kutatástámogatási költségeket annak ellenére, hogy azok kulcsfontosságúak a programok sikerének biztosításához a különböző uniós szakpolitikai területeken;

| 56. | következésképpen úgy határoz, hogy a szakpolitikai területeken felmerülő igazgatási és kutatástámogatási költségek minden során és az 5. fejezet Tanács által csökkentett minden során visszaállítja a költségvetési tervezetet, valamint korlátozott számú kisebb emeléseket hagy jóvá; |
| --- | --- |

56.

következésképpen úgy határoz, hogy a szakpolitikai területeken felmerülő igazgatási és kutatástámogatási költségek minden során és az 5. fejezet Tanács által csökkentett minden során visszaállítja a költségvetési tervezetet, valamint korlátozott számú kisebb emeléseket hagy jóvá;

| 57. | kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az OLAF Felügyelő Bizottságának és titkárságának összesített költségvetését a 2016-os költségvetésben az OLAF számára előirányzott külön költségvetési sor határozza meg; |
| --- | --- |

57.

kéri a Bizottságot annak biztosítására, hogy az OLAF Felügyelő Bizottságának és titkárságának összesített költségvetését a 2016-os költségvetésben az OLAF számára előirányzott külön költségvetési sor határozza meg;

Ügynökségek

| 58. | általános szabályként támogatja a Bizottságnak az ügynökségek költségvetési igényeire vonatkozó becslését; megjegyzi, hogy a Bizottság már jelentősen csökkentette eredeti kéréseit a legtöbb ügynökség tekintetében; |
| --- | --- |

58.

általános szabályként támogatja a Bizottságnak az ügynökségek költségvetési igényeire vonatkozó becslését; megjegyzi, hogy a Bizottság már jelentősen csökkentette eredeti kéréseit a legtöbb ügynökség tekintetében;

| 59. | ezért úgy ítéli meg, hogy a Tanács által javasolt minden további csökkentés veszélyeztethetné az ügynökségek megfelelő működését, és nem tenné lehetővé, hogy végrehajtsák a jogalkotási hatóság által rájuk ruházott feladatokat; |
| --- | --- |

59.

ezért úgy ítéli meg, hogy a Tanács által javasolt minden további csökkentés veszélyeztethetné az ügynökségek megfelelő működését, és nem tenné lehetővé, hogy végrehajtsák a jogalkotási hatóság által rájuk ruházott feladatokat;

| 60. | úgy határoz, hogy az átfogó migrációs csomagon belül növeli az ezen a területen működő ügynökségek, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal, a Frontex, az Europol, az Eurojust, az eu.LISA, a Cepol és az Alapjogi Ügynökség előirányzatait összesen 26 millió euróval, mivel ezek az ügynökségek létfontosságúak a migrációs áramlások jelenlegi sürgető problémájának hatékony kezeléséhez; üdvözli a 7/2015. számú költségvetés-módosításban az ügynökségek számára tervezett kiegészítő előirányzatokat és további 120 álláshelyet, és azt várja, hogy ez a döntés hatással lesz a 2016-os költségvetésre, valamint az ezt követő évek költségvetéseire is; kiemeli, hogy a válsághelyzet gyorsan romlik és a migránsok száma hatalmas mértékben megnövekedett; sürgeti a Bizottságot, hogy a költségvetési egyeztetés előtt adjon frissített átfogó tájékoztatást az ügynökségek szükségleteiről; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon közép- és hosszú távú stratégiát a bel- és igazságügy területén működő ügynökségek fellépéseire, azaz a célokra, a küldetésekre, a koordinációra, a fogadóállomások kialakítására és a pénzügyi forrásokra vonatkozóan; |
| --- | --- |

60.

úgy határoz, hogy az átfogó migrációs csomagon belül növeli az ezen a területen működő ügynökségek, az Európai Menekültügyi Támogatási Hivatal, a Frontex, az Europol, az Eurojust, az eu.LISA, a Cepol és az Alapjogi Ügynökség előirányzatait összesen 26 millió euróval, mivel ezek az ügynökségek létfontosságúak a migrációs áramlások jelenlegi sürgető problémájának hatékony kezeléséhez; üdvözli a 7/2015. számú költségvetés-módosításban az ügynökségek számára tervezett kiegészítő előirányzatokat és további 120 álláshelyet, és azt várja, hogy ez a döntés hatással lesz a 2016-os költségvetésre, valamint az ezt követő évek költségvetéseire is; kiemeli, hogy a válsághelyzet gyorsan romlik és a migránsok száma hatalmas mértékben megnövekedett; sürgeti a Bizottságot, hogy a költségvetési egyeztetés előtt adjon frissített átfogó tájékoztatást az ügynökségek szükségleteiről; felhívja a Bizottságot, hogy javasoljon közép- és hosszú távú stratégiát a bel- és igazságügy területén működő ügynökségek fellépéseire, azaz a célokra, a küldetésekre, a koordinációra, a fogadóállomások kialakítására és a pénzügyi forrásokra vonatkozóan;

| 61. | továbbá úgy határoz, hogy növeli a három pénzügyi felügyeleti ügynökség 2016. évi költségvetési előirányzatait megnövekedett feladataik és munkaterhelésük miatt; kéri a Bizottságot, hogy 2017-re nyújtson be javaslatot díjakon alapuló finanszírozási rendszerre, amely teljesen felváltaná a tagállamok jelenlegi hozzájárulásait, az uniós hatóságok tagállami hatóságoktól való függetlenségének biztosítására irányuló eszközként; |
| --- | --- |

61.

továbbá úgy határoz, hogy növeli a három pénzügyi felügyeleti ügynökség 2016. évi költségvetési előirányzatait megnövekedett feladataik és munkaterhelésük miatt; kéri a Bizottságot, hogy 2017-re nyújtson be javaslatot díjakon alapuló finanszírozási rendszerre, amely teljesen felváltaná a tagállamok jelenlegi hozzájárulásait, az uniós hatóságok tagállami hatóságoktól való függetlenségének biztosítására irányuló eszközként;

| 62. | úgy határoz, hogy növeli az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal és a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja előirányzatait is, hogy a rendelkezésre álló erőforrások jobban megfeleljenek az ügynökségek feladatainak; |
| --- | --- |

62.

úgy határoz, hogy növeli az Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége, az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal és a Kábítószer és Kábítószerfüggőség Európai Megfigyelőközpontja előirányzatait is, hogy a rendelkezésre álló erőforrások jobban megfeleljenek az ügynökségek feladatainak;

| 63. | nem fogadja el azonban a Bizottság és a Tanács ügynökségek személyzetével kapcsolatos megközelítését, ezért számos létszámtervet módosít; ismételten hangsúlyozza, hogy minden ügynökség álláshelyeinek számát az intézményközi megállapodásnak megfelelően 5 év alatt 5 %-kal csökkenteni kell, de az új politikai fejlemények és a 2013 óta hatályban lévő új jogszabályok miatti kiegészítő feladatok ellátásához szükséges álláshelyekhez kiegészítő forrásoknak kell kapcsolódniuk, és azokat az intézményközi megállapodásban foglalt létszámcsökkentési célon kívül kell figyelembe venni; |
| --- | --- |

63.

nem fogadja el azonban a Bizottság és a Tanács ügynökségek személyzetével kapcsolatos megközelítését, ezért számos létszámtervet módosít; ismételten hangsúlyozza, hogy minden ügynökség álláshelyeinek számát az intézményközi megállapodásnak megfelelően 5 év alatt 5 %-kal csökkenteni kell, de az új politikai fejlemények és a 2013 óta hatályban lévő új jogszabályok miatti kiegészítő feladatok ellátásához szükséges álláshelyekhez kiegészítő forrásoknak kell kapcsolódniuk, és azokat az intézményközi megállapodásban foglalt létszámcsökkentési célon kívül kell figyelembe venni;

| 64. | ezért ismét hangsúlyozza, hogy nem ért egyet az ügynökségek közötti átcsoportosítási keret koncepciójával, de megerősíti, hogy készen áll arra, hogy álláshelyeket szabadítson fel a hatékonyság javításával az ügynökségek közötti fokozottabb igazgatási együttműködés révén, vagy hogy akár elemezze az összeolvadások, valamint egyes feladatkörök Bizottsággal vagy egy másik ügynökséggel való összevonásának lehetőségét; |
| --- | --- |

64.

ezért ismét hangsúlyozza, hogy nem ért egyet az ügynökségek közötti átcsoportosítási keret koncepciójával, de megerősíti, hogy készen áll arra, hogy álláshelyeket szabadítson fel a hatékonyság javításával az ügynökségek közötti fokozottabb igazgatási együttműködés révén, vagy hogy akár elemezze az összeolvadások, valamint egyes feladatkörök Bizottsággal vagy egy másik ügynökséggel való összevonásának lehetőségét;

| 65. | ismételten hangsúlyozza, hogy az iparágak által finanszírozott álláshelyek nincsenek hatással az uniós költségvetésre és ezeket egyáltalán nem kell érintenie a létszámcsökkentésnek; hangsúlyozza, hogy az érintett ügynökség megítélésére kell bízni, hogy az ingadozó munkaterhelést ki tudja-e úgy egyensúlyozni, hogy nem tölt be minden rendelkezésére álló álláshelyet; |
| --- | --- |

65.

ismételten hangsúlyozza, hogy az iparágak által finanszírozott álláshelyek nincsenek hatással az uniós költségvetésre és ezeket egyáltalán nem kell érintenie a létszámcsökkentésnek; hangsúlyozza, hogy az érintett ügynökség megítélésére kell bízni, hogy az ingadozó munkaterhelést ki tudja-e úgy egyensúlyozni, hogy nem tölt be minden rendelkezésére álló álláshelyet;

| 66. | ezért számos ügynökség létszámtervét módosítja a fent említett elsődleges célokkal összhangban, hogy a rendelkezésre álló személyzet megfeleljen a kiegészítő feladatoknak, míg másokat azért módosít, hogy nagyobb összhangban legyenek az 5 év alatt végrehajtandó 5 %-os csökkentéssel, valamint hogy a díjak alapján finanszírozott álláshelyek eltérő bánásmódban részesüljenek; emlékeztet arra, hogy az 5 év alatt végrehajtandó 5 %-os csökkentés az igazgatás költségeinek csökkentése érdekében került bevezetésre; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a létszámtervbe bekerülő kiegészítő álláshelyek nem járnak automatikus pénzügyi hatással az uniós költségvetésre nézve, mivel az ügynökségek szükségleteik szerint töltik be álláshelyeiket, ezért az ügynökségek létszámterveiben szereplő álláshelyek nincsenek mindig betöltve; |
| --- | --- |

66.

ezért számos ügynökség létszámtervét módosítja a fent említett elsődleges célokkal összhangban, hogy a rendelkezésre álló személyzet megfeleljen a kiegészítő feladatoknak, míg másokat azért módosít, hogy nagyobb összhangban legyenek az 5 év alatt végrehajtandó 5 %-os csökkentéssel, valamint hogy a díjak alapján finanszírozott álláshelyek eltérő bánásmódban részesüljenek; emlékeztet arra, hogy az 5 év alatt végrehajtandó 5 %-os csökkentés az igazgatás költségeinek csökkentése érdekében került bevezetésre; ezzel összefüggésben kiemeli, hogy a létszámtervbe bekerülő kiegészítő álláshelyek nem járnak automatikus pénzügyi hatással az uniós költségvetésre nézve, mivel az ügynökségek szükségleteik szerint töltik be álláshelyeiket, ezért az ügynökségek létszámterveiben szereplő álláshelyek nincsenek mindig betöltve;

Kísérleti projektek és előkészítő intézkedések

| 67. | a benyújtott kísérleti projektek és előkészítő intézkedések körültekintő elemzése után, amely a jelenlegi projektek sikerarányának vizsgálatán és a meglévő jogalapok által már fedezett kezdeményezések kizárásán alapult, valamint a projektek végrehajtásáról a Bizottság által készített értékelések teljes körű figyelembevételével úgy határoz, hogy megegyezésen alapuló csomagot fogad el, amely korlátozott számú kísérleti projektet és előkészítő intézkedést tartalmaz, tekintettel a rendelkezésre álló korlátozott tartalékkeretekre is; |
| --- | --- |

67.

a benyújtott kísérleti projektek és előkészítő intézkedések körültekintő elemzése után, amely a jelenlegi projektek sikerarányának vizsgálatán és a meglévő jogalapok által már fedezett kezdeményezések kizárásán alapult, valamint a projektek végrehajtásáról a Bizottság által készített értékelések teljes körű figyelembevételével úgy határoz, hogy megegyezésen alapuló csomagot fogad el, amely korlátozott számú kísérleti projektet és előkészítő intézkedést tartalmaz, tekintettel a rendelkezésre álló korlátozott tartalékkeretekre is;

Kifizetések

| 68. | ismételten hangsúlyozza a költségvetési eljárás előtt a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott, a 2015–2016-os időszakra vonatkozó közös kifizetési terv jelentőségét, amely tükrözi a három intézménynek a fennmaradó kifizetések hátralékának csökkentése iránti elkötelezettségét; megjegyzi, hogy a három intézmény megállapodott abban, hogy teljes mértékben együttműködik abból a célból, hogy a 2016. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok szintje lehetővé tegye e cél elérését, és hogy a Bizottság ennek megfelelően számította ki a 2016-ra kért kifizetési előirányzatokat; úgy ítéli meg, hogy a fenntarthatatlan hátralék kockázatának kezelésével kapcsolatos minden fellépést az egyrészt a Tanács, másrészt a Parlament és a Bizottság közötti eredményesebb eszmecsere biztosítására és az együttműködő szellem javítására irányuló erőfeszítéseknek kell kiegészíteniük; emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 310. cikke szerint az uniós költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük; |
| --- | --- |

68.

ismételten hangsúlyozza a költségvetési eljárás előtt a Parlament, a Tanács és a Bizottság által elfogadott, a 2015–2016-os időszakra vonatkozó közös kifizetési terv jelentőségét, amely tükrözi a három intézménynek a fennmaradó kifizetések hátralékának csökkentése iránti elkötelezettségét; megjegyzi, hogy a három intézmény megállapodott abban, hogy teljes mértékben együttműködik abból a célból, hogy a 2016. évi költségvetésben engedélyezett kifizetési előirányzatok szintje lehetővé tegye e cél elérését, és hogy a Bizottság ennek megfelelően számította ki a 2016-ra kért kifizetési előirányzatokat; úgy ítéli meg, hogy a fenntarthatatlan hátralék kockázatának kezelésével kapcsolatos minden fellépést az egyrészt a Tanács, másrészt a Parlament és a Bizottság közötti eredményesebb eszmecsere biztosítására és az együttműködő szellem javítására irányuló erőfeszítéseknek kell kiegészíteniük; emlékeztet arra, hogy az EUMSZ 310. cikke szerint az uniós költségvetés bevételeinek és kiadásainak egyensúlyban kell lenniük;

| 69. | sajnálja, hogy az ebből következő, a Bizottság által javasolt mérsékelt emelések és nagyobb mozgásteret lehetővé tevő tartalékkeretek ellenére a Tanács úgy határozott, hogy a kifizetési előirányzatokat 1,4 milliárd euróval csökkenti mind a lezáruló tételek, mind a teljes lendületben lévő programok tekintetében, így veszélyeztetve a rendkívüli hátralék fokozatos megszüntetését; emlékeztet arra, hogy a közvetlen irányítás alatt álló programok esetében a kifizetési előirányzatok hiányát nemcsak a hátralék alakulása tükrözi, hanem a programok végrehajtásának mesterséges, például az ajánlattételi felhívások és/vagy az új szerződések aláírásának halasztásával történő késleltetése is; |
| --- | --- |

69.

sajnálja, hogy az ebből következő, a Bizottság által javasolt mérsékelt emelések és nagyobb mozgásteret lehetővé tevő tartalékkeretek ellenére a Tanács úgy határozott, hogy a kifizetési előirányzatokat 1,4 milliárd euróval csökkenti mind a lezáruló tételek, mind a teljes lendületben lévő programok tekintetében, így veszélyeztetve a rendkívüli hátralék fokozatos megszüntetését; emlékeztet arra, hogy a közvetlen irányítás alatt álló programok esetében a kifizetési előirányzatok hiányát nemcsak a hátralék alakulása tükrözi, hanem a programok végrehajtásának mesterséges, például az ajánlattételi felhívások és/vagy az új szerződések aláírásának halasztásával történő késleltetése is;

| 70. | úgy határoz, hogy a Tanács által csökkentett minden soron visszaállítja a költségvetési tervezetet annak feltételezésével, hogy a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt kifizetési szintek szükségesek a kifizetési terv céljainak eléréséhez; |
| --- | --- |

70.

úgy határoz, hogy a Tanács által csökkentett minden soron visszaállítja a költségvetési tervezetet annak feltételezésével, hogy a Bizottság által a költségvetési tervezetben javasolt kifizetési szintek szükségesek a kifizetési terv céljainak eléréséhez;

| 71. | megfelelő arányban megerősíti a kifizetési előirányzatokat minden olyan soron, amelyeknél módosítja a kötelezettségvállalási előirányzatokat, figyelembe véve azokat a területeket, amelyeken a kiutalás gyorsan történik, vagy amelyeken nagyon sürgős igények merülnek fel, nevezetesen az Erasmus+, a két áthelyezési program, az UNRWA és a humanitárius segélyek területén; további 1 milliárd euróval növeli a kifizetési előirányzatokat, hogy a Görögországnak nyújtott kifizetések előreütemezését teljes mértékben új előirányzatok fedezzék; a korábbi végrehajtási arányra való tekintettel továbbá úgy határoz, hogy növeli az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap kifizetési előirányzatait; |
| --- | --- |

71.

megfelelő arányban megerősíti a kifizetési előirányzatokat minden olyan soron, amelyeknél módosítja a kötelezettségvállalási előirányzatokat, figyelembe véve azokat a területeket, amelyeken a kiutalás gyorsan történik, vagy amelyeken nagyon sürgős igények merülnek fel, nevezetesen az Erasmus+, a két áthelyezési program, az UNRWA és a humanitárius segélyek területén; további 1 milliárd euróval növeli a kifizetési előirányzatokat, hogy a Görögországnak nyújtott kifizetések előreütemezését teljes mértékben új előirányzatok fedezzék; a korábbi végrehajtási arányra való tekintettel továbbá úgy határoz, hogy növeli az Európai Globalizációs Alkalmazkodási Alap kifizetési előirányzatait;

Egyéb szakaszok

I. szakasz – Európai Parlament

| 72. | emlékeztet arra, hogy a Parlament 2016-ra tervezett bevételei és kiadásai 1 823 648 600 eurót tesznek ki, ami a 2015-ös költségvetéshez képest 1,6 %-os emelést jelent; továbbá emlékeztet arra, hogy 15 millió euró elkülönítésre került sürgős beruházásokra a biztonság és a kiberbiztonság területén, így a 2016-os költségvetés teljes összege 1 838 648 600 euró; |
| --- | --- |

72.

emlékeztet arra, hogy a Parlament 2016-ra tervezett bevételei és kiadásai 1 823 648 600 eurót tesznek ki, ami a 2015-ös költségvetéshez képest 1,6 %-os emelést jelent; továbbá emlékeztet arra, hogy 15 millió euró elkülönítésre került sürgős beruházásokra a biztonság és a kiberbiztonság területén, így a 2016-os költségvetés teljes összege 1 838 648 600 euró;

| 73. | rámutat arra, hogy 2015. június 15-én, a Parlament 2016-ra tervezett bevételeinek és kiadásainak elfogadása után új képviselőcsoport alakult, és hogy a Parlament szervezetében ezzel kapcsolatban bekövetkező változások miatt kiegészítő előirányzatokra van szükség annak biztosítására, hogy minden képviselőcsoport egyenlő bánásmódban részesüljön; |
| --- | --- |

73.

rámutat arra, hogy 2015. június 15-én, a Parlament 2016-ra tervezett bevételeinek és kiadásainak elfogadása után új képviselőcsoport alakult, és hogy a Parlament szervezetében ezzel kapcsolatban bekövetkező változások miatt kiegészítő előirányzatokra van szükség annak biztosítására, hogy minden képviselőcsoport egyenlő bánásmódban részesüljön;

| 74. | ezeket a növeléseket teljes mértékben ellensúlyozza a rendkívüli tartalékalap, az általános képviselői juttatások, a továbbképzés, az épületek berendezése, az energiafogyasztás, az informatika és a telekommunikációs projektekbe és berendezésekbe való beruházás költségvetési sorainak csökkentésével; |
| --- | --- |

74.

ezeket a növeléseket teljes mértékben ellensúlyozza a rendkívüli tartalékalap, az általános képviselői juttatások, a továbbképzés, az épületek berendezése, az energiafogyasztás, az informatika és a telekommunikációs projektekbe és berendezésekbe való beruházás költségvetési sorainak csökkentésével;

| 75. | tudomásul veszi a 2016-os költségvetés parlamenti olvasata tekintetében elfogadott 2015. szeptember 7-i elnökségi következtetéseket, amelyekben az Elnökség javasolja a közelmúltban elfogadott határozatok és technikai kiigazítások költségvetésbe való átvezetését; jóváhagyja az Elnökség által javasolt korlátozott technikai változásokat, amelyek az előirányzatoknak és a létszámtervnek a költségvetés egészére nézve semleges kiigazításaival, valamint a költségvetési nómenklatúra bizonyos részeinek frissítésével járnak; |
| --- | --- |

75.

tudomásul veszi a 2016-os költségvetés parlamenti olvasata tekintetében elfogadott 2015. szeptember 7-i elnökségi következtetéseket, amelyekben az Elnökség javasolja a közelmúltban elfogadott határozatok és technikai kiigazítások költségvetésbe való átvezetését; jóváhagyja az Elnökség által javasolt korlátozott technikai változásokat, amelyek az előirányzatoknak és a létszámtervnek a költségvetés egészére nézve semleges kiigazításaival, valamint a költségvetési nómenklatúra bizonyos részeinek frissítésével járnak;

| 76. | ezért változatlan szinten, azaz 1 838 648 600 eurón tartja a 2016-os költségvetés 2015. április 29-i plenáris ülésen elfogadott teljes összegét; |
| --- | --- |

76.

ezért változatlan szinten, azaz 1 838 648 600 eurón tartja a 2016-os költségvetés 2015. április 29-i plenáris ülésen elfogadott teljes összegét;

| 77. | hangsúlyozza, hogy a képviselőcsoportok tevékenysége nem egyezik meg az igazgatási munkával; ezért megerősíti, hogy a képviselőcsoportok személyzetét mentesíteni kell az 5 %-os létszámcsökkentési cél alól, a 2014-es (12) és a 2015-ös pénzügyi évvel (13), valamint a 2016-ra tervezett bevételekkel és kiadásokkal (14) kapcsolatos határozataival összhangban; |
| --- | --- |

77.

hangsúlyozza, hogy a képviselőcsoportok tevékenysége nem egyezik meg az igazgatási munkával; ezért megerősíti, hogy a képviselőcsoportok személyzetét mentesíteni kell az 5 %-os létszámcsökkentési cél alól, a 2014-es (12) és a 2015-ös pénzügyi évvel (13), valamint a 2016-ra tervezett bevételekkel és kiadásokkal (14) kapcsolatos határozataival összhangban;

| 78. | emlékeztet arra, hogy a képviselőcsoportok 2012-óta nem vesznek fel személyzetet, és az elmúlt költségvetési években szükségleteik csak részben kerültek fedezésre; |
| --- | --- |

78.

emlékeztet arra, hogy a képviselőcsoportok 2012-óta nem vesznek fel személyzetet, és az elmúlt költségvetési években szükségleteik csak részben kerültek fedezésre;

| 79. | megismétli, hogy vállalja az intézményközi megállapodás 27. pontjának végrehajtását és személyzete 1 %-kal való csökkentését; |
| --- | --- |

79.

megismétli, hogy vállalja az intézményközi megállapodás 27. pontjának végrehajtását és személyzete 1 %-kal való csökkentését;

| 80. | hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak foglalkoznia kell az egyetlen székhellyel kapcsolatos ütemtervre irányuló igénnyel, ahogy azt a Parlament nagy többséggel kérte több állásfoglalásában is annak érdekében, hogy hosszú távú megtakarításokat lehessen elérni az uniós költségvetésben; |
| --- | --- |

80.

hangsúlyozza, hogy a Parlamentnek és a Tanácsnak foglalkoznia kell az egyetlen székhellyel kapcsolatos ütemtervre irányuló igénnyel, ahogy azt a Parlament nagy többséggel kérte több állásfoglalásában is annak érdekében, hogy hosszú távú megtakarításokat lehessen elérni az uniós költségvetésben;

A létszámterv változásai

| 81. | Főtitkársága létszámtervét 2016-ra 57 álláshellyel csökkenti a következők szerint: 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 állandó álláshely és 2 ideiglenes AST4 álláshely; emlékeztet arra, hogy ezen intézkedés költségvetési hatása az előirányzat-tervezetben már figyelembevételre került; |
| --- | --- |

81.

