# Úradný vestník C 405/29.

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 405 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 6029. novembra 2017 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 405

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 6029. novembra 2017

---

| Číslo oznamu | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informácie |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | 33. zasadanie sa konalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017. |
| 2017/C 405/01 | Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v pondelok 19. júna 2017 | 1 |
| 2017/C 405/02 | Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v stredu 20. júna 2017 | 5 |
| 2017/C 405/03 | Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi Skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v stredu 21. júna 2017 | 10 |

Číslo oznamu

Obsah

Strana

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

33. zasadanie sa konalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017.

2017/C 405/01

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v pondelok 19. júna 2017

1

2017/C 405/02

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v stredu 20. júna 2017

5

2017/C 405/03

Spoločné parlamentné zhromaždenie v rámci Dohody o partnerstve uzatvorenej medzi členmi Skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou a jej členskými štátmi na druhej strane — Zápisnica z rokovania v stredu 21. júna 2017

10

---

| POUŽITÉ ZNAČKY






  - | Konzultačný postup |
| --- | --- |
| *** | Postup súhlasu |
| ***I | Riadny legislatívny postup, prvé čítanie |
| ***II | Riadny legislatívny postup, druhé čítanie |
| ***III | Riadny legislatívny postup, tretie čítanie |

POUŽITÉ ZNAČKY

*

Konzultačný postup

***

Postup súhlasu

***I

Riadny legislatívny postup, prvé čítanie

***II

Riadny legislatívny postup, druhé čítanie

***III

Riadny legislatívny postup, tretie čítanie

(Typ postupu závisí od právneho základu navrhnutého v návrhu aktu.)

SKRATKY PARLAMENTNÝCH VÝBOROV

| AFET | Výbor pre zahraničné veci |
| --- | --- |
| DEVE | Výbor pre rozvoj |
| INTA | Výbor pre medzinárodný obchod |
| BUDG | Výbor pre rozpočet |
| CONT | Výbor pre kontrolu rozpočtu |
| ECON | Výbor pre hospodárske a menové veci |
| EMPL | Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci |
| ENVI | Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín |
| ITRE | Výbor pre priemysel, výskum a energetiku |
| IMCO | Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa |
| TRAN | Výbor pre dopravu a cestovný ruch |
| REGI | Výbor pre regionálny rozvoj |
| AGRI | Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka |
| PECH | Výbor pre rybné hospodárstvo |
| CULT | Výbor pre kultúru a vzdelávanie |
| JURI | Výbor pre právne veci |
| LIBE | Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci |
| AFCO | Výbor pre ústavné veci |
| FEMM | Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť |
| PETI | Výbor pre petície |
| DROI | podvýbor pre ľudské práva |
| SEDE | podvýbor pre bezpečnosť a obranu |

AFET

Výbor pre zahraničné veci

DEVE

Výbor pre rozvoj

INTA

Výbor pre medzinárodný obchod

BUDG

Výbor pre rozpočet

CONT

Výbor pre kontrolu rozpočtu

ECON

Výbor pre hospodárske a menové veci

EMPL

Výbor pre zamestnanosť a sociálne veci

ENVI

Výbor pre životné prostredie, verejné zdravie a bezpečnosť potravín

ITRE

Výbor pre priemysel, výskum a energetiku

IMCO

Výbor pre vnútorný trh a ochranu spotrebiteľa

TRAN

Výbor pre dopravu a cestovný ruch

REGI

Výbor pre regionálny rozvoj

AGRI

Výbor pre poľnohospodárstvo a rozvoj vidieka

PECH

Výbor pre rybné hospodárstvo

CULT

Výbor pre kultúru a vzdelávanie

JURI

Výbor pre právne veci

LIBE

Výbor pre občianske slobody, spravodlivosť a vnútorné veci

AFCO

Výbor pre ústavné veci

FEMM

Výbor pre práva žien a rodovú rovnosť

PETI

Výbor pre petície

DROI

podvýbor pre ľudské práva

SEDE

podvýbor pre bezpečnosť a obranu

SKRATKY POLITICKÝCH SKUPÍN

| PPE | Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov) |
| --- | --- |
| S&D | Skupina Pokrokovej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente |
| ECR | Európski konzervatívci a reformisti |
| ALDE | Skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu |
| GUE/NGL | Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice – Severskej zelenej ľavice |
| Verts/ALE | Skupina zelených/Európska slobodná aliancia |
| EFDD | Skupina Európa slobody a priamej demokracie |
| NI | nezaradení poslanci |

PPE

Poslanecký klub Európskej ľudovej strany (kresťanských demokratov)

S&D

Skupina Pokrokovej aliancie socialistov a demokratov v Európskom parlamente

ECR

Európski konzervatívci a reformisti

ALDE

Skupina Aliancie liberálov a demokratov za Európu

GUE/NGL

Konfederatívna skupina Európskej zjednotenej ľavice – Severskej zelenej ľavice

Verts/ALE

Skupina zelených/Európska slobodná aliancia

EFDD

Skupina Európa slobody a priamej demokracie

NI

nezaradení poslanci

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

33. zasadanie sa konalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017.

| 29.11.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 405/1

---

SPOLOČNÉ PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE V RÁMCI DOHODY O PARTNERSTVE UZATVORENEJ MEDZI ČLENMI SKUPINY AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A TICHOMORSKÝCH ŠTÁTOV NA JEDNEJ STRANE A EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA DRUHEJ STRANE

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V PONDELOK 19. JÚNA 2017

(2017/C 405/01)

OBSAH

| Oficiálne úvodné rokovanie | 2 |
| --- | --- |

| Rokovanie Spoločného parlamentného zhromaždenia | 2 |
| --- | --- |

| Zloženie Spoločného parlamentného zhromaždenia | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Prijatie programu schôdze (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Schválenie zápisníc z posledných rokovaní 32. zasadnutia Spoločného parlamentného zhromaždenia (Ú. v. EÚ C 170, 30.5.2017) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Oznámenia spolupredsedov vrátane rozhodnutí, ktoré prijalo predsedníctvo na schôdzi 18. júna 2017 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Vyhlásenie Nevena Mimicu, člena Komisie zodpovedného za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Rozprava s Nevenom Mimicom, členom Komisie zodpovedným za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Hodina otázok pre Komisiu | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Opatrenia, ktoré prijala Komisia na základe uznesení prijatých na 32. zasadnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migrácia: súčasný stav | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Správa hospodárskych a sociálnych partnerov | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V PONDELOK 19. JÚNA 2017

(Rokovanie sa začalo o 11.00 h.)

Oficiálne úvodné rokovanie

Rečníci na zhromaždení:

predseda Snemovne reprezentantov maltského parlamentu Angelo Farrugia, úradujúca spolupredsedníčka Spoločného parlamentného zhromaždenia Mémounatou Ibrahima, spolupredseda Spoločného parlamentného zhromaždenia Louis Michel a prezident Maltskej republiky Marie-Louise Coleiro Preca.

(Rokovanie bolo prerušené o 12.20 h a pokračovalo o 15.18 h.)

ROKOVANIU PREDSEDAL: Louis MICHEL

spolupredseda

Rokovanie Spoločného parlamentného zhromaždenia

Spolupredseda privítal všetkých účastníkov.

Zloženie Spoločného parlamentného zhromaždenia

Spolupredseda oznámil, že zoznam členov Spoločného parlamentného zhromaždenia, ktorý zaslali orgány štátov AKT a Európsky parlament, bude priložený k zápisnici.

1.   Prijatie programu schôdze (AP102.196)

Rečníci: Abderrahmane Marrakchy (Mauritánia), úradujúca spolupredsedníčka Mémounatou Ibrahima, spolupredseda Louis Michel, Michael Gahler a Catherine Bearder.

Rozhodnutie: V záujme uľahčenia odchodu členov sa urobí všetko preto, aby sa hlasovania uskutočnili v stredu 21. júna 2017 čo najskôr popoludní. Sekretariát pripraví aktualizovaný návrh programu a pracovný program zasadnutia, ktoré sa predložia zhromaždeniu.

2.   Schválenie zápisníc z posledných rokovaní 32. zasadnutia Spoločného parlamentného zhromaždenia (Ú. v. EÚ C 170, 30.5.2017)

Zápisnice boli schválené.

3.   Oznámenia spolupredsedov vrátane rozhodnutí, ktoré prijalo predsedníctvo na schôdzi 18. júna 2017

Spolupredseda informoval o výsledkoch schôdze predsedníctva, ktorá sa konala 18. júna 2017.

Prijali sa tieto rozhodnutia:

| a) | Stále výbory vypracujú návrhy týchto správ: | Výbor pre politické veci







  — | Vzťahy medzi krajinami AKT a EÚ po skončení platnosti Dohody z Cotonou: silný parlamentný rozmer |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Stále výbory vypracujú návrhy týchto správ:

Výbor pre politické veci

—

Vzťahy medzi krajinami AKT a EÚ po skončení platnosti Dohody z Cotonou: silný parlamentný rozmer

| | Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod







  — | Vplyv nezákonného obchodu s prípravkami na ochranu rastlín, osivami a inými poľnohospodárskymi vstupmi na hospodárstva krajín AKT |
| --- | --- | --- |

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod

—

Vplyv nezákonného obchodu s prípravkami na ochranu rastlín, osivami a inými poľnohospodárskymi vstupmi na hospodárstva krajín AKT

| | Výbor pre sociálne veci a životné prostredie







  — | Sociálne a environmentálne dôsledky urbanizácie, najmä správne nakladanie s priemyselným a domovým odpadom v krajinách AKT. |
| --- | --- | --- |

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

—

Sociálne a environmentálne dôsledky urbanizácie, najmä správne nakladanie s priemyselným a domovým odpadom v krajinách AKT.

| b) | Bolo potvrdené, že 34. zasadnutie zhromaždenia sa bude konať od 18. do 20. decembra 2017 v oblasti Karibiku. |
| --- | --- |

b)

Bolo potvrdené, že 34. zasadnutie zhromaždenia sa bude konať od 18. do 20. decembra 2017 v oblasti Karibiku.

| c) | 14. regionálna schôdza sa bude konať v meste Port Vila (Vanuatu) od 19. do 21. júla 2017. |
| --- | --- |

c)

14. regionálna schôdza sa bude konať v meste Port Vila (Vanuatu) od 19. do 21. júla 2017.

| d) | Zhromaždenie vydá vyhlásenie o zmene klímy. |
| --- | --- |

d)

Zhromaždenie vydá vyhlásenie o zmene klímy.

| e) | Bude vynaložené úsilie o preloženie stretnutí medzi zasadnutiami, aby sa schôdze predsedníctva konali v stredu popoludní a schôdze výboru vo štvrtok dopoludnia a popoludní. |
| --- | --- |

e)

Bude vynaložené úsilie o preloženie stretnutí medzi zasadnutiami, aby sa schôdze predsedníctva konali v stredu popoludní a schôdze výboru vo štvrtok dopoludnia a popoludní.

4.   Vyhlásenie Nevena Mimicu, člena Komisie zodpovedného za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj

Neven Mimica, člen Európskej komisie zodpovedný za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj sa vo svojom vyhlásení zameral na nový Európsky konsenzus o rozvoji a na nadchádzajúci samit Afrika – EÚ, ktorý sa bude konať na Pobreží Slonoviny v novembri 2017. Podobne ako Agenda 2030, nový Európsky konsenzus o rozvoji pozostáva z piatich hlavných bodov: ľudia, planéta, prosperita, mier a partnerstvo. Opätovne potvrdzuje, že znižovanie chudoby zostáva stredobodom rozvojovej politiky EÚ, a opätovne potvrdzuje cieľ 0,7 % ODA/HND do roku 2030. Spoločné oznámenie pre nový impulz pre partnerstvo Afriky a EÚ obsahuje konkrétne návrhy na plán na roky 2018 – 2020.

5.   Rozprava s Nevenom Mimicom, členom Komisie zodpovedným za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky

Rečníci: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambia), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazijsko), Joseph Owona Kono (Kamerun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Guinea), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambia), Worlea Saywah Dunnah (Libéria), Clifford André (Seychely), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Adjedoue Weidou (Čad), Oumouri Mmadi Hassani (Komory) a Ben Abdallah Banda (Ghana).

Výmena názorov bola zameraná na navrhovaný Európsky vonkajší investičný plán a na úlohu súkromného sektora v oblasti rozvoja. Zdôraznená bola potreba zlepšiť podnikateľské a investičné prostredie v cieľových krajinách, rovnako ako podpora industrializácie Afriky. Ako faktor rastu bola spomenutá aj úloha vedy a techniky. Boli vyjadrené mnohé obavy v súvislosti s bezpečnosťou, migráciou a rozvojom. Ďalšie otázky boli zamerané na existujúce dohody o rybolove, úlohu žien v rozvoji a špecifické potreby malých ostrovov. Ďalšie otázky poukázali na prepojenia medzi rámcom po skončení platnosti Dohody z Cotonou a nadchádzajúcim samitom Afrika – EÚ.

Komisár Mimica odpovedal na otázky členov v poradí určenom postupom prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky.

6.   Hodina otázok pre Komisiu

Komisia dostala celkom 17 otázok.

Odpovedala na ne vopred písomne. Komisár Mimica ústne zodpovedal doplňujúce otázky týkajúce sa týchto pôvodných otázok:

| | Otázka č. 1 na ústne zodpovedanie, ktorú položil Oumouri Mmadi Hassani (Komory), o továrni na spracovanie rýb na Komorách |
| --- | --- |

Otázka č. 1 na ústne zodpovedanie, ktorú položil Oumouri Mmadi Hassani (Komory), o továrni na spracovanie rýb na Komorách

| | Otázka na ústne zodpovedanie č. 3, ktorú položil Norbert Neuser, o zavedení DHP |
| --- | --- |

Otázka na ústne zodpovedanie č. 3, ktorú položil Norbert Neuser, o zavedení DHP

| | Otázka na ústne zodpovedanie č. 5, ktorú položila Cécile Kashetu Kyenge, o fondoch prepojených na migračnú politiku |
| --- | --- |

Otázka na ústne zodpovedanie č. 5, ktorú položila Cécile Kashetu Kyenge, o fondoch prepojených na migračnú politiku

| | Otázka na ústne zodpovedanie č. 8, ktorú položila Maria Arena, o zavedení záväzkov IGAD |
| --- | --- |

Otázka na ústne zodpovedanie č. 8, ktorú položila Maria Arena, o zavedení záväzkov IGAD

| | Otázka na ústne zodpovedanie č. 12, ktorú položila Catherine Bearder, o zavedení ukazovateľov ICCWC |
| --- | --- |

Otázka na ústne zodpovedanie č. 12, ktorú položila Catherine Bearder, o zavedení ukazovateľov ICCWC

| | Otázka na ústne zodpovedanie č. 15, ktorú položil Enrique Guerrero Salom, o reprodukčnom zdraví |
| --- | --- |

Otázka na ústne zodpovedanie č. 15, ktorú položil Enrique Guerrero Salom, o reprodukčnom zdraví

| | Otázka na ústne zodpovedanie č. 16, ktorú položila Julie Ward, o úlohe investícií súkromného sektora v boji proti hladu a podvýžive |
| --- | --- |

Otázka na ústne zodpovedanie č. 16, ktorú položila Julie Ward, o úlohe investícií súkromného sektora v boji proti hladu a podvýžive

| | Otázka na ústne zodpovedanie č. 17, ktorú položil Clifford André (Seychely), o námornej bezpečnosti v oblasti Indického oceánu |
| --- | --- |

Otázka na ústne zodpovedanie č. 17, ktorú položil Clifford André (Seychely), o námornej bezpečnosti v oblasti Indického oceánu

Autori otázok 6, 9, 10, 11 a 14 nemali žiadne doplňujúce otázky.

Autori otázok č. 2, 4, 7 a 13 neboli prítomní.

7.   Opatrenia, ktoré prijala Komisia na základe uznesení prijatých na 32. zasadnutí Spoločného parlamentného zhromaždenia

Komisár odkázal na dokument týkajúci sa opatrení, ktoré prijala Komisia a vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku na základe uznesení prijatých Spoločným parlamentným zhromaždením v Nairobi (Keňa) v decembri 2016, ktorý je súčasťou dokumentácie.

Diskusia s Vincentom Cochetelom, osobitným vyslancom pre centrálne Stredozemie Úradu vysokého komisára Organizácie Spojených národov pre utečencov (UNHCR)

Vincent Cochetel, osobitný vyslanec pre centrálne Stredozemie UNHCR, pripomenul rozdiel medzi utečencami a ekonomickými migrantmi. V súčasnosti je na svete 67 miliónov násilne vysídlených ľudí. Na trase cez centrálne Stredozemie je situácia utečencov/migrantov, ktorí uviazli v Líbyi, katastrofická, pričom v správach sa hovorí o rozsiahlom porušovaní ľudských práv. Vincent Cochetel zdôraznil nevyhnutnosť poskytnúť krajinám pôvodu a tranzitu pomoc zodpovedajúcu ich potrebám s cieľom pomôcť im vysporiadať sa s ich osobitou situáciou. Zničenie obchodného modelu obchodovania s ľuďmi si zároveň vyžaduje spoluprácu na všetkých úrovniach, čo sa v súčasnosti nedeje.

Rečníci: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutsko), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritrea), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambia), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Keňa), Martina Werner, Uladi Mussa (Malawi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudán), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Prim Pujals Nolasco (Dominikánska republika) and Domenico Rosa (Komisia).

Členovia zdôraznili potrebu riešiť základné príčiny migrácie, ako je chudoba, ktorá naďalej zostáva jedným z faktorov vedúcim k migrácii. Niektorí členovia pripomenuli, že migrácia môže byť prínosná pre všetkých, ak je dobre riadená a vykonávaná v súlade s medzinárodnými záväzkami. Spomenutá bola aj nejednotnosť spoločného akčného plánu z Valletty a padli otázky o zavedení Núdzového trustového fondu Európskej únie pre Afriku. Boli vznesené obavy v súvislosti s rokovaniami o niekoľkých readmisiných dohodách a o pokuse uprednostňovať obavy z migrácie pred rozvojovým cieľmi.

Vincent Cochetel ukončil rozpravu.

Výklad Yvesa Somvilla, predsedu monitorovacieho výboru AKT Európskeho hospodárskeho a sociálneho výboru

Yves Somville, predseda monitorovacieho výboru AKT, Európsky hospodársky a sociálny výbor, poskytol výklad o súčasných a budúcich činnostiach monitorovacieho výboru.

Rečník: Halifa Sallah (Gambia).

Yves Somville odpovedal na položené otázky.

(Rokovanie sa skončilo o 18.35 h.)

