# Euroopa Liidu C 386/2017

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 386 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 60. aastakäik16. november 2017 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 386

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

60. aastakäik16. november 2017

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 386/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| 2017/C 386/02 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 2 |
| 2017/C 386/03 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 3 |
| 2017/C 386/04 | Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg | 4 |
| | Kontrollikoda |
| 2017/C 386/05 | Eriaruanne nr 16/2017 Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele | 5 |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2017/C 386/06 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu määrus eu-LISA kohta | 6 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

2017/C 386/01

Euro vahetuskurss

1

2017/C 386/02

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

2

2017/C 386/03

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

3

2017/C 386/04

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

4

Kontrollikoda

2017/C 386/05

Eriaruanne nr 16/2017 Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele

5

Euroopa Andmekaitseinspektor

2017/C 386/06

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu määrus eu-LISA kohta

6

---

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2017/C 386/07 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta | 9 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | EFTA kohus |
| 2017/C 386/08 | EFTA järelevalveameti 21. septembril 2017 Islandi vastu algatatud hagi (kohtuasi E-7/17) | 10 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Euroopa Komisjon |
| 2017/C 386/09 | Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8709 – AXA/Pradera/Targets) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  ) | 11 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2017/C 386/07

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta

9

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

2017/C 386/08

EFTA järelevalveameti 21. septembril 2017 Islandi vastu algatatud hagi (kohtuasi E-7/17)

10

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

2017/C 386/09

Eelteatis koondumise kohta (juhtum M.8709 – AXA/Pradera/Targets) — Võimalik lihtsustatud korras menetlemine (
  1
  )

1

11

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT, ORGANITELT JA ASUTUSTELT

Euroopa Komisjon

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/1

---

Euro vahetuskurss (1)

15. november 2017

(2017/C 386/01)

1 euro =

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,1840 |
| JPY | Jaapani jeen | 133,45 |
| DKK | Taani kroon | 7,4426 |
| GBP | Inglise nael | 0,89910 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,9728 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,1675 |
| ISK | Islandi kroon | |
| NOK | Norra kroon | 9,7510 |
| BGN | Bulgaaria leev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,669 |
| HUF | Ungari forint | 312,11 |
| PLN | Poola zlott | 4,2473 |
| RON | Rumeenia leu | 4,6351 |
| TRY | Türgi liir | 4,5979 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,5582 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5103 |
| HKD | Hongkongi dollar | 9,2435 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 1,7145 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,6053 |
| KRW | Korea vonn | 1 306,21 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 17,0212 |
| CNY | Hiina jüaan | 7,8404 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,5553 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 16 025,44 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9374 |
| PHP | Filipiini peeso | 60,177 |
| RUB | Vene rubla | 71,2570 |
| THB | Tai baat | 39,096 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,8490 |
| MXN | Mehhiko peeso | 22,6887 |
| INR | India ruupia | 77,2150 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,1840

JPY

Jaapani jeen

133,45

DKK

Taani kroon

7,4426

GBP

Inglise nael

0,89910

SEK

Rootsi kroon

9,9728

CHF

Šveitsi frank

1,1675

ISK

Islandi kroon

NOK

Norra kroon

9,7510

BGN

Bulgaaria leev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,669

HUF

Ungari forint

312,11

PLN

Poola zlott

4,2473

RON

Rumeenia leu

4,6351

TRY

Türgi liir

4,5979

AUD

Austraalia dollar

1,5582

CAD

Kanada dollar

1,5103

HKD

Hongkongi dollar

9,2435

NZD

Uus-Meremaa dollar

1,7145

SGD

Singapuri dollar

1,6053

KRW

Korea vonn

1 306,21

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

17,0212

CNY

Hiina jüaan

7,8404

HRK

Horvaatia kuna

7,5553

IDR

Indoneesia ruupia

16 025,44

MYR

Malaisia ringit

4,9374

PHP

Filipiini peeso

60,177

RUB

Vene rubla

71,2570

THB

Tai baat

39,096

BRL

Brasiilia reaal

3,8490

MXN

Mehhiko peeso

22,6887

INR

India ruupia

77,2150

---

(1)  Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/2

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2017/C 386/02)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Väljaandev riik
  : Monaco