Főtitkársága létszámtervét 2016-ra 57 álláshellyel csökkenti a következők szerint: 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 állandó álláshely és 2 ideiglenes AST4 álláshely; emlékeztet arra, hogy ezen intézkedés költségvetési hatása az előirányzat-tervezetben már figyelembevételre került;

| 82. | az új személyzeti szabályzattal összhangban 80 AST álláshelyet (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 és 5 AST2) 80 AST/SC1 álláshellyé alakít át; |
| --- | --- |

82.

az új személyzeti szabályzattal összhangban 80 AST álláshelyet (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 és 5 AST2) 80 AST/SC1 álláshellyé alakít át;

| 83. | a következő technikai kiigazításokat teszi: töröl három AST7 álláshelyet és három AST6 álláshelyet, továbbá létrehoz hat AST5 álláshelyet és törli az 1. lábjegyzetet a létszámtervből, tekintettel arra, hogy a megfelelő eljárás alkalmazására a közelmúltban nem került sor; |
| --- | --- |

83.

a következő technikai kiigazításokat teszi: töröl három AST7 álláshelyet és három AST6 álláshelyet, továbbá létrehoz hat AST5 álláshelyet és törli az 1. lábjegyzetet a létszámtervből, tekintettel arra, hogy a megfelelő eljárás alkalmazására a közelmúltban nem került sor;

| 84. | engedélyezi 43 új ideiglenes álláshely létrehozását (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 és 12 AST1) és egy ideiglenes AD10-es álláshely átminősítését AD14-es álláshellyé az új képviselőcsoporthoz kapcsolódó kiegészítő igényekre; |
| --- | --- |

84.

engedélyezi 43 új ideiglenes álláshely létrehozását (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 és 12 AST1) és egy ideiglenes AD10-es álláshely átminősítését AD14-es álláshellyé az új képviselőcsoporthoz kapcsolódó kiegészítő igényekre;

5 %-os létszámcsökkentés

| 85. | emlékeztet arra, hogy a Parlament már harmadik éve betartja az 5 %-os létszámcsökkentésre irányuló célt az intézményközi megállapodás betűjének és szellemének értelmében; hangsúlyozza, hogy ebből a célból 2014 óta 171 állandó álláshely került törlésre a létszámtervből (15); hangsúlyozza, hogy az 5 %-os létszámcsökkentési célnak való teljes körű megfelelés érdekében 2018-ig két további, 57 álláshelyet érintő éves csökkentés (16) várható; |
| --- | --- |

85.

emlékeztet arra, hogy a Parlament már harmadik éve betartja az 5 %-os létszámcsökkentésre irányuló célt az intézményközi megállapodás betűjének és szellemének értelmében; hangsúlyozza, hogy ebből a célból 2014 óta 171 állandó álláshely került törlésre a létszámtervből (15); hangsúlyozza, hogy az 5 %-os létszámcsökkentési célnak való teljes körű megfelelés érdekében 2018-ig két további, 57 álláshelyet érintő éves csökkentés (16) várható;

| 86. | hangsúlyozza, hogy az intézményközi megállapodás 27. pontjával összhangban az 5 %-os létszámcsökkentés a személyzeti állomány tekintetében a munkaidő heti 37,5-ről 40 órára való emelésének ellentételezése a 2013. január 1-jei létszámtervhez képest; úgy ítéli meg, hogy a csökkentést csak változatlan munkaterhelés mellett kell alkalmazni, és hogy következésképpen új feladatokat és küldetéseket nem kell figyelembe venni e számítás során; |
| --- | --- |

86.

hangsúlyozza, hogy az intézményközi megállapodás 27. pontjával összhangban az 5 %-os létszámcsökkentés a személyzeti állomány tekintetében a munkaidő heti 37,5-ről 40 órára való emelésének ellentételezése a 2013. január 1-jei létszámtervhez képest; úgy ítéli meg, hogy a csökkentést csak változatlan munkaterhelés mellett kell alkalmazni, és hogy következésképpen új feladatokat és küldetéseket nem kell figyelembe venni e számítás során;

| 87. | megjegyzi, hogy a Parlament előjogaival és a Parlament által 2013 óta kapott új feladatokkal összhangban fontos stratégiai változások, mint például belső hatáskörbe vonások révén – amelyek lehetőség szerint belső átcsoportosítással valósultak meg – csak akkor került sor új álláshelyek létrehozására, amikor arra mindenképpen szükség volt; úgy határoz, hogy ezeket a kiegészítő álláshelyeket nem tekinti az 5 %-os létszámcsökkentésre irányuló erőfeszítések részének; |
| --- | --- |

87.

megjegyzi, hogy a Parlament előjogaival és a Parlament által 2013 óta kapott új feladatokkal összhangban fontos stratégiai változások, mint például belső hatáskörbe vonások révén – amelyek lehetőség szerint belső átcsoportosítással valósultak meg – csak akkor került sor új álláshelyek létrehozására, amikor arra mindenképpen szükség volt; úgy határoz, hogy ezeket a kiegészítő álláshelyeket nem tekinti az 5 %-os létszámcsökkentésre irányuló erőfeszítések részének;

| 88. | sürgeti a Bizottságot, hogy amikor a létszámcsökkentési cél Parlament által történő megvalósítását vizsgálja, vegye figyelembe az új pótlólagos megfontolásokat, mint például az állandó munkaterhelést, a képviselőcsoportokra vonatkozó kivételeket, a belső hatáskörbe vonásokat, amelyeket a külső szolgáltatások fedezésére szolgáló költségvetési tételek csökkentése ellensúlyoz, valamint az új előjogokat és feladatokat; |
| --- | --- |

88.

sürgeti a Bizottságot, hogy amikor a létszámcsökkentési cél Parlament által történő megvalósítását vizsgálja, vegye figyelembe az új pótlólagos megfontolásokat, mint például az állandó munkaterhelést, a képviselőcsoportokra vonatkozó kivételeket, a belső hatáskörbe vonásokat, amelyeket a külső szolgáltatások fedezésére szolgáló költségvetési tételek csökkentése ellensúlyoz, valamint az új előjogokat és feladatokat;

| 89. | hangsúlyozza, hogy az 5 %-os létszámcsökkentés végrehajtása nem veszélyeztetheti a Parlament megfelelő működését és azt, hogy a Parlament gyakorolhassa alapvető hatásköreit, valamint nem ronthatja a jogalkotás minőségét és a képviselők, illetve a személyzet munkakörülményeit; |
| --- | --- |

89.

hangsúlyozza, hogy az 5 %-os létszámcsökkentés végrehajtása nem veszélyeztetheti a Parlament megfelelő működését és azt, hogy a Parlament gyakorolhassa alapvető hatásköreit, valamint nem ronthatja a jogalkotás minőségét és a képviselők, illetve a személyzet munkakörülményeit;

| 90. | emlékeztet arra, hogy semmilyen megállapodás nem foszthatja meg a Parlamentet és a Tanácsot független értékelési szabadságától és azon hatáskörétől, hogy minden évben döntsön a költségvetés tartalmáról; |
| --- | --- |

90.

emlékeztet arra, hogy semmilyen megállapodás nem foszthatja meg a Parlamentet és a Tanácsot független értékelési szabadságától és azon hatáskörétől, hogy minden évben döntsön a költségvetés tartalmáról;

A személyzettel kapcsolatos egyéb kérdések

| 91. | emlékeztet arra, hogy a Titkárságon belüli új álláshelyekkel kapcsolatos igényeket belső átcsoportosítással kell kielégíteni, kivéve, ha az új álláshelyek létrehozására irányuló igény kellően indokolt és bizonyításra kerül; |
| --- | --- |

91.

emlékeztet arra, hogy a Titkárságon belüli új álláshelyekkel kapcsolatos igényeket belső átcsoportosítással kell kielégíteni, kivéve, ha az új álláshelyek létrehozására irányuló igény kellően indokolt és bizonyításra kerül;

| 92. | emlékeztet arra, hogy a parlamenti munka vagy az eljárások átszervezése nem vezethet a munkakörülmények és a személyzet szociális jogainak rosszabbodásához, függetlenül beosztásuktól; |
| --- | --- |

92.

emlékeztet arra, hogy a parlamenti munka vagy az eljárások átszervezése nem vezethet a munkakörülmények és a személyzet szociális jogainak rosszabbodásához, függetlenül beosztásuktól;

| 93. | megismétli, hogy a képviselők számára megfelelő támogatást kell biztosítani parlamenti munkájuk végzéséhez, ezért új egyensúlyra van szükség az akkreditált parlamenti asszisztensek és a helyi asszisztensek között; megjegyzi, hogy a főtitkár javaslatot tett az Elnökségnek e cél elérése érdekében; tudomásul veszi, hogy megállapodás jött létre az Elnökségen belül, amely alapjában véve megfelel az Európai Parlament a fent említett, a Parlament előirányzatairól szóló, 2015. április 29-i állásfoglalásában foglalt kérésének; üdvözli az ezen megállapodás azonnali végrehajtásáról szóló döntést; |
| --- | --- |

93.

megismétli, hogy a képviselők számára megfelelő támogatást kell biztosítani parlamenti munkájuk végzéséhez, ezért új egyensúlyra van szükség az akkreditált parlamenti asszisztensek és a helyi asszisztensek között; megjegyzi, hogy a főtitkár javaslatot tett az Elnökségnek e cél elérése érdekében; tudomásul veszi, hogy megállapodás jött létre az Elnökségen belül, amely alapjában véve megfelel az Európai Parlament a fent említett, a Parlament előirányzatairól szóló, 2015. április 29-i állásfoglalásában foglalt kérésének; üdvözli az ezen megállapodás azonnali végrehajtásáról szóló döntést;

| 94. | megismétli elkötelezettségét a többnyelvűségnek a parlamenti munka során való támogatása mellett magas szintű tolmácsolás és fordítás biztosítása révén; kéri a főtitkárt, hogy terjessze a Költségvetési Bizottság elé annak az elemzésnek és értékelésnek az eredményeit, amelyet azután indított, hogy nem sikerült megállapodni a tolmácsok új munkakörülményeiről (2015 tavaszán); elvárja a főtitkártól, hogy a lehető legnagyobb mértékű rugalmasságot alkalmazza annak érdekében, hogy a képviselők számára magas szintű tolmácsolási és fordítási szolgáltatásokat biztosítson; |
| --- | --- |

94.

megismétli elkötelezettségét a többnyelvűségnek a parlamenti munka során való támogatása mellett magas szintű tolmácsolás és fordítás biztosítása révén; kéri a főtitkárt, hogy terjessze a Költségvetési Bizottság elé annak az elemzésnek és értékelésnek az eredményeit, amelyet azután indított, hogy nem sikerült megállapodni a tolmácsok új munkakörülményeiről (2015 tavaszán); elvárja a főtitkártól, hogy a lehető legnagyobb mértékű rugalmasságot alkalmazza annak érdekében, hogy a képviselők számára magas szintű tolmácsolási és fordítási szolgáltatásokat biztosítson;

| 95. | kéri a főtitkárt, hogy adjon részletes áttekintést a Parlament minden álláshelyéről a 2014 és 2016 közötti időszak vonatkozásában, többek között az álláshelyek szervezeti egységek, kategória és szerződéstípus szerinti felosztásáról is; |
| --- | --- |

95.

kéri a főtitkárt, hogy adjon részletes áttekintést a Parlament minden álláshelyéről a 2014 és 2016 közötti időszak vonatkozásában, többek között az álláshelyek szervezeti egységek, kategória és szerződéstípus szerinti felosztásáról is;

Ingatlanpolitika

| 96. | emlékeztet arra, hogy a Költségvetési Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell a Parlament ingatlanpolitikájának új fejleményeiről, és kellő időben, azaz a szerződések megkötése előtt tanácskozni kell vele a pénzügyi hatásokkal járó ingatlanprojektekről; megerősíti, hogy minden ingatlanprojekt pénzügyi hatását szigorúan meg fogja vizsgálni; |
| --- | --- |

96.

emlékeztet arra, hogy a Költségvetési Bizottságot rendszeresen tájékoztatni kell a Parlament ingatlanpolitikájának új fejleményeiről, és kellő időben, azaz a szerződések megkötése előtt tanácskozni kell vele a pénzügyi hatásokkal járó ingatlanprojektekről; megerősíti, hogy minden ingatlanprojekt pénzügyi hatását szigorúan meg fogja vizsgálni;

| 97. | úgy véli, hogy az ingatlanpolitikával kapcsolatos döntéseknek átlátható döntéshozatali folyamat végén kell megszületniük; |
| --- | --- |

97.

úgy véli, hogy az ingatlanpolitikával kapcsolatos döntéseknek átlátható döntéshozatali folyamat végén kell megszületniük;

| 98. | ismételten kéri, hogy az új középtávú ingatlanpolitikát a lehető leghamarabb és legkésőbb 2016 elejéig ismertessék a Költségvetési Bizottsággal, hogy megfelelő időben figyelembe lehessen venni a Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeinek és kiadásainak megállapításakor; felkéri a főtitkárt, hogy jóval a költségvetés 2016. őszi parlamenti olvasatát megelőzően nyújtson be a Költségvetési Bizottság számára 2025-ig szóló lehetséges hosszú távú stratégiát; |
| --- | --- |

98.

ismételten kéri, hogy az új középtávú ingatlanpolitikát a lehető leghamarabb és legkésőbb 2016 elejéig ismertessék a Költségvetési Bizottsággal, hogy megfelelő időben figyelembe lehessen venni a Parlament 2017-es pénzügyi évre tervezett bevételeinek és kiadásainak megállapításakor; felkéri a főtitkárt, hogy jóval a költségvetés 2016. őszi parlamenti olvasatát megelőzően nyújtson be a Költségvetési Bizottság számára 2025-ig szóló lehetséges hosszú távú stratégiát;

| 99. | megjegyzi, hogy 2014 óta nem kerültek elkülönítésre előirányzatok a luxembourgi Konrad Adenauer (KAD) épület felépítésére irányuló beruházásra; emlékeztet arra, hogy a 2016-os előirányzat-tervezet csak a közvetlenül a Parlament által fizetendő munkák és szolgáltatások fedezésére tartalmazott előirányzatokat, elsősorban projektirányítás, műszaki szakértői segítség és tanácsadás vonatkozásában; felkéri a főtitkárt, hogy az év vége előtt értékelje a 2015-ös költségvetésben fel nem használt összegeket és kösse le azokat a KAD-projektre egy 2015. év végi átcsoportosítási kérelem útján az épülettel kapcsolatos jövőbeli kamatfizetések lehetőség szerinti elkerülése érdekében; |
| --- | --- |

99.

megjegyzi, hogy 2014 óta nem kerültek elkülönítésre előirányzatok a luxembourgi Konrad Adenauer (KAD) épület felépítésére irányuló beruházásra; emlékeztet arra, hogy a 2016-os előirányzat-tervezet csak a közvetlenül a Parlament által fizetendő munkák és szolgáltatások fedezésére tartalmazott előirányzatokat, elsősorban projektirányítás, műszaki szakértői segítség és tanácsadás vonatkozásában; felkéri a főtitkárt, hogy az év vége előtt értékelje a 2015-ös költségvetésben fel nem használt összegeket és kösse le azokat a KAD-projektre egy 2015. év végi átcsoportosítási kérelem útján az épülettel kapcsolatos jövőbeli kamatfizetések lehetőség szerinti elkerülése érdekében;

A képviselők költségei

| 100. | megismétli, hogy a képviselők általános költségtérítésével kapcsolatban nagyobb átláthatóságra van szükség; felhívja a Parlament Elnökségét, hogy dolgozzon ki pontosabb szabályokat az említett juttatás keretében engedélyezett kiadások elszámoltathatóságára vonatkozóan, anélkül, hogy ez további költségekkel járna a Parlament számára; |
| --- | --- |

100.

megismétli, hogy a képviselők általános költségtérítésével kapcsolatban nagyobb átláthatóságra van szükség; felhívja a Parlament Elnökségét, hogy dolgozzon ki pontosabb szabályokat az említett juttatás keretében engedélyezett kiadások elszámoltathatóságára vonatkozóan, anélkül, hogy ez további költségekkel járna a Parlament számára;

| 101. | kéri a közös munkacsoport által a képviselők és a személyzet üzleti osztályon megtett repülőútjainak korlátozására választott önkéntes megközelítés eredményeinek, valamint annak az értékelését, hogy miként lehetne kedvezményesebb tarifákat kapni, a képviselők és a személyzet utazási költségeinek csökkentése céljából; |
| --- | --- |

101.

kéri a közös munkacsoport által a képviselők és a személyzet üzleti osztályon megtett repülőútjainak korlátozására választott önkéntes megközelítés eredményeinek, valamint annak az értékelését, hogy miként lehetne kedvezményesebb tarifákat kapni, a képviselők és a személyzet utazási költségeinek csökkentése céljából;

IV. szakasz – Bíróság

| 102. | sajnálja, hogy az igazságszolgáltatási tevékenység mértékének folyamatos növekedése és a Törvényszék tervezett reformja ellenére a Bizottság 20 álláshellyel csökkentette a személyi állományt, ezáltal szűk keresztmetszeteket kockáztatva és veszélyeztetve az igazságszolgáltatás megfelelő működését és a gyors ítélethozatalt; ezért úgy határoz, hogy visszaállítja a Bíróság által eredetileg kért 20 álláshelyet; |
| --- | --- |

102.

sajnálja, hogy az igazságszolgáltatási tevékenység mértékének folyamatos növekedése és a Törvényszék tervezett reformja ellenére a Bizottság 20 álláshellyel csökkentette a személyi állományt, ezáltal szűk keresztmetszeteket kockáztatva és veszélyeztetve az igazságszolgáltatás megfelelő működését és a gyors ítélethozatalt; ezért úgy határoz, hogy visszaállítja a Bíróság által eredetileg kért 20 álláshelyet;

| 103. | sajnálja, hogy a Tanács a személyzet javadalmazásához kapcsolódó átalányalapú csökkentési arányt 2,5 %-ról 3,2 %-ra emelte, ami 1,55 millió eurós csökkentést jelent, és ellentmond annak, hogy a Bíróságnál rendkívül magas az álláshelyek betöltésének aránya (98 % 2014 végén), valamint a költségvetés végrehajtási aránya (99 % 2014-ben); ezért az átalányalapú csökkentési arányt visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő szintre és törli az előirányzatok ehhez kapcsolódó csökkentését annak biztosítása érdekében, hogy a Bíróság megfelelően tudjon foglalkozni a jelentősen megnövekedett számú üggyel, és teljes mértékben ki tudja használni a számára biztosított álláshelyeket; |
| --- | --- |

103.

sajnálja, hogy a Tanács a személyzet javadalmazásához kapcsolódó átalányalapú csökkentési arányt 2,5 %-ról 3,2 %-ra emelte, ami 1,55 millió eurós csökkentést jelent, és ellentmond annak, hogy a Bíróságnál rendkívül magas az álláshelyek betöltésének aránya (98 % 2014 végén), valamint a költségvetés végrehajtási aránya (99 % 2014-ben); ezért az átalányalapú csökkentési arányt visszaállítja a költségvetési tervezetben szereplő szintre és törli az előirányzatok ehhez kapcsolódó csökkentését annak biztosítása érdekében, hogy a Bíróság megfelelően tudjon foglalkozni a jelentősen megnövekedett számú üggyel, és teljes mértékben ki tudja használni a számára biztosított álláshelyeket;

| 104. | továbbá úgy határoz, hogy visszaállítja a Bíróság által eredetileg kért hét álláshelyet, hogy a Bíróság teljesíthesse egyrészt a biztonsági részlegének a személyzet, a látogatók és a dokumentumok fokozottabb védelme érdekében történő megerősítésével, másrészt a Törvényszék eljárási szabályzatába bekerülő új 105. cikk végrehajtásával kapcsolatos követelményeket, amely megköveteli egy kiemelten biztonságos rendszer felállítását, hogy a bizonyos ügyekben érintett felek az Unió és a tagállamok biztonságával vagy nemzetközi kapcsolataik fenntartásával kapcsolatos tájékoztatást nyújthassanak és anyagokat terjeszthessenek elő; |
| --- | --- |

104.

továbbá úgy határoz, hogy visszaállítja a Bíróság által eredetileg kért hét álláshelyet, hogy a Bíróság teljesíthesse egyrészt a biztonsági részlegének a személyzet, a látogatók és a dokumentumok fokozottabb védelme érdekében történő megerősítésével, másrészt a Törvényszék eljárási szabályzatába bekerülő új 105. cikk végrehajtásával kapcsolatos követelményeket, amely megköveteli egy kiemelten biztonságos rendszer felállítását, hogy a bizonyos ügyekben érintett felek az Unió és a tagállamok biztonságával vagy nemzetközi kapcsolataik fenntartásával kapcsolatos tájékoztatást nyújthassanak és anyagokat terjeszthessenek elő;

| 105. | ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy forrásokra van szükség a Bíróság épületeinek biztonsága és felügyelete érdekében, és úgy határoz, hogy ezen a területen a Tanács által javasolt csökkentések ellenére visszaállítja a költségvetési tervezet szintjét; |
| --- | --- |

105.

ezzel összefüggésben hangsúlyozza, hogy forrásokra van szükség a Bíróság épületeinek biztonsága és felügyelete érdekében, és úgy határoz, hogy ezen a területen a Tanács által javasolt csökkentések ellenére visszaállítja a költségvetési tervezet szintjét;

| 106. | törli a kiküldetésekkel kapcsolatos jelenlegi tartalékot és újjal váltja fel, amely akkor szabadítható fel, ha a Bíróság tájékoztatást ad a bírák külső tevékenységeiről, ahogy azt a Parlament a Bíróságra vonatkozó 2013-as mentesítési állásfoglalásában kérte (17); |
| --- | --- |

106.

törli a kiküldetésekkel kapcsolatos jelenlegi tartalékot és újjal váltja fel, amely akkor szabadítható fel, ha a Bíróság tájékoztatást ad a bírák külső tevékenységeiről, ahogy azt a Parlament a Bíróságra vonatkozó 2013-as mentesítési állásfoglalásában kérte (17);

V. szakasz – Számvevőszék

| 107. | visszaállítja az átalányalapú csökkentési arányt a kezdeti 2,76 %-os szintre annak érdekében, hogy a Számvevőszék kielégíthesse a létszámtervvel kapcsolatos igényeit; |
| --- | --- |

107.

visszaállítja az átalányalapú csökkentési arányt a kezdeti 2,76 %-os szintre annak érdekében, hogy a Számvevőszék kielégíthesse a létszámtervvel kapcsolatos igényeit;

| 108. | visszaállít a Tanács által csökkentett minden egyéb sort, hogy a Számvevőszék végre tudja hajtani munkaprogramját és ki tudja adni a tervezett ellenőrzési jelentéseket; |
| --- | --- |

108.

visszaállít a Tanács által csökkentett minden egyéb sort, hogy a Számvevőszék végre tudja hajtani munkaprogramját és ki tudja adni a tervezett ellenőrzési jelentéseket;

VI. szakasz – Európai Gazdasági és Szociális Bizottság

| 109. | visszaállítja az átalányalapú csökkentési arányt a kezdeti 4,5 %-os szintre annak érdekében, hogy az EGSZB kielégíthesse igényeit, és meg tudjon birkózni a Parlament és az EGSZB közötti együttműködési megállapodással összefüggésben zajló folyamatos létszámcsökkenéssel; |
| --- | --- |

109.

visszaállítja az átalányalapú csökkentési arányt a kezdeti 4,5 %-os szintre annak érdekében, hogy az EGSZB kielégíthesse igényeit, és meg tudjon birkózni a Parlament és az EGSZB közötti együttműködési megállapodással összefüggésben zajló folyamatos létszámcsökkenéssel;

| 110. | továbbá úgy határoz, hogy visszaállítja a költségvetési tervezetet az utazási költségek és napidíjak vonatkozásában; |
| --- | --- |

110.

továbbá úgy határoz, hogy visszaállítja a költségvetési tervezetet az utazási költségek és napidíjak vonatkozásában;

VII. szakasz – Régiók Bizottsága

| 111. | egyrészt csökkenti a javadalmazásokat és juttatásokat egy, a költségvetési tervezetben még nem szereplő 66 átminősítésnek és 4 kiegészítő álláshelynek megfelelő összeggel annak tükrözésére, hogy ezek az álláshelyek átvitelre kerültek a Parlamenthez; |
| --- | --- |

111.

egyrészt csökkenti a javadalmazásokat és juttatásokat egy, a költségvetési tervezetben még nem szereplő 66 átminősítésnek és 4 kiegészítő álláshelynek megfelelő összeggel annak tükrözésére, hogy ezek az álláshelyek átvitelre kerültek a Parlamenthez;

| 112. | másrészt számos sort növel (fordítások kiszervezése, harmadik felek, kommunikáció, reprezentációs költségek, képviselőcsoportok kommunikációja, kiküldetések és takarítás és karbantartás) a Régiók Bizottsága saját becsléseivel összhangban, hogy a Régiók Bizottsága el tudja végezni politikai munkáját és teljesíteni tudja kötelezettségeit; |
| --- | --- |

112.

másrészt számos sort növel (fordítások kiszervezése, harmadik felek, kommunikáció, reprezentációs költségek, képviselőcsoportok kommunikációja, kiküldetések és takarítás és karbantartás) a Régiók Bizottsága saját becsléseivel összhangban, hogy a Régiók Bizottsága el tudja végezni politikai munkáját és teljesíteni tudja kötelezettségeit;

| 113. | végül visszaállítja a Tanács által a Régiók Bizottsága épületeinek biztonságával és felügyeletével kapcsolatban csökkentett összegeket, hogy elegendő finanszírozást biztosítson a megemelt biztonsági fenyegetettségi szint („sárga”) esetén alkalmazandó biztonsági intézkedésekhez 2016 folyamán; |
| --- | --- |

113.

végül visszaállítja a Tanács által a Régiók Bizottsága épületeinek biztonságával és felügyeletével kapcsolatban csökkentett összegeket, hogy elegendő finanszírozást biztosítson a megemelt biztonsági fenyegetettségi szint („sárga”) esetén alkalmazandó biztonsági intézkedésekhez 2016 folyamán;

VIII. szakasz – Európai ombudsman

| 114. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Tanács 135 000 euróval csökkentette az ombudsman költségvetési tervezetét; hangsúlyozza, hogy ez a csökkentés aránytalan terhet róna az ombudsman nagyon korlátozott költségvetésére és jelentős hatással járna az intézmény azon képességére, hogy hatékonyan kiszolgálja az uniós polgárokat; ezért visszaállít a Tanács által csökkentett minden költségvetési sort, hogy az ombudsman teljesíthesse megbízatását és kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

114.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Tanács 135 000 euróval csökkentette az ombudsman költségvetési tervezetét; hangsúlyozza, hogy ez a csökkentés aránytalan terhet róna az ombudsman nagyon korlátozott költségvetésére és jelentős hatással járna az intézmény azon képességére, hogy hatékonyan kiszolgálja az uniós polgárokat; ezért visszaállít a Tanács által csökkentett minden költségvetési sort, hogy az ombudsman teljesíthesse megbízatását és kötelezettségvállalásait;

IX. szakasz – Európai adatvédelmi biztos

| 115. | sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Tanács 135 000 euróval csökkentette az európai adatvédelmi biztos költségvetési tervezetét; hangsúlyozza, hogy ez a csökkentés aránytalan terhet róna az európai adatvédelmi biztos nagyon korlátozott költségvetésére és jelentős hatással járna az intézmény azon képességére, hogy hatékonyan szolgálja az uniós intézményeket; ezért visszaállít a Tanács által csökkentett minden költségvetési sort, hogy az európai adatvédelmi biztos teljesíthesse kötelességeit és kötelezettségvállalásait; |
| --- | --- |

115.

sajnálattal veszi tudomásul, hogy a Tanács 135 000 euróval csökkentette az európai adatvédelmi biztos költségvetési tervezetét; hangsúlyozza, hogy ez a csökkentés aránytalan terhet róna az európai adatvédelmi biztos nagyon korlátozott költségvetésére és jelentős hatással járna az intézmény azon képességére, hogy hatékonyan szolgálja az uniós intézményeket; ezért visszaállít a Tanács által csökkentett minden költségvetési sort, hogy az európai adatvédelmi biztos teljesíthesse kötelességeit és kötelezettségvállalásait;

X. szakasz – Európai Külügyi Szolgálat

| 116. | úgy véli, hogy a geopolitikai bizonytalanság által okozott kihívásoknak való megfelelés lehetővé tétele és az Unió világban betöltött szerepének biztosítása érdekében megfelelő finanszírozást kell az EKSZ rendelkezésére bocsátani; ezért minden soron visszaállítja a költségvetési tervezetet és törli a Tanács által az euró árfolyamának ingadozásával kapcsolatban elfogadott tartalékokat; |
| --- | --- |

116.