Mémounatou IBRAHIMA(úradujúca spolupredsedníčka)

Louis MICHEL

spolupredsedovia

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (bod 1)

neskôr nahradený

Cirilom STOKELJOM(úradujúci)

generálni spolutajomníci

---

| 29.11.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 405/5

---

SPOLOČNÉ PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE V RÁMCI DOHODY O PARTNERSTVE UZATVORENEJ MEDZI ČLENMI SKUPINY AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A TICHOMORSKÝCH ŠTÁTOV NA JEDNEJ STRANE A EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA DRUHEJ STRANE

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V STREDU 20. JÚNA 2017

(2017/C 405/02)

Obsah

| 1. | Naliehavá téma č. 1: Bezpečnostná situácia v sahelsko-saharskom regióne | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Financovanie politických strán v štátoch AKT a EÚ | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Výbor pre politické veci | 6 |
| --- | --- |

| Spoluspravodajcovia: Worlea Saywah Dunnah (Libéria) a Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Úloha športu ako faktora, ktorý podporuje vzdelávanie a znižovanie chudoby | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Výbor pre sociálne veci a životné prostredie | 6 |
| --- | --- |

| Spoluspravodajcovia: Abderrahmane Marrakchy (Mauritánia) a Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Riziko vzniku najvážnejšieho hladomoru a humanitárnej krízy v dejinách | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Diskusia s Christosom Stylianidesom, členom Európskej komisie zodpovedným za humanitárnu pomoc a krízové riadenie | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Prijatie programu schôdze | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Beztrestnosť za zločiny proti ľudskosti | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Schválenie zápisníc z pondelka 19. júna 2017 | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Zlepšenie pomoci a účinnosti rozvoja v rámci spolupráce EÚ – AKT | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Naliehavá téma č. 2: situácia v Burundi | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Správa o Konferencii o mládeži | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Správa o Fóre žien | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V STREDU 20. JÚNA 2017

(Rokovanie sa začalo o 9.10 h.)

ROKOVANIU PREDSEDALA: Mémounatou IBRAHIMA

úradujúca spolupredsedníčka

1.   Naliehavá téma č. 1: Bezpečnostná situácia v sahelsko-saharskom regióne

Rečníci: Joaquin Tasso-Vilallonga (ESVČ), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Libéria), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigéria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Čad), Tadeusz Zwiefka a Cécile Kashetu Kyenge.

Väčšina členov zdôraznila, že riešenie bezpečnostnej krízy v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera si vyžaduje krátkodobé aj dlhodobejšie opatrenia a malo by byť založené na komplexnom a koordinovanom prístupe, ktorý spája posilnené protiteroristické opatrenia s nepretržitou diplomatickou a politickou pozornosťou a rieši naliehavé humanitárne potreby. Riešenie hlavných príčin krízy vyžaduje posilnenú dlhodobú spoluprácu založenú na zásadách účinného rozvoja s dôrazom na miestne vlastníctvo. Viacerí členovia vyzvali EÚ a medzinárodné spoločenstvo, aby podporili rámec spolupráce G5 v sahelskom regióne, ktorý v decembri 2014 založili Burkina Faso, Čad, Mali, Mauritánia a Niger, pričom ocenili podporu, ktorú Európa a medzinárodné spoločenstvo doposiaľ poskytli. Nedostatočná rozvinutosť a zmena klímy spolu so slabou správou vecí verejných a porušovaním ľudských práv podnietili konflikty, ktoré ďalej oslabujú hospodárstvo, rozvoj a stabilitu regiónu. Viacerí členovia tiež zdôraznili problém nedovoleného obchodovania so zbraňami, drogami a ľuďmi a vyjadrili poľutovanie nad stratami ľudských životov v dôsledku terorizmu a konfliktov.

Výbor pre politické veci

Spoluspravodajcovia: Worlea Saywah Dunnah (Libéria) a Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge a Worlea Saywah Dunnah (Libéria) predstavili správu, v ktorej zdôraznili dôležitú úlohu politických strán pri sprostredkovaní dialógu medzi ľuďmi a štátnou mocou a v ktorej obhajujú ich zdravé a udržateľné financovanie.

Rečníci: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seychely), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudán), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Surinam), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Čad) a Jacob Oulanyah (Uganda).

Väčšina členov sa zhodla na tom, že politické strany sú základnou súčasťou demokratického procesu a že samotné členské príspevky nestačia na to, aby pokryli ich fungovanie. V krajinách AKT a EÚ boli použité rôzne postupy s cieľom dosiahnuť rovnaké podmienky a zabezpečiť spravodlivú súťaž o prístup k moci. To, či boli povolené verejné či súkromné príspevky sa zdá menej dôležité ako zavedenie jasných a transparentných pravidiel, jasných kritérií a úplnej transparentnosti a zverejnenia účtov, zoznamu darcov a ich stykov s podporovanými politickými stranami. Malo by to ísť ruka v ruke s účinným a nezávislým systémom kontrol a sankcií.

Worlea Saywah Dunnah (Libéria) a Cécile Kashetu Kyenge ukončili rozpravu.

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

Spoluspravodajcovia: Abderrahmane Marrakchy (Mauritánia) a Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauritánia) a Teresa Jimenez-Becerril Barrio predstavili správu a zdôraznili, že šport má obrovský potenciál, pokiaľ ide o rozvoj, mier a medzikultúrny dialóg. Takisto poukázali na význam fyzickej aktivity pri vedení k hodnotám, ako sú tímový duch, rovnosť, disciplína, húževnatosť, začleňovanie, zodpovednosť, vytrvalosť a úcta voči ostatným.

Rečníci: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Pobrežie Slonoviny), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiópia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Libéria), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Komisia) a Julie Ward.

Členovia vyzvali na zaradenie telesnej výchovy do školských osnov a zhodli sa na tom, že veľké športové podujatia, ktoré sú riadne organizované a monitorované, by mohli prispieť k propagácii hosťovskej krajiny na svetovej scéne a k vzniku stabilných a dobre platených pracovných miest. Bola zdôraznená dôležitosť vzájomných výmen športovcov a trénerov medzi krajinami AKT a EÚ. Je nutné podporovať účasť žien a dievčat.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritánia) a Teresa Jimenez-Becerril Barrio ukončili rozpravu.

Diskusia s Christosom Stylianidesom, členom Európskej komisie zodpovedným za humanitárnu pomoc a krízové riadenie

Christos Stylianides, člen Európskej komisie zodpovedný za humanitárnu pomoc a krízové riadenie, vystúpil s prehľadom situácie v Jemene, Somálsku, severovýchodnej Nigérii a Južnom Sudáne a uviedol, že hrozí nebezpečenstvo rozšírenia krízy do ďalších oblastí. Zdôraznil, ako sú pre riešenie problémov tohto druhu dôležité spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ, medzinárodná spolupráca, dialóg medzi krajinami a partnerstvá medzi regionálnymi inštitúciami. Každá humanitárna kríza bola špecifická, jeden faktor je však spoločný pre všetky: rozhodujúca rola človeka pri vypuknutí týchto kríz je bohužiaľ konštantou. Zdôraznil tiež význam finančnej podpory zo strany Európskej únie, ktorej podiel na globálnej humanitárnej pomoci je okolo 27 %.

Rečníci: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Džibutsko), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Libéria), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller and Halifa Sallah (Gambia).

Niektorí členovia podali svedectvo o kritickej situácii v ich krajinách alebo o hrozbách, ktorým by ich krajiny mohli byť vystavené. Ako príčiny členovia zdôraznili: zmenu klímy, zlú správu vecí verejných a prepojenie medzi humanitárnymi krízami a konfliktmi. Vyzvali medzinárodné spoločenstvo, a špeciálne Európsku úniu, aby vyvinuli spoločné úsilie a bezodkladne prijali rázne opatrenia v úzkej spolupráci všetkých príslušných aktérov a darcov. Mnohí členovia zdôraznili potrebu zvýšiť odolnosť krajín a obyvateľstva postihnutého tragickým hladomorom.

Christos Stylianides odpovedal na otázky a ukončil rozpravu.

(Rokovanie bolo prerušené o 13.18 h a pokračovalo o 15.12 h.)

ROKOVANIU PREDSEDAL: Louis MICHEL

spolupredseda

5.   Prijatie programu schôdze

Program schôdze bol prijatý v podobe uvedenej v tejto zápisnici.

Hlavná rozprava so Sidikim Kabom, predsedom Zhromaždenia zmluvných štátov Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu

Sidiki Kaba, predseda Zhromaždenia zmluvných štátov Rímskeho štatútu Medzinárodného trestného súdu (MTS), zdôraznil, že je dôležité zamedziť beztrestnosti s cieľom posilniť právny štát slúžiaci v prospech všetkých občanov, a vysvetlil, prečo mnoho krajín na celom svete vrátane mnohých afrických krajín podporilo zriadenie MTS. Tento súd, ako aj trestné právo všeobecne, má preventívnu a odrádzajúcu úlohu.

Rečníci: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komory), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Pobrežie Slonoviny), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namíbia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seychely), Jo Leinen, Phel Parkies (Južná Afrika), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudán), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) a Joaquin Tasso Vilallonga (ESVČ).

Mnohí členovia podporili stanovisko, že beztrestnosť je nielen prejavom pohŕdania obeťami zločinov proti ľudskosti, ale tiež prispieva k zachovávaniu nedemokratických vlád, ktoré sa nikomu nezodpovedajú, a môže povzbudzovať nezodpovedných vládcov k vyvolávaniu konfliktov v rámci krajín a medzi krajinami. Prezentácia vyvolala silné reakcie a obvinenia MTS zo zaujatosti a zo zlyhania pri riešení porušovania ľudských práv, ktorého sa dopúšťajú západné mocnosti uplatňujúce ideológiu belošskej nadradenosti. Napriek tomu mnoho členov uznalo, že aj keď má medzinárodná justícia ďaleko k dokonalosti, predstavuje najväčšiu nádej na ukončenie beztrestnosti a riešenie zločinov ako genocída, ak pri ich riešení vnútroštátne súdnictvo zlyháva. Členovia tiež zdôraznili, že ratifikácia Rímskeho štatútu bola a zostáva na zvrchovanom rozhodnutí štátov.

Sidiki Kaba odpovedal na otázky z pléna a ukončil rozpravu.

7.   Schválenie zápisníc z pondelka 19. júna 2017

Zápisnice boli schválené.

Výbor pre hospodársky rozvoj, financie a obchod

Spoluspravodajcovia: Sebastian C. Kopulande (Zambia) a Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambia) a Neoklis Sylikiotis predstavili správu, pričom zdôraznili skutočnosť, že rozvojová pomoc by mala mať pokiaľ možno formu grantov a nie pôžičiek, mala by byť v súlade s cieľmi udržateľného rozvoja a mala by zodpovedať potrebám prijímajúcich krajín.

Rečníci: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Keňa), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seychely), Andre Misiekaba (Surinam), Adjedoue Weidou (Čad) a Domenico Rosa (Európska komisia).

Členovia poznamenali, že krajiny by sa mali snažiť čo najskôr zbaviť závislosti od pomoci, a že hoci táto pomoc môže podporiť rozvoj, rovnako dôležité alebo ešte dôležitejšie sú aj ďalšie faktory ako stabilné politiky, zodpovedné riadenie a správa zdrojov a tiež medzinárodné, vonkajšie faktory ako obchodné vzťahy alebo boj proti nezákonným finančným tokom.

Vzniesla sa kritika proti skutočnosti, že mnohé členské štáty EÚ si neplnia záväzok vynakladať 0,7 % HND na rozvojovú pomoc. Iní členovia zase upozornili, že EÚ a jej členské štáty sú aj tak najväčším svetovým darcom. Pomoc by sa mala zameriavať hlavne na odvetvia, ktoré prispievajú k rastu a ku konkurencieschopnosti. Členovia vyslovili rozdielne názory na to, či by sa mohla rozvojová pomoc podmieniť spoluprácou pri riadení migrácie a či by mohli byť prostriedky na rozvojovú pomoc použité na zlepšenie bezpečnosti.

Sebastian C. Kopulande (Zambia) a Neoklis Sylikiotis ukončili rozpravu.

9.   Naliehavá téma č. 2: situácia v Burundi

Rečníci: Joaquin Tasso Vilallonga (ESVČ), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Keňa), Phel Parkies (Južná Afrika), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamajka), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (ESVČ) a Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Mnohí poslanci sa zhodli na tom, že situácia v Burundi je znepokojivá, zatiaľ čo zástupca Burundi v podrobnom vystúpení uviedol, že situácia sa zlepšuje. Niekoľko poslancov vyjadrilo poľutovanie nad tým, že nedošlo k dohode na kompromisnom uznesení. Diskutovalo sa tiež o kontroverzných stanoviskách ku zmrazeniu rozvojovej pomoci.

Členovia AKT a EP vyzdvihli úsilie susedných krajín pri poskytovaní starostlivosti a ubytovania utečencom z Burundi. Niekoľkí členovia odsúdili etnické rozdiely, nedodržiavanie základných práv a zastrašovanie opozičných skupín a médií. Niektorí členovia žiadali vykonanie služobnej cesty na účely zistenia potrebných skutočností do Burundi, iní sa vyjadrili, že vzhľadom na rozsiahle správy medzinárodných organizácií prítomných v Burundi by bola takáto cesta zbytočná.

10.   Správa o Konferencii o mládeži

Bora Kamwanya z profesijnej siete mládeže AKT, ktorá so súhlasom zhromaždenia výnimočne dostala slovo a Youssouf Goumaneh (Džibutsko) predniesli správu a vyzdvihli túto iniciatívu ako spôsob zvyšovania záujmu a účasti mladých ľudí na spolupráci AKT – EÚ. Nastolené boli tieto otázky: lepší prístup k mobilite pre mladých ľudí z krajín AKT vo forme stáží, vzdelávanie o zmene klímy a vyhliadky mladých farmárov v krajinách AKT.

Rečníci: Arne Lietz a Halifa Sallah (Gambia).

11.   Správa o Fóre žien

Maria Arena informovala zhromaždenie o tom, že témou fóra boli „rodové otázky migrácie“ a že sa kládol dôraz na potreby migrantiek, ktoré sú často vystavené násiliu, diskriminácii a nedostatku ekonomických príležitostí.

Rečníci: Halifa Sallah (Gambia).

(Rokovanie sa skočilo o 19.21 h.)

Mémounatou IBRAHIMA (úradujúca)

Louis MICHEL

spolupredsedovia

Patrick I. GOMES

Pre body 7 až 11 ho nahradil

Léonard-Emile OGNIMBA (úradujúci)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Pre body 1 až 4 ho nahradil

Ciril STOKELJ (úradujúci)

generálni spolutajomníci

---

| 29.11.2017 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 405/10

---

SPOLOČNÉ PARLAMENTNÉ ZHROMAŽDENIE V RÁMCI DOHODY O PARTNERSTVE UZATVORENEJ MEDZI ČLENMI SKUPINY AFRICKÝCH, KARIBSKÝCH A TICHOMORSKÝCH ŠTÁTOV NA JEDNEJ STRANE A EURÓPSKOU ÚNIOU A JEJ ČLENSKÝMI ŠTÁTMI NA DRUHEJ STRANE

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V STREDU 21. JÚNA 2017

(2017/C 405/03)

OBSAH

| 1. | Správa z 13. regionálnej schôdze, ktorá sa konala od 22. do 24. februára 2017 vo Freetowne, Sierra Leone (západoafrický región) – správa spolupredsedov | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Prejav Abrahama Tekesteho, ministra financií a hospodárskej spolupráce (Etiópia) a úradujúceho predsedu Rady AKT | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Prejav Carmela Abelu, ministra zahraničných vecí a podpory obchodu (Malta) a úradujúceho predsedu Rady AKT | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Hodina otázok pre Radu | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Rozprava s Radou – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kultúra ako hybná sila hospodárskeho rastu | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Súhrnné správy zo seminárov – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Schválenie zápisnice z rokovania, ktoré sa uskutočnilo v utorok 20. júna 2017 dopoludnia | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Hlasovanie o návrhoch uznesení zahrnutých v správach, ktoré predložili tri stále výbory | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Hlasovanie o naliehavých návrhoch uznesení | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Hlasovanie o návrhu vyhlásenia | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Rôzne otázky | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Schválenie zápisnice z rokovania, ktoré sa uskutočnilo v utorok 20. júna 2017 dopoludnia. | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Dátum a miesto konania 34. schôdze Spoločného parlamentného zhromaždenia | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| PRÍLOHA I | ABECEDNÝ ZOZNAM ČLENOV SPOLOČNÉHO PARLAMENTNÉHO ZHROMAŽDENIA | 16 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA I

| PRÍLOHA II | PRÍTOMNÍ NA ZASADNUTÍ, KTORÉ SA KONALO V ST. JULIAN’S (MALTA) OD 19. DO 21. JÚNA 2017 | 20 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA II

| PRÍLOHA III | PRIJATÉ TEXTY | 23 |
| --- | --- | --- |

PRÍLOHA III

| Uznesenie o financovaní politických strán v krajinách AKT a EÚ | 23 |
| --- | --- |

| Uznesenie o zlepšení účinnosti pomoci a rozvoja v rámci spolupráce EÚ – AKT | 27 |
| --- | --- |

| Uznesenie o úlohe športu ako pomocného faktora, pokiaľ ide o vzdelávanie a odstránenie chudoby | 32 |
| --- | --- |

| Uznesenie o bezpečnostnom probléme v sahelsko-saharskom regióne | 38 |
| --- | --- |

| Vyhlásenie o zmene klímy | 43 |
| --- | --- |

ZÁPISNICA Z ROKOVANIA V STREDU 21. JÚNA 2017

(Rokovanie sa začalo o 9.45 h.)

ROKOVANIU PREDSEDALA: Memounatou IBRAHIMA

úradujúca spolupredsedníčka

1.   Správa z 13. regionálnej schôdze, ktorá sa konala od 22. do 24. februára 2017 vo Freetowne, Sierra Leone (západoafrický región) – správa spolupredsedov

Úradujúca spolupredsedníčka Cécile Kashetu Kyenge ústne informovala o 13. regionálnej schôdzi, pričom zdôraznila hlavné témy, o ktorých sa diskutovalo.

Rečníci: Halifa Sallah (Gambia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Mario Saiegh (Guinea-Bissau) a Cécile Kashetu Kyenge

Diskusia bola okrem iného zameraná na pokrok v oblasti dobrej správy v regióne západnej Afriky, aktuálnu bezpečnostnú situáciu a potrebu investícií do hospodárstva na zmiernenie nadmernej migrácie. Členovia diskutovali aj o nízkej účasti žien na tejto regionálnej schôdzi.

2.   Prejav Abrahama Tekesteho, ministra financií a hospodárskej spolupráce (Etiópia) a úradujúceho predsedu Rady AKT

Abraham Tekeste, minister financií a hospodárskej spolupráce (Etiópia) a úradujúci predseda Rady AKT, opätovne potvrdil záväzok Etiópie pracovať na splnení cieľov partnerstva AKT – EÚ. Uviedol, že krajiny AKT si želajú vytvoriť také partnerstvo po roku 2020, ktoré bude vychádzať z právne záväznej dohody vedúcej k ekonomickej transformácii krajín AKT a založenej na industrializácii, ochrane životného prostredia, inovácii a modernizácii. Zdôraznil tiež, že súčasťou budúcej dohody by mal byť primeraný finančný rámec pre rozvojovú spoluprácu.

3.   Prejav Carmela Abelu, ministra zahraničných vecí a podpory obchodu (Malta) a úradujúceho predsedu Rady AKT

Carmelo Abela, minister zahraničných vecí a podpory obchodu Malty varoval pred súčasnými izolacionistickými a nacionalistickými tendenciami, ktoré oslabujú multilaterálnu spoluprácu. Vyzval na vytvorenie globálneho poriadku, ktorý je založený na zásadách právneho štátu, ľudských právach a demokracii. Vyzdvihol nový Európsky konsenzus o rozvoji, ktorý kladie plnenie cieľov trvalo udržateľného rozvoja na ústredné miesto rozvojovej stratégie EÚ. Členov informoval o vývoji európskej bezpečnostnej a obrannej stratégie a podporil africké úsilie o vytvorenie regionálnej bezpečnostnej politiky. Carmelo Abela pripomenul zhromaždeniu význam vykonávania partnerstva z Valletty v oblasti migrácie, najmä podporovaním zásad solidarity. Na základe akčného plánu z Valletty vytvorila EÚ núdzový trustový fond pre Afriku, ktorým sa v súčasnosti financuje vykonávanie 116 programov v celkovej hodnote 1 889 miliónov EUR.