Motiiv
  : Carabiniers du Prince (printsi karabinjeerid)

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on kujutatud karabinjeer Monaco vürstipalee taustal. Kujutise kohal on kiri „MONACO“, mille ees ja taga on rahapaja tunnus ja rahapaja juhataja tunnus. Kujutise all on aastaarvud „1817–2017“ ja nende all kiri „CARABINIERS DU PRINCE“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  :

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/3

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2017/C 386/03)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Väljaandev riik
  : Malta

Motiiv
  : solidaarsus ja rahu

Kujunduse kirjeldus
  : mündi keskne teema on solidaarsus ja rahu. Kujunduse on teinud kooliõpilane ja sellel on kujutatud kaht last, kes hoiavad Malta lippu, ja kelle kohal lendab rahutuvi. Kujutise all on väljaandva riigi nimi „Malta“ ja kujutisest paremal aastaarv „2017“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : november 2017

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/4

---

Euro käibemüntide uus liikmesriiki tähistav külg

(2017/C 386/04)

Euro käibemündid on seadusliku maksevahendina kasutusel kogu euroalal. Müntidega ametialaselt tegelevate isikute ja laiema avalikkuse teavitamiseks avaldab komisjon kõikide uute euromüntide kujunduse kirjelduse (1). Vastavalt nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldustele (2) võivad euroala liikmesriigid ja riigid, kes on Euroopa Liiduga sõlminud euro käibemüntide käibelelaskmist käsitleva rahanduskokkuleppe, lasta käibele euro mälestusmünte. Selleks peavad olema täidetud teatavad tingimused, millest peamine on nõue, et mälestusmündina kasutatakse üksnes 2-eurost münti. Mälestusmüntide tehnilised näitajad vastavad tavaliste 2-euroste käibemüntide näitajatele, kuid nende liikmesriiki tähistaval küljel on mälestust jäädvustav motiiv, mis on riigi või Euroopa tasandil sümboolne.

Väljaandev riik
  : Portugal

Motiiv
  : 150 aastat kirjanik Raul Brandão sünnist

Kujunduse kirjeldus
  : mündil on kujutatud Raul Brandão nägu. Sellest vasakul on kiri RAUL BRANDÃO, mille all aastaarvud „1867“ ja „2017“. Näo all on väljaandva riigi nimi „PORTUGAL“ ja näo kohal kujunduse autori nimi „LUIS FILIPE DE ABREU“, millele järgneb rahapaja tunnus „INCM“.

Mündi välisringil on kujutatud Euroopa Liidu lipu 12 tähte.

Käibele lastavate müntide arv
  :

Käibelelaskmise aeg
  : november 2017

---

(1)  EÜT C 373, 28.12.2001, lk 1, kus on esitatud teave kõikide 2002. aastal käibele lastud müntide liikmesriiki tähistava külje kohta.

(2)  Vt majandus- ja rahandusküsimuste nõukogu 10. veebruari 2009. aasta järeldused ning komisjoni 19. detsembri 2008. aasta soovitus, mis käsitleb ühiseid suuniseid euro käibemüntide liikmesriike tähistavate külgede ja kõnealuste müntide emiteerimise kohta (ELT L 9, 14.1.2009, lk 52).

---

Kontrollikoda

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/5

---

Eriaruanne nr 16/2017

„Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele“

(2017/C 386/05)

Euroopa Kontrollikoda annab teada, et äsja avaldati kontrollikoja eriaruanne nr 16/2017 „Maaelu arengu programmitöö: vähendada tuleks keerukust ja pöörata suuremat tähelepanu tulemustele“.

Aruanne on lugemiseks ja allalaadimiseks kättesaadav Euroopa Kontrollikoja veebisaidil http://eca.europa.eu.

---

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/6

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuse kokkuvõte, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu määrus eu-LISA kohta

(Arvamuse täistekst (inglise, prantsuse ja saksa keeles) on Euroopa Andmekaitseinspektori veebilehel www.edps.europa.eu)

(2017/C 386/06)

Alates Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) loomisest 2011. aastal on järk-järgult usaldatud tema hoolde Schengeni infosüsteemi, viisainfosüsteemi ja Eurodaci operatiivjuhtimine. Pärast nelja tegevusaastat tegi komisjon üldise hindamise. Selle tulemusena esitati 29. juunil 2017 ettepanek võtta vastu Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti kohta määrus.