úgy véli, hogy a geopolitikai bizonytalanság által okozott kihívásoknak való megfelelés lehetővé tétele és az Unió világban betöltött szerepének biztosítása érdekében megfelelő finanszírozást kell az EKSZ rendelkezésére bocsátani; ezért minden soron visszaállítja a költségvetési tervezetet és törli a Tanács által az euró árfolyamának ingadozásával kapcsolatban elfogadott tartalékokat;

o

o o

| 117. | meggyőződése, hogy az uniós költségvetés hozzájárulhat nemcsak a jelenleg az Uniót érintő válságok következményeinek, hanem kiváltó okainak tényleges kezeléséhez is; úgy véli azonban, hogy az egész Uniót érintő váratlan eseményeket az erőforrások összevonásával és kiegészítő eszközök rendelkezésre bocsátásával kell inkább kezelni, semmint múltbeli kötelezettségvállalások megkérdőjelezésével, vagy a tisztán nemzeti megoldások illúziójához való visszatéréssel; ezért hangsúlyozza, hogy a rugalmassági intézkedések a közös és gyors válaszadás lehetővé tételére szolgálnak, és teljes mértékben ki kell használni azokat a többéves pénzügyi keret felső határai által képviselt szűk korlátok ellentételezésére; |
| --- | --- |

117.

meggyőződése, hogy az uniós költségvetés hozzájárulhat nemcsak a jelenleg az Uniót érintő válságok következményeinek, hanem kiváltó okainak tényleges kezeléséhez is; úgy véli azonban, hogy az egész Uniót érintő váratlan eseményeket az erőforrások összevonásával és kiegészítő eszközök rendelkezésre bocsátásával kell inkább kezelni, semmint múltbeli kötelezettségvállalások megkérdőjelezésével, vagy a tisztán nemzeti megoldások illúziójához való visszatéréssel; ezért hangsúlyozza, hogy a rugalmassági intézkedések a közös és gyors válaszadás lehetővé tételére szolgálnak, és teljes mértékben ki kell használni azokat a többéves pénzügyi keret felső határai által képviselt szűk korlátok ellentételezésére;

| 118. | hangsúlyozza, hogy mindössze két évvel a jelenlegi többéves pénzügyi keret kezdete után a Bizottságnak már kétszer is kérelmeznie kellett a Rugalmassági Eszköz, valamint a rendkívüli tartalék igénybevételét, hogy olyan sürgető és előre nem látható igényeket fedezzen, amelyeket nem lehetett finanszírozni a többéves pénzügyi keret meglévő tartalékkeretein belül; továbbá megjegyzi, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó 2015. évi összesített tartalékkeret működésének első évében azonnal teljes mértékben felhasználásra került, miközben két fontos uniós program forrásait csökkenteni kellett új kezdeményezések finanszírozásának lehetővé tételére; hangsúlyozza, hogy a 2014–15-ös előreütemezés miatt több uniós program számára 2016-ban kevesebb kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre, vagy akár egyáltalán nem állnak rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatok; ezért egyértelműen látja, hogy a többéves pénzügyi keret felső határai sok fejezetben túl szorosak és megbénítják az Uniót azokon a területeken, amelyek a legnehezebb helyzetben vannak, miközben a többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló rugalmassági mechanizmusok már határaikat feszegetik; úgy ítéli meg, hogy ezek a fejlemények szükségessé tehetik a többéves pénzügyi keret tényleges félidős felülvizsgálatát; türelmetlenül várja a Bizottság ezzel kapcsolatos nagyratörő javaslatait 2016-ban; |
| --- | --- |

118.

hangsúlyozza, hogy mindössze két évvel a jelenlegi többéves pénzügyi keret kezdete után a Bizottságnak már kétszer is kérelmeznie kellett a Rugalmassági Eszköz, valamint a rendkívüli tartalék igénybevételét, hogy olyan sürgető és előre nem látható igényeket fedezzen, amelyeket nem lehetett finanszírozni a többéves pénzügyi keret meglévő tartalékkeretein belül; továbbá megjegyzi, hogy a kötelezettségvállalási előirányzatokra vonatkozó 2015. évi összesített tartalékkeret működésének első évében azonnal teljes mértékben felhasználásra került, miközben két fontos uniós program forrásait csökkenteni kellett új kezdeményezések finanszírozásának lehetővé tételére; hangsúlyozza, hogy a 2014–15-ös előreütemezés miatt több uniós program számára 2016-ban kevesebb kötelezettségvállalási előirányzat áll rendelkezésre, vagy akár egyáltalán nem állnak rendelkezésre kötelezettségvállalási előirányzatok; ezért egyértelműen látja, hogy a többéves pénzügyi keret felső határai sok fejezetben túl szorosak és megbénítják az Uniót azokon a területeken, amelyek a legnehezebb helyzetben vannak, miközben a többéves pénzügyi keretben rendelkezésre álló rugalmassági mechanizmusok már határaikat feszegetik; úgy ítéli meg, hogy ezek a fejlemények szükségessé tehetik a többéves pénzügyi keret tényleges félidős felülvizsgálatát; türelmetlenül várja a Bizottság ezzel kapcsolatos nagyratörő javaslatait 2016-ban;

| 119. | utasítja elnökét, hogy az általános költségvetési tervezet módosításaival együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

119.

utasítja elnökét, hogy az általános költségvetési tervezet módosításaival együtt továbbítsa ezt az állásfoglalást a Tanácsnak, a Bizottságnak, a többi érintett intézménynek és szervnek, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL L 163., 2007.6.23., 17. o.

(2)  HL L 298., 2012.10.26., 1. o.

(3)  HL L 347., 2013.12.20., 884. o.

(4)  HL C 373., 2013.12.20., 1. o.

(5)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0061.

(6)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0172.

(7)  Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0263.

(8)  Az Európai Parlament és a Tanács 604/2013/EU rendelete (2013. június 26.) egy harmadik országbeli állampolgár vagy egy hontalan személy által a tagállamok egyikében benyújtott nemzetközi védelem iránti kérelem megvizsgálásáért felelős tagállam meghatározására vonatkozó feltételek és eljárási szabályok megállapításáról (HL L 180., 2013.6.29., 31. o.).

(9)  Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása a Fúziósenergia-fejlesztési és ITER Európai Közös Vállalkozás 2013-as pénzügyi évre szóló költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről szóló határozat szerves részét képező megjegyzésekkel (HL L 255., 2015.9.30., 395. o.).

(10)  Az Európai Parlament és a Tanács 1304/2013/EU rendelete (2013. december 17.) az Európai Szociális Alapról és az 1081/2006/EK tanácsi rendelet hatályon kívül helyezéséről (HL L 347., 2013.12.20., 470. o.).

(11)  A Tanács 98/58/EK irányelve (1998. július 20.) a tenyésztés céljából tartott állatok védelméről (HL L 221., 1998.8.8., 23. o.).

(12)  Az Európai Parlament 2013. október 23-i állásfoglalása az Európai Unió 2014-es pénzügyi évre vonatkozó általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (Elfogadott szövegek, P7_TA(2013)0437).

(13)  Az Európai Parlament 2014. október 22-i állásfoglalása az Európai Unió 2015-ös pénzügyi évre szóló általános költségvetésének tervezetéről szóló tanácsi álláspontról (Elfogadott szövegek, P8_TA(2014)0036).

(14)  Az Európai Parlament 2015. április 29-i állásfoglalása az Európai Parlament 2016-os pénzügyi évre tervezett bevételeiről és kiadásairól (Elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0172).

(15)  67 álláshely 2014-ben, 47 álláshely 2015-ben és 57 álláshely 2016-ban.

(16)  Mivel politikai döntés született arról, hogy a képviselőcsoportokat nem veszik figyelembe ennél a számításnál, a csökkentés a Főtitkárság létszámtervére vonatkozik (az álláshelyek viszonyítási száma (1 %): - 57).

(17)  Az Európai Parlament 2015. április 29-i határozata az Európai Unió 2013-as pénzügyi évre szóló általános költségvetésének végrehajtására vonatkozó mentesítésről, IV. szakasz – Bíróság (HL L 255., 2015.9.30., 118. o.).

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/163

---

P8_TA(2015)0377

Az Európai Unió Bírósága: a Törvényszék bíráinak száma ***II

Az Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló (3.) jegyzőkönyv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából első olvasatban kialakított tanácsi álláspontról (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2017/C 355/23)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09375/1/2015 – C8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (09375/1/2015 – C8-0166/2015),

| — | tekintettel a Bíróság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kérelmével kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1) (02074/2011), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bíróság Európai Parlamenthez és a Tanácshoz benyújtott kérelmével kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (1) (02074/2011),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. október 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. október 21-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért a Parlament második olvasatban elfogadott álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikke (8) bekezdésének a) pontjával összhangban,

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 69. cikkére,

| — | tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Jogi Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0296/2015),

| 1. | elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja második olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az Európai Parlament és a Tanács ezen állásfoglaláshoz csatolt közös nyilatkozatát;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bíróságnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak, a Bíróságnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  Elfogadott szövegek 2014.4.15., P7_TA(2014)0358.

---

P8_TC2-COD(2011)0901B

Az Európai Parlament álláspontja, amely második olvasatban 2015. október 28-án került elfogadásra az Európai Unió Bíróságának alapokmányáról szóló 3. jegyzőkönyv módosításáról szóló (EU, Euratom) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/2422 rendelet.)

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament és a Tanács együttes nyilatkozata

A reformfolyamat végére a Törvényszék tagállamonként két bíróból fog állni. Ezért a nők és férfiak közötti egyenlőség megvalósítása érdekében – ami az EUSZ 3. cikke értelmében az Európai Unió egyik célkitűzése – a tagállamok kormányainak a törvényszéki bírák EUMSZ 254. cikke szerinti kinevezésénél a lehető legnagyobb mértékben biztosítaniuk kell a nők és férfiak egyenlő képviseletét.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/164

---

P8_TA(2015)0378

A GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos rendelkezések ***II

Az Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása A Tanács álláspontjáról első olvasatban a GFCM (Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság) megállapodás hatálya alá tartozó területen folytatott halászattal kapcsolatos egyes rendelkezésekről szóló, 1343/2011/EU rendelet módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadása céljából (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: második olvasat)

(2017/C 355/24)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (08806/1/2015 – C8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács első olvasatbeli álláspontjára (08806/1/2015 – C8-0260/2015),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. október 15-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. október 15-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2014)0457) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatával (COM(2014)0457) kapcsolatban az első olvasat során kialakított álláspontjára (2),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (7) bekezdésére,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 76. cikkére,

| — | tekintettel a Halászati Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0295/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Halászati Bizottság második olvasatra adott ajánlására (A8-0295/2015),

| 1. | egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával; |
| --- | --- |

1.

egyetért a Tanács első olvasatban elfogadott álláspontjával;

| 2. | jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát; |
| --- | --- |

2.

jóváhagyja az ezen állásfoglaláshoz csatolt nyilatkozatát;

| 3. | megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták; |
| --- | --- |

3.

megállapítja, hogy a jogalkotási aktust a Tanács álláspontjának megfelelően elfogadták;

| 4. | utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust; |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 297. cikke (1) bekezdésével összhangban a Tanács elnökével együtt írja alá a jogalkotási aktust;

| 5. | utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Európai Parlament kapcsolódó nyilatkozataival együtt; |
| --- | --- |

5.

utasítja főtitkárát, hogy miután megbizonyosodott arról, hogy minden eljárást megfelelően lefolytattak, írja alá a jogalkotási aktust, és a Tanács főtitkárával egyetértésben gondoskodjon annak kihirdetéséről az Európai Unió Hivatalos Lapjában az Európai Parlament kapcsolódó nyilatkozataival együtt;

| 6. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

6.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 12., 2015.1.15., 116. o.

(2)  A 2015.1.13-án elfogadott szövegek, P8_TA(2015)0005.

---

MELLÉKLET A JOGALKOTÁSI ÁLLÁSFOGLALÁSHOZ

Az Európai Parlament nyilatkozata a vonóhálók és a kopoltyúhálók Fekete-tengeren folytatott halászatban való használatának tilalmától való eltérések engedélyezéséről

Az Európai Parlament kijelenti, hogy az 1343/2011/EU rendeletbe beillesztendő 15a. cikkben foglalt rendelkezések, amelyek eltéréseket tesznek lehetővé a Fekete-tenger part menti vizein bizonyos halászati eszközök használatának tilalmától, kivételes jellegűek. Az eltérések tekintetbe veszik a régióban jellemzővé vált helyzetet, ahol egyes tagállamok intézkedéseket léptettek érvénybe annak érdekében, hogy a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottságnak (GFCM) a térségre vonatkozó ajánlásaival összhangban megengedjék a szóban forgó halászati eszközök használatát. Ez az információ már az Európai Bizottság jelenlegi javaslatának előterjesztését megelőzően az Európai Parlament rendelkezésére állt. A fenti okokból a jelenlegi körülmények között a Parlament elfogadja azt a rendelkezést, amely az érintett tagállamok számára lehetővé teszi, hogy engedélyezzék a szóban forgó eltéréseket. Az Európai Parlament hangsúlyozza azonban, hogy ezek a rendelkezések nem tekinthetők precedensnek, és semmilyen jövőbeli jogalkotási aktusban nem is használhatók fel akként.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/165

---

P8_TA(2015)0379

A géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok felhasználása ***I

Az Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az 1829/2003/EK rendeletnek a tagállamok számára a géntechnológiával módosított élelmiszerek és takarmányok területükön való felhasználásának korlátozására, illetve megtiltására biztosított lehetőség tekintetében történő módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 355/25)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0177), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2015)0177),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0107/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0107/2015),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a belga képviselőház, a spanyol parlament, a holland alsóház és az osztrák szövetségi tanács által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a belga képviselőház, a spanyol parlament, a holland alsóház és az osztrák szövetségi tanács által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló (2.) jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, amelyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. szeptember 16-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2015. szeptember 16-i véleményére (1),

| — | tekintettel a Régiók Bizottságának 2015. október 13-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Régiók Bizottságának 2015. október 13-i véleményére (2),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0305/2015),

| 1. | elutasítja a Bizottság javaslatát; |
| --- | --- |

1.

elutasítja a Bizottság javaslatát;

| 2. | felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát, és terjesszen elő új javaslatot; |
| --- | --- |

2.

felhívja a Bizottságot, hogy vonja vissza javaslatát, és terjesszen elő új javaslatot;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

(2)  A Hivatalos Lapban még nem tették közzé.

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/166

---

P8_TA(2015)0380

Új élelmiszerek ***I

Az Európai Parlament 2015. október 28-i jogalkotási állásfoglalása az új élelmiszerekről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 355/26)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2013)0894),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0487/2013), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0487/2013),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács és az Európai Parlament az új élelmiszerekre vonatkozóan eredménytelenül lezárult egyeztetőbizottsági eljáráshoz kapcsolódóan 2011. március 29-én elfogadott álláspontjára, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács és az Európai Parlament az új élelmiszerekre vonatkozóan eredménytelenül lezárult egyeztetőbizottsági eljáráshoz kapcsolódóan 2011. március 29-én elfogadott álláspontjára,

| — | tekintettel a francia nemzetgyűlés és a francia szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével, |
| --- | --- |

—

tekintettel a francia nemzetgyűlés és a francia szenátus által a szubszidiaritás és az arányosság elvének alkalmazásáról szóló 2. jegyzőkönyv alapján benyújtott, indokolt véleményekre, melyek szerint a jogalkotási aktus tervezete nem egyeztethető össze a szubszidiaritás elvével,

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 30-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. április 30-i véleményére (1),

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0046/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Környezetvédelmi, Közegészségügyi és Élelmiszer-biztonsági Bizottság jelentésére, valamint a Nemzetközi Kereskedelmi Bizottság és a Mezőgazdasági és Vidékfejlesztési Bizottság véleményére (A8-0046/2014),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja, vagy helyébe másik szöveget kíván léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 311., 2014.9.12., 73. o.

---

P8_TC1-COD(2013)0435

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 28-án került elfogadásra az új élelmiszerekről, az 1169/2011/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet módosításáról, valamint a 258/97/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet és az 1852/2001/EK bizottsági rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/2283 rendelet.)

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/167

---

P8_TA(2015)0381

Egyes légköri szennyezőanyagok kibocsátásai ***I

Az Európai Parlament 2015. október 28-án elfogadott módosításai az egyes légköri szennyezőanyagok nemzeti kibocsátásainak csökkentéséről és a 2003/35/EK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvre irányuló javaslathoz (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) (1)

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 355/27)

Módosítás 2

Irányelvre irányuló javaslat

2 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2) | A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (18) megerősíti az Unió hosszú távú levegőpolitikai célkitűzéseit, amelyek értelmében olyan levegőminőség-szintet kell elérni, amely már nem gyakorol jelentős káros hatást, és így többé nem jelent kockázatot az emberi egészségre és a környezetre; továbbá szorgalmazza a jelenlegi uniós levegőminőségi szabályozás maradéktalan betartását, a 2020 utáni stratégiai célok és cselekvések meghatározását, valamint az erőfeszítések fokozását olyan területeken, ahol az ökoszisztémák és a lakosság a levegőszennyező anyagok nagy koncentrációjának vannak kitéve; megerősíti továbbá a levegőminőségi szabályozás és a kifejezetten az éghajlatváltozással és a biodiverzitás megőrzésével összefüggő uniós szakpolitikai célkitűzések közötti szinergiákat. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)

A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (18) megerősíti az Unió hosszú távú levegőpolitikai célkitűzéseit, amelyek értelmében olyan levegőminőség-szintet kell elérni, amely már nem gyakorol jelentős káros hatást, és így többé nem jelent kockázatot az emberi egészségre és a környezetre; továbbá szorgalmazza a jelenlegi uniós levegőminőségi szabályozás maradéktalan betartását, a 2020 utáni stratégiai célok és cselekvések meghatározását, valamint az erőfeszítések fokozását olyan területeken, ahol az ökoszisztémák és a lakosság a levegőszennyező anyagok nagy koncentrációjának vannak kitéve; megerősíti továbbá a levegőminőségi szabályozás és a kifejezetten az éghajlatváltozással és a biodiverzitás megőrzésével összefüggő uniós szakpolitikai célkitűzések közötti szinergiákat.

| (2) | A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (18) megerősíti az Unió hosszú távú levegőpolitikai célkitűzéseit, amelyek értelmében olyan levegőminőség-szintet kell elérni, amely már nem gyakorol jelentős káros hatást, és így többé nem jelent kockázatot az emberi egészségre és a környezetre; továbbá szorgalmazza a jelenlegi uniós levegőminőségi szabályozás maradéktalan betartását, a 2020 utáni stratégiai célok és cselekvések meghatározását, valamint az erőfeszítések fokozását olyan területeken, ahol az ökoszisztémák és a lakosság a levegőszennyező anyagok nagy koncentrációjának vannak kitéve; megerősíti továbbá a levegőminőségi szabályozás és a kifejezetten az éghajlatváltozással és a biodiverzitás megőrzésével összefüggő uniós szakpolitikai célkitűzések közötti szinergiákat.
  A 2014–2020-as időszakra vonatkozó közös agrárpolitika lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy külön intézkedésekkel járuljanak hozzá a jobb levegőminőséghez. A további értékelés hozzájárul majd ezen intézkedések hatásainak jobb megértéséhez. |
| --- | --- |

(2)

A hetedik környezetvédelmi cselekvési program (18) megerősíti az Unió hosszú távú levegőpolitikai célkitűzéseit, amelyek értelmében olyan levegőminőség-szintet kell elérni, amely már nem gyakorol jelentős káros hatást, és így többé nem jelent kockázatot az emberi egészségre és a környezetre; továbbá szorgalmazza a jelenlegi uniós levegőminőségi szabályozás maradéktalan betartását, a 2020 utáni stratégiai célok és cselekvések meghatározását, valamint az erőfeszítések fokozását olyan területeken, ahol az ökoszisztémák és a lakosság a levegőszennyező anyagok nagy koncentrációjának vannak kitéve; megerősíti továbbá a levegőminőségi szabályozás és a kifejezetten az éghajlatváltozással és a biodiverzitás megőrzésével összefüggő uniós szakpolitikai célkitűzések közötti szinergiákat.
  A 2014–2020-as időszakra vonatkozó közös agrárpolitika lehetővé teszi a tagállamok számára, hogy külön intézkedésekkel járuljanak hozzá a jobb levegőminőséghez. A további értékelés hozzájárul majd ezen intézkedések hatásainak jobb megértéséhez.

Módosítás 3

Irányelvre irányuló javaslat

4 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (4a) | A tagállamok és az Unió részes felei a higanyról szóló 2013-as Minamata Egyezménynek, melynek célja az emberi egészség és a környezetvédelem javítása a már meglévő és az új forrásokból származó higanykibocsátás csökkentése révén. Ennek az irányelvnek a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett, a higanyra vonatkozó közösségi stratégiáról szóló 2005. január 28-i bizottsági közlemény és a higany megfelelő kezeléséről szóló Minamata Egyezmény előírásainak megfelelően hozzá kell járulnia az Unión belüli higanykibocsátás csökkentéséhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4a)

A tagállamok és az Unió részes felei a higanyról szóló 2013-as Minamata Egyezménynek, melynek célja az emberi egészség és a környezetvédelem javítása a már meglévő és az új forrásokból származó higanykibocsátás csökkentése révén. Ennek az irányelvnek a Tanácshoz és az Európai Parlamenthez címzett, a higanyra vonatkozó közösségi stratégiáról szóló 2005. január 28-i bizottsági közlemény és a higany megfelelő kezeléséről szóló Minamata Egyezmény előírásainak megfelelően hozzá kell járulnia az Unión belüli higanykibocsátás csökkentéséhez.

Módosítás 4

Irányelvre irányuló javaslat

6 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6) | A nemzeti kibocsátási határértékeknek a 2001/81/EK irányelvben meghatározott rendszerét ezért felül kell vizsgálni,
  összhangba hozva azt
  az Unió és a tagállamok nemzetközi
  kötelezettségvállalásaival
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)

A nemzeti kibocsátási határértékeknek a 2001/81/EK irányelvben meghatározott rendszerét ezért felül kell vizsgálni,
  összhangba hozva azt
  az Unió és a tagállamok nemzetközi
  kötelezettségvállalásaival
  .

| (6) | A nemzeti kibocsátási határértékeknek a 2001/81/EK irányelvben meghatározott rendszerét ezért felül kell vizsgálni,
  ezzel biztosítva, hogy
  az
  megfeleljen az
  Unió és a tagállamok nemzetközi
  kötelezettségvállalásainak
  . |
| --- | --- |

(6)

A nemzeti kibocsátási határértékeknek a 2001/81/EK irányelvben meghatározott rendszerét ezért felül kell vizsgálni,
  ezzel biztosítva, hogy
  az
  megfeleljen az
  Unió és a tagállamok nemzetközi
  kötelezettségvállalásainak
  .

Módosítás 5

Irányelvre irányuló javaslat

8 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8) | Ezen irányelvnek elő kell segítenie továbbá, hogy a rövid távú éghajlat-befolyásolók kibocsátásának csökkentésével, valamint a
  levegőminőség globális szintű javításával
  elérhetővé váljanak az uniós jogi szabályozásban meghatározott levegőminőségi célok, és mérséklődjenek az éghajlatváltozás hatásai. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)

Ezen irányelvnek elő kell segítenie továbbá, hogy a rövid távú éghajlat-befolyásolók kibocsátásának csökkentésével, valamint a
  levegőminőség globális szintű javításával
  elérhetővé váljanak az uniós jogi szabályozásban meghatározott levegőminőségi célok, és mérséklődjenek az éghajlatváltozás hatásai.

| (8) | Ezen irányelvnek elő kell segítenie továbbá, hogy a
  levegőminőség globális szintű javításán kívül a
  rövid távú éghajlat-befolyásolók kibocsátásának csökkentésével, valamint
  az uniós éghajlat- és energiapolitikai célokkal kialakított szinergiák javításával és
  a
  meglévő jogszabályok megkettőzésének elkerülésével költséghatékony módon
  elérhetővé váljanak az uniós jogi szabályozásban meghatározott levegőminőségi célok, és mérséklődjenek az éghajlatváltozás hatásai.
  Az irányelvet tehát össze kell hangolni a változó uniós és nemzetközi éghajlat-változási intézkedésekkel, ideértve többek között a 2030-as éghajlat-változási és energiaügyi csomagot, valamint egy átfogó, kötelező erejű globális éghajlat-változási megállapodást. |
| --- | --- |

(8)

Ezen irányelvnek elő kell segítenie továbbá, hogy a
  levegőminőség globális szintű javításán kívül a
  rövid távú éghajlat-befolyásolók kibocsátásának csökkentésével, valamint
  az uniós éghajlat- és energiapolitikai célokkal kialakított szinergiák javításával és
  a
  meglévő jogszabályok megkettőzésének elkerülésével költséghatékony módon
  elérhetővé váljanak az uniós jogi szabályozásban meghatározott levegőminőségi célok, és mérséklődjenek az éghajlatváltozás hatásai.
  Az irányelvet tehát össze kell hangolni a változó uniós és nemzetközi éghajlat-változási intézkedésekkel, ideértve többek között a 2030-as éghajlat-változási és energiaügyi csomagot, valamint egy átfogó, kötelező erejű globális éghajlat-változási megállapodást.

Módosítás 6

Irányelvre irányuló javaslat

8 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8a) | Ennek az irányelvnek hozzá kellene járulnia ahhoz is, hogy az európai polgárok életminőségének javítása révén csökkenjenek az Unió légszennyezettségből eredő egészségügyi költségei, valamint elő kellene mozdítania a zöld gazdaságra történő áttérést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8a)

Ennek az irányelvnek hozzá kellene járulnia ahhoz is, hogy az európai polgárok életminőségének javítása révén csökkenjenek az Unió légszennyezettségből eredő egészségügyi költségei, valamint elő kellene mozdítania a zöld gazdaságra történő áttérést.

Módosítás 7

Irányelvre irányuló javaslat

8 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (8b) | A tengeri szállításból eredő kibocsátások csökkentése érdekében biztosítani kell a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által meghatározott határértékek teljes körű és időben történő betartását, valamint a 2012/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  szigorú végrehajtását. Ezenkívül további intézkedésekre van szükség a hajózási kibocsátások ellenőrzése terén. A kibocsátások további csökkentése érdekében az Uniónak és a tagállamoknak célszerű lenne megfontolniuk új kibocsátás-ellenőrzési területek kijelölését és folytatniuk a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben végzett munkát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8b)

A tengeri szállításból eredő kibocsátások csökkentése érdekében biztosítani kell a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által meghatározott határértékek teljes körű és időben történő betartását, valamint a 2012/33/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv

   (1a)

  szigorú végrehajtását. Ezenkívül további intézkedésekre van szükség a hajózási kibocsátások ellenőrzése terén. A kibocsátások további csökkentése érdekében az Uniónak és a tagállamoknak célszerű lenne megfontolniuk új kibocsátás-ellenőrzési területek kijelölését és folytatniuk a Nemzetközi Tengerészeti Szervezetben végzett munkát.

Módosítás 8

Irányelvre irányuló javaslat

9 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9) | A
  tagállamoknak meg kell felelniük az ezen irányelvben 2020-ra és 2030-ra meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek. Annak
  érdekében, hogy a
  2030-as kötelezettségek teljesítése felé tett előrehaladást bizonyítsák, a tagállamoknak 2025-ig köztes kibocsátási szinteket kell elérniük, amelyek egy lineáris csökkenési görbe mentén kerülnek meghatározásra a 2020-as kibocsátási szintek és a
  2030-ra
  meghatározott
  kibocsátáscsökkentési
  kötelezettségek szintje között, feltéve, hogy az ezen intézkedésekkel járó költségek nem aránytalanok
  .
  Amennyiben a fentiek szerint a kibocsátások korlátozása nem érhető el 2025-ig, a tagállamoknak ezt indokolniuk kell az ezen irányelvben előírt jelentéseikben. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)

A
  tagállamoknak meg kell felelniük az ezen irányelvben 2020-ra és 2030-ra meghatározott kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek. Annak
  érdekében, hogy a
  2030-as kötelezettségek teljesítése felé tett előrehaladást bizonyítsák, a tagállamoknak 2025-ig köztes kibocsátási szinteket kell elérniük, amelyek egy lineáris csökkenési görbe mentén kerülnek meghatározásra a 2020-as kibocsátási szintek és a
  2030-ra
  meghatározott
  kibocsátáscsökkentési
  kötelezettségek szintje között, feltéve, hogy az ezen intézkedésekkel járó költségek nem aránytalanok
  .
  Amennyiben a fentiek szerint a kibocsátások korlátozása nem érhető el 2025-ig, a tagállamoknak ezt indokolniuk kell az ezen irányelvben előírt jelentéseikben.

| (9) | A
  levegőszennyező anyagok légkörbe történő kibocsátásának korlátozása, valamint az Unió azon célkitűzéséhez való hatékony hozzájárulás
  érdekében, hogy
  olyan szintű levegőminőséget érjen el, amely az egészségre nézve nem jelent számottevő ártalmat és kockázatot, továbbá
  a
  savasító és eutrofizáló anyagok szintjének és leülepedésének a kritikus terhelés és szint alá történő csökkentése céljából a jelen irányelv 2020-ra, 2025-re és
  2030-ra
  kötelező erejű nemzeti
  kibocsátáscsökkentési
  kötelezettségeket határoz meg
  . |
| --- | --- |

(9)

A
  levegőszennyező anyagok légkörbe történő kibocsátásának korlátozása, valamint az Unió azon célkitűzéséhez való hatékony hozzájárulás
  érdekében, hogy
  olyan szintű levegőminőséget érjen el, amely az egészségre nézve nem jelent számottevő ártalmat és kockázatot, továbbá
  a
  savasító és eutrofizáló anyagok szintjének és leülepedésének a kritikus terhelés és szint alá történő csökkentése céljából a jelen irányelv 2020-ra, 2025-re és
  2030-ra
  kötelező erejű nemzeti
  kibocsátáscsökkentési
  kötelezettségeket határoz meg
  .