Rečníci: Halifa Sallah (Gambia), Ana Rita Sithole (Mozambik), Worlea Saywah Dunnah (Libéria) a Ben Abdallah Banda (Ghana)

4.   Hodina otázok pre Radu

Rade AKT bolo položených päť a Rade EÚ osem otázok.

Abraham Tekeste odpovedal v mene Rady AKT na nasledujúcu otázku vrátane doplňujúcej otázky:

| | Otázka č. 4, ktorú položila Lídia Senra Rodríguez, o ťažobnej koncesii v Bismarckovom mori. |
| --- | --- |

Otázka č. 4, ktorú položila Lídia Senra Rodríguez, o ťažobnej koncesii v Bismarckovom mori.

Tieto otázky boli zodpovedané, ale neboli k nim položené doplňujúce otázky:

| | Otázka č. 2, ktorú položila Cécile Kashetu Kyenge, o situácii utečencov z Jemenu v Džibutsku. |
| --- | --- |

Otázka č. 2, ktorú položila Cécile Kashetu Kyenge, o situácii utečencov z Jemenu v Džibutsku.

| | Otázka č. 3, ktorú položila Marielle de Sarnez (nahradila ju Nathalie Griesbeck) o „modrom“ hospodárstve. |
| --- | --- |

Otázka č. 3, ktorú položila Marielle de Sarnez (nahradila ju Nathalie Griesbeck) o „modrom“ hospodárstve.

| | Otázka č. 5, ktorú položila Nathalie Griesbeck, o suchu a hladomore vo východnej Afrike. |
| --- | --- |

Otázka č. 5, ktorú položila Nathalie Griesbeck, o suchu a hladomore vo východnej Afrike.

Autor otázky č. 1 nebol prítomný,

Carmelo Abela odpovedal v mene Rady EÚ na nasledujúce otázky a doplňujúce otázky:

| | Otázka č. 9, ktorú položil Clifford André (Seychely), o námornom pirátstve. |
| --- | --- |

Otázka č. 9, ktorú položil Clifford André (Seychely), o námornom pirátstve.

| | Otázka č. 11, ktorú položila Catherine Bearder, o akčnom pláne EÚ pre voľne žijúce živočíchy. |
| --- | --- |

Otázka č. 11, ktorú položila Catherine Bearder, o akčnom pláne EÚ pre voľne žijúce živočíchy.

| | Otázka č. 12, ktorú položila Lídia Senra Rodríguez, o ťažobnej koncesii v Bismarckovom mori. |
| --- | --- |

Otázka č. 12, ktorú položila Lídia Senra Rodríguez, o ťažobnej koncesii v Bismarckovom mori.

Tieto otázky boli zodpovedané, ale neboli k nim položené doplňujúce otázky:

| | Otázka č. 6, ktorú položila Cécile Kashetu Kyenge, o situácii utečencov z Jemenu v Džibutsku. |
| --- | --- |

Otázka č. 6, ktorú položila Cécile Kashetu Kyenge, o situácii utečencov z Jemenu v Džibutsku.

| | Otázka č. 8, ktorú položila Nathalie Griesbeck, o suchu a hladomore vo východnej Afrike. |
| --- | --- |

Otázka č. 8, ktorú položila Nathalie Griesbeck, o suchu a hladomore vo východnej Afrike.

| | Otázka č. 10, ktorú položila Marielle de Sarnez (nahradila ju Nathalie Griesbeck), o „modrom“ hospodárstve. |
| --- | --- |

Otázka č. 10, ktorú položila Marielle de Sarnez (nahradila ju Nathalie Griesbeck), o „modrom“ hospodárstve.

| | Otázka č. 13, ktorú položil Tesfaye Daba (Etiópia), o paternalistických tendenciách niektorých poslancov EP. |
| --- | --- |

Otázka č. 13, ktorú položil Tesfaye Daba (Etiópia), o paternalistických tendenciách niektorých poslancov EP.

Autor otázky č. 7 nebol prítomný.

5.   Rozprava s Radou – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky

Rečníci: Mohamed Youssof Goumaneh (Džibutsko), Halifa Sallah (Gambia), Agnima Alain-Michel Lobognon (Pobrežie Slonoviny), Adjedoue Weidou (Čad), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauritánia) a Jacob Oulanyah (Uganda).

Členovia sa sústredili na témy, ako napr. migráciu a rozvojovú spoluprácu a účasť mladých ľudí a žien na rozhodovaní vrátane zapojenia žien do Spoločného parlamentného zhromaždenia, a tiež na konkrétnejšie otázky, ako napr. rybolov v Pobreží Slonoviny a financovanie spoločných síl v rámci organizácie G5 Sahel.

6.   Kultúra ako hybná sila hospodárskeho rastu

Diskusia s Carmelom Abelom, ministrom zahraničných vecí a podpory obchodu (Malta)

Carmelo Abela, minister zahraničných vecí a podpory obchodu Malty skonštatoval, že v súčasnosti, na začiatku dvadsiateho prvého storočia, je rast čoraz viac závislý od alternatívnych pilierov vrátane kultúry. Poskytol veľmi pozitívny prehľad maltských skúseností v oblasti rozvoja kultúry, kultúrnej politiky a prínosu kultúry k hospodárstvu krajiny. Štyri zložky kultúrneho sektora – kultúrne dedičstvo, umenie, dizajn a medziodborové činnosti – mali vyššiu hrubú pridanú hodnotu ako sektor stavebníctva. Minister rovnako ocenil politiku inteligentnej špecializácie, ktorá bola na Malte použitá s cieľom podporiť hospodársky rast.

Rečníci: Abdikadir Omar Aden (Keňa), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Džibutsko), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka a Louis-Joseph Manscour.

Členovia jednomyseľne ocenili úlohu a význam kultúry z hľadiska podpory hospodárskej činnosti, ale aj ako faktora identity a sociálnej súdržnosti. Vyzdvihli synergický účinok, ktorý existuje medzi kultúrou a odvetvím vzdelávania alebo zdravia, čo prispieva k tomu, aby toto odvetvie bolo hybnou silou pre ekonomiku ako celok. Niektorí členovia spomenuli hrozbu, ktorú predstavuje globalizovaná kultúra. Iní potvrdili hospodársku a sociálnu funkciu kultúry na miestnej úrovni, najmä v mestách. Zdôraznili potrebu politickej vôle, aby sa kultúra stala politickou prioritou, a potrebu vyčleniť na ňu potrebný rozpočet.

Carmelo Abela ukončil rozpravu.

7.   Súhrnné správy zo seminárov – postup prihlásenia sa o slovo zdvihnutím ruky

Cécile Kashetu Kyenge (nahradila Enriqua Guerrera Saloma) predniesla súhrnnú správu zo seminára o Malte ako humanitárnom uzle. V rámci tohto seminára členovia navštívili sídlo Európskeho podporného úradu pre azyl (EASO), ktorý je agentúrou EÚ s úlohou monitorovať, či spracovanie žiadostí o azyl zo strany členských štátov prebieha hladko a účinne, a poskytovať migrantom právnu pomoc a poradenstvo. Členovia si vypočuli poučné prezentácie o situácii migrantov a o nezákonnom obchodovaní s nimi v priestore Stredozemného mora. Boli tiež informovaní o rokovaniach v súvislosti s vytvorením plnohodnotnej Agentúry EÚ pre azyl.

Phel Parkies (Južná Afrika) predniesol ústnu správu o seminári s názvom Malta ako uzol pre rast a úspech v oblasti investícií do znalostí. Členovia navštívili Maltské centrum pre vedy o živej prírode. Centrum, ktoré bolo vytvorené v roku 2004 a spolufinancované v súčasnom rozpočtovom období vo výške 30 miliónov EUR z Európskeho fondu regionálneho rozvoja, je medzinárodnou platformou pre inovácie a výskum a vývoj v oblasti vied o živej prírode. Osobitne dôležitý je projekt maltský digitálny uzol, ktorý je zameraný na zobrazovací softvér a výskum v oblasti bunkovej terapie a genomiky.

Rečníci: Halifa Sallah (Gambia).

8.   Schválenie zápisnice z rokovania, ktoré sa uskutočnilo v utorok 20. júna 2017 dopoludnia

Rečníci: Sebastian Kopulande (Zambia), Abadula Gemeda Dago (Etiópia), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Svazijsko).

Členovia požiadali o vykonanie určitých zmien v rozdanej zápisnici.

(Rokovanie bolo prerušené o 12.55 h a pokračovalo o 14.00 h.)

ROKOVANIU PREDSEDAL: Louis MICHEL

9.   Hlasovanie o návrhoch uznesení zahrnutých v správach, ktoré predložili tri stále výbory

Spolupredseda pripomenul zhromaždeniu postup pri hlasovaní.

| — | uznesenie o financovaní politických strán v krajinách AKT a EÚ (ACP-EU/102.286/17/fin.) |
| --- | --- |

—

uznesenie o financovaní politických strán v krajinách AKT a EÚ (ACP-EU/102.286/17/fin.)

Výbor pre politické záležitosti

Správu predniesli Worlea Saywah Dunnah (Libéria) a Cécile Kashetu Kyenge.

Prijaté pozmeňujúce návrhy: 1, 4, 6, 9, 13 a 17 (prvá časť)

Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (druhá časť) a 18

Skupina PPE požiadala o oddelené hlasovanie o pozmeňujúcich návrhoch 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 a 18.

Skupina PPE požiadala o hlasovanie po častiach o pozmeňujúcom návrhu 17 a o oddelené hlasovanie o druhej časti toho istého pozmeňujúceho návrhu.

Skupina PPE požiadala o hlasovanie po častiach o odôvodnení A a o oddelené hlasovanie o druhej časti toho istého pozmeňujúceho návrhu. Prvá časť bola prijatá.

Skupina PPE požiadala o hlasovanie po častiach o odôvodnení B a o oddelené hlasovanie o druhej časti toho istého pozmeňujúceho návrhu.

Skupina PPE požiadala o hlasovanie po častiach o odôvodnení D a o oddelené hlasovanie o druhej časti toho istého pozmeňujúceho návrhu. Prvá časť bola prijatá.

Skupina PPE požiadala o hlasovanie po častiach o odôvodnení K a o oddelené hlasovanie o tretej časti toho istého pozmeňujúceho návrhu. Prvá časť bola prijatá.

Skupiny PPE a S&D požiadali o hlasovanie po častiach o odôvodnení R a o oddelené hlasovanie o druhej časti toho istého pozmeňujúceho návrhu. Prvá časť bola prijatá.

Uznesenie bolo prijaté so zmenami. Za: 56, zdržali sa hlasovania: 1.

| — | uznesenie o zlepšení účinnosti pomoci a rozvoja v rámci spolupráce EÚ – AKT (ACP-EU/102.276/17/fin.) |
| --- | --- |

—

uznesenie o zlepšení účinnosti pomoci a rozvoja v rámci spolupráce EÚ – AKT (ACP-EU/102.276/17/fin.)

Výbor pre hospodársky rozvoj, finančné záležitosti a obchod

Správu predniesli Sebastian C. Kopulande (Zambia) a Neoklis Sylikiotis

Prijaté pozmeňujúce návrhy: 1 a 3

Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 2 a 4

Skupina PPE požiadala o oddelené hlasovanie o odseku 4. Odsek 4 zamietnutý.

Skupina GUE/NGL požiadala o oddelené hlasovanie o pozmeňujúcom návrhu 3.

Skupina PPE požiadala o hlasovanie po častiach a oddelené hlasovanie o odseku 16. Prijatá bola prvá a tretia časť odseku 16. Druhá časť bola zamietnutá.

Skupina PPE požiadala o oddelené hlasovanie o odôvodnení J. Odôvodnenie J bolo zamietnuté.

Skupina PPE požiadala o oddelené hlasovanie o odôvodnení L. Odôvodnenie L bolo zamietnuté.

Uznesenie v znení zmien bolo prijaté 50 hlasmi za, 5 hlasov bolo proti.

| — | uznesenie o úlohe športu ako pomocného faktora, pokiaľ ide o vzdelávanie a odstránenie chudoby (ACP-EU/102.279/17/fin.) |
| --- | --- |

—

uznesenie o úlohe športu ako pomocného faktora, pokiaľ ide o vzdelávanie a odstránenie chudoby (ACP-EU/102.279/17/fin.)

Výbor pre sociálne veci a životné prostredie

Správa, ktorú predložili Abderahmane Marakchy (Mauritánia) a Teresa Jiménez-Becerril Barrio.

Prijaté pozmeňujúce návrhy: 2, 4 a 5

Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 1, 6 a 7

Stiahnutý pozmeňujúci návrh: 3

Uznesenie v znení zmien bolo prijaté jednomyseľne.

10.   Hlasovanie o naliehavých návrhoch uznesení

| — | uznesenie o bezpečnostnej situácii v sahelsko-saharskom regióne (ACP-EU/102.293/17/Comp) |
| --- | --- |

—

uznesenie o bezpečnostnej situácii v sahelsko-saharskom regióne (ACP-EU/102.293/17/Comp)

Prijaté pozmeňujúce návrhy: 1, 2, 3, 4, 5 a ústny pozmeňujúci návrh 1

Zamietnuté pozmeňujúce návrhy: 6, 7, 8 a 9

Skupina PPE požiadala o oddelené hlasovanie o pozmeňujúcich návrhoch 6, 7 a 8.

Uznesenie v znení zmien bolo prijaté 65 hlasmi za, 2 hlasy boli proti.

| — | uznesenie o situácii v Burundi (ACP-EU 102.294/17) |
| --- | --- |

—

uznesenie o situácii v Burundi (ACP-EU 102.294/17)

Kompromisný návrh uznesenia predložený skupinami PPE, S&D, ECR, ALDE, Verts/ALE a EFDD a návrh uznesenia predložený skupinou GUE/NGL boli predložené na hlasovanie.

Bolo požiadané o tajné hlasovanie o kompromisnom návrhu uznesenia predloženom skupinami PPE, S&D, ECR, ALDE, Verts/ALE a EFDD. Požiadané bolo tiež o to, aby sa v záverečnom hlasovaní hlasovalo oddelene.

Spolupredseda vysvetlil postup pri hlasovaní.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerun) a Ashneel Sudhakar (Fidži) boli vyžrebovaní za overovateľov tajného hlasovania.

ROKOVANIU PREDSEDALA: Cécile Kashetu KYENGE

Uznesenie bolo zamietnuté.

Bolo požiadané o to, aby sa v záverečnom hlasovaní o uznesení, ktoré predložila skupina GUE/NGL, hlasovalo oddelene. Uznesenie bolo zamietnuté.

Fitz Jackson (Jamajka) poukázal na to, že stiahnutie uznesení predložených Burundi a Južnou Afrikou by sa malo považovať za vyjadrenie záväzku štátov AKT dosiahnuť v spolupráci s EÚ zmierenie v Burundi.

11.   Hlasovanie o návrhu vyhlásenia

Vyhlásenie o zmene klímy bolo prijaté aklamáciou.

12.   Rôzne otázky

Rečníci: Abdikadir Omar Aden (Keňa), úradujúca spolupredsedníčka Cécile Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Južná Afrika) a Halifa Sallah (Gambia).

Rečníci poďakovali zhromaždeniu za to, že poskytlo Keni možnosť usporiadať 32. schôdzu v decembri 2016 v Nairobi. Vyjadrili poľutovanie nad incidentom medzi spolupredsedom a zástupcom Burundi, ku ktorému došlo na 33. schôdzi počas rozpravy o naliehavom návrhu uznesenia o situácii v Burundi, a požiadali, aby členovia pri výmenách názorov zachovávali vzájomnú úctu a v plnej miere dodržiavali rokovací poriadok a aby ich hlavným cieľom bolo dosahovanie verejného blaha. Požiadali zároveň EÚ, aby pomohla nájsť mierové riešenie politickej krízy vo Venezuele.

Price Cyprien (Haiti) zhromaždenie informoval, že jeho krajina je pripravená usporiadať 34. schôdzu Spoločného parlamentného zhromaždenia v decembri 2017. Spolupredsedovia požiadali príslušné orgány Haiti, aby ponuku predložili v písomnej podobe.

13.   Schválenie zápisnice z rokovania, ktoré sa uskutočnilo v utorok 20. júna 2017 dopoludnia.

Zápisnice boli schválené v znení zmien.

14.   Dátum a miesto konania 34. schôdze Spoločného parlamentného zhromaždenia

34. schôdza Spoločného parlamentného zhromaždenia sa uskutoční od 18. do 20. decembra 2017 v karibskom regióne.

Spolupredsedníčka poďakovala maltským orgánom za bezchybnú organizáciu zasadnutia a členom a spoločnému sekretariátu za ich príspevky.

(Rokovanie sa skočilo o 15.30 h.)