Selle ettepaneku eesmärk on anda eu-LISA-le peamiselt järgmised ülesanded: i) vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine, ii) nende süsteemide koostalitlusvõime teatud aspektide väljatöötamine, iii) teadusuuringute ja katseprojektide teostamine ning iv) ühise IT-süsteemi väljatöötamine, haldamine ja hostimine nende liikmesriikide rühma jaoks, kes otsustavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala detsentraliseeritud süsteeme käsitlevate ELi õigusaktide tehniliste aspektide rakendamisel vabatahtlikult tsentraliseeritud lahenduse kasuks.

eu-LISA ettepanek on osa laiemast protsessist, mille eesmärk on parandada välispiiride haldamist ja sisejulgeolekut Euroopa Liidus, et reageerida konkreetsetele julgeolekuprobleemidele. Praegu peetakse Euroopa Parlamendi ja nõukoguga läbirääkimisi mitme suuremahulisi IT-süsteeme käsitleva seadusandliku ettepaneku üle (riiki sisenemise ja riigist lahkumise süsteem, Eurodac, ELi reisiinfo ja -lubade süsteem, Schengeni infosüsteem ja Euroopa karistusregistrite infosüsteem kolmandate riikide kodanike kohta). Nende seadusandlike ettepanekutega usaldatakse eespool nimetatud suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimine eu-LISA-le.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab, ühtlasi ka oma eu-LISA järelevalveasutuse volituste raames, et eu-LISAt käsitlevale ettepanekule lisataks üksikasjalik mõjuhinnang õiguse kohta eraelu puutumatusele ja andmekaitsele, mis on sätestatud ELi põhiõiguste hartas.

Samuti tuletab Euroopa Andmekaitseinspektor meelde, et praegu puudub ELi suuremahuliste IT-süsteemide koostalitlusvõimet käsitlev õigusraamistik. Seetõttu võib eu-LISA rakendusmeetmed välja töötada üksnes siis, kui selline õigusraamistik vastu võetakse.

Lõpuks väljendab Euroopa Andmekaitseinspektor kartust võimaluse pärast, et eu-LISA võib välja töötada põhimõtteliselt detsentraliseeritud suuremahuliste IT-süsteemide ühise tsentraliseeritud lahenduse ja seda hostida. Iga ELi suuremahulise IT-süsteemi ülesehitus on konkreetses õiguslikus aluses selgelt määratletud ja seda ei saa muuta eu-LISA ja liikmesriikide rühma vahelise delegeerimislepinguga. Süsteemi ülesehituse mis tahes muudatusi võib teha üksnes asjaomase õigusliku aluse muutmise kaudu, millele eelnevad mõju hindamine ja teostatavusuuringud.

1.   SISSEJUHATUS JA TAUST

| 1. | Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (edaspidi „eu-LISA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (1). Määrusega antakse eu-LISA hoolde Schengeni teise põlvkonna (edaspidi „SIS II“) (2) ja viisainfosüsteemi (edaspidi „VIS“) (3) kesktasandi operatiivjuhtimine. Määrust (EL) nr 1077/2011 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 603/2013, (4) millega tehti eu-LISA ülesandeks ka Eurodaci juhtimine. |
| --- | --- |

1.

Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Amet (edaspidi „eu-LISA“) asutati Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 1077/2011 (1). Määrusega antakse eu-LISA hoolde Schengeni teise põlvkonna (edaspidi „SIS II“) (2) ja viisainfosüsteemi (edaspidi „VIS“) (3) kesktasandi operatiivjuhtimine. Määrust (EL) nr 1077/2011 muudeti Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 603/2013, (4) millega tehti eu-LISA ülesandeks ka Eurodaci juhtimine.

| 2. | 2016. aastal, neli aastat pärast eu-LISA tegevuse algust, teostas komisjon eu-LISA hindamise (5). Selle tulemusena tehti kindlaks, et vaja on parandada eu-LISA töö tulemuslikkust ja tõhusust. Selle alusel esitas komisjon 29. juunil 2017 ettepaneku võtta vastu määrus Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti kohta (6) (edaspidi „eu-LISA ettepanek“). |
| --- | --- |

2.