Módosítás 9

Irányelvre irányuló javaslat

11 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (11) | A nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek
  és a köztes kibocsátási szintek
  költséghatékony teljesítésének elősegítése érdekében a tagállamok
  részére lehetővé kell tenni a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátások csökkentésének figyelembevételét, amennyiben az ebben az ágazatban keletkezett kibocsátás csekélyebb mértékű, mint amekkora az uniós jogi normák, köztük a tüzelőanyagok kéntartalmára vonatkozóan az 1999/32/EK irányelvben

   (21)

  szereplő előírások betartásából adódó kibocsátás lenne. A tagállamok
  számára biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy a metán (CH4) tekintetében közösen teljesítsék kötelezettségeiket és a köztes kibocsátási szinteket, valamint hogy ennek érdekében alkalmazzák a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot. (22) A nemzeti kibocsátási határértékeknek, a kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek és a
  köztes
  kibocsátási szinteknek való megfelelés ellenőrzése érdekében a tagállamok a kibocsátásokkal kapcsolatos tudományos ismeretek bővüléséhez és módszerek fejlődéséhez igazíthatják nemzeti emissziókatasztereiket. Amennyiben az ezen irányelv szerinti feltételek nem teljesülnek, a Bizottság kifogást emelhet
  a tagállamok által igénybe vett
  rugalmassági rendelkezések
  bármelyike
  ellen. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(11)

A nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek
  és a köztes kibocsátási szintek
  költséghatékony teljesítésének elősegítése érdekében a tagállamok
  részére lehetővé kell tenni a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátások csökkentésének figyelembevételét, amennyiben az ebben az ágazatban keletkezett kibocsátás csekélyebb mértékű, mint amekkora az uniós jogi normák, köztük a tüzelőanyagok kéntartalmára vonatkozóan az 1999/32/EK irányelvben

   (21)

  szereplő előírások betartásából adódó kibocsátás lenne. A tagállamok
  számára biztosítani kell annak lehetőségét is, hogy a metán (CH4) tekintetében közösen teljesítsék kötelezettségeiket és a köztes kibocsátási szinteket, valamint hogy ennek érdekében alkalmazzák a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot. (22) A nemzeti kibocsátási határértékeknek, a kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek és a
  köztes
  kibocsátási szinteknek való megfelelés ellenőrzése érdekében a tagállamok a kibocsátásokkal kapcsolatos tudományos ismeretek bővüléséhez és módszerek fejlődéséhez igazíthatják nemzeti emissziókatasztereiket. Amennyiben az ezen irányelv szerinti feltételek nem teljesülnek, a Bizottság kifogást emelhet
  a tagállamok által igénybe vett
  rugalmassági rendelkezések
  bármelyike
  ellen.

| (11) | A nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek költséghatékony teljesítésének elősegítése érdekében a tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a metán (CH4) tekintetében közösen teljesítsék kötelezettségeiket, valamint hogy ennek érdekében alkalmazzák a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (22). A nemzeti kibocsátási határértékeknek, a kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek és a kibocsátási szinteknek való megfelelés ellenőrzése érdekében a tagállamok a kibocsátásokkal kapcsolatos tudományos ismeretek bővüléséhez és módszerek fejlődéséhez igazíthatják nemzeti emissziókatasztereiket. Amennyiben az ezen irányelv szerinti feltételek nem teljesülnek, a Bizottság kifogást emelhet
  e
  rugalmassági rendelkezések
  tagállamok általi igénybevétele
  ellen. |
| --- | --- |

(11)

A nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek költséghatékony teljesítésének elősegítése érdekében a tagállamok számára biztosítani kell annak lehetőségét, hogy a metán (CH4) tekintetében közösen teljesítsék kötelezettségeiket, valamint hogy ennek érdekében alkalmazzák a 406/2009/EK európai parlamenti és tanácsi határozatot (22). A nemzeti kibocsátási határértékeknek, a kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek és a kibocsátási szinteknek való megfelelés ellenőrzése érdekében a tagállamok a kibocsátásokkal kapcsolatos tudományos ismeretek bővüléséhez és módszerek fejlődéséhez igazíthatják nemzeti emissziókatasztereiket. Amennyiben az ezen irányelv szerinti feltételek nem teljesülnek, a Bizottság kifogást emelhet
  e
  rugalmassági rendelkezések
  tagállamok általi igénybevétele
  ellen.

Módosítás 10

Irányelvre irányuló javaslat

12 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (12) | A tagállamoknak a levegőszennyezés csökkentésére irányuló nemzeti programokat kell elfogadniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy teljesítsék kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket
  és elérjék a köztes kibocsátási szinteket
  , valamint hatékonyan hozzájáruljanak az uniós levegőminőségi célkitűzések eléréséhez. E célból a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kibocsátáscsökkentés szükségességét azon övezetekben és agglomerációs területeken, ahol rendkívül magas a levegőszennyező anyagok koncentrációja és/vagy amelyek jelentősen hozzájárulnak más – akár szomszédos országokban lévő – övezetek és agglomerációk levegőszennyezéséhez. A
  levegőszennyezés-csökkentő
  nemzeti programoknak ezért elő kell segíteniük a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 23. cikke szerinti levegőminőségi tervek sikeres végrehajtását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(12)

A tagállamoknak a levegőszennyezés csökkentésére irányuló nemzeti programokat kell elfogadniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy teljesítsék kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket
  és elérjék a köztes kibocsátási szinteket
  , valamint hatékonyan hozzájáruljanak az uniós levegőminőségi célkitűzések eléréséhez. E célból a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kibocsátáscsökkentés szükségességét azon övezetekben és agglomerációs területeken, ahol rendkívül magas a levegőszennyező anyagok koncentrációja és/vagy amelyek jelentősen hozzájárulnak más – akár szomszédos országokban lévő – övezetek és agglomerációk levegőszennyezéséhez. A
  levegőszennyezés-csökkentő
  nemzeti programoknak ezért elő kell segíteniük a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 23. cikke szerinti levegőminőségi tervek sikeres végrehajtását.

| (12) | A tagállamoknak a levegőszennyezés csökkentésére irányuló nemzeti programokat kell elfogadniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy teljesítsék kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket, valamint hatékonyan hozzájáruljanak az uniós levegőminőségi célkitűzések eléréséhez. E célból a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kibocsátáscsökkentés szükségességét azon övezetekben és agglomerációs területeken, ahol rendkívül magas a levegőszennyező anyagok koncentrációja és/vagy amelyek jelentősen hozzájárulnak más – akár szomszédos országokban lévő – övezetek és agglomerációk levegőszennyezéséhez. A nemzeti
  levegőszennyezés-csökkentési
  programoknak ezért elő kell segíteniük a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 23. cikke szerinti levegőminőségi tervek sikeres végrehajtását. |
| --- | --- |

(12)

A tagállamoknak a levegőszennyezés csökkentésére irányuló nemzeti programokat kell elfogadniuk és végrehajtaniuk annak érdekében, hogy teljesítsék kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket, valamint hatékonyan hozzájáruljanak az uniós levegőminőségi célkitűzések eléréséhez. E célból a tagállamoknak figyelembe kell venniük a kibocsátáscsökkentés szükségességét azon övezetekben és agglomerációs területeken, ahol rendkívül magas a levegőszennyező anyagok koncentrációja és/vagy amelyek jelentősen hozzájárulnak más – akár szomszédos országokban lévő – övezetek és agglomerációk levegőszennyezéséhez. A nemzeti
  levegőszennyezés-csökkentési
  programoknak ezért elő kell segíteniük a 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (23) 23. cikke szerinti levegőminőségi tervek sikeres végrehajtását.

Módosítás 11

Irányelvre irányuló javaslat

13 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (13) | A fő szennyezőforrásokból származó légköri
  NH3- és PM2,5 -kibocsátások
  csökkentése érdekében a
  levegőszennyezés-csökkentő
  nemzeti programoknak magukban kell foglalniuk a mezőgazdasági ágazatban alkalmazandó intézkedéseket is. A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét, hogy különleges nemzeti adottságok esetén az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő, de azonos szintű környezeti teljesítménnyel járó intézkedéseket hajtsanak végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13)

A fő szennyezőforrásokból származó légköri
  NH3- és PM2,5 -kibocsátások
  csökkentése érdekében a
  levegőszennyezés-csökkentő
  nemzeti programoknak magukban kell foglalniuk a mezőgazdasági ágazatban alkalmazandó intézkedéseket is. A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét, hogy különleges nemzeti adottságok esetén az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő, de azonos szintű környezeti teljesítménnyel járó intézkedéseket hajtsanak végre.

| (13) | A fő szennyezőforrásokból származó légköri NH3-
  , CH4-
  és PM2,5 -kibocsátások csökkentése érdekében a nemzeti
  levegőszennyezés-csökkentési
  programoknak magukban kell foglalniuk a mezőgazdasági ágazatban alkalmazandó intézkedéseket is.
  Ezeknek az intézkedéseknek költséghatékonyaknak kell lenniük, valamint konkrét információkra és adatokra kell támaszkodniuk, tekintetbe véve a tudományos haladást és a tagállamok által már korábban hozott intézkedéseket. Kívánatos lenne továbbá kidolgozni egy közös, európai szintű iránymutatást az NH3 mezőgazdasági felhasználására vonatkozó helyes gyakorlatokról e kibocsátások csökkentése érdekében.
   A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét, hogy különleges nemzeti adottságok esetén az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő, de azonos szintű környezeti teljesítménnyel járó intézkedéseket hajtsanak végre. |
| --- | --- |

(13)

A fő szennyezőforrásokból származó légköri NH3-
  , CH4-
  és PM2,5 -kibocsátások csökkentése érdekében a nemzeti
  levegőszennyezés-csökkentési
  programoknak magukban kell foglalniuk a mezőgazdasági ágazatban alkalmazandó intézkedéseket is.
  Ezeknek az intézkedéseknek költséghatékonyaknak kell lenniük, valamint konkrét információkra és adatokra kell támaszkodniuk, tekintetbe véve a tudományos haladást és a tagállamok által már korábban hozott intézkedéseket. Kívánatos lenne továbbá kidolgozni egy közös, európai szintű iránymutatást az NH3 mezőgazdasági felhasználására vonatkozó helyes gyakorlatokról e kibocsátások csökkentése érdekében.
   A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét, hogy különleges nemzeti adottságok esetén az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő, de azonos szintű környezeti teljesítménnyel járó intézkedéseket hajtsanak végre.

Módosítás 12

Irányelvre irányuló javaslat

13 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13a) | A fő szennyezőforrásokból származó kibocsátások csökkentése érdekében a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak olyan intézkedéseket kell magukban foglalniuk, amelyek az összes érintett ágazatra – például a mezőgazdaságra, az iparra, a közúti szállításra, a nem közúti mozgó gépekre, a belvízi és belföldi hajózásra, a háztartási fűtésre és az oldószerekre – alkalmazandók. A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét, hogy különleges nemzeti adottságaikat figyelembe véve az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő, de azonos szintű környezeti teljesítménnyel járó intézkedéseket hajtsanak végre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13a)

A fő szennyezőforrásokból származó kibocsátások csökkentése érdekében a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak olyan intézkedéseket kell magukban foglalniuk, amelyek az összes érintett ágazatra – például a mezőgazdaságra, az iparra, a közúti szállításra, a nem közúti mozgó gépekre, a belvízi és belföldi hajózásra, a háztartási fűtésre és az oldószerekre – alkalmazandók. A tagállamok részére biztosítani kell annak lehetőségét, hogy különleges nemzeti adottságaikat figyelembe véve az ezen irányelvben meghatározottaktól eltérő, de azonos szintű környezeti teljesítménnyel járó intézkedéseket hajtsanak végre.

Módosítás 13

Irányelvre irányuló javaslat

13 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13b) | A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokba beillesztendő azon intézkedések meghozatalakor, amelyek a mezőgazdasági ágazatra alkalmazandók, a tagállamoknak biztosítaniuk kell a kis- és mikrogazdaságokra gyakorolt hatások teljes körű figyelembevételét, valamint azt, hogy e hatások ne járjanak olyan jelentős többletköltséggel, amelyet e gazdaságok nem tudnak fedezni. A levegőminőséget a mezőgazdasági üzemek jövőjét biztosító, arányos intézkedések révén kell javítani. A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak egyensúlyba kell hozniuk az állattenyésztést és a szennyezéscsökkentést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13b)

A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokba beillesztendő azon intézkedések meghozatalakor, amelyek a mezőgazdasági ágazatra alkalmazandók, a tagállamoknak biztosítaniuk kell a kis- és mikrogazdaságokra gyakorolt hatások teljes körű figyelembevételét, valamint azt, hogy e hatások ne járjanak olyan jelentős többletköltséggel, amelyet e gazdaságok nem tudnak fedezni. A levegőminőséget a mezőgazdasági üzemek jövőjét biztosító, arányos intézkedések révén kell javítani. A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak egyensúlyba kell hozniuk az állattenyésztést és a szennyezéscsökkentést.

Módosítás 14

Irányelvre irányuló javaslat

13 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (13c) | A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok keretében a mezőgazdasági ágazat NH3-, CH4- és PM2,5 -kibocsátásainak csökkentése érdekében hozott intézkedéseknek jogosultaknak kell lenniük a többek között a vidékfejlesztési alapokból finanszírozott pénzügyi támogatásra, különös tekintettel a kis- és közepes méretű gazdaságok azon intézkedéseire, amelyek a gyakorlatok jelentős megváltoztatásával vagy jelentős beruházásokkal járnak, például a külterjes legeltetésre, az agroökológiára, a biogáz előállítását célzó, mezőgazdasági hulladékot felhasználó anaerob lebontásra, valamint az alacsony kibocsátású állattartási rendszerekre. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(13c)

A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok keretében a mezőgazdasági ágazat NH3-, CH4- és PM2,5 -kibocsátásainak csökkentése érdekében hozott intézkedéseknek jogosultaknak kell lenniük a többek között a vidékfejlesztési alapokból finanszírozott pénzügyi támogatásra, különös tekintettel a kis- és közepes méretű gazdaságok azon intézkedéseire, amelyek a gyakorlatok jelentős megváltoztatásával vagy jelentős beruházásokkal járnak, például a külterjes legeltetésre, az agroökológiára, a biogáz előállítását célzó, mezőgazdasági hulladékot felhasználó anaerob lebontásra, valamint az alacsony kibocsátású állattartási rendszerekre.

Módosítás 15

Irányelvre irányuló javaslat

14 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (14a) | A levegőminőség javítása érdekében, különösen a városi területeken, a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak intézkedéseket kell tartalmazniuk a nitrogén-oxidok és a szálló por ilyen területeken történő kibocsátásának csökkentésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(14a)

A levegőminőség javítása érdekében, különösen a városi területeken, a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programoknak intézkedéseket kell tartalmazniuk a nitrogén-oxidok és a szálló por ilyen területeken történő kibocsátásának csökkentésére.

Módosítás 16

Irányelvre irányuló javaslat

15 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15a) | Jelen irányelv hatékony alkalmazásának és végrehajtásának biztosítása, valamint az emberi egészség és a jólét követelményeinek megfelelő környezetben való élet jogának védelméhez való hozzájárulás érdekében a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezménnyel és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban széleskörű hozzáférést kell biztosítani az igazságszolgáltatáshoz a nyilvánosság számára. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15a)

Jelen irányelv hatékony alkalmazásának és végrehajtásának biztosítása, valamint az emberi egészség és a jólét követelményeinek megfelelő környezetben való élet jogának védelméhez való hozzájárulás érdekében a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló Aarhusi Egyezménnyel és a Bíróság ítélkezési gyakorlatával összhangban széleskörű hozzáférést kell biztosítani az igazságszolgáltatáshoz a nyilvánosság számára.

Módosítás 17

Irányelvre irányuló javaslat

15 b preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15b) | A jelen irányelv, valamint a célkitűzéseinek elérése érdekében elfogadott intézkedések hatékonyságának biztosításához környezetvédelmi ellenőrzésekre és piacfelügyeletre van szükség. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15b)

Módosítás 18

Irányelvre irányuló javaslat

15 c preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (15c) | Az uniós levegőminőségi politika, valamint éghajlati és energiapolitika közötti szinergiák felmérése során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Levegőminőség – Az Unió levegőminőségi politikája, valamint éghajlat- és energiapolitikája közötti kölcsönhatásokról készített kiegészítő hatásvizsgálat” című tanulmányát is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(15c)

Az uniós levegőminőségi politika, valamint éghajlati és energiapolitika közötti szinergiák felmérése során a Bizottságnak figyelembe kell vennie az Európai Parlament Kutatószolgálatának „Levegőminőség – Az Unió levegőminőségi politikája, valamint éghajlat- és energiapolitikája közötti kölcsönhatásokról készített kiegészítő hatásvizsgálat” című tanulmányát is.

Módosítás 123

Irányelvre irányuló javaslat

20 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (20) | A 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (26) módosítani szükséges annak érdekében, hogy biztosítva legyen ezen irányelv összhangja a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló 1998-as Aarhusi Egyezménnyel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(20)

A 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (26) módosítani szükséges annak érdekében, hogy biztosítva legyen ezen irányelv összhangja a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló 1998-as Aarhusi Egyezménnyel.

| (20) | A 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (26) módosítani szükséges annak érdekében, hogy biztosítva legyen ezen irányelv
  és a 2008/50/EK irányelv
  összhangja a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló 1998-as Aarhusi Egyezménnyel. |
| --- | --- |

(20)

A 2003/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvet (26) módosítani szükséges annak érdekében, hogy biztosítva legyen ezen irányelv
  és a 2008/50/EK irányelv
  összhangja a környezeti ügyekben az információhoz való hozzáférésről, a nyilvánosságnak a döntéshozatalban történő részvételéről és az igazságszolgáltatáshoz való jog biztosításáról szóló 1998-as Aarhusi Egyezménnyel.

Módosítás 19

Irányelvre irányuló javaslat

21 preambulumbekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (21) | A műszaki haladás figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi iránymutatások, valamint a III. melléklet 1. része, a IV. melléklet és az V. melléklet módosítására a műszaki haladás eredményeihez való hozzáigazítás céljából. Különösen fontos, hogy előkészítő munkája során a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell az Európai Parlament és a Tanács részére a releváns dokumentumok egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(21)

A műszaki haladás figyelembevétele érdekében a Bizottságnak felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi iránymutatások, valamint a III. melléklet 1. része, a IV. melléklet és az V. melléklet módosítására a műszaki haladás eredményeihez való hozzáigazítás céljából. Különösen fontos, hogy előkészítő munkája során a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell az Európai Parlament és a Tanács részére a releváns dokumentumok egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását.

| (21) | A műszaki haladás figyelembevétele érdekében a Bizottságnak
  határozott időre szóló
  felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi iránymutatások, valamint a III. melléklet 1. része, a IV. melléklet és az V. melléklet módosítására a műszaki haladás eredményeihez való hozzáigazítás céljából. Különösen fontos, hogy előkészítő munkája során a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell az Európai Parlament és a Tanács részére a releváns dokumentumok egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását. |
| --- | --- |

(21)

A műszaki haladás figyelembevétele érdekében a Bizottságnak
  határozott időre szóló
  felhatalmazást kell kapnia arra, hogy az Európai Unió működéséről szóló szerződés 290. cikkének megfelelően jogi aktusokat fogadjon el az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi iránymutatások, valamint a III. melléklet 1. része, a IV. melléklet és az V. melléklet módosítására a műszaki haladás eredményeihez való hozzáigazítás céljából. Különösen fontos, hogy előkészítő munkája során a Bizottság megfelelő konzultációkat folytasson, többek között szakértői szinten is. A Bizottságnak a felhatalmazáson alapuló jogi aktusok előkészítése és kidolgozása során biztosítania kell az Európai Parlament és a Tanács részére a releváns dokumentumok egyidejű, kellő időben történő és megfelelő átadását.

Módosítás 21

Irányelvre irányuló javaslat

26 a preambulumbekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (26a) | A tagjelölt és a potenciális tagjelölt országoknak nemzeti jogukat a lehetőségekhez mérten hozzá kell igazítaniuk ezen irányelvhez. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(26a)

A tagjelölt és a potenciális tagjelölt országoknak nemzeti jogukat a lehetőségekhez mérten hozzá kell igazítaniuk ezen irányelvhez.

Módosítás 22

Irányelvre irányuló javaslat

1 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ezen irányelv célja, hogy csökkentse a savasodást és az eutrofizációt okozó szennyezőanyagok, az ózon előanyagai, az elsődleges szálló por, a másodlagos szálló por előanyagai, valamint egyéb levegőszennyező anyagok légköri kibocsátását, hozzájárulva ezzel az alábbiakhoz: |
| | a) | az Unió arra irányuló hosszú távú célkitűzése, hogy olyan szintű levegőminőséget érjen el, amely az emberi egészségre és a környezetre nézve nem jelent számottevő ártalmat és kockázatot, az Egészségügyi Világszervezet által közzétett levegőminőségi iránymutatásokkal összhangban; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Ezen irányelv célja, hogy csökkentse a savasodást és az eutrofizációt okozó szennyezőanyagok, az ózon előanyagai, az elsődleges szálló por, a másodlagos szálló por előanyagai, valamint egyéb levegőszennyező anyagok légköri kibocsátását, hozzájárulva ezzel az alábbiakhoz:

a)

az Unió arra irányuló hosszú távú célkitűzése, hogy olyan szintű levegőminőséget érjen el, amely az emberi egészségre és a környezetre nézve nem jelent számottevő ártalmat és kockázatot, az Egészségügyi Világszervezet által közzétett levegőminőségi iránymutatásokkal összhangban;

| b) | a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztémával kapcsolatos uniós célkitűzések elérése a savasító és eutrofizáló anyagok, illetve egyéb szennyezőanyagok – köztük a talajközeli ózon – koncentrációjának és leülepedésének a kritikus terhelés és szint alá történő csökkentése révén; |
| --- | --- |

b)

a biológiai sokféleséggel és az ökoszisztémával kapcsolatos uniós célkitűzések elérése a savasító és eutrofizáló anyagok, illetve egyéb szennyezőanyagok – köztük a talajközeli ózon – koncentrációjának és leülepedésének a kritikus terhelés és szint alá történő csökkentése révén;

| c) | az uniós jogalkotási aktusokban előírt levegőminőségi célkitűzések elérése; |
| --- | --- |

c)

az uniós jogalkotási aktusokban előírt levegőminőségi célkitűzések elérése;

| d) | az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése a rövid távú éghajlat-befolyásolók kibocsátásának csökkentése és az uniós éghajlat- és energiapolitikai célokkal kialakított szinergiák javítása révén. |
| --- | --- |

d)

az éghajlatváltozás hatásainak enyhítése a rövid távú éghajlat-befolyásolók kibocsátásának csökkentése és az uniós éghajlat- és energiapolitikai célokkal kialakított szinergiák javítása révén.

Az irányelvet különösen össze kell hangolni a változó uniós és nemzetközi éghajlat-változási intézkedésekkel, többek között a 2030-as éghajlat-változási és energiaügyi csomaggal, valamint egy átfogó, kötelező erejű globális éghajlat-változási megállapodással.

Módosítás 131

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk –1 bekezdés – 2 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 2. | „az ózon előanyagai”: nitrogén-oxidok, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek
  , a metán
  és a szén-monoxid; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2.

„az ózon előanyagai”: nitrogén-oxidok, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek
  , a metán
  és a szén-monoxid;

| 2. | „az ózon előanyagai”: nitrogén-oxidok, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek és a szén-monoxid; |
| --- | --- |

2.

„az ózon előanyagai”: nitrogén-oxidok, a metántól eltérő illékony szerves vegyületek és a szén-monoxid;

Módosítás 23

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3a. | „kritikus terhelés”: egy vagy több szennyezőanyag-expozíció olyan mennyiségi becslése, amely alatt a jelenlegi ismeretek szerint a környezet meghatározott érzékeny elemein nem jelentkezik jelentős káros hatás; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3a.

Módosítás 24

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 3 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 3b. | „kritikus koncentráció”: a szennyezőanyagok olyan koncentrációja a légkörben, vagy a receptorok felé történő olyan áramlás, amely felett a jelenlegi ismeretek szerint a receptorra – mint például emberre, növényre, ökoszisztémára vagy anyagra – nézve közvetlen káros hatás jelentkezhet, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

3b.

Módosítás 25

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 4 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4a. | „talajközeli ózon”: a légkör legalsó tartományában található ózon; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4a.

Módosítás 26

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 4 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 4b. | „illékony szerves vegyület” (VOC): emberi tevékenységből származó minden olyan szerves vegyület a metán kivételével, amely napfény jelenlétében nitrogén-oxiddal reagálva fotokémiai oxidálószert képes létrehozni; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

4b.

Módosítás 28

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 6 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. | „nemzeti kibocsátási határérték”: a valamely tagállamban egy naptári évben egy anyagból kibocsátható maximális mennyiség kilotonnában kifejezve; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6a.

Módosítás 29

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 9 pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| 9. | „nemzetközi tengeri közlekedés”: bármilyen lobogó alatt közlekedő, halászhajóktól eltérő vízi közlekedési eszközök tengeri és parti vizeket érintő, egyik országból induló és egy másik országba vezető útjainak összessége; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

9.

törölve

Módosítás 30

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 12 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12a. | „forrásokon alapuló uniós levegőszennyezési szakpolitikák”: azok a rendeletek vagy irányelvek, amelyeknek a bennük meghatározott kötelezettségektől függetlenül az a céljuk, hogy akár részlegesen is csökkentsék a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), az ammónia (NH3), a szálló por (PM2,5 ) és a metán (CH4) kibocsátását a forrásuknál végzett kibocsátáscsökkentési intézkedésekkel, beleértve legalább, de nem kizárólag a következők révén elért kibocsátáscsökkentést: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12a.

| — | 94/63/EK irányelv

   (1a)

  , |
| --- | --- |

—

94/63/EK irányelv

   (1a)

  ,

| — | 97/68/EK irányelv

   (1b)

  , |
| --- | --- |

—

97/68/EK irányelv

   (1b)

  ,

| — | 98/70/EK irányelv

   (1c)

  , |
| --- | --- |

—

98/70/EK irányelv

   (1c)

  ,

| — | 1999/32/EK irányelv

   (1d)

  , |
| --- | --- |

—

1999/32/EK irányelv

   (1d)

  ,

| — | 2009/126/EK irányelv

   (1e)

  , |
| --- | --- |

—

2009/126/EK irányelv

   (1e)

  ,

| — | 2004/42/EK irányelv

   (1f)

  , |
| --- | --- |

—

2004/42/EK irányelv

   (1f)

  ,

| — | 2007/46/EK irányelv

   (1 g)

  , beleértve a 715/2007/EK rendeletet

   (1h)

  , |
| --- | --- |

—

2007/46/EK irányelv

   (1 g)

  , beleértve a 715/2007/EK rendeletet

   (1h)

  ,

| — | a 79/2009/EK rendeletet

   (1i)

  , |
| --- | --- |

—

a 79/2009/EK rendeletet

   (1i)

  ,

| — | az 595/2009/EK rendeletet

   (1j)

  és a 661/2009/EK rendeletet

   (1k)

  , |
| --- | --- |

—

az 595/2009/EK rendeletet

   (1j)

  és a 661/2009/EK rendeletet

   (1k)

  ,

| — | 2010/75/EU irányelv

   (1l)

  , |
| --- | --- |

—

2010/75/EU irányelv

   (1l)

  ,

| — | 167/2013/EU rendelet

   (1m)

  , |
| --- | --- |

—

167/2013/EU rendelet

   (1m)

  ,

| — | 168/2013/EU rendelet

   (1n)

  , |
| --- | --- |

—

168/2013/EU rendelet

   (1n)

  ,

| — | 2014/94/EU irányelv

   (1o)

  . |
| --- | --- |

—

2014/94/EU irányelv

   (1o)

  .

Módosítás 31

Irányelvre irányuló javaslat

3 cikk – 12 b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 12b. | „érintett nyilvánosság”: a légszennyező anyagok légkörbe való kibocsátásában érintett vagy valószínűleg érintett, illetve abban érdekelt nyilvánosság; e fogalommeghatározás alkalmazásában érdekeltnek tekintendők a környezetvédelmet előmozdító nem kormányzati szervezetek, a fogyasztóvédelmi szervezetek, az érzékeny népességcsoportok érdekeit képviselő szervezetek és a nemzeti jog szerinti követelményeknek megfelelő egyéb egészségügyi szervek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

12b.