Mémounatou IBRAHIMA (úradujúca spolupredsedníčka)

Louis MICHEL

Od bodu 10 nahradená

Cécile Kashetu KYENGE (úradujúca splupredsedníčka)

spolupredsedovia

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

generálni spolutajomníci

---

PRÍLOHA I

ABECEDNÝ ZOZNAM ČLENOV SPOLOČNÉHO PARLAMENTNÉHO ZHROMAŽDENIA

| Zástupcovia krajín AKT | Zástupcovia EP |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), úradujúca splupredsedníčka | MICHEL, spolupredseda |
| ANGOLA
  ANTIGUA A BARBUDA
  BAHAMY
  BARBADOS (PP)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KAPVERDY
  STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA
  ČAD (PP)
  KOMORY
  KONGO (Konžská demokratická republika) (PP)
  KONGO (Konžská republika)
  COOKOVE OSTROVY
  POBREŽIE SLONOVINY
  DŽIBUTSKO
  DOMINIKA
  DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA
  ROVNÍKOVÁ GUINEA (*1)

  ERITREA (PP)
  ETIÓPIA
  FIDŽI (PP)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KEŇA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBÉRIA
  MADAGASKAR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALLOVE OSTROVY (Republika Marshallových ostrovov)
  MAURITÁNIA
  MAURÍCIUS
  MIKRONÉZIA (Mikronézske federatívne štáty)
  MOZAMBIK (PP)
  NAMÍBIA (PP)
  NAURU
  NIGER
  NIGÉRIA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA-NOVÁ GUINEA
  RWANDA
  SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS
  SVÄTÁ LUCIA
  SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY
  SAMOA (PP)
  SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV
  SENEGAL
  SEYCHELY
  SIERRA LEONE (PP)
  ŠALAMÚNOVE OSTROVY
  SOMÁLSKO (PP)
  JUŽNÁ AFRIKA
  SUDÁN (*1)

  SURINAM (PP)
  SVAZIJSKO
  TANZÁNIA
  VÝCHODNÝ TIMOR
  TOGO (PP)
  TONGA
  TRINIDAD A TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (PP)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (PP)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (PP)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (PP)
  LÓPEZ AGUILAR (PP)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (PP)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (PP)
  MUSSOLINI
  NART (PP)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (PP)
  PALAU
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (VP)
  RIVASI (PP)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (PP)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

Zástupcovia krajín AKT

Zástupcovia EP

IBRAHIMA (TOGO), úradujúca splupredsedníčka

MICHEL, spolupredseda

ANGOLA

ANTIGUA A BARBUDA

BAHAMY

BARBADOS (PP)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KAPVERDY

STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA

ČAD (PP)

KOMORY

KONGO (Konžská demokratická republika) (PP)

KONGO (Konžská republika)

COOKOVE OSTROVY

POBREŽIE SLONOVINY

DŽIBUTSKO

DOMINIKA

DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA

ROVNÍKOVÁ GUINEA (*1)

ERITREA (PP)

ETIÓPIA

FIDŽI (PP)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KEŇA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBÉRIA

MADAGASKAR

MALAWI

MALI

MARSHALLOVE OSTROVY (Republika Marshallových ostrovov)

MAURITÁNIA

MAURÍCIUS

MIKRONÉZIA (Mikronézske federatívne štáty)

MOZAMBIK (PP)

NAMÍBIA (PP)

NAURU

NIGER

NIGÉRIA

NIUE

PALAU

PAPUA-NOVÁ GUINEA

RWANDA

SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS

SVÄTÁ LUCIA

SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY

SAMOA (PP)

SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV

SENEGAL

SEYCHELY

SIERRA LEONE (PP)

ŠALAMÚNOVE OSTROVY

SOMÁLSKO (PP)

JUŽNÁ AFRIKA

SUDÁN (*1)

SURINAM (PP)

SVAZIJSKO

TANZÁNIA

VÝCHODNÝ TIMOR

TOGO (PP)

TONGA

TRINIDAD A TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (PP)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (PP)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (PP)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (PP)

LÓPEZ AGUILAR (PP)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (PP)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (PP)

MUSSOLINI

NART (PP)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (PP)

PALAU

PREUSS

PUNSET

RANGEL (VP)

RIVASI (PP)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (PP)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

VÝBOR PRE POLITICKÉ ZÁLEŽITOSTI

| Členovia z krajín AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| LOBOGNON (POBREŽIE SLONOVINY), spolupredseda
  KABINDA NGOY (KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA), PP
  SUDHAKAR (FIDŽI), PP | GOERENS, spolupredseda
  ZELLER, PP
  GUERRERO SALOM, PP |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (KAMERUN)
  STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA
  GOUMANEH (DŽIBUTSKO)
  ETIÓPIA
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAJKA
  KIRIBATI
  LIBÉRIA
  MALI
  MARSHALLOVE OSTROVY
  NAURU
  SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY
  TOUM (SUDÁN) (*2)

  ACKSON (TANZÁNIA)
  VÝCHODNÝ TIMOR
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Členovia z krajín AKT

Poslanci EP

LOBOGNON (POBREŽIE SLONOVINY), spolupredseda

KABINDA NGOY (KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA), PP

SUDHAKAR (FIDŽI), PP

GOERENS, spolupredseda

ZELLER, PP

GUERRERO SALOM, PP

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (KAMERUN)

STREDOAFRICKÁ REPUBLIKA

GOUMANEH (DŽIBUTSKO)

ETIÓPIA

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAJKA

KIRIBATI

LIBÉRIA

MALI

MARSHALLOVE OSTROVY

NAURU

SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY

TOUM (SUDÁN) (*2)

ACKSON (TANZÁNIA)

VÝCHODNÝ TIMOR

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

VÝBOR PRE HOSPODÁRSKY ROZVOJ, FINANČNÉ ZÁLEŽITOSTI A OBCHOD

| Členovia z krajín AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| LABOSO, (KEŇA, spolupredsedníčka) | FERRARA, spolupredseda
  ESTARÀS FERRAGUT, PP
  MANSCOUR, PP |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  KAPVERDY
  OUMOURI (KOMORY)
  ROVNÍKOVÁ GUINEA (*3)

  GABON
  KAMANO (GUINEA)
  GUINEA-BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURÍCIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NIGÉRIA
  NIUE
  KOIM (PAPUA-NOVÁ GUINEA)
  MENGA (KONŽSKÁ REPUBLIKA)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SVÄTÁ LUCIA)
  RAINHO (SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV)
  SALL (SENEGAL)
  ŠALAMÚNOVE OSTROVY
  FISH MAHLALELA (JUŽNÁ AFRIKA)
  SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD A TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

Členovia z krajín AKT

Poslanci EP

LABOSO, (KEŇA, spolupredsedníčka)

FERRARA, spolupredseda

ESTARÀS FERRAGUT, PP

MANSCOUR, PP

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

KAPVERDY

OUMOURI (KOMORY)

ROVNÍKOVÁ GUINEA (*3)

GABON

KAMANO (GUINEA)

GUINEA-BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURÍCIUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

NIGÉRIA

NIUE

KOIM (PAPUA-NOVÁ GUINEA)

MENGA (KONŽSKÁ REPUBLIKA)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SVÄTÁ LUCIA)

RAINHO (SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV)

SALL (SENEGAL)

ŠALAMÚNOVE OSTROVY

FISH MAHLALELA (JUŽNÁ AFRIKA)

SVÄTÝ KRIŠTOF A NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD A TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

VÝBOR PRE SOCIÁLNE VECI A ŽIVOTNÉ PROSTREDIE

| Členovia z krajín AKT | Poslanci EP |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, za spolupredsedu) | RIVASI, spolupredseda
  AGEA, PP
  MUSSOLINI, PP |
| ANTIGUA A BARBUDA
  BAHAMY (KUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  ČAD
  JOANE (COOKOVE OSTROVY)
  DOMINIKA
  DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURITÁNIA)
  MIKRONÉZIA (FEDERATÍVNE ŠTÁTY)
  NAMUTENYA CALEY (NAMÍBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELY
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMÁLSKO
  DLAMINI (SVAZIJSKO)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZÁBORSKÁ |

Členovia z krajín AKT

Poslanci EP

GIDLOW (SAMOA, za spolupredsedu)

RIVASI, spolupredseda

AGEA, PP

MUSSOLINI, PP

ANTIGUA A BARBUDA

BAHAMY (KUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

ČAD

JOANE (COOKOVE OSTROVY)

DOMINIKA

DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURITÁNIA)

MIKRONÉZIA (FEDERATÍVNE ŠTÁTY)

NAMUTENYA CALEY (NAMÍBIA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELY

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMÁLSKO

DLAMINI (SVAZIJSKO)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZÁBORSKÁ

---

(*1)  So štatútom pozorovateľa.

(*2)  So štatútom pozorovateľa.

(*3)  So štatútom pozorovateľa.

---

PRÍLOHA II

PRÍTOMNÍ NA ZASADNUTÍ, KTORÉ SA KONALO V ST. JULIAN’S (MALTA) OD 19. DO 21. JÚNA 2017

| IBRAHIMA (TOGO), úradujúca splupredsedníčka | MICHEL, spolupredseda |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (KAPVERDY)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMORY)
  KABINDA NGOY (KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA)
  VAVIA (COOKOVE OSTROVY)
  GOUMANEH (DŽIBUTSKO)
  (DOMINIKA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA)
  NAIB (ERITREA)
  GEMEDA DAGO (ETIÓPIA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIA)
  BANDA (GHANA)
  KAMANO (GUINEA)
  SAIEGH (GUINEA-BISSAU)
  NGUEMA MANANA (ROVNÍKOVÁ GUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAJKA)
  ADEN (KEŇA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTHO)
  DUNNAH (LIBÉRIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURÍCIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIK)
  NEKUNDI (NAMÍBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGÉRIA)
  KOIM (PAPUA-NOVÁ GUINEA)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SVÄTÁ LUCIA)
  STRAKER (SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV)
  SALL (SENEGAL)
  ANDRE (SEYCHELY)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  TAUSINGA (ŠALAMÚNOVE OSTROVY)
  PARKIES (JUŽNÁ AFRIKA)
  TOUM (SUDÁN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAM)
  DLAMINI (SVAZIJSKO)
  ACKSON (TANZÁNIA)
  WEIDOU (ČAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD A TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), úradujúca splupredsedníčka

MICHEL, spolupredseda

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (KAPVERDY)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMORY)

KABINDA NGOY (KONŽSKÁ DEMOKRATICKÁ REPUBLIKA)

VAVIA (COOKOVE OSTROVY)

GOUMANEH (DŽIBUTSKO)

(DOMINIKA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKÁNSKA REPUBLIKA)

NAIB (ERITREA)

GEMEDA DAGO (ETIÓPIA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIA)

BANDA (GHANA)

KAMANO (GUINEA)

SAIEGH (GUINEA-BISSAU)

NGUEMA MANANA (ROVNÍKOVÁ GUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAJKA)

ADEN (KEŇA)

MAHASE-MOILOA (LESOTHO)

DUNNAH (LIBÉRIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURÍCIUS)

VAQUINA (MOZAMBIK)

NEKUNDI (NAMÍBIA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGÉRIA)

KOIM (PAPUA-NOVÁ GUINEA)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SVÄTÁ LUCIA)

STRAKER (SVÄTÝ VINCENT A GRENADÍNY)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SVÄTÝ TOMÁŠ A PRINCOV OSTROV)

SALL (SENEGAL)

ANDRE (SEYCHELY)

BUNDU (SIERRA LEONE)

TAUSINGA (ŠALAMÚNOVE OSTROVY)

PARKIES (JUŽNÁ AFRIKA)

TOUM (SUDÁN) (*1)

MISIEKABA (SURINAM)

DLAMINI (SVAZIJSKO)

ACKSON (TANZÁNIA)

WEIDOU (ČAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD A TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Ďalší prítomní

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSWANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGO (KONŽSKÁ REPUBLIKA)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GHANA

FUESINI

GUINEA

DIALLO

SYLLA

GUINEA-BISSAU

BAME

MALAWI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIK

MOZAMBIK

SITHOLE

NAMÍBIA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGÉRIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

JUŽNÁ AFRIKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

JUŽNÝ SUDÁN

OHIDE OMAHA

SUDÁN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZÁNIA

MATIKO

LWOTA

ČAD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

RADA AKT

ABRAHAM TEKESTE, minister financií a hospodárskej spolupráce (Etiópia), úradujúci predseda Rady AKT

RADA EÚ

CARMELO ABELA, minister zahraničných vecí a podpory obchodu (Malta), úradujúci predseda Rady EÚ

EURÓPSKA KOMISIA

NEVEN MIMICA, člen Komisie zodpovedný za medzinárodnú spoluprácu a rozvoj

CHRISTOS STYLIANIDES, člen Komisie zodpovedný za humanitárnu pomoc a krízové riadenie

EURÓPSKA SLUŽBA PRE VONKAJŠIU ČINNOSŤ

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EURÓPSKY HOSPODÁRSKY A SOCIÁLNY VÝBOR

YVES SOMVILLE, predseda monitorovacieho výboru AKT, EHSV

SEKRETARIÁT AKT

PATRICK GOMES, generálny spolutajomník

SEKRETARIÁT EÚ

AGUIRIANO NALDA, generálny spolutajomník

---

(*1)  So štatútom pozorovateľa.

(1)  Prítomní 19. júna 2017.

(2)  Prítomní 20. júna 2017.

---

PRÍLOHA III

PRIJATÉ TEXTY

UZNESENIE (1)

o financovaní politických strán v krajinách AKT a EÚ

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii, najmä na jeho článok 7 ods. 3, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor Organizácie Spojených národov proti korupcii, najmä na jeho článok 7 ods. 3,

| — | so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien,

| — | so zreteľom na článok 10 Dohovoru Africkej únie o predchádzaní a boji proti korupcii, ktorý bol prijatý 11. júla 2003 v Mapute, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 10 Dohovoru Africkej únie o predchádzaní a boji proti korupcii, ktorý bol prijatý 11. júla 2003 v Mapute,

| — | so zreteľom na uznesenie o transparentnosti a zodpovednosti pri financovaní politických strán a volebných kampaní, prijaté na 124. zhromaždení Medziparlamentnej únie 20. apríla 2011 v Paname, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie o transparentnosti a zodpovednosti pri financovaní politických strán a volebných kampaní, prijaté na 124. zhromaždení Medziparlamentnej únie 20. apríla 2011 v Paname,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. apríla 2011 o uplatňovaní nariadenia (ES) č. 2004/2003 o štatúte a financovaní politických strán na európskej úrovni (2), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 6. apríla 2011 o uplatňovaní nariadenia (ES) č. 2004/2003 o štatúte a financovaní politických strán na európskej úrovni (2),

| — | so zreteľom na Vyhlásenie o záväzku Port of Spain na piatom samite Severnej a Južnej Ameriky v Trinidade a Tobagu z 19. apríla 2009, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Vyhlásenie o záväzku Port of Spain na piatom samite Severnej a Južnej Ameriky v Trinidade a Tobagu z 19. apríla 2009,

| — | so zreteľom na odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy Rec(2003)4 pre členské štáty o spoločných pravidlách boja proti korupcii pri financovaní politických strán a volebných kampaní, ktoré prijal Výbor ministrov Rady Európy 8. apríla 2003, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na odporúčanie Výboru ministrov Rady Európy Rec(2003)4 pre členské štáty o spoločných pravidlách boja proti korupcii pri financovaní politických strán a volebných kampaní, ktoré prijal Výbor ministrov Rady Európy 8. apríla 2003,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre politické veci (ACP-EU/102.286/fin.), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre politické veci (ACP-EU/102.286/fin.),

| A. | keďže na to, aby si politické strany plnili svoju úlohu zastupovania a zabezpečovania účasti občanov, vyžadujú si dnes značné finančné prostriedky, aby dokázali súperiť v politickej súťaži; |
| --- | --- |

A.

keďže na to, aby si politické strany plnili svoju úlohu zastupovania a zabezpečovania účasti občanov, vyžadujú si dnes značné finančné prostriedky, aby dokázali súperiť v politickej súťaži;

| B. | keďže financovanie politických strán pochádza z verejných aj zo súkromných zdrojov, hoci hlavným zdrojom je samofinancovanie z členských poplatkov a zo straníckych podujatí zameraných na získanie finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

B.

keďže financovanie politických strán pochádza z verejných aj zo súkromných zdrojov, hoci hlavným zdrojom je samofinancovanie z členských poplatkov a zo straníckych podujatí zameraných na získanie finančných prostriedkov;

| C. | keďže verejné financovanie sa stáva čoraz populárnejším spôsobom, ako zabezpečiť pravidelnú, rovnocennú a spravodlivú podporu politických strán; |
| --- | --- |

C.

keďže verejné financovanie sa stáva čoraz populárnejším spôsobom, ako zabezpečiť pravidelnú, rovnocennú a spravodlivú podporu politických strán;

| D. | keďže verejnosti a demokracii len prospieva, keď sú politické strany primerane financované, pričom jediným účelom je, aby si svoju prácu plnili v dohodnutom rámci mechanizmov zodpovednosti a transparentnosti; keďže každé zneužitie verejných financií by sa malo postihovať podľa účinných pravidiel; |
| --- | --- |

D.

keďže verejnosti a demokracii len prospieva, keď sú politické strany primerane financované, pričom jediným účelom je, aby si svoju prácu plnili v dohodnutom rámci mechanizmov zodpovednosti a transparentnosti; keďže každé zneužitie verejných financií by sa malo postihovať podľa účinných pravidiel;

| E. | keďže výška verejného aj súkromného financovania často závisí od veľkosti politickej strany a hospodárskej situácie jednotlivých krajín; |
| --- | --- |

E.

keďže výška verejného aj súkromného financovania často závisí od veľkosti politickej strany a hospodárskej situácie jednotlivých krajín;

| F. | keďže niektoré krajiny AKT nedokážu financovať politické strany, pretože hospodárska zaostalosť a obmedzené zdroje limitujú verejné financovanie a súkromné dary; |
| --- | --- |

F.

keďže niektoré krajiny AKT nedokážu financovať politické strany, pretože hospodárska zaostalosť a obmedzené zdroje limitujú verejné financovanie a súkromné dary;

| G. | keďže povinné zverejňovanie financovania politickej strany je nevyhnutné z hľadiska právneho štátu a väčšej transparentnosti a zodpovednosti, pričom umožňuje verejnosti pochopiť úlohu a konanie politických strán; |
| --- | --- |

G.

keďže povinné zverejňovanie financovania politickej strany je nevyhnutné z hľadiska právneho štátu a väčšej transparentnosti a zodpovednosti, pričom umožňuje verejnosti pochopiť úlohu a konanie politických strán;

| H. | keďže transparentnosť, pokiaľ ide o pôvod financovania politických strán, je nevyhnutná na to, aby sa zabránilo všetkým formám zasahovania zahŕňajúceho prostriedky z pochybných alebo ilegálnych zdrojov; keďže nárast nezákonného financovania v rámci politických procesov predstavuje hlavnú hrozbu pre demokraciu; |
| --- | --- |

H.

keďže transparentnosť, pokiaľ ide o pôvod financovania politických strán, je nevyhnutná na to, aby sa zabránilo všetkým formám zasahovania zahŕňajúceho prostriedky z pochybných alebo ilegálnych zdrojov; keďže nárast nezákonného financovania v rámci politických procesov predstavuje hlavnú hrozbu pre demokraciu;

| I. | keďže politická korupcia stále predstavuje veľký problém, pričom reformy na obmedzenie korupčného správania sa často zavádzajú až po prepuknutí škandálov týkajúcich sa politického financovania a po protestoch verejnosti; keďže korupcia v oblasti politického financovania môže nadobúdať rôzne formy, od používania darov na osobné obohatenie až po zneužívanie štátnych zdrojov; keďže v niektorých krajinách je stále rozšírené kupovanie hlasov; |
| --- | --- |

I.

keďže politická korupcia stále predstavuje veľký problém, pričom reformy na obmedzenie korupčného správania sa často zavádzajú až po prepuknutí škandálov týkajúcich sa politického financovania a po protestoch verejnosti; keďže korupcia v oblasti politického financovania môže nadobúdať rôzne formy, od používania darov na osobné obohatenie až po zneužívanie štátnych zdrojov; keďže v niektorých krajinách je stále rozšírené kupovanie hlasov;

| J. | keďže v rámci získavania finančných prostriedkov môže dochádzať ku konfliktom záujmov, pričom súkromní darcovia sa môžu snažiť použiť politické financovanie na ovplyvňovanie rozhodovania, čím by dochádzalo k popieraniu zásady demokratickej rovnosti; |
| --- | --- |

J.

keďže v rámci získavania finančných prostriedkov môže dochádzať ku konfliktom záujmov, pričom súkromní darcovia sa môžu snažiť použiť politické financovanie na ovplyvňovanie rozhodovania, čím by dochádzalo k popieraniu zásady demokratickej rovnosti;

| K. | keďže rozvoj sociálnych sietí mení tradičné procesy politického financovania prostredníctvom mikrofinancovania a zapájania dobrovoľníkov; |
| --- | --- |

K.

keďže rozvoj sociálnych sietí mení tradičné procesy politického financovania prostredníctvom mikrofinancovania a zapájania dobrovoľníkov;

| L. | keďže súkromné financovanie môže viesť k rozdielom vo finančných možnostiach medzi politickými stranami; keďže na zabezpečenie demokratickej spravodlivosti treba pouvažovať o ďalších možnostiach financovania; |
| --- | --- |

L.

keďže súkromné financovanie môže viesť k rozdielom vo finančných možnostiach medzi politickými stranami; keďže na zabezpečenie demokratickej spravodlivosti treba pouvažovať o ďalších možnostiach financovania;

| M. | keďže nezákonné používanie verejných prostriedkov výrazne podkopáva dôveru verejnosti vo vládne inštitúcie a v samotnú demokraciu; |
| --- | --- |

M.