2016. aastal, neli aastat pärast eu-LISA tegevuse algust, teostas komisjon eu-LISA hindamise (5). Selle tulemusena tehti kindlaks, et vaja on parandada eu-LISA töö tulemuslikkust ja tõhusust. Selle alusel esitas komisjon 29. juunil 2017 ettepaneku võtta vastu määrus Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti kohta (6) (edaspidi „eu-LISA ettepanek“).

| 3. | Lisaks alustas komisjon 2016. aastal laiema arutelu selle üle, kuidas muuta andmete haldamine ja kasutamine nii piirihalduse kui ka turvalisuse eesmärgil tulemuslikumaks ja tõhusamaks. Selle tulemusena võttis komisjon vastu piirivalve ja julgeoleku tugevamaid ja arukamaid infosüsteeme käsitleva teatise (7) ning infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma lõpparuande, (8) samuti seitsmenda eduaruande tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta (9) ettepanekutega eu-LISA uute ülesannete ja sellest tulenevalt eu-LISA uue mandaadi kohta. |
| --- | --- |

3.

Lisaks alustas komisjon 2016. aastal laiema arutelu selle üle, kuidas muuta andmete haldamine ja kasutamine nii piirihalduse kui ka turvalisuse eesmärgil tulemuslikumaks ja tõhusamaks. Selle tulemusena võttis komisjon vastu piirivalve ja julgeoleku tugevamaid ja arukamaid infosüsteeme käsitleva teatise (7) ning infosüsteemide ja koostalitlusvõime kõrgetasemelise eksperdirühma lõpparuande, (8) samuti seitsmenda eduaruande tulemusliku ja tegeliku julgeolekuliidu suunas liikumise kohta (9) ettepanekutega eu-LISA uute ülesannete ja sellest tulenevalt eu-LISA uue mandaadi kohta.

| 4. | Enne eu-LISA ettepaneku avaldamist konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga ja viimane esitas komisjonile mitteametlikud märkused, mida võeti arvesse ainult osaliselt. |
| --- | --- |

4.

Enne eu-LISA ettepaneku avaldamist konsulteeriti Euroopa Andmekaitseinspektoriga ja viimane esitas komisjonile mitteametlikud märkused, mida võeti arvesse ainult osaliselt.

| 5. | eu-LISA ettepaneku eesmärk on laiendada ameti volitusi järgmisega:






  — | vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise võimaldamine; |
| --- | --- | --- |

5.

eu-LISA ettepaneku eesmärk on laiendada ameti volitusi järgmisega:

—

vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise võimaldamine;

| — | andmete kvaliteedi tagamine kõigis eu-LISA juhitavates suuremahulistes IT-süsteemides; |
| --- | --- |

—

andmete kvaliteedi tagamine kõigis eu-LISA juhitavates suuremahulistes IT-süsteemides;

| — | süsteemide koostalitlusvõime jaoks vajalike meetmete väljatöötamine; |
| --- | --- |

—

süsteemide koostalitlusvõime jaoks vajalike meetmete väljatöötamine;

| — | teadusuuringute teostamine suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

teadusuuringute teostamine suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimise valdkonnas;

| — | katseprojektide, idee teostatavuse kontrollide ja katsete tegemine; |
| --- | --- |

—

katseprojektide, idee teostatavuse kontrollide ja katsete tegemine;

| — | liikmesriikide ja komisjoni toetamine ja nõustamine riiklike süsteemide kesksüsteemiga ühendamise valdkonnas; |
| --- | --- |

—

liikmesriikide ja komisjoni toetamine ja nõustamine riiklike süsteemide kesksüsteemiga ühendamise valdkonnas;

| — | ühise IT-süsteemi väljatöötamine, juhtimine ja hostimine nende liikmesriikide rühma jaoks, kes otsustavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala detsentraliseeritud süsteeme käsitlevate ELi õigusaktide tehniliste aspektide rakendamisel vabatahtlikult tsentraliseeritud lahenduse kasuks. |
| --- | --- |