Módosítás 32

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A II. mellékletben meghatározott, 2020-tól és 2030-tól alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségekkel összhangban a tagállamoknak korlátozniuk kell legalább a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), az ammónia (NH3), a szálló por (PM2,5 ) és a
  metán (CH4

  ) emberi eredetű éves kibocsátását. | (1)   A II. mellékletben meghatározott, 2020-tól
  , 2025-től
  és 2030-tól alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségekkel összhangban a tagállamoknak korlátozniuk kell legalább a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), az ammónia (NH3), a szálló por (PM2,5 ) emberi eredetű éves kibocsátását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A II. mellékletben meghatározott, 2020-tól és 2030-tól alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségekkel összhangban a tagállamoknak korlátozniuk kell legalább a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), az ammónia (NH3), a szálló por (PM2,5 ) és a
  metán (CH4

  ) emberi eredetű éves kibocsátását.

(1)   A II. mellékletben meghatározott, 2020-tól
  , 2025-től
  és 2030-tól alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségekkel összhangban a tagállamoknak korlátozniuk kell legalább a kén-dioxid (SO2), a nitrogén-oxidok (NOx), a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC), az ammónia (NH3), a szálló por (PM2,5 ) emberi eredetű éves kibocsátását.

Módosítás 33

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (1a)
     
  A II. mellékletben meghatározott, 2030-tól alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségekkel összhangban a tagállamoknak – kivéve a kérődző haszonállatok által termelt enterális metánt korlátozniuk kell legalább a metán (CH4) emberi eredetű éves kibocsátását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1a)
     
  A II. mellékletben meghatározott, 2030-tól alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségekkel összhangban a tagállamoknak – kivéve a kérődző haszonállatok által termelt enterális metánt korlátozniuk kell legalább a metán (CH4) emberi eredetű éves kibocsátását.

Módosítás 34

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   
  Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok megtesznek minden szükséges, de aránytalanul magas költségekkel nem járó intézkedést annak biztosítására, hogy 2025-ig korlátozzák az SO2, az NOx, az NMVOC, az NH3, a PM2,5 és a CH4 emberi eredetű kibocsátásait. Az említett kibocsátások szintjei a tüzelőanyag-eladások alapján, egy lineáris csökkenési görbe mentén kerülnek meghatározásra a 2020-as kibocsátási szintek és a 2030-ra meghatározott
  kibocsátáscsökkentési
  kötelezettségek szintje között
  . | (2)   
  A tagállamoknak a Bizottság számára a 9. cikknek megfelelően benyújtott jelentéseikben tájékoztatást kell adniuk a nemzeti
  kibocsátáscsökkentési
  kötelezettségvállalásaik teljesítése terén elért előrehaladásról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   
  Az (1) bekezdés sérelme nélkül, a tagállamok megtesznek minden szükséges, de aránytalanul magas költségekkel nem járó intézkedést annak biztosítására, hogy 2025-ig korlátozzák az SO2, az NOx, az NMVOC, az NH3, a PM2,5 és a CH4 emberi eredetű kibocsátásait. Az említett kibocsátások szintjei a tüzelőanyag-eladások alapján, egy lineáris csökkenési görbe mentén kerülnek meghatározásra a 2020-as kibocsátási szintek és a 2030-ra meghatározott
  kibocsátáscsökkentési
  kötelezettségek szintje között
  .

(2)   
  A tagállamoknak a Bizottság számára a 9. cikknek megfelelően benyújtott jelentéseikben tájékoztatást kell adniuk a nemzeti
  kibocsátáscsökkentési
  kötelezettségvállalásaik teljesítése terén elért előrehaladásról
  .

Módosítás 35

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   Az (1)
  és (2)
  bekezdésnek való megfelelés során nem kell
  tekintettel lenni
  az alábbi
  kibocsátásokra
  : | (3)   Az (1) bekezdésnek való megfelelés során nem kell
  figyelembe venni
  az alábbi
  kibocsátásokat
  : |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   Az (1)
  és (2)
  bekezdésnek való megfelelés során nem kell
  tekintettel lenni
  az alábbi
  kibocsátásokra
  :

(3)   Az (1) bekezdésnek való megfelelés során nem kell
  figyelembe venni
  az alábbi
  kibocsátásokat
  :

Módosítás 36

Irányelvre irányuló javaslat

4 cikk – 3 bekezdés – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | az 5. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül
  a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátások. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

d)

az 5. cikk (1) bekezdésének sérelme nélkül
  a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátások.

| d) | a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátások. |
| --- | --- |

d)

a nemzetközi tengeri közlekedésből származó kibocsátások.

Módosítás 37

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)
     
  A 4. cikk (2) bekezdésével összhangban 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szinteknek és a II. mellékletben az NOx, az SO2 és a PM2,5 tekintetében meghatározott, 2030-től alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek való megfelelés érdekében a tagállamok a nemzetközi tengeri közlekedés NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátásaiban elért csökkenést figyelembe vehetik az ugyanabban az évben más forrásokból származó NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátások mértékének meghatározásakor, feltéve, hogy a tagállamok: | törölve |
| a) | a kibocsátáscsökkentést a parti tengereikhez, kizárólagos gazdasági övezeteikhez vagy adott esetben a szennyezés-ellenőrzési övezeteikhez tartozó tengeri területeken érték el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)
     
  A 4. cikk (2) bekezdésével összhangban 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szinteknek és a II. mellékletben az NOx, az SO2 és a PM2,5 tekintetében meghatározott, 2030-től alkalmazandó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeknek való megfelelés érdekében a tagállamok a nemzetközi tengeri közlekedés NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátásaiban elért csökkenést figyelembe vehetik az ugyanabban az évben más forrásokból származó NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátások mértékének meghatározásakor, feltéve, hogy a tagállamok:

törölve

a)

a kibocsátáscsökkentést a parti tengereikhez, kizárólagos gazdasági övezeteikhez vagy adott esetben a szennyezés-ellenőrzési övezeteikhez tartozó tengeri területeken érték el;

| b) | hatékony nyomonkövetési és felügyeleti intézkedéseket fogadtak el és hajtottak végre e rugalmassági rendelkezés megfelelő alkalmazása érdekében; |
| --- | --- |

b)

hatékony nyomonkövetési és felügyeleti intézkedéseket fogadtak el és hajtottak végre e rugalmassági rendelkezés megfelelő alkalmazása érdekében;

| c) | intézkedéseket hajtottak végre annak érdekében, hogy a nemzetközi tengeri közlekedés NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátásainak mértéke csekélyebb legyen, mint amekkora az NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátásokra alkalmazandó uniós normák betartásából adódó kibocsátás lenne; és a tagállamok a szóban forgó intézkedéseknek köszönhető nagyobb mérvű kibocsátáscsökkentés megfelelő számítását igazolták; |
| --- | --- |

c)

intézkedéseket hajtottak végre annak érdekében, hogy a nemzetközi tengeri közlekedés NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátásainak mértéke csekélyebb legyen, mint amekkora az NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátásokra alkalmazandó uniós normák betartásából adódó kibocsátás lenne; és a tagállamok a szóban forgó intézkedéseknek köszönhető nagyobb mérvű kibocsátáscsökkentés megfelelő számítását igazolták;

| d) | a c) pont szerint kiszámított NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátásoknak legfeljebb 20 %-át vették figyelembe, mégpedig úgy, hogy az ellensúlyozás nem jár a II. mellékletben a 2020-ra vonatkozó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítésének elmaradásával. |
| --- | --- |

d)

a c) pont szerint kiszámított NOx-, SO2- és PM2,5 -kibocsátásoknak legfeljebb 20 %-át vették figyelembe, mégpedig úgy, hogy az ellensúlyozás nem jár a II. mellékletben a 2020-ra vonatkozó nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítésének elmaradásával.

Módosítás 38

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 2 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok közösen is teljesíthetik a metánra vonatkozó, II. melléklet szerinti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket
  és köztes kibocsátási szinteket
  , feltéve, hogy: | (2)   A tagállamok közösen is teljesíthetik a metánra vonatkozó, II. melléklet szerinti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket, feltéve, hogy: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok közösen is teljesíthetik a metánra vonatkozó, II. melléklet szerinti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket
  és köztes kibocsátási szinteket
  , feltéve, hogy:

(2)   A tagállamok közösen is teljesíthetik a metánra vonatkozó, II. melléklet szerinti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeiket, feltéve, hogy:

Módosítás 39

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)   A tagállamok a IV. melléklettel összhangban kiigazíthatják éves nemzeti emissziókatasztereiket az SO2, az NOx, az NH3, az NMVOC és a PM2,5 tekintetében, amennyiben nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik
  és a köztes kibocsátási szintek
  nem teljesítésének hátterében az emissziókataszter összeállításának tudományos ismeretek alapján aktualizált, javított módszere áll. | (3)   A tagállamok a IV. melléklettel összhangban kiigazíthatják éves nemzeti emissziókatasztereiket az SO2, az NOx, az NH3, az NMVOC és a PM2,5 tekintetében, amennyiben nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik nem teljesítésének hátterében az emissziókataszter összeállításának tudományos ismeretek alapján aktualizált, javított módszere áll. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)   A tagállamok a IV. melléklettel összhangban kiigazíthatják éves nemzeti emissziókatasztereiket az SO2, az NOx, az NH3, az NMVOC és a PM2,5 tekintetében, amennyiben nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik
  és a köztes kibocsátási szintek
  nem teljesítésének hátterében az emissziókataszter összeállításának tudományos ismeretek alapján aktualizált, javított módszere áll.

(3)   A tagállamok a IV. melléklettel összhangban kiigazíthatják éves nemzeti emissziókatasztereiket az SO2, az NOx, az NH3, az NMVOC és a PM2,5 tekintetében, amennyiben nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeik nem teljesítésének hátterében az emissziókataszter összeállításának tudományos ismeretek alapján aktualizált, javított módszere áll.

Módosítás 40

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   
  Az (1), (2) és (3) bekezdést
  alkalmazni kívánó tagállamok az adott jelentéstételi évet megelőző év
  szeptember 30-áig
  tájékoztatják erről a Bizottságot. A tájékoztatásnak ki kell térnie az érintett szennyezőanyagokra és ágazatokra, valamint, ha rendelkezésre áll ilyen adat, a nemzeti emissziókataszterre gyakorolt hatások mértékére. | (4)   
  Az e rendelet szerinti rugalmassági intézkedést
  alkalmazni kívánó tagállamok az adott jelentéstételi évet megelőző év
  december 31-éig
  tájékoztatják erről a Bizottságot. A tájékoztatásnak ki kell térnie az érintett szennyezőanyagokra és ágazatokra, valamint, ha rendelkezésre áll ilyen adat, a nemzeti emissziókataszterre gyakorolt hatások mértékére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   
  Az (1), (2) és (3) bekezdést
  alkalmazni kívánó tagállamok az adott jelentéstételi évet megelőző év
  szeptember 30-áig
  tájékoztatják erről a Bizottságot. A tájékoztatásnak ki kell térnie az érintett szennyezőanyagokra és ágazatokra, valamint, ha rendelkezésre áll ilyen adat, a nemzeti emissziókataszterre gyakorolt hatások mértékére.

(4)   
  Az e rendelet szerinti rugalmassági intézkedést
  alkalmazni kívánó tagállamok az adott jelentéstételi évet megelőző év
  december 31-éig
  tájékoztatják erről a Bizottságot. A tájékoztatásnak ki kell térnie az érintett szennyezőanyagokra és ágazatokra, valamint, ha rendelkezésre áll ilyen adat, a nemzeti emissziókataszterre gyakorolt hatások mértékére.

Módosítás 41

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével megvizsgálja és értékeli, hogy
  a
  rugalmassági
  rendelkezések
  alkalmazása egy adott évre vonatkozóan megfelel-e a releváns előírásoknak és feltételeknek. | (5)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével megvizsgálja és értékeli, hogy
  valamely
  rugalmassági
  vagy kiigazítási rendelkezés
  alkalmazása egy adott évre vonatkozóan megfelel-e a releváns előírásoknak és feltételeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével megvizsgálja és értékeli, hogy
  a
  rugalmassági
  rendelkezések
  alkalmazása egy adott évre vonatkozóan megfelel-e a releváns előírásoknak és feltételeknek.

(5)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével megvizsgálja és értékeli, hogy
  valamely
  rugalmassági
  vagy kiigazítási rendelkezés
  alkalmazása egy adott évre vonatkozóan megfelel-e a releváns előírásoknak és feltételeknek.

Módosítás 42

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 5 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben a Bizottság a 7. cikk (
  4), (
  5) és (6) bekezdésében említett vonatkozó jelentés kézhezvételétől számított
  kilenc
  hónapon belül nem emel kifogást, az érintett tagállam a kérdéses évre nézve elfogadottnak és érvényesnek tekinti az adott rugalmassági rendelkezés alkalmazását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli, hogy a rugalmassági rendelkezés alkalmazása nem felel meg az alkalmazandó előírásoknak és feltételeknek, határozatot fogad el, és tájékoztatja a tagállamot a rugalmassági rendelkezés alkalmazásának elutasításáról. | Amennyiben a Bizottság a 7. cikk (5) és (6) bekezdésében említett vonatkozó jelentés kézhezvételétől számított
  hat
  hónapon belül nem emel kifogást, az érintett tagállam a kérdéses évre nézve elfogadottnak és érvényesnek tekinti az adott rugalmassági rendelkezés alkalmazását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli, hogy a rugalmassági rendelkezés alkalmazása nem felel meg az alkalmazandó előírásoknak és feltételeknek,
  az adott jelentés kézhezvételétől számított kilenc hónapon belül
  határozatot fogad el, és tájékoztatja a tagállamot a rugalmassági rendelkezés alkalmazásának elutasításáról.
  A határozatot meg kell indokolni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben a Bizottság a 7. cikk (
  4), (
  5) és (6) bekezdésében említett vonatkozó jelentés kézhezvételétől számított
  kilenc
  hónapon belül nem emel kifogást, az érintett tagállam a kérdéses évre nézve elfogadottnak és érvényesnek tekinti az adott rugalmassági rendelkezés alkalmazását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli, hogy a rugalmassági rendelkezés alkalmazása nem felel meg az alkalmazandó előírásoknak és feltételeknek, határozatot fogad el, és tájékoztatja a tagállamot a rugalmassági rendelkezés alkalmazásának elutasításáról.

Amennyiben a Bizottság a 7. cikk (5) és (6) bekezdésében említett vonatkozó jelentés kézhezvételétől számított
  hat
  hónapon belül nem emel kifogást, az érintett tagállam a kérdéses évre nézve elfogadottnak és érvényesnek tekinti az adott rugalmassági rendelkezés alkalmazását. Amennyiben a Bizottság úgy ítéli, hogy a rugalmassági rendelkezés alkalmazása nem felel meg az alkalmazandó előírásoknak és feltételeknek,
  az adott jelentés kézhezvételétől számított kilenc hónapon belül
  határozatot fogad el, és tájékoztatja a tagállamot a rugalmassági rendelkezés alkalmazásának elutasításáról.
  A határozatot meg kell indokolni.

Módosítás 43

Irányelvre irányuló javaslat

5 cikk – 6 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el
  az (1), (
  2) és (3) bekezdésben említett rugalmassági
  rendelkezések
  alkalmazása szabályainak meghatározására a 14. cikk szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban. | (6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el
  a
  (2) és (3) bekezdésben említett
  valamely
  rugalmassági
  rendelkezés
  alkalmazása szabályainak meghatározására a 14. cikk szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el
  az (1), (
  2) és (3) bekezdésben említett rugalmassági
  rendelkezések
  alkalmazása szabályainak meghatározására a 14. cikk szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban.

(6)   A Bizottság végrehajtási jogi aktusokat fogadhat el
  a
  (2) és (3) bekezdésben említett
  valamely
  rugalmassági
  rendelkezés
  alkalmazása szabályainak meghatározására a 14. cikk szerinti vizsgálóbizottsági eljárással összhangban.

Módosítás 44

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A III. melléklet 2. részével összhangban a tagállamok nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programot dolgoznak ki és fogadnak el annak érdekében, hogy a 4. cikknek megfelelően korlátozzák
  emberi eredetű
  éves kibocsátásaikat. | (1)   A III. melléklet 2. részével összhangban a tagállamok nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programot dolgoznak ki és fogadnak el annak érdekében, hogy a 4. cikknek megfelelően korlátozzák éves kibocsátásaikat
  , valamint hogy teljesítsék az ezen irányelv 1
  .
  cikkében foglalt célkitűzéseket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A III. melléklet 2. részével összhangban a tagállamok nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programot dolgoznak ki és fogadnak el annak érdekében, hogy a 4. cikknek megfelelően korlátozzák
  emberi eredetű
  éves kibocsátásaikat.

(1)   A III. melléklet 2. részével összhangban a tagállamok nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programot dolgoznak ki és fogadnak el annak érdekében, hogy a 4. cikknek megfelelően korlátozzák éves kibocsátásaikat
  , valamint hogy teljesítsék az ezen irányelv 1
  .
  cikkében foglalt célkitűzéseket.

Módosítás 45

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | aa) | mérlegelik kibocsátáscsökkentési intézkedéseik költséghatékonyságát, és figyelembe veszik a már elért kibocsátáscsökkentést vagy – amennyiben a tagállam prioritásként kezeli kibocsátáscsökkentési intézkedéseit – a már hatályos uniós jogszabályok alkalmazásával elérhető kibocsátáscsökkentést; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

aa)

mérlegelik kibocsátáscsökkentési intézkedéseik költséghatékonyságát, és figyelembe veszik a már elért kibocsátáscsökkentést vagy – amennyiben a tagállam prioritásként kezeli kibocsátáscsökkentési intézkedéseit – a már hatályos uniós jogszabályok alkalmazásával elérhető kibocsátáscsökkentést;

Módosítás 46

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – a b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ab) | kiemelten kezelik az olyan egyedi szakpolitikai intézkedéseket, amelyek célja a kiszolgáltatott csoportok egészségét veszélyeztető kockázatok csökkentése és a 2008/50/EK irányelv XIV. mellékletének B. szakaszával összhangban megállapított expozíciócsökkentési cél teljesítésének biztosítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ab)

kiemelten kezelik az olyan egyedi szakpolitikai intézkedéseket, amelyek célja a kiszolgáltatott csoportok egészségét veszélyeztető kockázatok csökkentése és a 2008/50/EK irányelv XIV. mellékletének B. szakaszával összhangban megállapított expozíciócsökkentési cél teljesítésének biztosítása;

Módosítás 47

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | figyelembe veszik
  a szennyező
  kibocsátások csökkentésének szükségszerűségét
  annak érdekében, hogy megvalósuljanak a saját területeiket és adott esetben a szomszédos tagállamokat érintő levegőminőségi célkitűzések; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

figyelembe veszik
  a szennyező
  kibocsátások csökkentésének szükségszerűségét
  annak érdekében, hogy megvalósuljanak a saját területeiket és adott esetben a szomszédos tagállamokat érintő levegőminőségi célkitűzések;

| b) | csökkentik
  a szennyező
  kibocsátásokat
  annak érdekében, hogy megvalósuljanak a saját területeiket
  érintő levegőminőségi célkitűzések, különösen a 2008/50/EK irányelvben foglalt határértékek
  és adott esetben a szomszédos tagállamokat érintő levegőminőségi célkitűzések; |
| --- | --- |

b)

csökkentik
  a szennyező
  kibocsátásokat
  annak érdekében, hogy megvalósuljanak a saját területeiket
  érintő levegőminőségi célkitűzések, különösen a 2008/50/EK irányelvben foglalt határértékek
  és adott esetben a szomszédos tagállamokat érintő levegőminőségi célkitűzések;

Módosítás 48

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | számszerűsítik az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott környezeti levegőminőségi szintekkel egyenlő vagy azok alatti szintek 2030-ig történő eléréséhez szükséges további kibocsátáscsökkentéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

számszerűsítik az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott környezeti levegőminőségi szintekkel egyenlő vagy azok alatti szintek 2030-ig történő eléréséhez szükséges további kibocsátáscsökkentéseket;

Módosítás 49

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | számszerűsítik a környezetvédelem szempontjából kritikus terhelések és koncentrációk 2030-ra történő eléréséhez szükséges további kibocsátáscsökkentéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

számszerűsítik a környezetvédelem szempontjából kritikus terhelések és koncentrációk 2030-ra történő eléréséhez szükséges további kibocsátáscsökkentéseket;

Módosítás 50

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – b c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bc) | azonosítják a ba) és bb) pontban említett célok teljesítését szolgáló megfelelő intézkedéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bc)

azonosítják a ba) és bb) pontban említett célok teljesítését szolgáló megfelelő intézkedéseket;

Módosítás 51

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | pénzügyi ösztönzőkkel támogatják a beruházások elmozdulását a tiszta és hatékony technológiák és a fenntartható termelés felé; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

pénzügyi ösztönzőkkel támogatják a beruházások elmozdulását a tiszta és hatékony technológiák és a fenntartható termelés felé;

Módosítás 52

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – c b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | cb) | megvizsgálják, hogy a különböző nemzeti földrajzi régiók légszennyezés-kezeléssel kapcsolatos szükségletei és nehézségei milyen mértékben térnek el; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

cb)

megvizsgálják, hogy a különböző nemzeti földrajzi régiók légszennyezés-kezeléssel kapcsolatos szükségletei és nehézségei milyen mértékben térnek el;

Módosítás 53

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | biztosítják, hogy az érintett illetékes hatóságok figyelemmel kísérjék a tagállamok által az ezen irányelvnek való megfelelés érdekében bevezetett intézkedések hatékonyságát, és szükség esetén jogukban álljon intézkedni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

da)

biztosítják, hogy az érintett illetékes hatóságok figyelemmel kísérjék a tagállamok által az ezen irányelvnek való megfelelés érdekében bevezetett intézkedések hatékonyságát, és szükség esetén jogukban álljon intézkedni.

Módosítás 124

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  A Bizottság biztosítja, hogy a forrásokon alapuló valamennyi uniós levegőszennyezési szakpolitika megfeleljen a célnak, és elősegítse az uniós levegőminőségi célok teljesítését.




  Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok haladéktalanul megállapodnak a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásokra vonatkozó új rendeletre irányuló javaslatról, amelyről jelenleg tárgyalnak.




  Az új típus-jóváhagyási tesztelési módszer legkésőbb 2017-ben alkalmazandó lesz, és biztosítja, hogy a szennyezőanyagokat, például az NOx-et és a szálló port (PM2,5 és PM10) hatékonyan, a valós vezetési feltételeket reprezentáló megfelelési tényezők alapján korlátozzák. Az új teszteknek függetleneknek és átláthatóaknak kell lenniük.




  E megfelelési tényezőknek szigorúaknak és számszerűeknek kell lenniük annak érdekében, hogy csak a vezetéshez kapcsolódó valós kibocsátásokat tesztelő eljárás bizonytalanságát fejezzék ki. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

2a.
     
  A Bizottság biztosítja, hogy a forrásokon alapuló valamennyi uniós levegőszennyezési szakpolitika megfeleljen a célnak, és elősegítse az uniós levegőminőségi célok teljesítését.

Ennek érdekében a Bizottság és a tagállamok haladéktalanul megállapodnak a valós vezetési feltételek melletti kibocsátásokra vonatkozó új rendeletre irányuló javaslatról, amelyről jelenleg tárgyalnak.

Az új típus-jóváhagyási tesztelési módszer legkésőbb 2017-ben alkalmazandó lesz, és biztosítja, hogy a szennyezőanyagokat, például az NOx-et és a szálló port (PM2,5 és PM10) hatékonyan, a valós vezetési feltételeket reprezentáló megfelelési tényezők alapján korlátozzák. Az új teszteknek függetleneknek és átláthatóaknak kell lenniük.

E megfelelési tényezőknek szigorúaknak és számszerűeknek kell lenniük annak érdekében, hogy csak a vezetéshez kapcsolódó valós kibocsátásokat tesztelő eljárás bizonytalanságát fejezzék ki.

Módosítás 55

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A tagállamok kialakítják a mozgó és nem mozgó források rutinszerű és nem rutinszerű környezetvédelmi ellenőrzését és piacfelügyeletét, valamint az ezekre vonatkozó nyilvános jelentéstételt szolgáló rendszereket annak biztosítása érdekében, hogy a politikák és intézkedések valós működési feltételek mellett hatékonyaknak bizonyuljanak a kibocsátáscsökkentések teljesítésében. |
| | A Bizottság ...-ig

   (*1)

  jogalkotási javaslatot nyújt be a könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási előírások használat során végzett megfigyelési vizsgálatára és a kapcsolódó nyilvános jelentéstételre szolgáló, az érintett illetékes hatóság igazgatása alatt álló uniós szintű rendszerről, amelynek segítségével meggyőződhet arról, hogy a járművek és a motorok teljes hasznos élettartamuk során megfelelnek az Euro 6 előírásoknak. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  A tagállamok kialakítják a mozgó és nem mozgó források rutinszerű és nem rutinszerű környezetvédelmi ellenőrzését és piacfelügyeletét, valamint az ezekre vonatkozó nyilvános jelentéstételt szolgáló rendszereket annak biztosítása érdekében, hogy a politikák és intézkedések valós működési feltételek mellett hatékonyaknak bizonyuljanak a kibocsátáscsökkentések teljesítésében.

A Bizottság ...-ig

   (*1)

  jogalkotási javaslatot nyújt be a könnyű haszongépjárművekre vonatkozó kibocsátási előírások használat során végzett megfigyelési vizsgálatára és a kapcsolódó nyilvános jelentéstételre szolgáló, az érintett illetékes hatóság igazgatása alatt álló uniós szintű rendszerről, amelynek segítségével meggyőződhet arról, hogy a járművek és a motorok teljes hasznos élettartamuk során megfelelnek az Euro 6 előírásoknak.

Módosítás 56

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 3 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (3a)
     
  A tagállamok úgy támogathatják az alacsony szintű kibocsátásforrások felszámolását, hogy a közlekedési és tüzelőanyag-forgalmazási ágazatban ösztönzik a porózus tömlők kibocsátásmentes tömlőket alkalmazó technológiával történő felváltását. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3a)
     
  A tagállamok úgy támogathatják az alacsony szintű kibocsátásforrások felszámolását, hogy a közlekedési és tüzelőanyag-forgalmazási ágazatban ösztönzik a porózus tömlők kibocsátásmentes tömlőket alkalmazó technológiával történő felváltását.

Módosítás 57

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy alkalmazzák az 5. cikk szerinti rugalmassági
  rendelkezéseket
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

b)

amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy alkalmazzák az 5. cikk szerinti rugalmassági
  rendelkezéseket
  .

| b) | amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy alkalmazzák az 5. cikk szerinti
  valamely
  rugalmassági
  rendelkezést
  . |
| --- | --- |

b)

amennyiben a tagállamok úgy döntenek, hogy alkalmazzák az 5. cikk szerinti
  valamely
  rugalmassági
  rendelkezést
  .

Módosítás 58

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokban fel kell tüntetni, hogy a tagállam igénybe kívánja-e venni az 5. cikkben foglalt valamely rugalmassági rendelkezést. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokban fel kell tüntetni, hogy a tagállam igénybe kívánja-e venni az 5. cikkben foglalt valamely rugalmassági rendelkezést.

Módosítás 59

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 5 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (5)   A vonatkozó uniós szabályozással összhangban a tagállamoknak konzultálniuk kell tervezett nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaikról és azok véglegesítés előtti minden
  lényeges
  módosításáról
  egyfelől a nyilvánossággal, másfelől
  azon
  különféle szintű
  illetékes hatóságokkal, amelyek a levegőszennyezés, a levegőminőség és az ellenőrzések területén vállalt egyedi környezetvédelmi feladataik miatt érintettek
  lehetnek
  a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok végrehajtásában.
  Szükség esetén határokon átnyúló egyeztetéseket
  kell
  tartani, összhangban a vonatkozó uniós szabályozással
  . | (5)   A vonatkozó uniós szabályozással összhangban a tagállamoknak konzultálniuk kell tervezett nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaikról és azok véglegesítés előtti minden módosításáról azon illetékes hatóságokkal, amelyek a levegőszennyezés, a levegőminőség és az ellenőrzések területén vállalt egyedi
  , bármilyen szintű
  környezetvédelmi feladataik miatt
  valószínűleg
  érintettek a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok végrehajtásában.
  E konzultációkba
  be kell
  vonni a konkrét övezetekben és/vagy agglomerációs területeken a kibocsátáscsökkentési politikákért felelős megfelelő helyi és regionális hatóságokat, nem kizárva azon övezeteket és/vagy agglomerációs területeket, amelyek legalább két tagállamban találhatók
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5)   A vonatkozó uniós szabályozással összhangban a tagállamoknak konzultálniuk kell tervezett nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaikról és azok véglegesítés előtti minden
  lényeges
  módosításáról
  egyfelől a nyilvánossággal, másfelől
  azon
  különféle szintű
  illetékes hatóságokkal, amelyek a levegőszennyezés, a levegőminőség és az ellenőrzések területén vállalt egyedi környezetvédelmi feladataik miatt érintettek
  lehetnek
  a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok végrehajtásában.
  Szükség esetén határokon átnyúló egyeztetéseket
  kell
  tartani, összhangban a vonatkozó uniós szabályozással
  .