keďže nezákonné používanie verejných prostriedkov výrazne podkopáva dôveru verejnosti vo vládne inštitúcie a v samotnú demokraciu;

| N. | keďže nezávislé monitorovanie financovania politických strán stále ostáva veľkou výzvou; keďže v mnohých krajinách AKT naďalej chýba skutočný regulačný rámec politického financovania a len niekoľko krajín má administratívnu kapacitu na zhromažďovanie a overovanie finančných správ; |
| --- | --- |

N.

keďže nezávislé monitorovanie financovania politických strán stále ostáva veľkou výzvou; keďže v mnohých krajinách AKT naďalej chýba skutočný regulačný rámec politického financovania a len niekoľko krajín má administratívnu kapacitu na zhromažďovanie a overovanie finančných správ;

| O. | keďže právne predpisy o politickom financovaní by mali zahŕňať predpisy o súkromnom a verejnom financovaní, výdavkoch, zodpovednosti, zverejňovaní pôvodu finančných prostriedkov, dohľade a sankciách; |
| --- | --- |

O.

keďže právne predpisy o politickom financovaní by mali zahŕňať predpisy o súkromnom a verejnom financovaní, výdavkoch, zodpovednosti, zverejňovaní pôvodu finančných prostriedkov, dohľade a sankciách;

| P. | keďže regulácia politického financovania a používania finančných prostriedkov je dôležitá na zachovanie demokracie a zintenzívnenie súperenia medzi širokou škálou politických strán, ako aj na predchádzanie korupcii a používaniu nezákonných finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

P.

keďže regulácia politického financovania a používania finančných prostriedkov je dôležitá na zachovanie demokracie a zintenzívnenie súperenia medzi širokou škálou politických strán, ako aj na predchádzanie korupcii a používaniu nezákonných finančných prostriedkov;

| Q. | keďže slabé presadzovanie regulácie uľahčuje nekontrolované vynakladanie finančných prostriedkov počas volieb a nezákonné praktiky; keďže vo väčšine krajín AKT vôbec nie je jednoduché uvaliť sankcie na porušovateľov pravidiel politického financovania; |
| --- | --- |

Q.

keďže slabé presadzovanie regulácie uľahčuje nekontrolované vynakladanie finančných prostriedkov počas volieb a nezákonné praktiky; keďže vo väčšine krajín AKT vôbec nie je jednoduché uvaliť sankcie na porušovateľov pravidiel politického financovania;

| R. | keďže väčšina krajín EÚ má prísne predpisy o vonkajšom alebo zahraničnom financovaní, ktoré zabraňujú tomu, aby zahraničné záujmy ovplyvňovali politický proces; |
| --- | --- |

R.

keďže väčšina krajín EÚ má prísne predpisy o vonkajšom alebo zahraničnom financovaní, ktoré zabraňujú tomu, aby zahraničné záujmy ovplyvňovali politický proces;

| S. | keďže účasť a prístup žien k politike v praxi obmedzujú ťažkosti so získavaním prístupu k zdrojom; keďže politické strany zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní spravodlivej rodovej rovnováhy v politike; |
| --- | --- |

S.

keďže účasť a prístup žien k politike v praxi obmedzujú ťažkosti so získavaním prístupu k zdrojom; keďže politické strany zohrávajú dôležitú úlohu pri zabezpečovaní spravodlivej rodovej rovnováhy v politike;

| 1. | domnieva sa, že financovanie politických strán by sa malo zameriavať na to, aby vďaka podporovaniu celej škály rôznych názorov a politických perspektív ľudia získali možnosť vyjadriť sa v demokratickom politickom procese, pričom v záujme posilnenia demokracie a zaručenia možnosti výmeny v úrade by sa mala zabezpečiť zmysluplná účasť všetkých aktérov na politickom procese; |
| --- | --- |

1.

domnieva sa, že financovanie politických strán by sa malo zameriavať na to, aby vďaka podporovaniu celej škály rôznych názorov a politických perspektív ľudia získali možnosť vyjadriť sa v demokratickom politickom procese, pričom v záujme posilnenia demokracie a zaručenia možnosti výmeny v úrade by sa mala zabezpečiť zmysluplná účasť všetkých aktérov na politickom procese;

| 2. | pripomína, že politické strany potrebujú primerané finančné prostriedky na plnenie svojej základnej funkcie, ktorou je vedenie volebných kampaní, ale aj na vykonávanie činností súvisiacich s posilňovaním postavenia, tvorbou politických programov, politickým vzdelávaním a odbornou prípravou a inštitucionálnym rozvojom; |
| --- | --- |

2.

pripomína, že politické strany potrebujú primerané finančné prostriedky na plnenie svojej základnej funkcie, ktorou je vedenie volebných kampaní, ale aj na vykonávanie činností súvisiacich s posilňovaním postavenia, tvorbou politických programov, politickým vzdelávaním a odbornou prípravou a inštitucionálnym rozvojom;

| 3. | domnieva sa, že hoci je verejné financovanie len doplnkom súkromného financovania, stále je nevyhnutným prvkom na zlepšenie transparentnosti, zodpovednosti a rovnosti v rámci financovania politických strán; naliehavo vyzýva všetky vlády, aby zaručili slobodnú politickú scénu pre skutočne zmysluplnú súťaž medzi politickými stranami, aby sa mohli zakladať a rozvíjať svoje možnosti ako získavať finančné prostriedky bez zastrašovania vládnucou stranou; |
| --- | --- |

3.

domnieva sa, že hoci je verejné financovanie len doplnkom súkromného financovania, stále je nevyhnutným prvkom na zlepšenie transparentnosti, zodpovednosti a rovnosti v rámci financovania politických strán; naliehavo vyzýva všetky vlády, aby zaručili slobodnú politickú scénu pre skutočne zmysluplnú súťaž medzi politickými stranami, aby sa mohli zakladať a rozvíjať svoje možnosti ako získavať finančné prostriedky bez zastrašovania vládnucou stranou;

| 4. | je presvedčený, že korupcia predstavuje závažnú hrozbu pre právny štát, demokraciu, ľudské práva, rovnosť a sociálnu spravodlivosť; naliehavo preto vyzýva všetky štáty, aby prijali alebo posilnili protikorupčné právne predpisy týkajúce sa financovania politických strán a volebných kampaní a aby v plnej miere zabezpečili ich vykonávanie a presadzovanie; |
| --- | --- |

4.

je presvedčený, že korupcia predstavuje závažnú hrozbu pre právny štát, demokraciu, ľudské práva, rovnosť a sociálnu spravodlivosť; naliehavo preto vyzýva všetky štáty, aby prijali alebo posilnili protikorupčné právne predpisy týkajúce sa financovania politických strán a volebných kampaní a aby v plnej miere zabezpečili ich vykonávanie a presadzovanie;

| 5. | pripomína, že zásadu neutrality štátu treba rešpektovať za každých okolností a že sloboda organizovania a nezávislosť politických skupín alebo strán by nemali byť podmienené žiadnym vyčleňovaním verejných prostriedkov; |
| --- | --- |

5.

pripomína, že zásadu neutrality štátu treba rešpektovať za každých okolností a že sloboda organizovania a nezávislosť politických skupín alebo strán by nemali byť podmienené žiadnym vyčleňovaním verejných prostriedkov;

| 6. | naliehavo vyzýva vlády, aby oddeľovali inštitucionálne zdroje od zdrojov vládnucej strany, ochraňovali neutralitu inštitúcií a posilňovali skutočnú súťaž medzi politickými stranami s cieľom dosiahnuť rovnaké volebné podmienky; domnieva sa, že hlavnou hrozbou pre dobrú správu a vytvorenie inkluzívneho demokratického systému je zneužívanie štátnych zdrojov; |
| --- | --- |

6.

naliehavo vyzýva vlády, aby oddeľovali inštitucionálne zdroje od zdrojov vládnucej strany, ochraňovali neutralitu inštitúcií a posilňovali skutočnú súťaž medzi politickými stranami s cieľom dosiahnuť rovnaké volebné podmienky; domnieva sa, že hlavnou hrozbou pre dobrú správu a vytvorenie inkluzívneho demokratického systému je zneužívanie štátnych zdrojov;

| 7. | naliehavo vyzýva všetky vlády, aby vytvorili a plne presadzovali súbor predpisov o financovaní politických strán vrátane nezávislých systémov účinnej kontroly, trestnoprávnych sankcií a objektívnych pravidiel týkajúcich sa rešpektovania demokracie a ľudských práv; |
| --- | --- |

7.

naliehavo vyzýva všetky vlády, aby vytvorili a plne presadzovali súbor predpisov o financovaní politických strán vrátane nezávislých systémov účinnej kontroly, trestnoprávnych sankcií a objektívnych pravidiel týkajúcich sa rešpektovania demokracie a ľudských práv;

| 8. | v snahe zabezpečiť úplnú transparentnosť a zodpovednosť žiada, aby sa povinne zverejňovali všetky zdroje financovania politických strán (verejné, súkromné, zahraničné a vnútrostranícke); |
| --- | --- |

8.

v snahe zabezpečiť úplnú transparentnosť a zodpovednosť žiada, aby sa povinne zverejňovali všetky zdroje financovania politických strán (verejné, súkromné, zahraničné a vnútrostranícke);

| 9. | domnieva sa, že posilnenie bankového systému v krajinách AKT by mohlo značne obmedziť vplyv nezákonného financovania na politický život a uľahčiť boj proti korupcii; |
| --- | --- |

9.

domnieva sa, že posilnenie bankového systému v krajinách AKT by mohlo značne obmedziť vplyv nezákonného financovania na politický život a uľahčiť boj proti korupcii;

| 10. | naliehavo vyzýva parlamenty, aby posilnili právne predpisy týkajúce sa transparentnosti a zodpovednosti politických strán a aby schválili náležité právne predpisy na presadzovanie zásady demokratickej rovnosti a na reguláciu faktorov určujúcich náklady na vedenie politiky, a to aj zavedením limitov týkajúcich sa výdavkov na kampaň; |
| --- | --- |

10.

naliehavo vyzýva parlamenty, aby posilnili právne predpisy týkajúce sa transparentnosti a zodpovednosti politických strán a aby schválili náležité právne predpisy na presadzovanie zásady demokratickej rovnosti a na reguláciu faktorov určujúcich náklady na vedenie politiky, a to aj zavedením limitov týkajúcich sa výdavkov na kampaň;

| 11. | žiada zriadenie nezávislých regulačných orgánov zodpovedných za monitorovanie vedenia finančných účtov politických strán, ktoré by mali právomoc presadzovať dodržiavanie predpisov, prešetrovať finančné správy strán a monitorovať finančnú situáciu zvolených zástupcov vrátane uvaľovania trestnoprávnych alebo finančných sankcií za porušovanie; vyzýva EÚ, aby aktívne podporovala posilňovanie administratívnych kapacít krajín AKT s cieľom zvýšiť efektívnosť systému finančného monitorovania prostredníctvom technickej pomoci a programov na výmenu poznatkov; |
| --- | --- |

11.

žiada zriadenie nezávislých regulačných orgánov zodpovedných za monitorovanie vedenia finančných účtov politických strán, ktoré by mali právomoc presadzovať dodržiavanie predpisov, prešetrovať finančné správy strán a monitorovať finančnú situáciu zvolených zástupcov vrátane uvaľovania trestnoprávnych alebo finančných sankcií za porušovanie; vyzýva EÚ, aby aktívne podporovala posilňovanie administratívnych kapacít krajín AKT s cieľom zvýšiť efektívnosť systému finančného monitorovania prostredníctvom technickej pomoci a programov na výmenu poznatkov;

| 12. | pripomína, že regulačné orgány musia mať primerané zdroje a jasný mandát na to, aby dokázali vyšetrovať porušenia pravidiel politického financovania a presadzovať náležité sankcie; |
| --- | --- |

12.

pripomína, že regulačné orgány musia mať primerané zdroje a jasný mandát na to, aby dokázali vyšetrovať porušenia pravidiel politického financovania a presadzovať náležité sankcie;

| 13. | naliehavo vyzýva všetky vlády, aby vytvorili a posilnili rozsiahle preventívne opatrenia navrhnuté na boj proti korupcii a aby zriadili nezávislé disciplinárne orgány na vyšetrovanie a uplatňovanie sankcií za korupciu v rámci politických strán alebo za zneužitie finančných zdrojov; |
| --- | --- |

13.

naliehavo vyzýva všetky vlády, aby vytvorili a posilnili rozsiahle preventívne opatrenia navrhnuté na boj proti korupcii a aby zriadili nezávislé disciplinárne orgány na vyšetrovanie a uplatňovanie sankcií za korupciu v rámci politických strán alebo za zneužitie finančných zdrojov;

| 14. | naliehavo vyzýva všetky vlády, aby prijali všetky potrebné opatrenia na zaručenie bezúhonnosti politických aktérov, a to zamedzovaním páchaniu podvodov alebo akýchkoľvek nezákonných praktík; |
| --- | --- |

14.

naliehavo vyzýva všetky vlády, aby prijali všetky potrebné opatrenia na zaručenie bezúhonnosti politických aktérov, a to zamedzovaním páchaniu podvodov alebo akýchkoľvek nezákonných praktík;

| 15. | domnieva sa, že prenikanie nezákonných finančných prostriedkov do politiky predstavuje mimoriadnu hrozbu pre demokraciu a jej inštitúcie na všetkých kontinentoch; |
| --- | --- |

15.

domnieva sa, že prenikanie nezákonných finančných prostriedkov do politiky predstavuje mimoriadnu hrozbu pre demokraciu a jej inštitúcie na všetkých kontinentoch;

| 16. | žiada, aby sa verejná zodpovednosť posilnila riešením otázky neregulovaného používania verejných finančných prostriedkov, ktoré umožňuje zneužívanie štátnych zdrojov a odkláňa verejné prostriedky od používania vo verejnom záujme; okrem toho požaduje zavedenie limitov na súkromné financovanie politických strán a v prípade potreby zabezpečenie transparentnosti a dohľadu vhodným verejným orgánom; |
| --- | --- |

16.

žiada, aby sa verejná zodpovednosť posilnila riešením otázky neregulovaného používania verejných finančných prostriedkov, ktoré umožňuje zneužívanie štátnych zdrojov a odkláňa verejné prostriedky od používania vo verejnom záujme; okrem toho požaduje zavedenie limitov na súkromné financovanie politických strán a v prípade potreby zabezpečenie transparentnosti a dohľadu vhodným verejným orgánom;

| 17. | naliehavo vyzýva na zavedenie obmedzení, na základe ktorých by sa spoločnostiam, ktoré prijímajú alebo môžu prijímať verejné zákazky, bránilo poskytovať dary politickým stranám; |
| --- | --- |

17.

naliehavo vyzýva na zavedenie obmedzení, na základe ktorých by sa spoločnostiam, ktoré prijímajú alebo môžu prijímať verejné zákazky, bránilo poskytovať dary politickým stranám;

| 18. | vyzýva všetky vlády, aby zaviedli zákaz zahraničných darov politickým stranám alebo strop pre takéto dary s cieľom zamedziť tomu, aby zahraničné záujmy ovplyvňovali politický proces, a aby vyžadovali zverejňovanie všetkých darov zo zahraničia; |
| --- | --- |

18.

vyzýva všetky vlády, aby zaviedli zákaz zahraničných darov politickým stranám alebo strop pre takéto dary s cieľom zamedziť tomu, aby zahraničné záujmy ovplyvňovali politický proces, a aby vyžadovali zverejňovanie všetkých darov zo zahraničia;

| 19. | konštatuje, že účinné vykonávanie predpisov o financovaní politických strán s mechanizmami zodpovednosti a transparentnosti je významným faktorom posilňovania dôvery verejnosti v inštitúcie a vo volebné procesy; |
| --- | --- |

19.

konštatuje, že účinné vykonávanie predpisov o financovaní politických strán s mechanizmami zodpovednosti a transparentnosti je významným faktorom posilňovania dôvery verejnosti v inštitúcie a vo volebné procesy;

| 20. | zastáva názor, že jasná a vyvážená regulácia financovania politických strán by medzi verejnými orgánmi a politickými stranami zároveň vytvorila vzťah založený na dôvere; |
| --- | --- |

20.

zastáva názor, že jasná a vyvážená regulácia financovania politických strán by medzi verejnými orgánmi a politickými stranami zároveň vytvorila vzťah založený na dôvere;

| 21. | naliehavo vyzýva všetky vlády, aby v rámci systémov verejného financovania politických strán presadzovali požiadavky rodovej rovnosti s cieľom uľahčiť ženám prístup k udržateľným finančným zdrojom, čím by sa posilnilo ich politické postavenie; |
| --- | --- |

21.

naliehavo vyzýva všetky vlády, aby v rámci systémov verejného financovania politických strán presadzovali požiadavky rodovej rovnosti s cieľom uľahčiť ženám prístup k udržateľným finančným zdrojom, čím by sa posilnilo ich politické postavenie;

| 22. | nabáda organizácie občianskej spoločnosti a médiá, aby neustále a nezávisle monitorovali financovanie politických strán, aby odsudzovali akékoľvek nezákonné praktiky a informovali občanov o výkone moci; okrem toho požaduje právne predpisy na ochranu oznamovateľov; |
| --- | --- |

22.

nabáda organizácie občianskej spoločnosti a médiá, aby neustále a nezávisle monitorovali financovanie politických strán, aby odsudzovali akékoľvek nezákonné praktiky a informovali občanov o výkone moci; okrem toho požaduje právne predpisy na ochranu oznamovateľov;

| 23. | je presvedčený, že organizácie občianskej spoločnosti spolu s finančnými regulačnými orgánmi môžu zohrávať zásadnú úlohu pri zvyšovaní informovanosti občanov, politických strán a všetkých zainteresovaných strán o dôležitosti regulácie politického financovania; |
| --- | --- |

23.

je presvedčený, že organizácie občianskej spoločnosti spolu s finančnými regulačnými orgánmi môžu zohrávať zásadnú úlohu pri zvyšovaní informovanosti občanov, politických strán a všetkých zainteresovaných strán o dôležitosti regulácie politického financovania;

| 24. | nabáda krajiny AKT a EÚ, aby stanovili spoločné smernice pre financovanie politických strán s cieľom zabezpečiť dobrú správu vo svojich krajinách; |
| --- | --- |

24.

nabáda krajiny AKT a EÚ, aby stanovili spoločné smernice pre financovanie politických strán s cieľom zabezpečiť dobrú správu vo svojich krajinách;

| 25. | žiada, aby sa tieto pravidlá financovania politických strán neobmedzovali len na politické strany, ale aby sa vzťahovali aj na ich volebné kampane a iné formy politickej účasti, ako sú napríklad referendá; |
| --- | --- |

25.

žiada, aby sa tieto pravidlá financovania politických strán neobmedzovali len na politické strany, ale aby sa vzťahovali aj na ich volebné kampane a iné formy politickej účasti, ako sú napríklad referendá;

| 26. | naliehavo vyzýva tie krajiny, ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali Dohovor OSN proti korupcii a Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien; |
| --- | --- |

26.

naliehavo vyzýva tie krajiny, ktoré tak ešte neurobili, aby ratifikovali Dohovor OSN proti korupcii a Dohovor OSN o odstránení všetkých foriem diskriminácie žien;

| 27. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie predložili Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Africkej únii, regionálnym organizáciám štátov AKT a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov. |
| --- | --- |

27.

poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie predložili Rade ministrov AKT – EÚ, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Africkej únii, regionálnym organizáciám štátov AKT a generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov.