—

ühise IT-süsteemi väljatöötamine, juhtimine ja hostimine nende liikmesriikide rühma jaoks, kes otsustavad vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala detsentraliseeritud süsteeme käsitlevate ELi õigusaktide tehniliste aspektide rakendamisel vabatahtlikult tsentraliseeritud lahenduse kasuks.

| 6. | Kõigepealt käsitleb Euroopa Andmekaitseinspektor eu-LISA ettepanekuga seotud peamisi soovitusi. Need peamised soovitused tulenevad inspektori täheldatud põhiprobleemidest, mida tuleks õigusloome protsessis kindlasti arvesse võtta. Lisasoovitused on seotud küsimustega, mis Euroopa Andmekaitseinspektori arvates nõuavad selgitusi, lisateavet või väiksemaid muudatusi. See eristus peaks aitama seadusandjal määrata kindlaks käesolevas arvamuses tõstatatud oluliste probleemide tähtsusjärjestuse. |
| --- | --- |

6.

Kõigepealt käsitleb Euroopa Andmekaitseinspektor eu-LISA ettepanekuga seotud peamisi soovitusi. Need peamised soovitused tulenevad inspektori täheldatud põhiprobleemidest, mida tuleks õigusloome protsessis kindlasti arvesse võtta. Lisasoovitused on seotud küsimustega, mis Euroopa Andmekaitseinspektori arvates nõuavad selgitusi, lisateavet või väiksemaid muudatusi. See eristus peaks aitama seadusandjal määrata kindlaks käesolevas arvamuses tõstatatud oluliste probleemide tähtsusjärjestuse.

4.   JÄRELDUS

| 23. | Pärast eu-LISA ettepaneku hoolikat analüüsi esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused:






  — | koostada või teha kättesaadavaks üksikasjalik mõjuhinnang, et lihtsustada eu-LISA ettepaneku põhiõigustele avalduva mõju hindamist, eelkõige seoses kõigi ELi suuremahuliste IT-süsteemide koondumisega ühte asutusse ja võttes arvesse laiemat õigusraamistikku, sealhulgas suuremahulisi IT-süsteeme käsitlevaid arutlusel olevaid seadusandlikke ettepanekuid; |
| --- | --- | --- |

23.

Pärast eu-LISA ettepaneku hoolikat analüüsi esitab Euroopa Andmekaitseinspektor järgmised soovitused:

—

koostada või teha kättesaadavaks üksikasjalik mõjuhinnang, et lihtsustada eu-LISA ettepaneku põhiõigustele avalduva mõju hindamist, eelkõige seoses kõigi ELi suuremahuliste IT-süsteemide koondumisega ühte asutusse ja võttes arvesse laiemat õigusraamistikku, sealhulgas suuremahulisi IT-süsteeme käsitlevaid arutlusel olevaid seadusandlikke ettepanekuid;

| — | jätta välja praegu eu-LISA ettepanekus olevad viited koostalitlusvõimele; |
| --- | --- |

—

jätta välja praegu eu-LISA ettepanekus olevad viited koostalitlusvõimele;

| — | jätta välja säte, mis võimaldab muuta süsteemi ülesehitust eu-LISA ja liikmesriikide rühma vahelise delegeerimislepingu alusel. |
| --- | --- |

—

jätta välja säte, mis võimaldab muuta süsteemi ülesehitust eu-LISA ja liikmesriikide rühma vahelise delegeerimislepingu alusel.

| 24. | Lisaks eespool loetletud peamistele probleemidele käsitletakse käesolevas Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitustes ka eu-LISA ettepaneku järgmisi aspekte:






  — | süsteemi loodud statistika; |
| --- | --- | --- |

24.