(5)   A vonatkozó uniós szabályozással összhangban a tagállamoknak konzultálniuk kell tervezett nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaikról és azok véglegesítés előtti minden módosításáról azon illetékes hatóságokkal, amelyek a levegőszennyezés, a levegőminőség és az ellenőrzések területén vállalt egyedi
  , bármilyen szintű
  környezetvédelmi feladataik miatt
  valószínűleg
  érintettek a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok végrehajtásában.
  E konzultációkba
  be kell
  vonni a konkrét övezetekben és/vagy agglomerációs területeken a kibocsátáscsökkentési politikákért felelős megfelelő helyi és regionális hatóságokat, nem kizárva azon övezeteket és/vagy agglomerációs területeket, amelyek legalább két tagállamban találhatók
  .

Módosítás 60

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 5 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok a vonatkozó uniós joggal összhangban gondoskodnak arról, hogy a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programtervezetek kidolgozásának és felülvizsgálatának korai szakaszában, valamint e programok bárminemű módosításának véglegesítését megelőzően konzultálnak az érintett nyilvánosság tagjaival. Adott esetben a vonatkozó uniós szabályozással, többek között a 2008/50/EK irányelv 25. cikkével összhangban határokon átnyúló egyeztetéseket kell tartani. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok a vonatkozó uniós joggal összhangban gondoskodnak arról, hogy a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programtervezetek kidolgozásának és felülvizsgálatának korai szakaszában, valamint e programok bárminemű módosításának véglegesítését megelőzően konzultálnak az érintett nyilvánosság tagjaival. Adott esetben a vonatkozó uniós szabályozással, többek között a 2008/50/EK irányelv 25. cikkével összhangban határokon átnyúló egyeztetéseket kell tartani.

Módosítás 61

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 5 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (5a)
     
  A tagállamok kinevezik saját független szakértői testületeiket a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programtervezetek felülvizsgálatának elvégzésére a programokban feltüntetett adatok pontosságának, illetve szakpolitikák és intézkedések megfelelőségének értékelése céljából. E felülvizsgálat eredményét a nyilvánosság érdemleges részvételének megkönnyítése érdekében a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok tervezetének közzététele előtt nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(5a)
     
  A tagállamok kinevezik saját független szakértői testületeiket a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programtervezetek felülvizsgálatának elvégzésére a programokban feltüntetett adatok pontosságának, illetve szakpolitikák és intézkedések megfelelőségének értékelése céljából. E felülvizsgálat eredményét a nyilvánosság érdemleges részvételének megkönnyítése érdekében a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok tervezetének közzététele előtt nyilvánosan hozzáférhetővé kell tenni.

Módosítás 62

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 6 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A Bizottság iránymutatást nyújt a III. melléklet 1. részében nem szereplő kibocsátáscsökkentési intézkedésekre, többek között a háztartási fűtésre és a közúti közlekedésre vonatkozóan, amelyeket a tagállamok belefoglalhatnak nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaikba. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság iránymutatást nyújt a III. melléklet 1. részében nem szereplő kibocsátáscsökkentési intézkedésekre, többek között a háztartási fűtésre és a közúti közlekedésre vonatkozóan, amelyeket a tagállamok belefoglalhatnak nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjaikba.

Módosítás 63

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 8 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (8)   A Bizottság iránymutatást
  adhat
  a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok kidolgozásához és végrehajtásához. | (8)   A Bizottság iránymutatást
  ad
  a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok kidolgozásához és végrehajtásához. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(8)   A Bizottság iránymutatást
  adhat
  a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok kidolgozásához és végrehajtásához.

(8)   A Bizottság iránymutatást
  ad
  a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok kidolgozásához és végrehajtásához.

Módosítás 64

Irányelvre irányuló javaslat

6 cikk – 9 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (9)   A Bizottság ezenkívül végrehajtási jogi aktusokkal
  meghatározhatja
  a tagállami nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok formátumát és a szükséges információk körét. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 14. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. | (9)   A Bizottság ezenkívül végrehajtási jogi aktusokkal
  meghatározza
  a tagállami nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok formátumát és a szükséges információk körét. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 14. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(9)   A Bizottság ezenkívül végrehajtási jogi aktusokkal
  meghatározhatja
  a tagállami nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok formátumát és a szükséges információk körét. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 14. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

(9)   A Bizottság ezenkívül végrehajtási jogi aktusokkal
  meghatározza
  a tagállami nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok formátumát és a szükséges információk körét. Ezeket a végrehajtási aktusokat a 14. cikkben említett vizsgálóbizottsági eljárással összhangban kell elfogadni.

Módosítás 65

Irányelvre irányuló javaslat

6 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 6a. cikk




  „Tiszta Levegőt” Alap




  A Bizottság megkönnyíti a finanszírozáshoz való hozzáférést, elősegítve ezáltal, hogy megfelelő intézkedéseket hozhassanak ezen irányelv célkitűzéseinek teljesítéséhez.




  Idetartoznak a többek között az alábbiak keretében rendelkezésre álló források is:










  a) | mezőgazdasági támogatás, többek között a 2014–2020 közötti időszakra szóló közös agrárpolitika keretében, a 2017. évi félidős felülvizsgálattal módosított formában, amelynek nyomán a levegőminőség is bekerül a „közjavak” közé, különös tekintettel az ammóniára és a metánra vagy mindkettőre, hogy a tagállamok és azok érintett regionális és helyi hatóságai konkrét intézkedésekkel járulhassanak hozzá a kibocsátáscsökkentéshez, illetve annak támogatásához; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

6a. cikk

„Tiszta Levegőt” Alap

A Bizottság megkönnyíti a finanszírozáshoz való hozzáférést, elősegítve ezáltal, hogy megfelelő intézkedéseket hozhassanak ezen irányelv célkitűzéseinek teljesítéséhez.

Idetartoznak a többek között az alábbiak keretében rendelkezésre álló források is:

a)

mezőgazdasági támogatás, többek között a 2014–2020 közötti időszakra szóló közös agrárpolitika keretében, a 2017. évi félidős felülvizsgálattal módosított formában, amelynek nyomán a levegőminőség is bekerül a „közjavak” közé, különös tekintettel az ammóniára és a metánra vagy mindkettőre, hogy a tagállamok és azok érintett regionális és helyi hatóságai konkrét intézkedésekkel járulhassanak hozzá a kibocsátáscsökkentéshez, illetve annak támogatásához;

| b) | a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram jövőbeli munkaprogramjai |
| --- | --- |

b)

a Horizont 2020 kutatási és innovációs keretprogram jövőbeli munkaprogramjai

| c) | európai strukturális és beruházási alapok; |
| --- | --- |

c)

európai strukturális és beruházási alapok;

| d) | környezet- és éghajlatvédelmi finanszírozási eszközök, például a LIFE program; |
| --- | --- |

d)

környezet- és éghajlatvédelmi finanszírozási eszközök, például a LIFE program;

| e) | a fentiek bármely kombinációja. |
| --- | --- |

e)

a fentiek bármely kombinációja.

A Bizottság gondoskodik arról, hogy a finanszírozási eljárások egyszerűek, átláthatók és a különböző kormányzati szintek számára hozzáférhetők legyenek.

A Bizottság megvizsgálja egy olyan egyablakos ügyintézés létrehozásának lehetőségét, ahol az érintettek könnyen megtalálják a rendelkezésre álló forrásokat és a levegőszennyezés problémájának kezelését célzó projektekhez kapcsolódó eljárásokat.

Módosítás 67

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 4 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)
     
  Az 5. cikk (1) bekezdése szerinti rugalmassági rendelkezéseket alkalmazó tagállamok adott évre vonatkozó tájékoztató jellegű kataszterjelentésének tartalmaznia kell az alábbi információkat is: | törölve |
| a) | az NOx, az SO2 és a PM2,5 tekintetében azon kibocsátásmennyiséget, amely a kibocsátás-ellenőrzési terület megléte nélkül keletkezne; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)
     
  Az 5. cikk (1) bekezdése szerinti rugalmassági rendelkezéseket alkalmazó tagállamok adott évre vonatkozó tájékoztató jellegű kataszterjelentésének tartalmaznia kell az alábbi információkat is:

törölve

a)

az NOx, az SO2 és a PM2,5 tekintetében azon kibocsátásmennyiséget, amely a kibocsátás-ellenőrzési terület megléte nélkül keletkezne;

| b) | a kibocsátás-ellenőrzési terület tagállamhoz tartozó részén az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban elért kibocsátáscsökkentési szint; |
| --- | --- |

b)

a kibocsátás-ellenőrzési terület tagállamhoz tartozó részén az 5. cikk (1) bekezdésének c) pontjával összhangban elért kibocsátáscsökkentési szint;

| c) | a rugalmassági rendelkezések alkalmazásának mértéke; |
| --- | --- |

c)

a rugalmassági rendelkezések alkalmazásának mértéke;

| d) | bármely kiegészítő adat, amely a tagállamok véleménye szerint elősegíti, hogy a Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével teljes körűen értékelhesse a rugalmassági rendelkezések alkalmazásának feltételeit. |
| --- | --- |

d)

bármely kiegészítő adat, amely a tagállamok véleménye szerint elősegíti, hogy a Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség segítségével teljes körűen értékelhesse a rugalmassági rendelkezések alkalmazásának feltételeit.

Módosítás 68

Irányelvre irányuló javaslat

7 cikk – 7 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (7)   A tagállamok a IV. mellékletnek megfelelő módon készítik el emissziókatasztereiket, továbbá kiigazított emissziókatasztereiket, kibocsátási előrejelzéseiket és tájékoztató kataszterjelentésüket. | (7)   A tagállamok a IV. mellékletnek megfelelő módon készítik el emissziókatasztereiket, továbbá
  – adott esetben –
  kiigazított emissziókatasztereiket, kibocsátási előrejelzéseiket és tájékoztató kataszterjelentésüket. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(7)   A tagállamok a IV. mellékletnek megfelelő módon készítik el emissziókatasztereiket, továbbá kiigazított emissziókatasztereiket, kibocsátási előrejelzéseiket és tájékoztató kataszterjelentésüket.

(7)   A tagállamok a IV. mellékletnek megfelelő módon készítik el emissziókatasztereiket, továbbá
  – adott esetben –
  kiigazított emissziókatasztereiket, kibocsátási előrejelzéseiket és tájékoztató kataszterjelentésüket.

Módosítás 69

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 1 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok
  , amennyiben ez megvalósítható, biztosítják
  a levegőszennyezés ökoszisztémákra gyakorolt káros
  hatásainak nyomon követését
  az V. mellékletben meghatározott előírásokkal összhangban. | (1)   A tagállamok
  nyomon követik
  a levegőszennyezés ökoszisztémákra gyakorolt káros
  hatásait
  az V. mellékletben meghatározott előírásokkal összhangban. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok
  , amennyiben ez megvalósítható, biztosítják
  a levegőszennyezés ökoszisztémákra gyakorolt káros
  hatásainak nyomon követését
  az V. mellékletben meghatározott előírásokkal összhangban.

(1)   A tagállamok
  nyomon követik
  a levegőszennyezés ökoszisztémákra gyakorolt káros
  hatásait
  az V. mellékletben meghatározott előírásokkal összhangban.

Módosítás 70

Irányelvre irányuló javaslat

8 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A tagállamok
  szükség szerint
  összehangolják a levegőszennyezés hatásainak nyomon követését más, az uniós szabályozás keretében – többek között a 2008/50/EK irányelvben és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (30) – meghatározott nyomonkövetési programokkal. | (2)   A tagállamok összehangolják a levegőszennyezés hatásainak nyomon követését más, az uniós szabályozás keretében – többek között a 2008/50/EK irányelvben és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (30) – meghatározott nyomonkövetési programokkal. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A tagállamok
  szükség szerint
  összehangolják a levegőszennyezés hatásainak nyomon követését más, az uniós szabályozás keretében – többek között a 2008/50/EK irányelvben és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (30) – meghatározott nyomonkövetési programokkal.

(2)   A tagállamok összehangolják a levegőszennyezés hatásainak nyomon követését más, az uniós szabályozás keretében – többek között a 2008/50/EK irányelvben és a 2000/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelvben (30) – meghatározott nyomonkövetési programokkal.

Módosítás 71

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A tagállamok
  [a 17. cikkben említett időponttól számított három hónapon belül (az időpontot a Kiadóhivatal illeszti be)]
  megküldik a Bizottságnak nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjukat, és a továbbiakban azt kétévente aktualizálják. | (1)   A tagállamok
  ...

   (*2)

  -ig
  megküldik a Bizottságnak nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjukat, és a továbbiakban azt kétévente aktualizálják. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A tagállamok
  [a 17. cikkben említett időponttól számított három hónapon belül (az időpontot a Kiadóhivatal illeszti be)]
  megküldik a Bizottságnak nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjukat, és a továbbiakban azt kétévente aktualizálják.

(1)   A tagállamok
  ...

   (*2)

  -ig
  megküldik a Bizottságnak nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programjukat, és a továbbiakban azt kétévente aktualizálják.

Módosítás 72

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Amennyiben egy nemzeti levegőszennyezés-csökkentési program a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően aktualizálásra kerül, az érintett tagállam
  erről
  két hónapon belül értesíti a Bizottságot. | Amennyiben egy nemzeti levegőszennyezés-csökkentési program a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően aktualizálásra kerül, az érintett tagállam két hónapon belül értesíti a Bizottságot
  az aktualizált programról
  . |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben egy nemzeti levegőszennyezés-csökkentési program a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően aktualizálásra kerül, az érintett tagállam
  erről
  két hónapon belül értesíti a Bizottságot.

Amennyiben egy nemzeti levegőszennyezés-csökkentési program a 6. cikk (4) bekezdésének megfelelően aktualizálásra kerül, az érintett tagállam két hónapon belül értesíti a Bizottságot
  az aktualizált programról
  .

Módosítás 73

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 2 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   2017-től kezdve a tagállamoknak az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi határidők betartásával tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget a 7. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében és adott esetben a 7. cikk
  (4),
  (5) és (6) bekezdésében említett nemzeti emissziókatasztereikről, kibocsátási előrejelzéseikről, térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó emissziókatasztereikről, nagy pontszerű forrásokra vonatkozó nyilvántartásaikról és jelentéseikről. | (2)   2017-től kezdve a tagállamoknak az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi határidők betartásával tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget a 7. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében és adott esetben a 7. cikk (5) és (6) bekezdésében említett nemzeti emissziókatasztereikről, kibocsátási előrejelzéseikről, térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó emissziókatasztereikről, nagy pontszerű forrásokra vonatkozó nyilvántartásaikról és jelentéseikről. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   2017-től kezdve a tagállamoknak az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi határidők betartásával tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget a 7. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében és adott esetben a 7. cikk
  (4),
  (5) és (6) bekezdésében említett nemzeti emissziókatasztereikről, kibocsátási előrejelzéseikről, térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó emissziókatasztereikről, nagy pontszerű forrásokra vonatkozó nyilvántartásaikról és jelentéseikről.

(2)   2017-től kezdve a tagállamoknak az I. mellékletben meghatározott jelentéstételi határidők betartásával tájékoztatniuk kell a Bizottságot és az Európai Környezetvédelmi Ügynökséget a 7. cikk (1), (2) és (3) bekezdésében és adott esetben a 7. cikk (5) és (6) bekezdésében említett nemzeti emissziókatasztereikről, kibocsátási előrejelzéseikről, térbeli bontásban megadott adatokat tartalmazó emissziókatasztereikről, nagy pontszerű forrásokra vonatkozó nyilvántartásaikról és jelentéseikről.

Módosítás 134

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 3 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (3)
     
  A tagállamok a CH4 nemzeti kibocsátásai és azok előrejelzései tekintetében az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (31)

  megfelelően tesznek jelentést. | törölve |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(3)
     
  A tagállamok a CH4 nemzeti kibocsátásai és azok előrejelzései tekintetében az 525/2013/EU európai parlamenti és tanácsi rendeletnek

   (31)

  megfelelően tesznek jelentést.

törölve

Módosítás 74

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (4)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és a tagállamok segítségével rendszeresen felülvizsgálja a nemzeti emissziókataszterek adatait. A felülvizsgálat a következőket foglalja magában: | (4)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és a tagállamok segítségével rendszeresen felülvizsgálja a nemzeti emissziókataszterek adatait
  és a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokat
  . A felülvizsgálat a következőket foglalja magában: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(4)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és a tagállamok segítségével rendszeresen felülvizsgálja a nemzeti emissziókataszterek adatait. A felülvizsgálat a következőket foglalja magában:

(4)   A Bizottság az Európai Környezetvédelmi Ügynökség és a tagállamok segítségével rendszeresen felülvizsgálja a nemzeti emissziókataszterek adatait
  és a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programokat
  . A felülvizsgálat a következőket foglalja magában:

Módosítás 75

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés – c a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ca) | ellenőrzések annak megállapítása érdekében, hogy a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok eleget tesznek a 6. cikkben foglalt követelményeknek. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ca)

ellenőrzések annak megállapítása érdekében, hogy a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programok eleget tesznek a 6. cikkben foglalt követelményeknek.

Módosítás 76

Irányelvre irányuló javaslat

9 cikk – 4 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A bizottsági felülvizsgálat eredményeit a 11. cikknek megfelelően nyilvánosságra kell hozni. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A bizottsági felülvizsgálat eredményeit a 11. cikknek megfelelően nyilvánosságra kell hozni.

Módosítás 77

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 1 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (1)   A Bizottság
  legalább ötévente
  jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv
  végrehajtásának előrehaladásáról, valamint saját hozzájárulásáról ezen irányelv céljainak megvalósulásához
  . | (1)   A Bizottság
  ...

   (*3)

  -tól kezdődően 30 havonta
  jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv
  végrehajtásáról
  .
  Ennek során a Bizottság értékeli: |
| | a) | az ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósulása érdekében tett hozzájárulását és tagállami erőfeszítéseket; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(1)   A Bizottság
  legalább ötévente
  jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv
  végrehajtásának előrehaladásáról, valamint saját hozzájárulásáról ezen irányelv céljainak megvalósulásához
  .

(1)   A Bizottság
  ...

   (*3)

  -tól kezdődően 30 havonta
  jelentést küld az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv
  végrehajtásáról
  .
  Ennek során a Bizottság értékeli:

a)

az ezen irányelv célkitűzéseinek megvalósulása érdekében tett hozzájárulását és tagállami erőfeszítéseket;

| b) | a légszennyezőanyag-kibocsátás csökkentésének alakulását 2025-ig és 2030-ig; |
| --- | --- |

b)

a légszennyezőanyag-kibocsátás csökkentésének alakulását 2025-ig és 2030-ig;

| c) | a hetedik környezetvédelmi cselekvési programban rögzített levegőminőségi célok hosszú távú célkitűzéseinek megvalósulása irányába tett haladást; |
| --- | --- |

c)

a hetedik környezetvédelmi cselekvési programban rögzített levegőminőségi célok hosszú távú célkitűzéseinek megvalósulása irányába tett haladást;

| d) | hogy meghaladták-e a kritikus terheléseket és koncentrációkat, valamint az Egészségügyi Világszervezet levegőminőségi iránymutatásaiban szereplő értékeket; valamint |
| --- | --- |

d)

hogy meghaladták-e a kritikus terheléseket és koncentrációkat, valamint az Egészségügyi Világszervezet levegőminőségi iránymutatásaiban szereplő értékeket; valamint

| e) | az elérhető uniós források tagállamok általi felhasználását, amennyiben a szóban forgó forrást a levegőszennyezés csökkentésének céljára használták. |
| --- | --- |

e)

az elérhető uniós források tagállamok általi felhasználását, amennyiben a szóban forgó forrást a levegőszennyezés csökkentésének céljára használták.

Módosítás 78

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 1 a albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | A tagállamok 2020., 2025. és 2030. évi kibocsátáscsökkentéséről szóló jelentés elkészítésekor a Bizottság adott esetben ismerteti a teljesítés elmaradásának okait. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok 2020., 2025. és 2030. évi kibocsátáscsökkentéséről szóló jelentés elkészítésekor a Bizottság adott esetben ismerteti a teljesítés elmaradásának okait.

Módosítás 79

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 1 b albekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Amennyiben a jelentés szerint a tagállam nem tud eleget tenni az uniós jognak és a 2008/50/EK irányelvben előírt levegőminőségi határértékeknek, a Bizottság: |
| | a) | értékeli, hogy a megfelelés hiánya a nem hatékony forrásokon alapuló uniós levegőszennyezési szakpolitika következménye-e, ideértve annak tagállami szintű végrehajtását is, |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Amennyiben a jelentés szerint a tagállam nem tud eleget tenni az uniós jognak és a 2008/50/EK irányelvben előírt levegőminőségi határértékeknek, a Bizottság:

a)

értékeli, hogy a megfelelés hiánya a nem hatékony forrásokon alapuló uniós levegőszennyezési szakpolitika következménye-e, ideértve annak tagállami szintű végrehajtását is,

| b) | konzultál a 14. cikkben említett bizottsággal, és megállapítja, hogy mennyiben van szükség a kibocsátási forrásokkal kapcsolatos új jogszabályra, valamint adott esetben jogalkotási javaslatokat terjeszt elő az irányelv céljainak való megfelelés biztosítása érdekében. Ezeket a javaslatokat mindenre kiterjedő hatásvizsgálattal kell alátámasztani, és a legújabb tudományos ismereteket kell tükrözniük. |
| --- | --- |

b)

konzultál a 14. cikkben említett bizottsággal, és megállapítja, hogy mennyiben van szükség a kibocsátási forrásokkal kapcsolatos új jogszabályra, valamint adott esetben jogalkotási javaslatokat terjeszt elő az irányelv céljainak való megfelelés biztosítása érdekében. Ezeket a javaslatokat mindenre kiterjedő hatásvizsgálattal kell alátámasztani, és a legújabb tudományos ismereteket kell tükrözniük.

Módosítás 80

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 1 bekezdés – 2 albekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A Bizottság mindenképpen jelentést tesz a 2025-ös évről a fentiek szerint, és jelentésében tájékoztatást nyújt a 4. cikk (2) bekezdésében említett köztes kibocsátási szintek eléréséről, illetve megindokolja, ha azokat nem sikerült elérni. Megvizsgálja
  további intézkedések
  szükségességét
  , figyelembe véve azok végrehajtásának ágazati hatásait is. | E jelentések alapján a Bizottság a tagállamokkal együtt megvizsgálja, hogy szükség van-e
  további
  , többek között nemzeti szintű
  intézkedések
  meghozatalára
  , figyelembe véve azok végrehajtásának ágazati hatásait is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A Bizottság mindenképpen jelentést tesz a 2025-ös évről a fentiek szerint, és jelentésében tájékoztatást nyújt a 4. cikk (2) bekezdésében említett köztes kibocsátási szintek eléréséről, illetve megindokolja, ha azokat nem sikerült elérni. Megvizsgálja
  további intézkedések
  szükségességét
  , figyelembe véve azok végrehajtásának ágazati hatásait is.

E jelentések alapján a Bizottság a tagállamokkal együtt megvizsgálja, hogy szükség van-e
  további
  , többek között nemzeti szintű
  intézkedések
  meghozatalára
  , figyelembe véve azok végrehajtásának ágazati hatásait is.

Módosítás 81

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   Az (1) bekezdés szerinti
  jelentések
  magukban
  foglalhatnak
  egy értékelést ezen irányelv környezeti és társadalmi-gazdasági hatásairól. | (2)   Az (1) bekezdés szerinti
  jelentéseknek
  magukban
  kell foglalniuk
  egy értékelést ezen irányelv
  egészségügyi,
  környezeti és társadalmi-gazdasági hatásairól
  , kitérve a tagállamok egészségügyi rendszerére gyakorolt hatásra, illetve a végre nem hajtásból fakadó költségekre
  .
  A Bizottság a jelentéseket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   Az (1) bekezdés szerinti
  jelentések
  magukban
  foglalhatnak
  egy értékelést ezen irányelv környezeti és társadalmi-gazdasági hatásairól.

(2)   Az (1) bekezdés szerinti
  jelentéseknek
  magukban
  kell foglalniuk
  egy értékelést ezen irányelv
  egészségügyi,
  környezeti és társadalmi-gazdasági hatásairól
  , kitérve a tagállamok egészségügyi rendszerére gyakorolt hatásra, illetve a végre nem hajtásból fakadó költségekre
  .
  A Bizottság a jelentéseket a nyilvánosság számára hozzáférhetővé teszi.

Módosítás 152

Irányelvre irányuló javaslat

10 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A Bizottság ezenkívül még a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség meghatározását megelőzően hatásvizsgálatot végez a higannyal (Hg) kapcsolatban, és adott esetben új jogalkotási javaslatot nyújt be. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A Bizottság ezenkívül még a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettség meghatározását megelőzően hatásvizsgálatot végez a higannyal (Hg) kapcsolatban, és adott esetben új jogalkotási javaslatot nyújt be.

Módosítás 82

Irányelvre irányuló javaslat

10 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 10a. cikk




  Tiszta levegőt Európának fórum




  A Bizottság a Tiszta levegőt program végrehajtásának elősegítése érdekében létrehozza a Tiszta levegőt Európának fórumot, amelynek keretében kétévente egybegyűjti az összes érintett szereplőt, köztük a tagállamok valamennyi szinten működő illetékes hatóságait, a Bizottságot, az ipart, a civil társadalmat és a tudományos közösséget. A Tiszta levegőt fórum felügyeli a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési program kidolgozására és végrehajtására vonatkozó iránymutatások kialakítását, a kibocsátáscsökkentési menetrendek alakulását, valamint a jelentéstételi kötelezettségek értékelését is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

10a. cikk

Tiszta levegőt Európának fórum

A Bizottság a Tiszta levegőt program végrehajtásának elősegítése érdekében létrehozza a Tiszta levegőt Európának fórumot, amelynek keretében kétévente egybegyűjti az összes érintett szereplőt, köztük a tagállamok valamennyi szinten működő illetékes hatóságait, a Bizottságot, az ipart, a civil társadalmat és a tudományos közösséget. A Tiszta levegőt fórum felügyeli a nemzeti levegőszennyezés-csökkentési program kidolgozására és végrehajtására vonatkozó iránymutatások kialakítását, a kibocsátáscsökkentési menetrendek alakulását, valamint a jelentéstételi kötelezettségek értékelését is.

Módosítás 83

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | a levegőszennyezésre vonatkozó 2025-ös és 2030-as, kötelező érvényű országspecifikus célok teljesítésének alakulása tagállamonként, az egyes szennyező anyagok esetében. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

ba)

a levegőszennyezésre vonatkozó 2025-ös és 2030-as, kötelező érvényű országspecifikus célok teljesítésének alakulása tagállamonként, az egyes szennyező anyagok esetében.

Módosítás 84

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 1 bekezdés – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | a 9. cikk (4) bekezdésében említett felülvizsgálat eredményei. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

bb)

a 9. cikk (4) bekezdésében említett felülvizsgálat eredményei.

Módosítás 85

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2a)
     
  A tagállamok biztosítják az érintett nyilvánosság közigazgatási és bírósági eljáráshoz való hozzáférését az illetékes hatóságok vagy magánszemélyek ezen irányelvet megsértő intézkedéseinek és mulasztásainak vitatása érdekében.