UZNESENIE (3)

o zlepšení účinnosti pomoci a rozvoja v rámci spolupráce EÚ – AKT

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“) (4), a na revízie Dohody z Cotonou z roku 2005 a 2010 (5), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“) (4), a na revízie Dohody z Cotonou z roku 2005 a 2010 (5),

| — | so zreteľom na vyhlásenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ o štvrtom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa uskutočnilo v Pusane, prijaté v máji 2011 v Budapešti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Spoločného parlamentného zhromaždenia AKT – EÚ o štvrtom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa uskutočnilo v Pusane, prijaté v máji 2011 v Budapešti,

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 22. mája 2008 o následných opatreniach Parížskeho vyhlásenia z roku 2005 o účinnosti pomoci (6), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 22. mája 2008 o následných opatreniach Parížskeho vyhlásenia z roku 2005 o účinnosti pomoci (6),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2011 o budúcnosti rozpočtovej podpory EÚ pre rozvojové krajiny (7), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júla 2011 o budúcnosti rozpočtovej podpory EÚ pre rozvojové krajiny (7),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 25. októbra 2011 o štvrtom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci (8), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 25. októbra 2011 o štvrtom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci (8),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 11. decembra 2013 s odporúčaniami pre Komisiu o koordinácii darcov EÚ v oblasti rozvojovej pomoci (9), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 11. decembra 2013 s odporúčaniami pre Komisiu o koordinácii darcov EÚ v oblasti rozvojovej pomoci (9),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2015 o financovaní rozvoja (10), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 19. mája 2015 o financovaní rozvoja (10),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. apríla 2016 o súkromnom sektore a rozvoji (11), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. apríla 2016 o súkromnom sektore a rozvoji (11),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 12. mája 2016 o následných opatreniach a preskúmaní programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 (12), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 12. mája 2016 o následných opatreniach a preskúmaní programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 (12),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2016 o správe EÚ o súdržnosti politík v záujme rozvoja za rok 2015 (13), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 7. júna 2016 o správe EÚ o súdržnosti politík v záujme rozvoja za rok 2015 (13),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 22. novembra 2016 o zvyšovaní účinnosti rozvojovej spolupráce (14), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 22. novembra 2016 o zvyšovaní účinnosti rozvojovej spolupráce (14),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (15), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu zo 14. februára 2017 o revízii Európskeho konsenzu o rozvoji (15),

| — | so zreteľom na samit OSN o trvalo udržateľnom rozvoji a na výsledný dokument, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN 25. septembra 2015 pod názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, a najmä na cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 17, ktorý je stanovený v tomto programe a ktorý členské štáty OSN zaväzuje k posilneniu spôsobu vykonávania programu a obnoveniu globálneho partnerstva pre trvalo udržateľný rozvoj (16), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na samit OSN o trvalo udržateľnom rozvoji a na výsledný dokument, ktorý prijalo Valné zhromaždenie OSN 25. septembra 2015 pod názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, a najmä na cieľ trvalo udržateľného rozvoja č. 17, ktorý je stanovený v tomto programe a ktorý členské štáty OSN zaväzuje k posilneniu spôsobu vykonávania programu a obnoveniu globálneho partnerstva pre trvalo udržateľný rozvoj (16),

| — | so zreteľom na akčný program z Addis Abeby, výsledný dokument prijatý na 3. medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja (Addis Abeba, Etiópia, 13. – 16. júla 2015), ktorý schválilo Valné zhromaždenie OSN vo svojej rezolúcii č. 69/313 z 27. júla 2015 (17), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčný program z Addis Abeby, výsledný dokument prijatý na 3. medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja (Addis Abeba, Etiópia, 13. – 16. júla 2015), ktorý schválilo Valné zhromaždenie OSN vo svojej rezolúcii č. 69/313 z 27. júla 2015 (17),

| — | so zreteľom na Monterreyský konsenzus o financovaní rozvoja z roku 2002, ako aj na nadväzujúcu medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja s cieľom preskúmať realizáciu Monterreyského konsenzu, so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci prijatú na druhom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v roku 2005, Akčný plán z Akkry prijatý na treťom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa konalo v roku 2008 v Akkre (Ghana) (18), a výsledky štvrtého fóra na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa uskutočnilo v Pusane (Kórejská republika) v decembri 2011, na ktorom bolo vytvorené Globálne partnerstvo pre účinnú rozvojovú spoluprácu (GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Monterreyský konsenzus o financovaní rozvoja z roku 2002, ako aj na nadväzujúcu medzinárodnú konferenciu o financovaní rozvoja s cieľom preskúmať realizáciu Monterreyského konsenzu, so zreteľom na Parížsku deklaráciu o účinnosti pomoci prijatú na druhom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci v roku 2005, Akčný plán z Akkry prijatý na treťom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa konalo v roku 2008 v Akkre (Ghana) (18), a výsledky štvrtého fóra na vysokej úrovni o účinnosti pomoci, ktoré sa uskutočnilo v Pusane (Kórejská republika) v decembri 2011, na ktorom bolo vytvorené Globálne partnerstvo pre účinnú rozvojovú spoluprácu (GPEDC) (19),

| — | so zreteľom na vyhlásenie z Dili z 10. apríla 2010 týkajúce sa budovania mieru a budovania štátu (20) a na Novú dohodu o angažovanosti v nestabilných štátoch, zverejnenú 30. novembra 2011 na štvrtom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci (21), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie z Dili z 10. apríla 2010 týkajúce sa budovania mieru a budovania štátu (20) a na Novú dohodu o angažovanosti v nestabilných štátoch, zverejnenú 30. novembra 2011 na štvrtom fóre na vysokej úrovni o účinnosti pomoci (21),

| — | so zreteľom na druhé zasadnutie Globálneho partnerstva pre účinnú rozvojovú spoluprácu (GPEDC) na vysokej úrovni, ktoré sa konalo od 28. novembra do 1. decembra 2016 v Nairobi (22), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na druhé zasadnutie Globálneho partnerstva pre účinnú rozvojovú spoluprácu (GPEDC) na vysokej úrovni, ktoré sa konalo od 28. novembra do 1. decembra 2016 v Nairobi (22),

| — | so zreteľom na správu o pokroku OECD a UNDP za rok 2014 s názvom Zefektívňovanie rozvojovej spolupráce (23), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu o pokroku OECD a UNDP za rok 2014 s názvom Zefektívňovanie rozvojovej spolupráce (23),

| — | so zreteľom na pozíciu skupiny štátov AKT k tretej medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja (24), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pozíciu skupiny štátov AKT k tretej medzinárodnej konferencii o financovaní rozvoja (24),

| — | so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom je obmedzovanie a odstránenie chudoby vymedzené ako hlavný cieľ rozvojovej politiky EÚ a podľa ktorého musí Únia a jej členské štáty plniť záväzky, ktoré schválili v rámci OSN a iných príslušných organizácií, a zohľadňovať ciele rozvojovej spolupráce pri uskutočňovaní vykonávaných politík, ktoré by mohli mať vplyv na rozvojové krajiny, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 208 Zmluvy o fungovaní Európskej únie (ZFEÚ), v ktorom je obmedzovanie a odstránenie chudoby vymedzené ako hlavný cieľ rozvojovej politiky EÚ a podľa ktorého musí Únia a jej členské štáty plniť záväzky, ktoré schválili v rámci OSN a iných príslušných organizácií, a zohľadňovať ciele rozvojovej spolupráce pri uskutočňovaní vykonávaných politík, ktoré by mohli mať vplyv na rozvojové krajiny,

| — | so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z roku 2005 (25) a na návrh nového Európskeho konsenzu o rozvoji (26), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Európsky konsenzus o rozvoji z roku 2005 (25) a na návrh nového Európskeho konsenzu o rozvoji (26),

| — | so zreteľom na Kódex správania Európskej únie v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike z 15. mája 2007 (27), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Kódex správania Európskej únie v oblasti komplementárnosti a rozdelenia práce v rozvojovej politike z 15. mája 2007 (27),

| — | so zreteľom na Operačný rámec pre účinnosť pomoci (28), ktorý vychádza zo záverov Rady zo 17. novembra 2009 o operačnom rámci pre účinnosť pomoci, zo záverov Rady zo 14. júna 2010 o rozdelení práce medzi krajinami a zo záverov Rady z 9. decembra 2010 o vzájomnej zodpovednosti a transparentnosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Operačný rámec pre účinnosť pomoci (28), ktorý vychádza zo záverov Rady zo 17. novembra 2009 o operačnom rámci pre účinnosť pomoci, zo záverov Rady zo 14. júna 2010 o rozdelení práce medzi krajinami a zo záverov Rady z 9. decembra 2010 o vzájomnej zodpovednosti a transparentnosti,

| — | so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o novom globálnom partnerstve pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľnom rozvoji po roku 2015 (29), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 26. mája 2015 o novom globálnom partnerstve pre odstránenie chudoby a trvalo udržateľnom rozvoji po roku 2015 (29),

| — | so zreteľom na závery Rady z 12. mája 2016 o zintenzívnení spoločného plánovania (30), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 12. mája 2016 o zintenzívnení spoločného plánovania (30),

| — | so zreteľom na závery Rady z 12. mája 2016 o výročnej správe na rok 2016 pre Európsku radu o cieľoch rozvojovej pomoci EÚ (31), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 12. mája 2016 o výročnej správe na rok 2016 pre Európsku radu o cieľoch rozvojovej pomoci EÚ (31),

| — | so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 23. júna 2015 s názvom Správa o zodpovednosti EÚ v oblasti financovania rozvoja – preskúmanie pokroku EÚ a jej členských štátov (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pracovný dokument útvarov Komisie z 23. júna 2015 s názvom Správa o zodpovednosti EÚ v oblasti financovania rozvoja – preskúmanie pokroku EÚ a jej členských štátov (SWD(2015)0128),

| — | so zreteľom na globálnu stratégiu Európskej únie v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky: Spoločná vízia, spoločný postup: silnejšia Európa, ktorú v júni 2016 predložila podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (32), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na globálnu stratégiu Európskej únie v oblasti zahraničnej a bezpečnostnej politiky: Spoločná vízia, spoločný postup: silnejšia Európa, ktorú v júni 2016 predložila podpredsedníčka Komisie/vysoká predstaviteľka Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku (32),

| — | so zreteľom na správu Výboru pre hospodársky rozvoj, financie a obchod (ACP-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre hospodársky rozvoj, financie a obchod (ACP-EU/xxxxxx),

| A. | keďže účinnosť pomoci prispieva k zlepšovaniu kvality života, znižovaniu chudoby a realizácii cieľov trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

A.

keďže účinnosť pomoci prispieva k zlepšovaniu kvality života, znižovaniu chudoby a realizácii cieľov trvalo udržateľného rozvoja;

| B. | keďže znižovanie chudoby, upevňovanie demokracie, právny štát, dobrá správa vecí verejných a dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd sú hlavnými cieľmi dohody o partnerstve z Cotonou a keďže Európsky rozvojový fond (ERF) je hlavným finančným nástrojom EÚ na rozvoj a humanitárnu intervenciu; |
| --- | --- |

B.

keďže znižovanie chudoby, upevňovanie demokracie, právny štát, dobrá správa vecí verejných a dodržiavanie ľudských práv a základných slobôd sú hlavnými cieľmi dohody o partnerstve z Cotonou a keďže Európsky rozvojový fond (ERF) je hlavným finančným nástrojom EÚ na rozvoj a humanitárnu intervenciu;

| C. | keďže v rámci rozvojovej pomoci by sa mal brať ohľad na otázku bezpečnosti, ktorá sa stala primárnou existenčnou obavou obyvateľstva v niekoľkých rozvojových regiónoch alebo regiónoch postihnutých krízou; |
| --- | --- |

C.

keďže v rámci rozvojovej pomoci by sa mal brať ohľad na otázku bezpečnosti, ktorá sa stala primárnou existenčnou obavou obyvateľstva v niekoľkých rozvojových regiónoch alebo regiónoch postihnutých krízou;

| D. | keďže väčšina krajín AKT napriek viac ako 50-ročnej rozvojovej spolupráci stále patrí medzi krajiny s nízkymi príjmami; |
| --- | --- |

D.

keďže väčšina krajín AKT napriek viac ako 50-ročnej rozvojovej spolupráci stále patrí medzi krajiny s nízkymi príjmami;

| E. | keďže súčasné výzvy týkajúce sa účinnosti pomoci treba riešiť celistvo, zohľadnením reality 21. storočia vrátane bezpečnosti, výživy, zásobovania vodou a účinného využívania pôdnych a ďalších prírodných zdrojov; |
| --- | --- |

E.

keďže súčasné výzvy týkajúce sa účinnosti pomoci treba riešiť celistvo, zohľadnením reality 21. storočia vrátane bezpečnosti, výživy, zásobovania vodou a účinného využívania pôdnych a ďalších prírodných zdrojov;

| F. | keďže štáty poskytujúce oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA) pridelili na rozvoj len 0,46 % HND, v dôsledku čoho sa spolu viac ako 2 bilióny USD rozvojovým krajinám nesprístupnia; |
| --- | --- |

F.

keďže štáty poskytujúce oficiálnu rozvojovú pomoc (ODA) pridelili na rozvoj len 0,46 % HND, v dôsledku čoho sa spolu viac ako 2 bilióny USD rozvojovým krajinám nesprístupnia;

| G. | keďže ODA môže zohrávať zásadnú úlohu pri realizácii programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, najmä v krajinách s nízkymi príjmami a v boji proti extrémnej chudobe a nerovnosti, len ak bude rešpektovať zásady účinnej rozvojovej spolupráce, konkrétne zodpovednosť krajín, transparentnosť a povinnosť zodpovedať sa, zameranie na výsledky a inkluzívnosť; |
| --- | --- |

G.

keďže ODA môže zohrávať zásadnú úlohu pri realizácii programu trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, najmä v krajinách s nízkymi príjmami a v boji proti extrémnej chudobe a nerovnosti, len ak bude rešpektovať zásady účinnej rozvojovej spolupráce, konkrétne zodpovednosť krajín, transparentnosť a povinnosť zodpovedať sa, zameranie na výsledky a inkluzívnosť;

| H. | keďže v správe GPEDC za rok 2016 sa konštatuje, že pokrok v plnení záväzkov krajín spojených so zodpovednosťou v posledných rokoch stagnuje; |
| --- | --- |

H.

keďže v správe GPEDC za rok 2016 sa konštatuje, že pokrok v plnení záväzkov krajín spojených so zodpovednosťou v posledných rokoch stagnuje;

| I. | keďže len polovica rozvojovej spolupráce prechádza v prijímajúcich krajinách cez ich vlastné systémy finančného hospodárenia a verejného obstarávania; |
| --- | --- |

I.

keďže len polovica rozvojovej spolupráce prechádza v prijímajúcich krajinách cez ich vlastné systémy finančného hospodárenia a verejného obstarávania;

| J. | keďže projekty a programy financované z rozvojovej pomoci by sa mali vypracúvať v súlade s cieľmi a prioritami prijímajúcich krajín; |
| --- | --- |

J.

keďže projekty a programy financované z rozvojovej pomoci by sa mali vypracúvať v súlade s cieľmi a prioritami prijímajúcich krajín;

| K. | keďže rozvojová pomoc sa poskytuje prostredníctvom množstva rôznych nekoordinovaných projektov a programov, čím sa oslabuje schopnosť krajín tvoriť súdržnú politiku; |
| --- | --- |

K.

keďže rozvojová pomoc sa poskytuje prostredníctvom množstva rôznych nekoordinovaných projektov a programov, čím sa oslabuje schopnosť krajín tvoriť súdržnú politiku;

| L. | keďže napriek zjavnému zníženiu dlhového zaťaženia rozvojových krajín na začiatku tisícročia súčasné úrovne dlhu narastajú; |
| --- | --- |

L.

keďže napriek zjavnému zníženiu dlhového zaťaženia rozvojových krajín na začiatku tisícročia súčasné úrovne dlhu narastajú;

| M. | keďže dlhodobá prítomnosť partnera v oblasti rozvoja, podpora vychádzajúca z programov a systematické vzťahy a dialóg s národnou vládou podporujú vzájomnú dôveru a porozumenie; |
| --- | --- |

M.

keďže dlhodobá prítomnosť partnera v oblasti rozvoja, podpora vychádzajúca z programov a systematické vzťahy a dialóg s národnou vládou podporujú vzájomnú dôveru a porozumenie;

| N. | keďže okrem rozvojovej pomoci a spolupráce sú na účinné odstránenie chudoby a podporu cieľov trvalo udržateľného rozvoja potrebné aj iné nástroje rozvojovej politiky; |
| --- | --- |

N.

keďže okrem rozvojovej pomoci a spolupráce sú na účinné odstránenie chudoby a podporu cieľov trvalo udržateľného rozvoja potrebné aj iné nástroje rozvojovej politiky;

| O. | keďže účinnosť rozvoja v zmysle účinného využívania všetkých prostriedkov a zdrojov zameraných na rozvoj závisí nielen od poskytovateľov pomoci, ale aj od existencie účinných a reagujúcich inštitúcií, stabilných politík, právneho štátu, inkluzívnej demokratickej správy, a je ochranou pred korupciou v rozvojových krajinách a nezákonnými finančnými tokmi na medzinárodnej úrovni; |
| --- | --- |

O.

keďže účinnosť rozvoja v zmysle účinného využívania všetkých prostriedkov a zdrojov zameraných na rozvoj závisí nielen od poskytovateľov pomoci, ale aj od existencie účinných a reagujúcich inštitúcií, stabilných politík, právneho štátu, inkluzívnej demokratickej správy, a je ochranou pred korupciou v rozvojových krajinách a nezákonnými finančnými tokmi na medzinárodnej úrovni;

| 1. | vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé členské štáty EÚ nesplnili cieľ vyčleniť na tento účel 0,7 % HND a že niektoré krajiny svoj percentuálny podiel na rozvojovej pomoci znížili; blahoželá piatim členským štátom EÚ, ktoré dosiahli tento cieľ, a zdôrazňuje, že tento cieľ dosiahli alebo na jeho dosiahnutie skutočne vyvinuli úsilie len európske krajiny; vyzýva členské štáty EÚ, aby dodržali záväzok poskytnúť 0,7 % HND ako ODA a aby prijali jasný plán, ako a kedy tento cieľ dosiahnu; |
| --- | --- |

1.

vyjadruje poľutovanie nad tým, že mnohé členské štáty EÚ nesplnili cieľ vyčleniť na tento účel 0,7 % HND a že niektoré krajiny svoj percentuálny podiel na rozvojovej pomoci znížili; blahoželá piatim členským štátom EÚ, ktoré dosiahli tento cieľ, a zdôrazňuje, že tento cieľ dosiahli alebo na jeho dosiahnutie skutočne vyvinuli úsilie len európske krajiny; vyzýva členské štáty EÚ, aby dodržali záväzok poskytnúť 0,7 % HND ako ODA a aby prijali jasný plán, ako a kedy tento cieľ dosiahnu;

| 2. | naliehavo vyzýva darcov, aby vyčlenili potrebné finančné, technické a politické zdroje na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030; |
| --- | --- |

2.

naliehavo vyzýva darcov, aby vyčlenili potrebné finančné, technické a politické zdroje na dosiahnutie cieľov trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030;

| 3. | vyzýva darcovské krajiny, aby prijali okamžité opatrenia na plnenie záväzkov Parížskej deklarácie a Pusanského partnerstva; zdôrazňuje, že hlavným cieľom tejto spolupráce by mala byť nezávislosť a sebestačnosť krajín, ktoré prijímajú rozvojovú pomoc; |
| --- | --- |