Lisaks eespool loetletud peamistele probleemidele käsitletakse käesolevas Euroopa Andmekaitseinspektori arvamuses esitatud soovitustes ka eu-LISA ettepaneku järgmisi aspekte:

—

süsteemi loodud statistika;

| — | ametisisene järelevalve; |
| --- | --- |

—

ametisisene järelevalve;

| — | infoturberiskide juhtimine; |
| --- | --- |

—

infoturberiskide juhtimine;

| — | Euroopa Andmekaitseinspektori ja andmekaitseametniku ülesanded. |
| --- | --- |

—

Euroopa Andmekaitseinspektori ja andmekaitseametniku ülesanded.

| 25. | Euroopa Andmekaitseinspektor on valmis andma täiendavat nõu eu-LISA ettepaneku kohta, samuti seoses mis tahes delegeeritud õigusakti või rakendusaktiga, mis võetakse vastu kavandatud määruste alusel ning mis võib mõjutada isikuandmete töötlemist. |
| --- | --- |

25.

Euroopa Andmekaitseinspektor on valmis andma täiendavat nõu eu-LISA ettepaneku kohta, samuti seoses mis tahes delegeeritud õigusakti või rakendusaktiga, mis võetakse vastu kavandatud määruste alusel ning mis võib mõjutada isikuandmete töötlemist.

Brüssel, 9. oktoober 2017

Euroopa andmekaitseinspektor

Giovanni BUTTARELLI

---

(1)  ELT L 286, 1.11.2011, lk 1.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määrus (EÜ) nr 1987/2006, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4), ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsus 2007/533/JSK, mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. juuli 2008. aasta määrus (EÜ) nr 767/2008, mis käsitleb viisainfosüsteemi (VIS) ja liikmesriikidevahelist teabevahetust lühiajaliste viisade kohta (VIS määrus) (ELT L 218, 13.8.2008, lk 60).

3

(4)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta määrus (EL) nr 603/2013, millega luuakse sõrmejälgede võrdlemise Eurodac-süsteem määruse (EL) nr 604/2013 (millega kehtestatakse kriteeriumid ja mehhanismid selle liikmesriigi määramiseks, kes vastutab mõnes liikmesriigis kolmanda riigi kodaniku või kodakondsuseta isiku esitatud rahvusvahelise kaitse taotluse läbivaatamise eest) tõhusaks kohaldamiseks ning mis käsitleb liikmesriikide õiguskaitseasutuste ja Europoli taotlusi sõrmejälgede andmete võrdlemiseks Eurodac-süsteemi andmetega õiguskaitse eesmärgil ning millega muudetakse määrust (EL) nr 1077/2011, millega asutatakse Euroopa amet vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajaneva ala suuremahuliste IT-süsteemide operatiivjuhtimiseks (ELT L 180, 29.6.2013, lk 1).

4

(5)  Komisjoni aruanne Euroopa Parlamendile ja nõukogule Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ameti (eu-LISA) toimimise kohta, COM(2017) 346, 29.6.2017.

5

(6)  Ettepanek võtta vastu määrus, mis käsitleb Vabadusel, Turvalisusel ja Õigusel Rajaneva Ala Suuremahuliste IT-süsteemide Operatiivjuhtimise Euroopa Ametit ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 1987/2006 ja nõukogu otsust 2007/533/JSK ja tunnistatakse kehtetuks määrus (EL) nr 1077/2011, COM(2017) 352 final, 29.6.2017.

6

(7)  COM(2016) 205 final, 6.4.2016.

7

(8)  http://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?do=groupDetail.groupDetailDoc&id=32600&no=1

8

(9)  COM(2017) 261 final, 16.5.2017.

9

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/9

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA

(2017/C 386/07)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab järgmise avaliku konkursi:

| | EPSO/AD/339/17 – ADMINISTRAATORID (AD 7) järgmistes valdkondades:







  1. | FINANTSMAJANDUS |
| --- | --- | --- |

EPSO/AD/339/17 – ADMINISTRAATORID (AD 7) järgmistes valdkondades:

1.

FINANTSMAJANDUS

| 2. | MAKROMAJANDUS |
| --- | --- |

2.

MAKROMAJANDUS

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja
  16. novembri 2017. aasta väljaandes C 386 A
  24 keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebisaidil https://epso.europa.eu/

---

KOHTUMENETLUSED

EFTA kohus

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/10

---

EFTA järelevalveameti 21. septembril 2017 Islandi vastu algatatud hagi

(kohtuasi E-7/17)

(2017/C 386/08)

EFTA järelevalveamet, Rue Belliard 35, 1040 Brüssel, Belgia, keda esindavad Carsten Zatschler, Catherine Howdle ja Ingibjörg Ólöf Vilhjálmsdóttir, on algatanud 21. septembril 2017 EFTA kohtus hagi Islandi vastu.