  Ezeknek az eljárásoknak megfelelő és hatékony jogorvoslatot kell biztosítaniuk, beleértve adott esetben az ideiglenes intézkedéseket, valamint igazságosaknak, méltányosaknak és időszerűeknek kell lenniük, illetve nem lehetnek túlzottan költségesek.




  A tagállamok biztosítják, hogy az eljárásokhoz való hozzáférés módjára vonatkozó információk rendelkezésre álljanak a nyilvánosság számára, és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést gátló pénzügyi és egyéb akadályok felszámolása érdekében megvizsgálják megfelelő támogatási mechanizmusok létesítésének lehetőségét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2a)
     
  A tagállamok biztosítják az érintett nyilvánosság közigazgatási és bírósági eljáráshoz való hozzáférését az illetékes hatóságok vagy magánszemélyek ezen irányelvet megsértő intézkedéseinek és mulasztásainak vitatása érdekében.

Ezeknek az eljárásoknak megfelelő és hatékony jogorvoslatot kell biztosítaniuk, beleértve adott esetben az ideiglenes intézkedéseket, valamint igazságosaknak, méltányosaknak és időszerűeknek kell lenniük, illetve nem lehetnek túlzottan költségesek.

A tagállamok biztosítják, hogy az eljárásokhoz való hozzáférés módjára vonatkozó információk rendelkezésre álljanak a nyilvánosság számára, és az igazságszolgáltatáshoz való hozzáférést gátló pénzügyi és egyéb akadályok felszámolása érdekében megvizsgálják megfelelő támogatási mechanizmusok létesítésének lehetőségét.

Módosítás 127

Irányelvre irányuló javaslat

11 cikk – 2 b bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | (2b)
     
  A 10. cikk (1) bekezdésében említett jelentések alapján a Bizottság a legújabb tudományos ismeretek fényében értékeli az NH3 tekintetében vállalt, jogilag kötelező érvényű nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket, figyelembe véve a 2001/81/EK irányelv és a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyv tekintetében elért tagállami eredményeket.




  A Bizottság 2022-ig értékeli az ezen irányelv szerinti kötelezettségvállalások tekintetében elért eredményeket, figyelembe véve többek között:










  a) | az ENSZ-EGB ammóniakibocsátások csökkentésével és megelőzésével kapcsolatos iránymutatásait, az ENSZ-EGB ammóniakibocsátás-csökkentést célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó, 2014-ben felülvizsgált keretszabályzatát, valamint a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (10) bekezdésében meghatározott elérhető legjobb technikákat; |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2b)
     
  A 10. cikk (1) bekezdésében említett jelentések alapján a Bizottság a legújabb tudományos ismeretek fényében értékeli az NH3 tekintetében vállalt, jogilag kötelező érvényű nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségeket, figyelembe véve a 2001/81/EK irányelv és a nagy távolságra jutó, országhatárokon átterjedő levegőszennyezésről szóló 1979. évi egyezményhez csatolt, a savasodás, az eutrofizáció és a talajközeli ózon csökkentéséről szóló jegyzőkönyv tekintetében elért tagállami eredményeket.

A Bizottság 2022-ig értékeli az ezen irányelv szerinti kötelezettségvállalások tekintetében elért eredményeket, figyelembe véve többek között:

a)

az ENSZ-EGB ammóniakibocsátások csökkentésével és megelőzésével kapcsolatos iránymutatásait, az ENSZ-EGB ammóniakibocsátás-csökkentést célzó helyes mezőgazdasági gyakorlatra vonatkozó, 2014-ben felülvizsgált keretszabályzatát, valamint a 2010/75/EU európai parlamenti és tanácsi irányelv 3. cikkének (10) bekezdésében meghatározott elérhető legjobb technikákat;

| b) | a közös agrárpolitika szerinti agrár-környezetvédelmi intézkedéseket; |
| --- | --- |

b)

a közös agrárpolitika szerinti agrár-környezetvédelmi intézkedéseket;

| c) | az összes – többek között a jelenlegi irányelv 3. cikkének (12a) bekezdésében említett – vonatkozó levegőminőségi jogszabály felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

c)

az összes – többek között a jelenlegi irányelv 3. cikkének (12a) bekezdésében említett – vonatkozó levegőminőségi jogszabály felülvizsgálatát.

A Bizottság a levegőminőségi normák javítása érdekében adott esetben jogalkotási javaslatot nyújt be a 2030 utáni időszakban elérendő célok tekintetében.

Módosítás 86

Irányelvre irányuló javaslat

11 a cikk (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | 11a. cikk




  A 10. cikk (1) bekezdésében említett jelentés alapján a Bizottság legkésőbb 2025-ben felülvizsgálja ezt az irányelvet, hogy biztosítsa az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott levegőminőségi szintek, valamint a hetedik környezetvédelmi cselekési programban meghatározott hosszú távú elképzelés megvalósítása irányába tett haladást. A Bizottság adott esetben és a tudományos és technológiai haladást figyelembe véve javasolhatja a II. mellékletben szereplő nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek módosítását;




  A 10. cikk (1) bekezdésében említett rendszeres jelentések alapján a Bizottság fontolóra veszi intézkedések meghozatalát a – különösen a tagállamok parti tengereiben és kizárólagos gazdasági övezeteiben bonyolított – nemzetközi szállításból származó kibocsátások csökkentésére, és adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

11a. cikk

A 10. cikk (1) bekezdésében említett jelentés alapján a Bizottság legkésőbb 2025-ben felülvizsgálja ezt az irányelvet, hogy biztosítsa az Egészségügyi Világszervezet által ajánlott levegőminőségi szintek, valamint a hetedik környezetvédelmi cselekési programban meghatározott hosszú távú elképzelés megvalósítása irányába tett haladást. A Bizottság adott esetben és a tudományos és technológiai haladást figyelembe véve javasolhatja a II. mellékletben szereplő nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek módosítását;

A 10. cikk (1) bekezdésében említett rendszeres jelentések alapján a Bizottság fontolóra veszi intézkedések meghozatalát a – különösen a tagállamok parti tengereiben és kizárólagos gazdasági övezeteiben bonyolított – nemzetközi szállításból származó kibocsátások csökkentésére, és adott esetben jogalkotási javaslatot terjeszt elő.

Módosítás 87

Irányelvre irányuló javaslat

12 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| Az Unió és – adott esetben – a tagállamok a kibocsátáscsökkentés feltételeinek jobbítása érdekében információcserét is magában foglaló két- és többoldalú együttműködést folytatnak a műszaki-tudományos kutatás és fejlesztés területén harmadik országokkal és olyan érintett nemzetközi szervezetekkel, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP), az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO). | Az Unió és – adott esetben – a tagállamok a kibocsátáscsökkentés feltételeinek jobbítása érdekében információcserét is magában foglaló két- és többoldalú együttműködést folytatnak a műszaki-tudományos kutatás és fejlesztés területén harmadik országokkal és olyan érintett nemzetközi szervezetekkel, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP), az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB),
  az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete (FAO),
  a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO).
  A tagállamok határokon átnyúló konzultációkat folytatnak az ezen országok szomszédos ipari térségeiből származó kibocsátások által jelentett közös veszélyekről, és az érintett tagállamok közös terveket dolgoznak ki e kibocsátások felszámolására vagy csökkentésére. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az Unió és – adott esetben – a tagállamok a kibocsátáscsökkentés feltételeinek jobbítása érdekében információcserét is magában foglaló két- és többoldalú együttműködést folytatnak a műszaki-tudományos kutatás és fejlesztés területén harmadik országokkal és olyan érintett nemzetközi szervezetekkel, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP), az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB), a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO).

Az Unió és – adott esetben – a tagállamok a kibocsátáscsökkentés feltételeinek jobbítása érdekében információcserét is magában foglaló két- és többoldalú együttműködést folytatnak a műszaki-tudományos kutatás és fejlesztés területén harmadik országokkal és olyan érintett nemzetközi szervezetekkel, mint az ENSZ Környezetvédelmi Programja (UNEP), az ENSZ Európai Gazdasági Bizottsága (ENSZ-EGB),
  az ENSZ Élelmezésügyi és Mezőgazdasági Szervezete (FAO),
  a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) és a Nemzetközi Polgári Repülési Szervezet (ICAO).
  A tagállamok határokon átnyúló konzultációkat folytatnak az ezen országok szomszédos ipari térségeiből származó kibocsátások által jelentett közös veszélyekről, és az érintett tagállamok közös terveket dolgoznak ki e kibocsátások felszámolására vagy csökkentésére.

Módosítás 88

Irányelvre irányuló javaslat

13 cikk – 2 bekezdés

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| (2)   A 6. cikk (7) bekezdésében, a 7. cikk (9) bekezdésében
  és
  a 8. cikk (3) bekezdésében említett
  felhatalmazást
  a Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától kezdve határozatlan időre kapja
  . | (2)   A
  Bizottságnak a
  6. cikk (7) bekezdésében, a 7. cikk (9) bekezdésében
  , valamint
  a 8. cikk (3) bekezdésében említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól ...-tól

   (*4)

  kezdődő hatállyal. A
  Bizottság
  legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról
  .
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

(2)   A 6. cikk (7) bekezdésében, a 7. cikk (9) bekezdésében
  és
  a 8. cikk (3) bekezdésében említett
  felhatalmazást
  a Bizottság
  ezen irányelv hatálybalépésének időpontjától kezdve határozatlan időre kapja
  .

(2)   A
  Bizottságnak a
  6. cikk (7) bekezdésében, a 7. cikk (9) bekezdésében
  , valamint
  a 8. cikk (3) bekezdésében említett
  , felhatalmazáson alapuló jogi aktusok elfogadására vonatkozó felhatalmazása ötéves időtartamra szól ...-tól

   (*4)

  kezdődő hatállyal. A
  Bizottság
  legkésőbb kilenc hónappal az ötéves időszak vége előtt jelentést készít a felhatalmazásról
  .
  Amennyiben az Európai Parlament vagy a Tanács nem ellenzi a meghosszabbítást legkésőbb három hónappal az egyes időtartamok vége előtt, akkor a felhatalmazás hallgatólagosan meghosszabbodik a korábbival megegyező időtartamra.

Módosítás 89

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti előírások megszegése esetén kirovandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak e szabályok alkalmazásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük. | A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti előírások megszegése esetén kirovandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak e szabályok alkalmazásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük
  . A tagállamok legkésőbb ...-ig

   (*5)

  értesítik a Bizottságot ezen intézkedésekről, és haladéktalanul értesítik azok bármely későbbi módosításáról. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti előírások megszegése esetén kirovandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak e szabályok alkalmazásának biztosítására. Az előírt szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük.

A tagállamok megállapítják az ezen irányelv alapján elfogadott nemzeti előírások megszegése esetén kirovandó szankciókra vonatkozó szabályokat, és minden szükséges intézkedést meghoznak e szabályok alkalmazásának biztosítására. A megállapított szankcióknak hatékonyaknak, arányosaknak és visszatartó erejűeknek kell lenniük
  . A tagállamok legkésőbb ...-ig

   (*5)

  értesítik a Bizottságot ezen intézkedésekről, és haladéktalanul értesítik azok bármely későbbi módosításáról.

Módosítás 90

Irányelvre irányuló javaslat

15 cikk – 1 a bekezdés (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Az (1) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok nem háríthatják át a teljesítés terhét olyan hatóságokra, amelyek nem rendelkeznek az irányelv előírásainak teljesítéséhez szükséges stratégiai hatáskörökkel. |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Az (1) bekezdés sérelme nélkül a tagállamok nem háríthatják át a teljesítés terhét olyan hatóságokra, amelyek nem rendelkeznek az irányelv előírásainak teljesítéséhez szükséges stratégiai hatáskörökkel.

Módosítás 125

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – bevezető rész

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| A 2003/35/EK irányelv I. melléklete a következő g)
  ponttal
  egészül ki: | A 2003/35/EK irányelv I. melléklete a következő g)
  és h) pontokkal
  egészül ki: |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

A 2003/35/EK irányelv I. melléklete a következő g)
  ponttal
  egészül ki:

A 2003/35/EK irányelv I. melléklete a következő g)
  és h) pontokkal
  egészül ki:

Módosítás 126

Irányelvre irányuló javaslat

16 cikk – 1 a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | „(h) | A környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikke.” |

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

„(h)

A környezeti levegő minőségéről és a Tisztább levegőt Európának elnevezésű programról szóló, 2008. május 21-i 2008/50/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv 23. cikke.”

Módosítás 135

Módosítás 135

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

melléklet – A táblázat – 4 sor

melléklet – A táblázat – 4 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Nemzeti összkibocsátások forráskategóriák szerint | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Nemzeti összkibocsátások forráskategóriák szerint

Nemzeti összkibocsátások forráskategóriák szerint

—

CH4

CH4

Évenként, 2005-től a jelentéstételi év előtti 2 év (X–2)

Évenként, 2005-től a jelentéstételi év előtti 2 év (X–2)

15/02****

15/02****

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

Módosítás 91

Módosítás 91

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – A táblázat – 5 sor

I melléklet – A táblázat – 5 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Előzetes nemzeti kibocsátások az NFR összesítése(2) szerint | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Előzetes nemzeti kibocsátások az NFR összesítése(2) szerint

(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5

2

X

3

2,5

Évenként
  , a jelentéstételi év előtti év (X–1)

Évenként

30/09

30/09

Módosítás

Módosítás

| Előzetes nemzeti kibocsátások az NFR összesítése(2) szerint | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Előzetes nemzeti kibocsátások az NFR összesítése(2) szerint

(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5

2

X

3

2,5

Kétévente
  , a jelentéstételi év előtti év (X–1)

Kétévente

31/12

31/12

Módosítás 136

Módosítás 136

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

I melléklet – C táblázat – 5 sor

I melléklet – C táblázat – 5 sor

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

| Előrejelzett kibocsátások összesített forráskategóriák szerint | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Előrejelzett kibocsátások összesített forráskategóriák szerint

Előrejelzett kibocsátások összesített forráskategóriák szerint

—

CH4

CH4

Kétévente, minden év X évtől 2030-ig, valamint – ha rendelkezésre áll – 2040-ig és 2050-ig

Kétévente, minden év X évtől 2030-ig, valamint – ha rendelkezésre áll – 2040-ig és 2050-ig

15/03

15/03

Módosítás

Módosítás

törölve

törölve

Módosítás 95

Módosítás 95

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – a pont

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | nitrogénfelhasználás a teljes nitrogénciklus figyelembe vételével; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

nitrogénfelhasználás a teljes nitrogénciklus figyelembe vételével;

| a) | nitrogénfelhasználás a teljes nitrogénciklus figyelembevételével
  és a talaj- és tápanyag-gazdálkodási tervek kidolgozását is tekintetbe véve
  ; |
| --- | --- |

a)

nitrogénfelhasználás a teljes nitrogénciklus figyelembevételével
  és a talaj- és tápanyag-gazdálkodási tervek kidolgozását is tekintetbe véve
  ;

és a talaj- és tápanyag-gazdálkodási tervek kidolgozását is tekintetbe véve

Módosítás 96

Módosítás 96

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – c pont

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – c pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| c) | alacsony kibocsátású trágyázási eljárások; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

c)

alacsony kibocsátású trágyázási eljárások;

| c) | alacsony kibocsátású trágyázási eljárások
  és technológiák, a folyékony és szilárd trágya szétválasztását is beleértve
  ; |
| --- | --- |

c)

alacsony kibocsátású trágyázási eljárások
  és technológiák, a folyékony és szilárd trágya szétválasztását is beleértve
  ;

és technológiák, a folyékony és szilárd trágya szétválasztását is beleértve

Módosítás 97

Módosítás 97

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – e pont

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | alacsony kibocsátású trágyakezelési és komposztáló rendszerek; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

alacsony kibocsátású trágyakezelési és komposztáló rendszerek;

| e) | alacsony kibocsátású trágyakezelési és komposztáló rendszerek
  , a folyékony és szilárd trágya szétválasztását is beleértve
  ; |
| --- | --- |

e)

alacsony kibocsátású trágyakezelési és komposztáló rendszerek
  , a folyékony és szilárd trágya szétválasztását is beleértve
  ;

, a folyékony és szilárd trágya szétválasztását is beleértve

Módosítás 98

Módosítás 98

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – g a pont (új)

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – g a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ga) | a legeltetés és a külterjes gazdálkodás előmozdítása, valamint a legelők biológiai sokféleségének magas aminosav-tartalmú növényekkel, például lóherével, lucernával és gabonafélékkel történő javítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ga)

ga)

a legeltetés és a külterjes gazdálkodás előmozdítása, valamint a legelők biológiai sokféleségének magas aminosav-tartalmú növényekkel, például lóherével, lucernával és gabonafélékkel történő javítása;

a legeltetés és a külterjes gazdálkodás előmozdítása, valamint a legelők biológiai sokféleségének magas aminosav-tartalmú növényekkel, például lóherével, lucernával és gabonafélékkel történő javítása;

Módosítás 99

Módosítás 99

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – g b pont (új)

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – g b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gb) | nitrogénmegkötő növényeket tartalmazó vetésforgó előmozdítása; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

gb)

gb)

nitrogénmegkötő növényeket tartalmazó vetésforgó előmozdítása;

nitrogénmegkötő növényeket tartalmazó vetésforgó előmozdítása;

Módosítás 100

Módosítás 100

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – g c pont (új)

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 1 pont – g c pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | gc) | nagy biológiai sokféleséggel rendelkező, erőforrás-hatékony és vegyi inputanyagoktól kismértékben vagy – ideális esetben – egyáltalán nem függő mezőgazdasági rendszereket eredményező agroökológiai gazdálkodás előmozdítása. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

gc)

gc)

nagy biológiai sokféleséggel rendelkező, erőforrás-hatékony és vegyi inputanyagoktól kismértékben vagy – ideális esetben – egyáltalán nem függő mezőgazdasági rendszereket eredményező agroökológiai gazdálkodás előmozdítása.

nagy biológiai sokféleséggel rendelkező, erőforrás-hatékony és vegyi inputanyagoktól kismértékben vagy – ideális esetben – egyáltalán nem függő mezőgazdasági rendszereket eredményező agroökológiai gazdálkodás előmozdítása.

Módosítás 101

Módosítás 101

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 pont – d pont

III melléklet – 1 rész – A szakasz – 3 pont – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | a szervetlen
  műtrágyákat
  a megtrágyázandó növénykultúra vagy legelő előrelátható nitrogén- és foszforigényeinek megfelelően kell kiszórni, figyelembe véve egyszersmind a talajban meglévő tápanyagtartalmat és a más műtrágyákból származó tápanyagok jelenlétét. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

a szervetlen
  műtrágyákat
  a megtrágyázandó növénykultúra vagy legelő előrelátható nitrogén- és foszforigényeinek megfelelően kell kiszórni, figyelembe véve egyszersmind a talajban meglévő tápanyagtartalmat és a más műtrágyákból származó tápanyagok jelenlétét.

műtrágyákat

| d) | amennyiben lehetséges, a szervetlen műtrágyákat szerves trágyákkal kell helyettesíteni;
  a szervetlen
  műtrágyák további alkalmazása esetén azokat
  a megtrágyázandó növénykultúra vagy legelő előrelátható nitrogén- és foszforigényeinek megfelelően kell kiszórni, figyelembe véve egyszersmind a talajban meglévő tápanyagtartalmat és a más műtrágyákból származó tápanyagok jelenlétét. |
| --- | --- |

d)

amennyiben lehetséges, a szervetlen műtrágyákat szerves trágyákkal kell helyettesíteni;
  a szervetlen
  műtrágyák további alkalmazása esetén azokat
  a megtrágyázandó növénykultúra vagy legelő előrelátható nitrogén- és foszforigényeinek megfelelően kell kiszórni, figyelembe véve egyszersmind a talajban meglévő tápanyagtartalmat és a más műtrágyákból származó tápanyagok jelenlétét.

amennyiben lehetséges, a szervetlen műtrágyákat szerves trágyákkal kell helyettesíteni;

műtrágyák további alkalmazása esetén azokat

Módosítás 108

Módosítás 108

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – A a szakasz (új)

III melléklet – 1 rész – A a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Aa. | A nitrogén-oxidok és a szálló por városi területeken való kibocsátásának szabályozását célzó intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Aa.

Aa.

A nitrogén-oxidok és a szálló por városi területeken való kibocsátásának szabályozását célzó intézkedések

A tagállamoknak, a helyi és regionális hatóságokkal konzultálva, a következő intézkedéseket kell mérlegelniük:

A tagállamoknak, a helyi és regionális hatóságokkal konzultálva, a következő intézkedéseket kell mérlegelniük:

| — | fenntartható városi mobilitási tervek, amelyek többek között olyan intézkedéseket tartalmaznak, mint például alacsony kibocsátási övezetek létrehozása, dugódíj bevezetése, parkolásszabályozás, sebességkorlátozások, közös gépkocsi-használati rendszerek alkalmazása és alternatív feltöltési infrastruktúra létesítése; |
| --- | --- |

—

fenntartható városi mobilitási tervek, amelyek többek között olyan intézkedéseket tartalmaznak, mint például alacsony kibocsátási övezetek létrehozása, dugódíj bevezetése, parkolásszabályozás, sebességkorlátozások, közös gépkocsi-használati rendszerek alkalmazása és alternatív feltöltési infrastruktúra létesítése;

fenntartható városi mobilitási tervek, amelyek többek között olyan intézkedéseket tartalmaznak, mint például alacsony kibocsátási övezetek létrehozása, dugódíj bevezetése, parkolásszabályozás, sebességkorlátozások, közös gépkocsi-használati rendszerek alkalmazása és alternatív feltöltési infrastruktúra létesítése;

| — | a modális váltás előmozdítása a kerékpározás, a gyaloglás és a közösségi közlekedés népszerűsítése érdekében; |
| --- | --- |

—

a modális váltás előmozdítása a kerékpározás, a gyaloglás és a közösségi közlekedés népszerűsítése érdekében;

a modális váltás előmozdítása a kerékpározás, a gyaloglás és a közösségi közlekedés népszerűsítése érdekében;

| — | fenntartható városi áruszállítási tervek, többek között árucsoportosító központok létrehozása, valamint a regionális közúti áruszállítás villamosított vasútvonalakra és vízi útvonalakra való áthelyezését ösztönző intézkedések; |
| --- | --- |

—

fenntartható városi áruszállítási tervek, többek között árucsoportosító központok létrehozása, valamint a regionális közúti áruszállítás villamosított vasútvonalakra és vízi útvonalakra való áthelyezését ösztönző intézkedések;

fenntartható városi áruszállítási tervek, többek között árucsoportosító központok létrehozása, valamint a regionális közúti áruszállítás villamosított vasútvonalakra és vízi útvonalakra való áthelyezését ösztönző intézkedések;

| — | a tervezési rendszereknek az új fejlesztésekből és a kazánrendszerekből származó kibocsátások kezelésére történő alkalmazása; utólagos energiahatékonyság-javító intézkedések a meglévő épületek számára; |
| --- | --- |

—

a tervezési rendszereknek az új fejlesztésekből és a kazánrendszerekből származó kibocsátások kezelésére történő alkalmazása; utólagos energiahatékonyság-javító intézkedések a meglévő épületek számára;

a tervezési rendszereknek az új fejlesztésekből és a kazánrendszerekből származó kibocsátások kezelésére történő alkalmazása; utólagos energiahatékonyság-javító intézkedések a meglévő épületek számára;

| — | utólagos korszerűsítési programok a régi háztartási tüzelőberendezések jobb hőszigeteléssel, hőszivattyúkkal, könnyűolajjal, új fapellet-berendezésekkel, távfűtéssel vagy gázzal való felváltására; |
| --- | --- |

—

utólagos korszerűsítési programok a régi háztartási tüzelőberendezések jobb hőszigeteléssel, hőszivattyúkkal, könnyűolajjal, új fapellet-berendezésekkel, távfűtéssel vagy gázzal való felváltására;

utólagos korszerűsítési programok a régi háztartási tüzelőberendezések jobb hőszigeteléssel, hőszivattyúkkal, könnyűolajjal, új fapellet-berendezésekkel, távfűtéssel vagy gázzal való felváltására;

| — | az alacsony kibocsátású fűtőberendezések alkalmazását előmozdító gazdasági és adóösztönzők létrehozása; |
| --- | --- |

—

az alacsony kibocsátású fűtőberendezések alkalmazását előmozdító gazdasági és adóösztönzők létrehozása;

az alacsony kibocsátású fűtőberendezések alkalmazását előmozdító gazdasági és adóösztönzők létrehozása;

| — | a szilárd tüzelőanyagok alkalmazásának tilalma a lakóövezetekben és más érzékeny területeken a kiszolgáltatott csoportok, köztük a gyermekek egészségének védelme érdekében; |
| --- | --- |

—

a szilárd tüzelőanyagok alkalmazásának tilalma a lakóövezetekben és más érzékeny területeken a kiszolgáltatott csoportok, köztük a gyermekek egészségének védelme érdekében;

a szilárd tüzelőanyagok alkalmazásának tilalma a lakóövezetekben és más érzékeny területeken a kiszolgáltatott csoportok, köztük a gyermekek egészségének védelme érdekében;

| — | az építéshez köthető kibocsátások minimalizálása az építési por mennyiségének csökkentését és ellenőrzését célzó politikák bevezetése és végrehajtása révén, valamint a nem közúti mozgó gépekre vonatkozó kibocsátási határértékek meghatározása; |
| --- | --- |

—

az építéshez köthető kibocsátások minimalizálása az építési por mennyiségének csökkentését és ellenőrzését célzó politikák bevezetése és végrehajtása révén, valamint a nem közúti mozgó gépekre vonatkozó kibocsátási határértékek meghatározása;

az építéshez köthető kibocsátások minimalizálása az építési por mennyiségének csökkentését és ellenőrzését célzó politikák bevezetése és végrehajtása révén, valamint a nem közúti mozgó gépekre vonatkozó kibocsátási határértékek meghatározása;

| — | a járművekre kivetett adók mértékének felülvizsgálata a dízelüzemű és a közvetlen befecskendezésű benzinüzemű járművek magasabb valós kibocsátását elismerve, a kevésbé szennyező járművek eladásainak ösztönzése érdekében; |
| --- | --- |

—

a járművekre kivetett adók mértékének felülvizsgálata a dízelüzemű és a közvetlen befecskendezésű benzinüzemű járművek magasabb valós kibocsátását elismerve, a kevésbé szennyező járművek eladásainak ösztönzése érdekében;

a járművekre kivetett adók mértékének felülvizsgálata a dízelüzemű és a közvetlen befecskendezésű benzinüzemű járművek magasabb valós kibocsátását elismerve, a kevésbé szennyező járművek eladásainak ösztönzése érdekében;

| — | közbeszerzések és adóösztönzők a nagyon alacsony kibocsátású járművek korai elterjedésének előmozdítása érdekében; |
| --- | --- |

—

közbeszerzések és adóösztönzők a nagyon alacsony kibocsátású járművek korai elterjedésének előmozdítása érdekében;

közbeszerzések és adóösztönzők a nagyon alacsony kibocsátású járművek korai elterjedésének előmozdítása érdekében;

| — | az ENSZ EGB ajánlása szerinti, IV. osztályba sorolt részecskeszűrők dízelüzemű gépekbe, tehergépkocsikba, autóbuszokba és taxikba történő utólagos beszerelésének támogatása; |
| --- | --- |

—

az ENSZ EGB ajánlása szerinti, IV. osztályba sorolt részecskeszűrők dízelüzemű gépekbe, tehergépkocsikba, autóbuszokba és taxikba történő utólagos beszerelésének támogatása;

az ENSZ EGB ajánlása szerinti, IV. osztályba sorolt részecskeszűrők dízelüzemű gépekbe, tehergépkocsikba, autóbuszokba és taxikba történő utólagos beszerelésének támogatása;

| — | a sűrűn lakott területeken működtetett építőipari gépekből és más nem közúti mobil gépekből származó kibocsátások szabályozása (többek között utólagos korszerűsítés révén); |
| --- | --- |

—

a sűrűn lakott területeken működtetett építőipari gépekből és más nem közúti mobil gépekből származó kibocsátások szabályozása (többek között utólagos korszerűsítés révén);

a sűrűn lakott területeken működtetett építőipari gépekből és más nem közúti mobil gépekből származó kibocsátások szabályozása (többek között utólagos korszerűsítés révén);

| — | figyelemfelhívó kampányok és figyelmeztetések. |
| --- | --- |

—

figyelemfelhívó kampányok és figyelmeztetések.

figyelemfelhívó kampányok és figyelmeztetések.