3.

vyzýva darcovské krajiny, aby prijali okamžité opatrenia na plnenie záväzkov Parížskej deklarácie a Pusanského partnerstva; zdôrazňuje, že hlavným cieľom tejto spolupráce by mala byť nezávislosť a sebestačnosť krajín, ktoré prijímajú rozvojovú pomoc;

| 4. | varuje pred rozdrobením kritérií ODA s cieľom pokryť iné výdavky, než sú tie, ktoré sú priamo spojené s podporou trvalo udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách; |
| --- | --- |

4.

varuje pred rozdrobením kritérií ODA s cieľom pokryť iné výdavky, než sú tie, ktoré sú priamo spojené s podporou trvalo udržateľného rozvoja v rozvojových krajinách;

| 5. | vyzýva Európsku úniu, aby uprednostnila diferencovaný prístup, ktorý zohľadňuje úrovne rozvoja, hospodárske a sociálne potreby, geografickú a klimatickú situáciu a výber a priority každej prijímajúcej krajiny; |
| --- | --- |

5.

vyzýva Európsku úniu, aby uprednostnila diferencovaný prístup, ktorý zohľadňuje úrovne rozvoja, hospodárske a sociálne potreby, geografickú a klimatickú situáciu a výber a priority každej prijímajúcej krajiny;

| 6. | pripomína, že kľúčovou prioritou by malo byť zníženie a v dlhodobom horizonte odstránenie chudoby; |
| --- | --- |

6.

pripomína, že kľúčovou prioritou by malo byť zníženie a v dlhodobom horizonte odstránenie chudoby;

| 7. | opätovne potvrdzuje, že je potrebné zaručiť právo krajín AKT na potravinovú bezpečnosť vrátane práva poľnohospodárov na výrobu potravín pre svojich ľudí tým, že sa skoncuje so zaberaním pôdy a poľnohospodárom sa zabezpečí prístup k pôde, osivu a vode; |
| --- | --- |

7.

opätovne potvrdzuje, že je potrebné zaručiť právo krajín AKT na potravinovú bezpečnosť vrátane práva poľnohospodárov na výrobu potravín pre svojich ľudí tým, že sa skoncuje so zaberaním pôdy a poľnohospodárom sa zabezpečí prístup k pôde, osivu a vode;

| 8. | nabáda parlamenty prijímajúcich krajín na prijatie vnútroštátnych politík v oblasti rozvojovej pomoci s cieľom zvýšiť zodpovednosť darcov a prijímajúcich vlád, posilniť riadenie verejných financií a absorpčnú kapacitu a zlepšiť podmienky na získanie rozpočtovej podpory a z dlhodobého hľadiska znížiť závislosť od pomoci; |
| --- | --- |

8.

nabáda parlamenty prijímajúcich krajín na prijatie vnútroštátnych politík v oblasti rozvojovej pomoci s cieľom zvýšiť zodpovednosť darcov a prijímajúcich vlád, posilniť riadenie verejných financií a absorpčnú kapacitu a zlepšiť podmienky na získanie rozpočtovej podpory a z dlhodobého hľadiska znížiť závislosť od pomoci;

| 9. | vyzýva na starostlivejšie posudzovanie miestnych potrieb a situácií zo strany darcov s cieľom maximalizovať účinnosť pomoci; vyzýva príjemcov, aby v tomto ohľade poskytovali včasné a presné informácie; |
| --- | --- |

9.

vyzýva na starostlivejšie posudzovanie miestnych potrieb a situácií zo strany darcov s cieľom maximalizovať účinnosť pomoci; vyzýva príjemcov, aby v tomto ohľade poskytovali včasné a presné informácie;

| 10. | naliehavo vyzýva darcov a príjemcov, aby spolupracovali v záujme lepšej koordinácie programov pomoci vrátane zavedenia presných mechanizmov monitorovania účinnosti pomoci; |
| --- | --- |

10.

naliehavo vyzýva darcov a príjemcov, aby spolupracovali v záujme lepšej koordinácie programov pomoci vrátane zavedenia presných mechanizmov monitorovania účinnosti pomoci;

| 11. | pripomína, že v súlade so zásadou zodpovednosti krajín by si prijímajúce krajiny mali samy vymedziť rozvojový model a priority, ktoré chcú realizovať; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že v súlade so zásadou zodpovednosti krajín by si prijímajúce krajiny mali samy vymedziť rozvojový model a priority, ktoré chcú realizovať;

| 12. | vyzýva krajiny AKT, aby zvýšili svoje úsilie o regionálnu integráciu s cieľom vyriešiť svoje spoločné výzvy, ako sú napríklad regionálna bezpečnosť, ochrana životného prostredia, riadenie prírodných zdrojov, organizácia hospodárskych tokov a obchodné vzťahy; |
| --- | --- |

12.

vyzýva krajiny AKT, aby zvýšili svoje úsilie o regionálnu integráciu s cieľom vyriešiť svoje spoločné výzvy, ako sú napríklad regionálna bezpečnosť, ochrana životného prostredia, riadenie prírodných zdrojov, organizácia hospodárskych tokov a obchodné vzťahy;

| 13. | zdôrazňuje, že rozvojová pomoc by sa mala poskytovať vo forme grantov, a nie pôžičiek, aby nedochádzalo k ďalšiemu zväčšovaniu dlhového zaťaženia; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje, že rozvojová pomoc by sa mala poskytovať vo forme grantov, a nie pôžičiek, aby nedochádzalo k ďalšiemu zväčšovaniu dlhového zaťaženia;

| 14. | zastáva názor, že trvalé riešenie situácie vo viacerých krajinách AKT bude možné len v prípade, že sa prijmú opatrenia, aby ľudia konečne mohli využívať prírodné zdroje svojich krajín; |
| --- | --- |

14.

zastáva názor, že trvalé riešenie situácie vo viacerých krajinách AKT bude možné len v prípade, že sa prijmú opatrenia, aby ľudia konečne mohli využívať prírodné zdroje svojich krajín;

| 15. | zdôrazňuje, že úroveň verejného dlhu a dlhovej služby niektorých krajín AKT je jednoznačne neudržateľná a vážne obmedzuje investície, rast a schopnosť štátu riadne financovať svoje sociálne funkcie, ako napríklad zdravotníctvo, vzdelávanie a sociálne zabezpečenie; požaduje vytvorenie nového rámca spolupráce, ktorý by bol skutočne schopný podporovať zvrchovaný rozvoj krajín AKT; vyzýva členské štáty EÚ, aby v súlade s uvedenými iniciatívami OSN iniciovali a podporili proces znižovania dlhu v najviac zadlžených krajinách, a tým podporili hospodársky a sociálny rozvoj; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje, že úroveň verejného dlhu a dlhovej služby niektorých krajín AKT je jednoznačne neudržateľná a vážne obmedzuje investície, rast a schopnosť štátu riadne financovať svoje sociálne funkcie, ako napríklad zdravotníctvo, vzdelávanie a sociálne zabezpečenie; požaduje vytvorenie nového rámca spolupráce, ktorý by bol skutočne schopný podporovať zvrchovaný rozvoj krajín AKT; vyzýva členské štáty EÚ, aby v súlade s uvedenými iniciatívami OSN iniciovali a podporili proces znižovania dlhu v najviac zadlžených krajinách, a tým podporili hospodársky a sociálny rozvoj;

| 16. | vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zvýšili finančnú podporu a humanitárnu pomoc; |
| --- | --- |

16.

vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby zvýšili finančnú podporu a humanitárnu pomoc;

| 17. | vyjadruje poľutovanie nad poklesom účasti členských štátov EÚ v programoch potravinovej pomoci; žiada, aby sa pomoc, ktorú poskytuje EÚ a členské štáty krajinám AKT, v prvom rade používala na riešenie problémov spojených s veľkou nerovnosťou, chudobou, chronickou podvýživou, prístupom k zdravotnej starostlivosti a verejným službám, najmä zdravotnej starostlivosti v oblasti reprodukčného zdravia, ako aj plnením cieľov trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

17.

vyjadruje poľutovanie nad poklesom účasti členských štátov EÚ v programoch potravinovej pomoci; žiada, aby sa pomoc, ktorú poskytuje EÚ a členské štáty krajinám AKT, v prvom rade používala na riešenie problémov spojených s veľkou nerovnosťou, chudobou, chronickou podvýživou, prístupom k zdravotnej starostlivosti a verejným službám, najmä zdravotnej starostlivosti v oblasti reprodukčného zdravia, ako aj plnením cieľov trvalo udržateľného rozvoja;

| 18. | žiada, aby sa zvýšila potravinová pomoc a aby bola prioritne určená na nákup potravín od miestnych výrobcov; |
| --- | --- |

18.

žiada, aby sa zvýšila potravinová pomoc a aby bola prioritne určená na nákup potravín od miestnych výrobcov;

| 19. | naliehavo vyzýva členské štáty, aby uverejnili vykonávacie plány Pusanského partnerstva a správu o výsledkoch svojho úsilia; |
| --- | --- |

19.

naliehavo vyzýva členské štáty, aby uverejnili vykonávacie plány Pusanského partnerstva a správu o výsledkoch svojho úsilia;

| 20. | zdôrazňuje, že je potrebné jasne zasadiť GPEDC do kontextu vykonávania programu 2030 a akčného programu z Addis Abeby; zdôrazňuje, že GPEDC by malo zohrávať dôležitú úlohu v súvislosti s monitorovaním a zodpovednosťou, ktoré sú založené na dôkazoch; zdôrazňuje potrebu, aby boli v GPEDC jasne vymedzené možnosti spolupráce pre špecifických aktérov v oblasti rozvoja okrem darcov z OECD; |
| --- | --- |

20.

zdôrazňuje, že je potrebné jasne zasadiť GPEDC do kontextu vykonávania programu 2030 a akčného programu z Addis Abeby; zdôrazňuje, že GPEDC by malo zohrávať dôležitú úlohu v súvislosti s monitorovaním a zodpovednosťou, ktoré sú založené na dôkazoch; zdôrazňuje potrebu, aby boli v GPEDC jasne vymedzené možnosti spolupráce pre špecifických aktérov v oblasti rozvoja okrem darcov z OECD;

| 21. | víta tie iniciatívy OECD, ktoré by mohli prispieť k zníženiu nezákonných finančných tokov, a vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby zlepšilo spoluprácu s cieľom zvýšiť transparentnosť daňových režimov; trvá na základnej úlohe a zodpovednosti nadnárodných spoločností a finančných inštitúcií v tejto oblasti; |
| --- | --- |

21.

víta tie iniciatívy OECD, ktoré by mohli prispieť k zníženiu nezákonných finančných tokov, a vyzýva medzinárodné spoločenstvo, aby zlepšilo spoluprácu s cieľom zvýšiť transparentnosť daňových režimov; trvá na základnej úlohe a zodpovednosti nadnárodných spoločností a finančných inštitúcií v tejto oblasti;

| 22. | vyzýva darcov a príjemcov, aby navrhli spoločný a záväzný normatívny rámec pod záštitou OSN a aby zaviedli záruky a garancie, že verejné a súkromné spoločnosti budú dodržiavať zásady pracovných dohovorov OSN a sociálne, environmentálne a protikorupčné normy; |
| --- | --- |

22.

vyzýva darcov a príjemcov, aby navrhli spoločný a záväzný normatívny rámec pod záštitou OSN a aby zaviedli záruky a garancie, že verejné a súkromné spoločnosti budú dodržiavať zásady pracovných dohovorov OSN a sociálne, environmentálne a protikorupčné normy;

| 23. | zdôrazňuje potrebu zjednodušiť prístup k projektom pomoci a uľahčiť tým zapojenie občanov, organizácií občianskej spoločnosti a štátov; |
| --- | --- |

23.

zdôrazňuje potrebu zjednodušiť prístup k projektom pomoci a uľahčiť tým zapojenie občanov, organizácií občianskej spoločnosti a štátov;

| 24. | zdôrazňuje, že pomoc je katalyzátorom rozvoja, nie jeho hlavným zdrojom; v tejto súvislosti uznáva, že konečným cieľom pomoci je dosiahnuť stav, v ktorom už viac nebude potrebná; |
| --- | --- |

24.

zdôrazňuje, že pomoc je katalyzátorom rozvoja, nie jeho hlavným zdrojom; v tejto súvislosti uznáva, že konečným cieľom pomoci je dosiahnuť stav, v ktorom už viac nebude potrebná;

| 25. | naliehavo vyzýva na prekonanie paradigmy darcovia – príjemcovia a nabáda na posilnenie spolupráce v oblasti vedy a technológií; |
| --- | --- |

25.

naliehavo vyzýva na prekonanie paradigmy darcovia – príjemcovia a nabáda na posilnenie spolupráce v oblasti vedy a technológií;

| 26. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade ministrov AKT, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, regionálnym a národným parlamentom krajín AKT a členských štátov EÚ a regionálnym organizáciám krajín AKT. |
| --- | --- |

26.

poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade ministrov AKT, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, regionálnym a národným parlamentom krajín AKT a členských štátov EÚ a regionálnym organizáciám krajín AKT.

UZNESENIE (33)

o úlohe športu ako pomocného faktora, pokiaľ ide o vzdelávanie a odstránenie chudoby

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo na Malte od 19. do 21. júna 2017, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo na Malte od 19. do 21. júna 2017,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“), a na následné revízie tejto dohody prijaté v rokoch 2005 a 2010 (34), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskym spoločenstvom a jeho členskými štátmi na strane druhej, podpísanú v Cotonou 23. júna 2000 (ďalej len „Dohoda z Cotonou“), a na následné revízie tejto dohody prijaté v rokoch 2005 a 2010 (34),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júna 2003 o ženách a športe (35), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 5. júna 2003 o ženách a športe (35),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 22. apríla 2004 o dodržiavaní kľúčových pracovných noriem pri výrobe športových potrieb na olympijské hry (36), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 22. apríla 2004 o dodržiavaní kľúčových pracovných noriem pri výrobe športových potrieb na olympijské hry (36),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 13. novembra 2007 o úlohe športu vo vzdelávaní (37), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 13. novembra 2007 o úlohe športu vo vzdelávaní (37),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 8. mája 2008 o Bielej knihe o športe (38), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 8. mája 2008 o Bielej knihe o športe (38),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve (39), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 19. februára 2009 o sociálnom hospodárstve (39),

| — | so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o integrovanom prístupe k politike v oblasti športu: dobrá správa, dostupnosť a čestnosť (40), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na uznesenie Európskeho parlamentu z 2. februára 2017 o integrovanom prístupe k politike v oblasti športu: dobrá správa, dostupnosť a čestnosť (40),

| — | so zreteľom na vyhlásenie Európskeho parlamentu zo 16. decembra 2010 o väčšej podpore Európskej únie pre športy vykonávané na amatérskej úrovni (41), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie Európskeho parlamentu zo 16. decembra 2010 o väčšej podpore Európskej únie pre športy vykonávané na amatérskej úrovni (41),

| — | so zreteľom na Bielu knihu Komisie o športe z 11. júla 2007 (KOM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Bielu knihu Komisie o športe z 11. júla 2007 (KOM(2007)0391),

| — | so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. decembra 2005 s názvom Činnosť EÚ v oblasti vzdelávania prostredníctvom športu: stavať na výsledkoch európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu 2004 (KOM(2005)0680), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na oznámenie Komisie z 22. decembra 2005 s názvom Činnosť EÚ v oblasti vzdelávania prostredníctvom športu: stavať na výsledkoch európskeho roka vzdelávania prostredníctvom športu 2004 (KOM(2005)0680),

| — | so zreteľom na memorandum o porozumení s cieľom využiť futbal ako hybnú silu rozvoja v afrických, karibských a tichomorských krajinách, ktoré podpísali Európska komisia a FIFA v roku 2006, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na memorandum o porozumení s cieľom využiť futbal ako hybnú silu rozvoja v afrických, karibských a tichomorských krajinách, ktoré podpísali Európska komisia a FIFA v roku 2006,

| — | so zreteľom na závery Rady z 18. novembra 2010 o úlohe športu ako zdroji a hybnej sily aktívneho sociálneho začlenenia (42), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady z 18. novembra 2010 o úlohe športu ako zdroji a hybnej sily aktívneho sociálneho začlenenia (42),

| — | so zreteľom na Deklaráciu z Punta del Este z decembra 1999 a na stretnutie UNESCO za okrúhlym stolom o tradičných športoch a hrách, na ktorom sa diskutovalo o uznaní tradičných športov a hier ako súčasti nehmotného dedičstva a symbolu kultúrnej rozmanitosti, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Deklaráciu z Punta del Este z decembra 1999 a na stretnutie UNESCO za okrúhlym stolom o tradičných športoch a hrách, na ktorom sa diskutovalo o uznaní tradičných športov a hier ako súčasti nehmotného dedičstva a symbolu kultúrnej rozmanitosti,

| — | so zreteľom na ciele trvalo udržateľného rozvoja, ktoré boli prijaté na samite OSN o trvalo udržateľnom rozvoji v septembri 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na ciele trvalo udržateľného rozvoja, ktoré boli prijaté na samite OSN o trvalo udržateľnom rozvoji v septembri 2015,

| — | so zreteľom na dokument s názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 OSN prijatý v septembri 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dokument s názvom Transformujeme náš svet: program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030 OSN prijatý v septembri 2015,

| — | so zreteľom na rezolúciu prijatú Valným zhromaždením OSN 16. decembra 2016 s názvom Šport ako prostriedok na podporu vzdelávania, zdravia, rozvoja a mieru, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu prijatú Valným zhromaždením OSN 16. decembra 2016 s názvom Šport ako prostriedok na podporu vzdelávania, zdravia, rozvoja a mieru,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 1 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na správu Výboru pre sociálne veci a životné prostredie (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu Výboru pre sociálne veci a životné prostredie (ACP-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | keďže právo na šport a telesnú výchovu bolo uznané ako základné právo pre všetkých a postupne začlenené do hlavných deklarácií ľudských práv; |
| --- | --- |

A.

keďže právo na šport a telesnú výchovu bolo uznané ako základné právo pre všetkých a postupne začlenené do hlavných deklarácií ľudských práv;

| B. | keďže v odseku 37 programu trvalo udržateľného rozvoja OSN do roku 2030 sa uvádza, že šport zároveň významne prispieva k plneniu cieľov trvalo udržateľného rozvoja; |
| --- | --- |

B.

keďže v odseku 37 programu trvalo udržateľného rozvoja OSN do roku 2030 sa uvádza, že šport zároveň významne prispieva k plneniu cieľov trvalo udržateľného rozvoja;

| C. | keďže šport sa preukázal ako nákladovo efektívny a flexibilný nástroj na podporu mieru a rozvojových cieľov; |
| --- | --- |

C.

keďže šport sa preukázal ako nákladovo efektívny a flexibilný nástroj na podporu mieru a rozvojových cieľov;

| D. | keďže šport je silným sociálnym nástrojom, ktorý dokáže spojiť ľudí s rôznym etnickým, kultúrnym, náboženským, jazykovým a sociálno-ekonomickým pôvodom; |
| --- | --- |

D.

keďže šport je silným sociálnym nástrojom, ktorý dokáže spojiť ľudí s rôznym etnickým, kultúrnym, náboženským, jazykovým a sociálno-ekonomickým pôvodom;

| E. | keďže náklady spojené so športovými aktivitami sa v závislosti od športu líšia; |
| --- | --- |