EFTA järelevalveamet taotleb, et EFTA kohus:

| 1. | tuvastaks, et Island on jätnud vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa VIII peatüki punktis 6f viidatud ja EMP lepingu protokolliga nr 1 kohandatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/29/EL lihtsate surveanumate turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) siseriiklikus õiguskorras rakendamiseks vajalikud meetmed ning ei ole igal juhul nimetatud meetmetest EFTA järelevalveametile teatanud vastavalt EMP lepingu artiklile 7; |
| --- | --- |

1.

tuvastaks, et Island on jätnud vastu võtmata Euroopa Majanduspiirkonna lepingu II lisa VIII peatüki punktis 6f viidatud ja EMP lepingu protokolliga nr 1 kohandatud õigusakti (Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv 2014/29/EL lihtsate surveanumate turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) siseriiklikus õiguskorras rakendamiseks vajalikud meetmed ning ei ole igal juhul nimetatud meetmetest EFTA järelevalveametile teatanud vastavalt EMP lepingu artiklile 7;

| 2. | kohustaks Islandit kandma menetluskulud. |
| --- | --- |

2.

kohustaks Islandit kandma menetluskulud.

Õiguslik ja faktiline taust ning hagi toetuseks esitatud väited

| — | Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei täitnud 8. veebruariks 2017 EFTA järelevalveameti 8. detsembri 2016. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb asjaolu, et Island on jätnud oma siseriiklikus õiguskorras rakendamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/29/EL surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (edaspidi „õigusakt“), millele viidatakse EMP lepingu II lisa VIII peatüki punktis 6f ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel. |
| --- | --- |

—

Hagi käsitleb asjaolu, et Island ei täitnud 8. veebruariks 2017 EFTA järelevalveameti 8. detsembri 2016. aasta põhjendatud arvamust, mis käsitleb asjaolu, et Island on jätnud oma siseriiklikus õiguskorras rakendamata Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2014/29/EL surveseadmete turul kättesaadavaks tegemist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta (edaspidi „õigusakt“), millele viidatakse EMP lepingu II lisa VIII peatüki punktis 6f ja mida on lepinguga kohandatud selle protokolli nr 1 alusel.

| — | EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja õigusakti rakendamiseks. |
| --- | --- |

—

EFTA järelevalveamet väidab, et Island ei ole täitnud õigusaktist ja EMP lepingu artiklist 7 tulenevaid kohustusi, jättes selleks ettenähtud aja jooksul vastu võtmata meetmed, mida on vaja õigusakti rakendamiseks.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Euroopa Komisjon

| 16.11.2017 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 386/11 |
| --- | --- | --- | --- |

16.11.2017

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 386/11

---

Eelteatis koondumise kohta

(juhtum M.8709 – AXA/Pradera/Targets)

Võimalik lihtsustatud korras menetlemine

(EMPs kohaldatav tekst)

(2017/C 386/09)

| 1. | 3. novembril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.
  Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:






  — | Pan European Value Added Venture S.C.A. („PEVAV“, Luksemburg), mille üle ettevõtjal AXA S.A. („AXA“, Prantsusmaa) on valitsev mõju, |
| --- | --- | --- |

1.

3. novembril 2017 sai Euroopa Komisjon nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 (1) artiklile 4 vastava teatise kavandatava koondumise kohta.

Teatis puudutab järgmisi ettevõtjaid:

—

Pan European Value Added Venture S.C.A. („PEVAV“, Luksemburg), mille üle ettevõtjal AXA S.A. („AXA“, Prantsusmaa) on valitsev mõju,

| — | Pradera Limited, mis on täielikult ettevõtjale Pradera Group Limited („Pradera“, Ühendkuningriik) kuuluv tütarettevõtja, |
| --- | --- |

—

Pradera Limited, mis on täielikult ettevõtjale Pradera Group Limited („Pradera“, Ühendkuningriik) kuuluv tütarettevõtja,

| — | kaks kinnisasja Torinos („sihtettevõtjad“, Itaalia). |
| --- | --- |

—

kaks kinnisasja Torinos („sihtettevõtjad“, Itaalia).