Módosítás 109

Módosítás 109

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 1 rész – C a szakasz (új)

III melléklet – 1 rész – C a szakasz (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | Ca. | A szénhidrogén-kibocsátások szabályozását célzó kibocsátáscsökkentési intézkedések |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

Ca.

Ca.

A szénhidrogén-kibocsátások szabályozását célzó kibocsátáscsökkentési intézkedések

A tagállamok a számos ágazatban használt korszerű, kibocsátásmentes tömlőtechnológia alkalmazásának előmozdításával csökkentik a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC) kibocsátását.

A tagállamok a számos ágazatban használt korszerű, kibocsátásmentes tömlőtechnológia alkalmazásának előmozdításával csökkentik a metántól eltérő illékony szerves vegyületek (NMVOC) kibocsátását.

Módosítás 110

Módosítás 110

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1 pont – a pont – i alpont

III melléklet – 2 rész – 1 pont – a pont – i alpont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| i. | a szakpolitikai prioritásokat, valamint azok kapcsolatát más releváns szakpolitikai területek (pl. éghajlatváltozás) prioritásaival; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

i.

a szakpolitikai prioritásokat, valamint azok kapcsolatát más releváns szakpolitikai területek (pl. éghajlatváltozás) prioritásaival;

| i. | a szakpolitikai prioritásokat, valamint azok kapcsolatát más releváns szakpolitikai területek (pl.
  mezőgazdaság, vidéki gazdaság, ipar, mobilitás és közlekedés, természetvédelem és
  éghajlatváltozás) prioritásaival; |
| --- | --- |

i.

a szakpolitikai prioritásokat, valamint azok kapcsolatát más releváns szakpolitikai területek (pl.
  mezőgazdaság, vidéki gazdaság, ipar, mobilitás és közlekedés, természetvédelem és
  éghajlatváltozás) prioritásaival;

mezőgazdaság, vidéki gazdaság, ipar, mobilitás és közlekedés, természetvédelem és

Módosítás 111

Módosítás 111

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1 pont – b pont

III melléklet – 2 rész – 1 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | azok a megvizsgált szakpolitikai opciók, amelyek a 2020 és 2030
  utáni
  kibocsátáscsökkentési kötelezettségek
  és a 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szint
  teljesítéséhez vezethetnek, és amelyek hozzájárulhatnak a levegőminőség további javulásához, valamint ezen opciók elemzése, ideértve az elemzés módszertanát is; a szakpolitikák és intézkedések egyedi vagy kombinált hatásai a kibocsátáscsökkentésre, a levegőminőségre és a környezetre; valamint a kapcsolódó bizonytalansági tényezők; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

azok a megvizsgált szakpolitikai opciók, amelyek a 2020 és 2030
  utáni
  kibocsátáscsökkentési kötelezettségek
  és a 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szint
  teljesítéséhez vezethetnek, és amelyek hozzájárulhatnak a levegőminőség további javulásához, valamint ezen opciók elemzése, ideértve az elemzés módszertanát is; a szakpolitikák és intézkedések egyedi vagy kombinált hatásai a kibocsátáscsökkentésre, a levegőminőségre és a környezetre; valamint a kapcsolódó bizonytalansági tényezők;

utáni

és a 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szint

| b) | azok a megvizsgált szakpolitikai opciók, amelyek a 2020
  ., 2025.
  és 2030
  . évi
  kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítéséhez vezethetnek, és amelyek hozzájárulhatnak a levegőminőség további javulásához, valamint ezen opciók elemzése, ideértve az elemzés módszertanát is; a szakpolitikák és intézkedések egyedi vagy kombinált hatásai a kibocsátáscsökkentésre, a levegőminőségre és a környezetre; valamint a kapcsolódó bizonytalansági tényezők; |
| --- | --- |

b)

azok a megvizsgált szakpolitikai opciók, amelyek a 2020
  ., 2025.
  és 2030
  . évi
  kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítéséhez vezethetnek, és amelyek hozzájárulhatnak a levegőminőség további javulásához, valamint ezen opciók elemzése, ideértve az elemzés módszertanát is; a szakpolitikák és intézkedések egyedi vagy kombinált hatásai a kibocsátáscsökkentésre, a levegőminőségre és a környezetre; valamint a kapcsolódó bizonytalansági tényezők;

., 2025.

. évi

Módosítás 112

Módosítás 112

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1 pont – d pont

III melléklet – 2 rész – 1 pont – d pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| d) | adott esetben annak
  indoklása
  , hogy a 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szint miért nem volt teljesíthető aránytalan költségekkel járó intézkedések meghozatala nélkül
  ; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

d)

adott esetben annak
  indoklása
  , hogy a 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szint miért nem volt teljesíthető aránytalan költségekkel járó intézkedések meghozatala nélkül
  ;

adott esetben annak

, hogy a 2025-re meghatározott köztes kibocsátási szint miért nem volt teljesíthető aránytalan költségekkel járó intézkedések meghozatala nélkül

| d) | a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások teljesítése érdekében hozott intézkedések
  indoklása; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások teljesítése érdekében hozott intézkedések
  indoklása;

a nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségvállalások teljesítése érdekében hozott intézkedések

Módosítás 113

Módosítás 113

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1 pont – d a pont (új)

III melléklet – 2 rész – 1 pont – d a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | da) | azon módszertan indokolása, amely biztosítja, hogy a PM2,5 tekintetében vállalt nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítését szolgáló intézkedések között elsődleges szerepet kapjon a feketekorom-kibocsátás csökkentése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

da)

da)

azon módszertan indokolása, amely biztosítja, hogy a PM2,5 tekintetében vállalt nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítését szolgáló intézkedések között elsődleges szerepet kapjon a feketekorom-kibocsátás csökkentése;

azon módszertan indokolása, amely biztosítja, hogy a PM2,5 tekintetében vállalt nemzeti kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítését szolgáló intézkedések között elsődleges szerepet kapjon a feketekorom-kibocsátás csökkentése;

Módosítás 114

Módosítás 114

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 1 pont – e pont

III melléklet – 2 rész – 1 pont – e pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| e) | az arra vonatkozó értékelés, hogy a kiválasztott intézkedések és szakpolitikák miként biztosítják a más releváns szakpolitikai területek terveivel és programjaival való koherenciát. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

e)

az arra vonatkozó értékelés, hogy a kiválasztott intézkedések és szakpolitikák miként biztosítják a más releváns szakpolitikai területek terveivel és programjaival való koherenciát.

| e) | az arra vonatkozó értékelés, hogy a kiválasztott intézkedések és szakpolitikák miként biztosítják a más releváns szakpolitikai területek terveivel és programjaival
  – különösen, de nem kizárólag a 2008/50/EK irányelv szerinti levegőminőségi tervekkel, a 2010/75/EU irányelv szerinti átmeneti nemzeti tervekkel és ellenőrzési tervekkel, a 2012/27/EU irányelv szerinti nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekkel, a 2009/28/EK irányelv szerinti, a megújuló energiaforrásokra vonatkozó nemzeti cselekvési tervekkel, valamint a 2001/42/EK irányelv előírásai szerinti vonatkozó tervekkel és programokkal vagy az ezeket követő jogszabályokban foglalt hasonló rendelkezésekkel –
  való koherenciát. |
| --- | --- |

e)

az arra vonatkozó értékelés, hogy a kiválasztott intézkedések és szakpolitikák miként biztosítják a más releváns szakpolitikai területek terveivel és programjaival
  – különösen, de nem kizárólag a 2008/50/EK irányelv szerinti levegőminőségi tervekkel, a 2010/75/EU irányelv szerinti átmeneti nemzeti tervekkel és ellenőrzési tervekkel, a 2012/27/EU irányelv szerinti nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekkel, a 2009/28/EK irányelv szerinti, a megújuló energiaforrásokra vonatkozó nemzeti cselekvési tervekkel, valamint a 2001/42/EK irányelv előírásai szerinti vonatkozó tervekkel és programokkal vagy az ezeket követő jogszabályokban foglalt hasonló rendelkezésekkel –
  való koherenciát.

– különösen, de nem kizárólag a 2008/50/EK irányelv szerinti levegőminőségi tervekkel, a 2010/75/EU irányelv szerinti átmeneti nemzeti tervekkel és ellenőrzési tervekkel, a 2012/27/EU irányelv szerinti nemzeti energiahatékonysági cselekvési tervekkel, a 2009/28/EK irányelv szerinti, a megújuló energiaforrásokra vonatkozó nemzeti cselekvési tervekkel, valamint a 2001/42/EK irányelv előírásai szerinti vonatkozó tervekkel és programokkal vagy az ezeket követő jogszabályokban foglalt hasonló rendelkezésekkel –

Módosítás 115

Módosítás 115

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 2 pont – a pont

III melléklet – 2 rész – 2 pont – a pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| a) | a program végrehajtása, a kibocsátáscsökkentés
  és
  a koncentrációcsökkentés terén tett előrehaladás értékelése; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

a)

a program végrehajtása, a kibocsátáscsökkentés
  és
  a koncentrációcsökkentés terén tett előrehaladás értékelése;

és

| a) | a program végrehajtása, a kibocsátáscsökkentés, a koncentrációcsökkentés
  és a kapcsolódó környezeti, közegészségügyi és társadalmi-gazdasági előnyök
  terén tett előrehaladás értékelése; |
| --- | --- |

a)

a program végrehajtása, a kibocsátáscsökkentés, a koncentrációcsökkentés
  és a kapcsolódó környezeti, közegészségügyi és társadalmi-gazdasági előnyök
  terén tett előrehaladás értékelése;

és a kapcsolódó környezeti, közegészségügyi és társadalmi-gazdasági előnyök

Módosítás 116

Módosítás 116

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 2 pont – b pont

III melléklet – 2 rész – 2 pont – b pont

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| b) | a szakpolitikai összefüggésekben, az értékelésekben, a programban vagy a végrehajtási ütemtervben bekövetkező minden lényeges változás. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

b)

a szakpolitikai összefüggésekben, az értékelésekben, a programban vagy a végrehajtási ütemtervben bekövetkező minden lényeges változás.

| b) | a szakpolitikai összefüggésekben, az értékelésekben
  (többek között a 6. cikk (2b) bekezdésének megfelelően végrehajtott ellenőrzések és piacfelügyeleti eljárások eredményeiben)
  , a programban vagy a végrehajtási ütemtervben bekövetkező minden lényeges változás. |
| --- | --- |

b)

a szakpolitikai összefüggésekben, az értékelésekben
  (többek között a 6. cikk (2b) bekezdésének megfelelően végrehajtott ellenőrzések és piacfelügyeleti eljárások eredményeiben)
  , a programban vagy a végrehajtási ütemtervben bekövetkező minden lényeges változás.

(többek között a 6. cikk (2b) bekezdésének megfelelően végrehajtott ellenőrzések és piacfelügyeleti eljárások eredményeiben)

Módosítás 117

Módosítás 117

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 2 pont – b a pont (új)

III melléklet – 2 rész – 2 pont – b a pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | ba) | az Unió hosszú távú egészségügyi és környezetvédelmi célkitűzéseinek elérése irányába tett előrelépés értékelése, figyelemmel e célkitűzések bármilyen szükséges aktualizálására, többek között az Egészségügyi Világszervezet által meghatározott új levegőminőségi iránymutatásokra; |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

ba)

ba)

az Unió hosszú távú egészségügyi és környezetvédelmi célkitűzéseinek elérése irányába tett előrelépés értékelése, figyelemmel e célkitűzések bármilyen szükséges aktualizálására, többek között az Egészségügyi Világszervezet által meghatározott új levegőminőségi iránymutatásokra;

az Unió hosszú távú egészségügyi és környezetvédelmi célkitűzéseinek elérése irányába tett előrelépés értékelése, figyelemmel e célkitűzések bármilyen szükséges aktualizálására, többek között az Egészségügyi Világszervezet által meghatározott új levegőminőségi iránymutatásokra;

Módosítás 118

Módosítás 118

Irányelvre irányuló javaslat

Irányelvre irányuló javaslat

III melléklet – 2 rész – 2 pont – b b pont (új)

III melléklet – 2 rész – 2 pont – b b pont (új)

| A Bizottság által javasolt szöveg | Módosítás |
| --- | --- |
| | bb) | Amennyiben valamely nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programot a 6. cikk (4) bekezdésével összhangban aktualizálnak, annak ki kell terjednie a levegőszennyezettség csökkentését célzó mindazon kiegészítő intézkedésekkel kapcsolatos információkra, amelyek végrehajtását a megfelelő helyi, regionális vagy nemzeti szinten a kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítése és a levegőminőségi célkitűzések megvalósítása céljából mérlegelték, többek között például az ezen irányelv III. mellékletében, valamint a 2008/50/EK irányelv XV. melléklete B. szakaszának (3) bekezdésében foglalt információkra is. |

A Bizottság által javasolt szöveg

A Bizottság által javasolt szöveg

Módosítás

Módosítás

bb)

bb)

Amennyiben valamely nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programot a 6. cikk (4) bekezdésével összhangban aktualizálnak, annak ki kell terjednie a levegőszennyezettség csökkentését célzó mindazon kiegészítő intézkedésekkel kapcsolatos információkra, amelyek végrehajtását a megfelelő helyi, regionális vagy nemzeti szinten a kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítése és a levegőminőségi célkitűzések megvalósítása céljából mérlegelték, többek között például az ezen irányelv III. mellékletében, valamint a 2008/50/EK irányelv XV. melléklete B. szakaszának (3) bekezdésében foglalt információkra is.

Amennyiben valamely nemzeti levegőszennyezés-csökkentési programot a 6. cikk (4) bekezdésével összhangban aktualizálnak, annak ki kell terjednie a levegőszennyezettség csökkentését célzó mindazon kiegészítő intézkedésekkel kapcsolatos információkra, amelyek végrehajtását a megfelelő helyi, regionális vagy nemzeti szinten a kibocsátáscsökkentési kötelezettségek teljesítése és a levegőminőségi célkitűzések megvalósítása céljából mérlegelték, többek között például az ezen irányelv III. mellékletében, valamint a 2008/50/EK irányelv XV. melléklete B. szakaszának (3) bekezdésében foglalt információkra is.

---

(1)  Az ügyet a 61. cikk (2) bekezdésének második albekezdése alapján visszautalták az illetékes bizottsághoz újratárgyalásra. (A8-0249/2015).

1

(18)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács határozata a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról. „Jólét bolygónk felélése nélkül”,
  COM(2012) 710
  , 2012.11.29.

18

COM(2012) 710

(18)  Javaslat: az Európai Parlament és a Tanács határozata a 2020-ig tartó időszakra szóló általános uniós környezetvédelmi cselekvési programról. „Jólét bolygónk felélése nélkül”,
  COM(2012)0710
  , 2012.11.29.

18

COM(2012)0710

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 2012/33/EU irányelve az 1999/32/EK tanácsi irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő módosításáról (HL L 327., 2012.11.27., 1. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 2012. november 21-i 2012/33/EU irányelve az 1999/32/EK tanácsi irányelvnek a tengeri hajózásban használatos tüzelő- és üzemanyagok kéntartalma tekintetében történő módosításáról (HL L 327., 2012.11.27., 1. o.).

(21)  
  A Tanács 1999. április 26-i 1999/32/EK irányelve az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról (HL L 121., 1999.5.11., 13. o.).

21

A Tanács 1999. április 26-i 1999/32/EK irányelve az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról (HL L 121., 1999.5.11., 13. o.).

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

22

(22)  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. április 23-i 406/2009/EK határozata az üvegházhatású gázok kibocsátásának a 2020-ig terjedő időszakra szóló közösségi kötelezettségvállalásoknak megfelelő szintre történő csökkentésére irányuló tagállami törekvésekről (HL L 140., 2009.6.5., 136. o.).

22

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. május 21-i 2008/50/EK irányelve a környezeti levegő minőségéről és a Tiszta Levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).

23

(23)  Az Európai Parlament és a Tanács 2008. május 21-i 2008/50/EK irányelve a környezeti levegő minőségéről és a Tiszta Levegőt Európának elnevezésű programról (HL L 152., 2008.6.11., 1. o.).

23

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 2003/35/EK irányelve a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.).

26

(26)  Az Európai Parlament és a Tanács 2003. május 26-i 2003/35/EK irányelve a környezettel kapcsolatos egyes tervek és programok kidolgozásánál a nyilvánosság részvételéről, valamint a nyilvánosság részvétele és az igazságszolgáltatáshoz való jog tekintetében a 85/337/EGK és a 96/61/EK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 156., 2003.6.25., 17. o.).

26

(1a)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1994. december 20-i 94/63/EK irányelve az illékony szerves vegyületeknek (VOC) a benzin tárolásából és tárolótelepekről üzemanyagtöltő állomások részére történő elosztásából származó kibocsátása csökkentéséről (HL L 365., 1994.12.31., 24. o.).

1a

Az Európai Parlament és a Tanács 1994. december 20-i 94/63/EK irányelve az illékony szerves vegyületeknek (VOC) a benzin tárolásából és tárolótelepekről üzemanyagtöltő állomások részére történő elosztásából származó kibocsátása csökkentéséről (HL L 365., 1994.12.31., 24. o.).

(1b)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1997. december 16-i 97/68/EK irányelve a nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 59., 1998.2.27., 1. o.).

1b

Az Európai Parlament és a Tanács 1997. december 16-i 97/68/EK irányelve a nem közúti mozgó gépekbe és berendezésekbe szánt belső égésű motorok gáz- és szilárd halmazállapotú szennyezőanyag-kibocsátása elleni intézkedésekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről (HL L 59., 1998.2.27., 1. o.).

(1c)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 1998. október 13-i 98/70/EK irányelve a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről és a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 350., 1998.12.28., 58. o.).

1c

Az Európai Parlament és a Tanács 1998. október 13-i 98/70/EK irányelve a benzin és a dízelüzemanyagok minőségéről és a 93/12/EGK tanácsi irányelv módosításáról (HL L 350., 1998.12.28., 58. o.).

(1d)  
  A Tanács 1999. április 26-i 1999/32/EK irányelve az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról (HL L 121., 1999.5.11., 13. o.).

1d

A Tanács 1999. április 26-i 1999/32/EK irányelve az egyes folyékony tüzelőanyagok kéntartalmának csökkentéséről, valamint a 93/12/EGK irányelv módosításáról (HL L 121., 1999.5.11., 13. o.).

(1e)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 2009/126/EK irányelve a gépjárművek töltőállomásokon történő üzemanyag-feltöltésekor kibocsátott benzingőz II. fázisú visszanyeréséről (HL L 285., 2009.10.31., 36. o.).

1e

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. október 21-i 2009/126/EK irányelve a gépjárművek töltőállomásokon történő üzemanyag-feltöltésekor kibocsátott benzingőz II. fázisú visszanyeréséről (HL L 285., 2009.10.31., 36. o.).

(1f)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/42/EK irányelve a szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról (HL L 143., 2004.4.30., 87. o.).

1f

Az Európai Parlament és a Tanács 2004. április 21-i 2004/42/EK irányelve a szerves oldószerek egyes festékekben, lakkokban és jármű utánfényezésére szolgáló termékekben történő felhasználása során keletkező illékony szerves vegyületek kibocsátásának korlátozásáról és az 1999/13/EK irányelv módosításáról (HL L 143., 2004.4.30., 87. o.).

(1 g)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

1 g

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. szeptember 5-i 2007/46/EK irányelve a gépjárművek és pótkocsijaik, valamint az ilyen járművek rendszereinek, alkatrészeinek és önálló műszaki egységeinek jóváhagyásáról („keretirányelv”) (HL L 263., 2007.10.9., 1. o.).

(1h)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 715/2007/EK rendelete a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről (HL L 171., 2007.6.29., 1. o.).

1h

Az Európai Parlament és a Tanács 2007. június 20-i 715/2007/EK rendelete a könnyű személygépjárművek és haszongépjárművek (Euro 5 és Euro 6) kibocsátás tekintetében történő típusjóváhagyásáról és a járműjavítási és -karbantartási információk elérhetőségéről (HL L 171., 2007.6.29., 1. o.).

(1i)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. január 14-i 79/2009/EK rendelete a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról (HL L 35., 2009.2.4., 32. o.).

1i

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. január 14-i 79/2009/EK rendelete a hidrogénüzemű gépjárművek típusjóváhagyásáról és a 2007/46/EK irányelv módosításáról (HL L 35., 2009.2.4., 32. o.).

(1j)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. június 18-i 595/2009/EK rendelete a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 188., 2009.7.18., 1. o.).

1j

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. június 18-i 595/2009/EK rendelete a nehéz tehergépjárművek kibocsátásai (Euro VI) tekintetében a gépjárművek és motorok típusjóváhagyásáról, a járművek javítására és karbantartására vonatkozó információkhoz való hozzáférésről, a 715/2007/EK rendelet és a 2007/46/EK irányelv módosításáról, valamint a 80/1269/EGK, a 2005/55/EK és a 2005/78/EK irányelv hatályon kívül helyezéséről (HL L 188., 2009.7.18., 1. o.).

(1k)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 661/2009/EK rendelete a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.).

1k

Az Európai Parlament és a Tanács 2009. július 13-i 661/2009/EK rendelete a gépjárművek, az ezekhez tervezett pótkocsik és rendszerek, alkatrészek valamint önálló műszaki egységek általános biztonságára vonatkozó típus-jóváhagyási előírásokról (HL L 200., 2009.7.31., 1. o.).

(1l)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

1l

Az Európai Parlament és a Tanács 2010. november 24-i 2010/75/EU irányelve az ipari kibocsátásokról (a környezetszennyezés integrált megelőzése és csökkentése) (HL L 334., 2010.12.17., 17. o.).

(1m)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. február 5-i 167/2013/EU rendelete a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 1. o.).

1m

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. február 5-i 167/2013/EU rendelete a mezőgazdasági és erdészeti járművek jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 1. o.).

(1n)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. január 15-i 168/2013/EU rendelete a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 52. o.).

1n

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. január 15-i 168/2013/EU rendelete a két- vagy háromkerekű járművek, valamint a négykerekű motorkerékpárok jóváhagyásáról és piacfelügyeletéről (HL L 60., 2013.3.2., 52. o.).

(1o)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2014. október 22-i 2014/94/EU irányelve az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

1o

Az Európai Parlament és a Tanács 2014. október 22-i 2014/94/EU irányelve az alternatív üzemanyagok infrastruktúrájának kiépítéséről (HL L 307., 2014.10.28., 1. o.).

(*1)  
  Két évvel ezen irányelv átültetését követően.

*1

Két évvel ezen irányelv átültetését követően.

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

30

(30)  Az Európai Parlament és a Tanács 2000. október 23-i 2000/60/EK irányelve a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.).

30

(*2)  
  Hat hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

*2

Hat hónappal ezen irányelv hatálybalépését követően.

(31)  
  Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

31

Az Európai Parlament és a Tanács 2013. május 21-i 525/2013/EU rendelete az üvegházhatást okozó gázok kibocsátásának nyomon követésére és bejelentésére, valamint az éghajlatváltozással kapcsolatos egyéb információk nemzeti és uniós szintű bejelentésére szolgáló rendszerről, valamint a 280/2004/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 165., 2013.6.18., 13. o.).

(*3)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

*3

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

(*4)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

*4

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

(*5)  
  Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

*5

Ezen irányelv hatálybalépésének időpontja.

---

2015. október 29., csütörtök

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/209

---

P8_TA(2015)0386

A Bűnüldözési Képzés Európai Ügynöksége (CEPOL) ***I

Az Európai Parlament 2015. október 29-i jogalkotási állásfoglalása a Bűnüldözési Képzés Európai Ügynökségének (CEPOL) létrehozásáról, valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat hatályon kívül helyezéséről szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 355/28)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0465), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0465),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0110/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 87. cikke (2) bekezdésének b) pontjára, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C8-0110/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0048/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Állampolgári Jogi, Bel- és Igazságügyi Bizottság jelentésére és a Költségvetési Bizottság véleményére (A8-0048/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | felhívja a Bizottságot, hogy készítsen átfogó elemzést az európai uniós ügynökségek közötti adminisztratív együttműködésről és arról, hogy egy ilyen együttműködés mely területeken hozhat létre szinergiákat a jövőben; |
| --- | --- |

3.

felhívja a Bizottságot, hogy készítsen átfogó elemzést az európai uniós ügynökségek közötti adminisztratív együttműködésről és arról, hogy egy ilyen együttműködés mely területeken hozhat létre szinergiákat a jövőben;

| 4. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

4.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

P8_TC1-COD(2014)0217

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 29-én került elfogadásra az Európai Unió Bűnüldözési Képzési Ügynökségéről (CEPOL), valamint a 2005/681/IB tanácsi határozat felváltásáról és hatályon kívül helyezéséről szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/2219 rendelet.)

---

| 20.10.2017 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 355/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 355/210

---

P8_TA(2015)0387

Értékpapír-finanszírozási ügyletek bejelentése és átláthatósága ***I

Az Európai Parlament 2015. október 29-i jogalkotási állásfoglalása az értékpapír-finanszírozási ügyletek bejelentéséről és átláthatóságáról szóló európai parlamenti és tanácsi rendeletre irányuló javaslatról (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))

(Rendes jogalkotási eljárás: első olvasat)

(2017/C 355/29)

Az Európai Parlament,

| — | tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0040), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Bizottság Európai Parlamenthez és Tanácshoz intézett javaslatára (COM(2014)0040),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (2) bekezdésére és 114. cikkére, amelyek alapján a Bizottság javaslatát benyújtotta a Parlamenthez (C7-0023/2014),

| — | tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére, |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (3) bekezdésére,

| — | tekintettel az Európai Központi Bank 2014. július 7-i véleményére (1), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Központi Bank 2014. július 7-i véleményére (1),

| — | tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. július 10-i véleményére (2), |
| --- | --- |

—

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság 2014. július 10-i véleményére (2),

| — | tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban, |
| --- | --- |

—

tekintettel a Tanács képviselőjének 2015. június 29-i írásbeli kötelezettségvállalására, amely szerint egyetért az Európai Parlament álláspontjával, az Európai Unió működéséről szóló szerződés 294. cikkének (4) bekezdésével összhangban,

| — | tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére, |
| --- | --- |

—

tekintettel eljárási szabályzata 59. cikkére,

| — | tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

tekintettel a Gazdasági és Monetáris Bizottság jelentésére (A8-0120/2015),

| 1. | elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot; |
| --- | --- |

1.

elfogadja első olvasatban az alábbi álláspontot;

| 2. | felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni; |
| --- | --- |

2.

felkéri a Bizottságot, hogy utalja az ügyet újból a Parlamenthez, ha javaslatát lényegesen módosítani kívánja vagy helyébe másik szöveget szándékozik léptetni;

| 3. | utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek. |
| --- | --- |

3.

utasítja elnökét, hogy továbbítsa a Parlament álláspontját a Tanácsnak és a Bizottságnak, valamint a nemzeti parlamenteknek.

---

(1)  HL C 451., 2014.12.16., 56. o.

(2)  HL C 271., 2014.8.19., 87. o.

---

P8_TC1-COD(2014)0017

Az Európai Parlament álláspontja, amely első olvasatban 2015. október 29-én került elfogadásra az értékpapír-finanszírozási ügyletek és az újrafelhasználás átláthatóságáról, valamint a 648/2012/EU rendelet módosításáról szóló (EU) 2015/... európai parlamenti és tanácsi rendelet elfogadására tekintettel

(A Parlament és a Tanács megállapodása következtében a Parlament álláspontja megegyezik a végleges jogalkotási aktussal, (EU) 2015/2365 rendelet.)

---