AXA ja Pradera omandavad sihtettevõtjate üle ühiskontrolli ühinemismääruse artikli 3 lõike 1 punkti b tähenduses.

Koondumine toimub varade ostu teel.

| 2. | Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:
  —   PEVAV: reguleerimata alternatiivne investeerimisfond, mille ainus eesmärk on investeerida Euroopas asuvasse kinnisvarasse ja millele juba kuuluvad kinnisasjad/kinnisvaraportfellid. PEVAVi kontrollib AXA kontsern, mis on ülemaailmne kindlustuskontsern peakontoriga Pariisis. AXA kontserni kuuluvate äriühingute tegevusala on elu-, tervise- ja muud liiki kindlustus, samuti investeeringute haldamine.
  —   Pradera: varahaldus ja investeeringud üle Euroopa asuvasse kinnisvarasse. Pradera kuulub Pradera kontserni, mis on Euroopas ja Aasias asuvate kaubandus- ja teeninduskeskuste vara haldamisele ja fondijuhtimisele spetsialiseerunud juhtiv turuosaline,
  —   sihtettevõtjad: kaubanduskeskus ja selle lähedalasuv kinnisasi, mida kasutatakse messide ja näituste korraldamiseks, ja mis mõlemad asuvad Lingotto kompleksis Torinos. |
| --- | --- |

2.

Asjaomaste ettevõtjate majandustegevus hõlmab järgmist:

—   PEVAV: reguleerimata alternatiivne investeerimisfond, mille ainus eesmärk on investeerida Euroopas asuvasse kinnisvarasse ja millele juba kuuluvad kinnisasjad/kinnisvaraportfellid. PEVAVi kontrollib AXA kontsern, mis on ülemaailmne kindlustuskontsern peakontoriga Pariisis. AXA kontserni kuuluvate äriühingute tegevusala on elu-, tervise- ja muud liiki kindlustus, samuti investeeringute haldamine.

—   Pradera: varahaldus ja investeeringud üle Euroopa asuvasse kinnisvarasse. Pradera kuulub Pradera kontserni, mis on Euroopas ja Aasias asuvate kaubandus- ja teeninduskeskuste vara haldamisele ja fondijuhtimisele spetsialiseerunud juhtiv turuosaline,

—   sihtettevõtjad: kaubanduskeskus ja selle lähedalasuv kinnisasi, mida kasutatakse messide ja näituste korraldamiseks, ja mis mõlemad asuvad Lingotto kompleksis Torinos.

| 3. | Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.
  Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2). |
| --- | --- |

3.

Komisjon leiab pärast teatise esialgset läbivaatamist, et tehing, millest teatatakse, võib kuuluda ühinemismääruse kohaldamisalasse, kuid lõplikku otsust selle kohta ei ole veel tehtud.

Tuleb märkida, et käesoleva juhtumi puhul võib olla võimalik kasutada korda, mis on esitatud komisjoni teatises lihtsustatud korra kohta teatavate koondumiste menetlemiseks vastavalt nõukogu määrusele (EÜ) nr 139/2004 (2).

| 4. | Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.
  Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:
  M.8709 – AXA/Pradera/Targets
  Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:





  e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu |
| --- | --- |
| faks: +32 22964301 |
| postiaadress: |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

4.

Komisjon kutsub huvitatud kolmandaid isikuid esitama oma võimalikke märkusi kavandatava toimingu kohta.

Komisjon peab märkused kätte saama kümne päeva jooksul pärast käesoleva dokumendi avaldamist. Märkuste juures tuleks alati kasutada järgmist viidet:

M.8709 – AXA/Pradera/Targets

Märkusi võib saata komisjonile elektronposti, faksi või postiga. Kontaktandmed:

e-post: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

faks: +32 22964301

postiaadress:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  ELT L 24, 29.1.2004, lk 1 („ühinemismäärus“).

(2)  ELT C 366, 14.12.2013, lk 5.

---