E.

keďže náklady spojené so športovými aktivitami sa v závislosti od športu líšia;

| F. | keďže šport, ako aj hra v detskom veku môžu mať kľúčovú úlohu pri ochrane mladých ľudí a detí pred vtiahnutím do sveta násilia a zároveň môžu prispieť k boju proti riziku predčasného ukončenia školskej dochádzky; |
| --- | --- |

F.

keďže šport, ako aj hra v detskom veku môžu mať kľúčovú úlohu pri ochrane mladých ľudí a detí pred vtiahnutím do sveta násilia a zároveň môžu prispieť k boju proti riziku predčasného ukončenia školskej dochádzky;

| G. | keďže šport môže byť zdrojom a hnacou silou sociálneho začlenenia a rodovej rovnosti; |
| --- | --- |

G.

keďže šport môže byť zdrojom a hnacou silou sociálneho začlenenia a rodovej rovnosti;

| H. | keďže pohybová aktivita je nevyhnutne dôležitá pre vzdelávanie a zdravie človeka vo všetkých etapách jeho života a keďže prispieva k jeho sociálnemu, telesnému a duševnému vývoju; |
| --- | --- |

H.

keďže pohybová aktivita je nevyhnutne dôležitá pre vzdelávanie a zdravie človeka vo všetkých etapách jeho života a keďže prispieva k jeho sociálnemu, telesnému a duševnému vývoju;

| I. | keďže právo detí na hry a športové aktivity je mimoriadne dôležité pre ich zdravie a telesný, sociálny a osobnostný rozvoj; |
| --- | --- |

I.

keďže právo detí na hry a športové aktivity je mimoriadne dôležité pre ich zdravie a telesný, sociálny a osobnostný rozvoj;

| J. | keďže šport možno použiť aj ako účinný odrádzajúci prostriedok proti užívaniu drog u mladých ľudí, keďže si vyžaduje ich čas a energiu, a ako opatrenie na nápravu spoločenských neduhov; |
| --- | --- |

J.

keďže šport možno použiť aj ako účinný odrádzajúci prostriedok proti užívaniu drog u mladých ľudí, keďže si vyžaduje ich čas a energiu, a ako opatrenie na nápravu spoločenských neduhov;

| K. | keďže šport môže byť účinnou reakciou na násilie; |
| --- | --- |

K.

keďže šport môže byť účinnou reakciou na násilie;

| L. | keďže, ako preukázala iniciatíva Futbal pre mier, šport môže prispieť k budovaniu mieru a riešeniu konfliktov; |
| --- | --- |

L.

keďže, ako preukázala iniciatíva Futbal pre mier, šport môže prispieť k budovaniu mieru a riešeniu konfliktov;

| M. | keďže športové aktivity môžu u mladých ľudí podnecovať vodcovské zručnosti a znalosť pozitívnych spoločenských noriem a pomôcť im opäť získať sebavedomie; |
| --- | --- |

M.

keďže športové aktivity môžu u mladých ľudí podnecovať vodcovské zručnosti a znalosť pozitívnych spoločenských noriem a pomôcť im opäť získať sebavedomie;

| N. | keďže zásada fair play, ktorou sa riadi súťaženie v športe, pomáha mladým ľuďom posilňovať morálku a budovať tak fyzicky aj morálne zdravú spoločnosť; |
| --- | --- |

N.

keďže zásada fair play, ktorou sa riadi súťaženie v športe, pomáha mladým ľuďom posilňovať morálku a budovať tak fyzicky aj morálne zdravú spoločnosť;

| O. | keďže telesná výchova a šport sú dôležitými nástrojmi posilňovania postavenia dievčat a žien a prinášajú im prospech svojim pozitívnym vplyvom na zdravotný a duševný stav; |
| --- | --- |

O.

keďže telesná výchova a šport sú dôležitými nástrojmi posilňovania postavenia dievčat a žien a prinášajú im prospech svojim pozitívnym vplyvom na zdravotný a duševný stav;

| P. | keďže existuje diskriminácia dievčat a žien, pokiaľ ide o prístup k športom, najmä k tým, ktoré boli tradične vyhradené pre mužov; |
| --- | --- |

P.

keďže existuje diskriminácia dievčat a žien, pokiaľ ide o prístup k športom, najmä k tým, ktoré boli tradične vyhradené pre mužov;

| Q. | keďže šport zohráva dôležitú úlohu pri zvyšovaní povedomia o vlastnom tele a zdraví a ich rešpektovania; |
| --- | --- |

Q.

keďže šport zohráva dôležitú úlohu pri zvyšovaní povedomia o vlastnom tele a zdraví a ich rešpektovania;

| R. | keďže je dôležité podporovať prístup všetkých detí a mladých ľudí k športu a zároveň odstrániť riziko vzniku všetkých foriem diskriminácie; |
| --- | --- |

R.

keďže je dôležité podporovať prístup všetkých detí a mladých ľudí k športu a zároveň odstrániť riziko vzniku všetkých foriem diskriminácie;

| S. | keďže šport možno u mladých študentov použiť aj na podnietenie kreativity a inovácie; |
| --- | --- |

S.

keďže šport možno u mladých študentov použiť aj na podnietenie kreativity a inovácie;

| T. | keďže príjmy zo športových aktivít a podujatí môžu pri ich spravodlivom rozdelení v hodnotovom reťazci vytvárať pracovné miesta súvisiace so športom, odbornou prípravou a kampaňami; |
| --- | --- |

T.

keďže príjmy zo športových aktivít a podujatí môžu pri ich spravodlivom rozdelení v hodnotovom reťazci vytvárať pracovné miesta súvisiace so športom, odbornou prípravou a kampaňami;

| U. | keďže poskytovanie podpory v oblastiach týkajúcich sa organizovania športových podujatí, napríklad pokiaľ ide o catering a pohostinské služby, by mohlo podporiť diverzifikáciu zárobkových činností; keďže je nevyhnutné dôsledne a neustále monitorovať využívanie takýchto finančných prostriedkov s cieľom zabezpečiť ich účinnosť a transparentnosť; |
| --- | --- |

U.

keďže poskytovanie podpory v oblastiach týkajúcich sa organizovania športových podujatí, napríklad pokiaľ ide o catering a pohostinské služby, by mohlo podporiť diverzifikáciu zárobkových činností; keďže je nevyhnutné dôsledne a neustále monitorovať využívanie takýchto finančných prostriedkov s cieľom zabezpečiť ich účinnosť a transparentnosť;

| V. | keďže zo sociálno-vedeckého výskumu vyplýva, že šport prispieva k zvyšovaniu informovanosti a pomáha obmedzovať šírenie HIV/AIDS; |
| --- | --- |

V.

keďže zo sociálno-vedeckého výskumu vyplýva, že šport prispieva k zvyšovaniu informovanosti a pomáha obmedzovať šírenie HIV/AIDS;

| W. | keďže šport možno použiť ako prostriedok humanitárnej pomoci, najmä pri predchádzaní konfliktom, v programoch pre mier a zmierenie a pri liečbe psychickej traumy; |
| --- | --- |

W.

keďže šport možno použiť ako prostriedok humanitárnej pomoci, najmä pri predchádzaní konfliktom, v programoch pre mier a zmierenie a pri liečbe psychickej traumy;

| X. | keďže šport je účinným nástrojom na zlepšenie a posilnenie duševnej pohody účastníkov; |
| --- | --- |

X.

keďže šport je účinným nástrojom na zlepšenie a posilnenie duševnej pohody účastníkov;

| Y. | keďže šport môže prispievať k šíreniu pozitívneho obrazu rozvojových krajín a športové podujatia môžu vytvoriť obrovské príležitosti na zvýšenie povedomia o potenciáli krajín AKT; |
| --- | --- |

Y.

keďže šport môže prispievať k šíreniu pozitívneho obrazu rozvojových krajín a športové podujatia môžu vytvoriť obrovské príležitosti na zvýšenie povedomia o potenciáli krajín AKT;

| Z. | keďže šport môže zohrávať významnú úlohu v boji proti rasizmu, xenofóbii a diskriminácii a prispievať k integrácii ľudí bez ohľadu na ich rasový, náboženský a etnický pôvod; |
| --- | --- |

Z.

keďže šport môže zohrávať významnú úlohu v boji proti rasizmu, xenofóbii a diskriminácii a prispievať k integrácii ľudí bez ohľadu na ich rasový, náboženský a etnický pôvod;

| AA. | keďže šport sa môže prostredníctvom svojej komunikačnej schopnosti stať silným nástrojom na získavanie finančných prostriedkov; |
| --- | --- |

AA.

keďže šport sa môže prostredníctvom svojej komunikačnej schopnosti stať silným nástrojom na získavanie finančných prostriedkov;

| AB. | keďže aktívna účasť rozvojových krajín na olympijských hrách a iných medzinárodných športových podujatiach má zásadný význam pre vytváranie inkluzívnych a spravodlivých spoločností; |
| --- | --- |

AB.

keďže aktívna účasť rozvojových krajín na olympijských hrách a iných medzinárodných športových podujatiach má zásadný význam pre vytváranie inkluzívnych a spravodlivých spoločností;

| AC. | keďže šport je kľúčovým nástrojom sociálneho začleňovania a presadzovania ľudských hodnôt vzájomného rešpektovania, tímovej práce, poctivosti, empatie, komunikácie, spolupráce, sociálnej spravodlivosti, rovnosti, transparentnosti, nestrannosti a priateľstva; |
| --- | --- |

AC.

keďže šport je kľúčovým nástrojom sociálneho začleňovania a presadzovania ľudských hodnôt vzájomného rešpektovania, tímovej práce, poctivosti, empatie, komunikácie, spolupráce, sociálnej spravodlivosti, rovnosti, transparentnosti, nestrannosti a priateľstva;

| AD. | keďže hodnoty šírené prostredníctvom športu pomáhajú rozvíjať vedomosti, motiváciu, zručnosti vrátane tímovej práce, fair play, spolupráce, disciplíny a znášanlivosti, a prípravu na podávanie výkonov; keďže tieto zručnosti sú nevyhnutné pre budúcu účasť na skupinových aktivitách a pracovný život a prostredníctvom komunít a spoločností môžu stimulovať sociálnu súdržnosť; |
| --- | --- |

AD.

keďže hodnoty šírené prostredníctvom športu pomáhajú rozvíjať vedomosti, motiváciu, zručnosti vrátane tímovej práce, fair play, spolupráce, disciplíny a znášanlivosti, a prípravu na podávanie výkonov; keďže tieto zručnosti sú nevyhnutné pre budúcu účasť na skupinových aktivitách a pracovný život a prostredníctvom komunít a spoločností môžu stimulovať sociálnu súdržnosť;

| AE. | keďže športové aktivity môžu prispievať k rozvoju udržateľného cestovného ruchu na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni a vytvárať pracovné miesta; |
| --- | --- |

AE.

keďže športové aktivity môžu prispievať k rozvoju udržateľného cestovného ruchu na miestnej, regionálnej a vnútroštátnej úrovni a vytvárať pracovné miesta;

| AF. | keďže šport môže zanechávať rozsiahlu environmentálnu stopu; |
| --- | --- |

AF.

keďže šport môže zanechávať rozsiahlu environmentálnu stopu;

| 1. | vyzýva Európsku úniu, aby podporovala využívanie športu v rámci svojej rozvojovej politiky a zvýšila úsilie zamerané na podporu rozvoja inkluzívnych vnútroštátnych politík, ktorými sa riešia potreby a ambície najmä mladých ľudí, chlapcov aj dievčat, a aby venovala väčšiu pozornosť športovým a pohybovým aktivitám v príslušných odvetvových stratégiách; |
| --- | --- |

1.

vyzýva Európsku úniu, aby podporovala využívanie športu v rámci svojej rozvojovej politiky a zvýšila úsilie zamerané na podporu rozvoja inkluzívnych vnútroštátnych politík, ktorými sa riešia potreby a ambície najmä mladých ľudí, chlapcov aj dievčat, a aby venovala väčšiu pozornosť športovým a pohybovým aktivitám v príslušných odvetvových stratégiách;

| 2. | konštatuje, že Európska únia presadzuje dlhodobý, celostný a vysoko účinný prístup navrhnutý s cieľom podporiť prijímateľov na ceste ku vzdelávaniu, k odbornej príprave a zamestnaniu v snahe zabezpečiť im udržateľné živobytie; zdôrazňuje v tejto súvislosti potrebu čo najspravodlivejšie a najudržateľnejšie rozšíriť rozsah pôsobnosti osobitných opatrení na podporu športu ako nástroja na vzdelávanie človeka a jeho telesný a duševný vývoj; |
| --- | --- |

2.

konštatuje, že Európska únia presadzuje dlhodobý, celostný a vysoko účinný prístup navrhnutý s cieľom podporiť prijímateľov na ceste ku vzdelávaniu, k odbornej príprave a zamestnaniu v snahe zabezpečiť im udržateľné živobytie; zdôrazňuje v tejto súvislosti potrebu čo najspravodlivejšie a najudržateľnejšie rozšíriť rozsah pôsobnosti osobitných opatrení na podporu športu ako nástroja na vzdelávanie človeka a jeho telesný a duševný vývoj;

| 3. | pripomína, že dobrá správa musí byť podmienkou autonómie športových organizácií v súlade so zásadami transparentnosti, zodpovednosti, rovnosti príležitostí, sociálneho začleňovania a demokracie vrátane zapojenia príslušných zainteresovaných strán; |
| --- | --- |

3.

pripomína, že dobrá správa musí byť podmienkou autonómie športových organizácií v súlade so zásadami transparentnosti, zodpovednosti, rovnosti príležitostí, sociálneho začleňovania a demokracie vrátane zapojenia príslušných zainteresovaných strán;

| 4. | odporúča dôkladné monitorovanie využívania finančných prostriedkov určených na šport s cieľom zabezpečiť, aby sa skutočne používali na zamýšľaný účel; |
| --- | --- |

4.

odporúča dôkladné monitorovanie využívania finančných prostriedkov určených na šport s cieľom zabezpečiť, aby sa skutočne používali na zamýšľaný účel;

| 5. | vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby prispeli k vytvoreniu etických noriem a reforiem s cieľom zabezpečiť, aby šport plne prispieval k trvalo udržateľnému rozvoju a mieru; zdôrazňuje najmä potrebu politiky nulovej tolerancie korupcie a iných druhov trestnej činnosti v športe; zdôrazňuje, že uplatňovanie zásad dobrej správy v športe spolu s monitorovaním, dohľadom a vhodnými právnymi nástrojmi je kľúčovým faktorom pomoci pri odstraňovaní korupcie a iných nekalých praktík; |
| --- | --- |

5.

vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby prispeli k vytvoreniu etických noriem a reforiem s cieľom zabezpečiť, aby šport plne prispieval k trvalo udržateľnému rozvoju a mieru; zdôrazňuje najmä potrebu politiky nulovej tolerancie korupcie a iných druhov trestnej činnosti v športe; zdôrazňuje, že uplatňovanie zásad dobrej správy v športe spolu s monitorovaním, dohľadom a vhodnými právnymi nástrojmi je kľúčovým faktorom pomoci pri odstraňovaní korupcie a iných nekalých praktík;

| 6. | zdôrazňuje potrebu politiky nulovej tolerancie rasistického skandovania a podnecovania násilia a nenávisti; |
| --- | --- |

6.

zdôrazňuje potrebu politiky nulovej tolerancie rasistického skandovania a podnecovania násilia a nenávisti;

| 7. | žiada prijatie všetkých krokov potrebných na to, aby sa ženy nestávali v športe obeťami násilia, najmä sexuálneho alebo mačistického charakteru; |
| --- | --- |

7.

žiada prijatie všetkých krokov potrebných na to, aby sa ženy nestávali v športe obeťami násilia, najmä sexuálneho alebo mačistického charakteru;

| 8. | zdôrazňuje, že pohybová aktivita a šport sú nevyhnutné pre vzdelávanie a zdravie človeka vo všetkých etapách jeho života; vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby zahrnuli šport a telesnú výchovu do učebných osnov a aby podporovali tieto činnosti primeranou infraštruktúrou a metodikou; domnieva sa preto, že oblasť telesnej výchovy a praktizovanie pohybových a športových aktivít by mala do značnej miery predstavovať službu vo verejnom záujme, aby k nim mali rovnaký prístup všetci už od najútlejšieho veku; |
| --- | --- |

8.

zdôrazňuje, že pohybová aktivita a šport sú nevyhnutné pre vzdelávanie a zdravie človeka vo všetkých etapách jeho života; vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby zahrnuli šport a telesnú výchovu do učebných osnov a aby podporovali tieto činnosti primeranou infraštruktúrou a metodikou; domnieva sa preto, že oblasť telesnej výchovy a praktizovanie pohybových a športových aktivít by mala do značnej miery predstavovať službu vo verejnom záujme, aby k nim mali rovnaký prístup všetci už od najútlejšieho veku;

| 9. | vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby posilnili úlohu športu vo svojich vnútroštátnych strategických politikách a plánoch rozvoja; |
| --- | --- |

9.

vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby posilnili úlohu športu vo svojich vnútroštátnych strategických politikách a plánoch rozvoja;

| 10. | vyzýva Komisiu najmä k tomu, aby lepšie začleňovala šport do kľúčových sektorov rozvojovej pomoci a podporovala krajiny AKT v tom, aby aktívne riešili sociálne a environmentálne výzvy športu a zároveň rozvíjali najlepšie postupy a prinášali riešenia; |
| --- | --- |

10.

vyzýva Komisiu najmä k tomu, aby lepšie začleňovala šport do kľúčových sektorov rozvojovej pomoci a podporovala krajiny AKT v tom, aby aktívne riešili sociálne a environmentálne výzvy športu a zároveň rozvíjali najlepšie postupy a prinášali riešenia;

| 11. | pripomína, že šport môže mať nízke náklady a môže využívať miestne zdroje; naliehavo preto vyzýva štáty AKT, aby podporovali zriaďovanie miestnych športových organizácií; nabáda miestne orgány, aby zaručili prístup k pohybovým aktivitám a rozvíjali prístupnú športovú infraštruktúru; nabáda podnikový sektor, aby prispieval k dosiahnutiu týchto cieľov; |
| --- | --- |

11.

pripomína, že šport môže mať nízke náklady a môže využívať miestne zdroje; naliehavo preto vyzýva štáty AKT, aby podporovali zriaďovanie miestnych športových organizácií; nabáda miestne orgány, aby zaručili prístup k pohybovým aktivitám a rozvíjali prístupnú športovú infraštruktúru; nabáda podnikový sektor, aby prispieval k dosiahnutiu týchto cieľov;

| 12. | zdôrazňuje úlohu športu pri začleňovaní znevýhodnených skupín; zdôrazňuje význam vzdelávania prostredníctvom športu; uznáva význam masového športu pri dosahovaní sociálneho začleňovania a nabáda k iniciatívam v tejto oblasti; |
| --- | --- |

12.

zdôrazňuje úlohu športu pri začleňovaní znevýhodnených skupín; zdôrazňuje význam vzdelávania prostredníctvom športu; uznáva význam masového športu pri dosahovaní sociálneho začleňovania a nabáda k iniciatívam v tejto oblasti;

| 13. | zdôrazňuje významnú úlohu športu pri propagácii dobrovoľníctva, ktoré následne vytvára a podporuje súdržnosť komunít, sebarealizáciu a reciprocitu, slúži na vytváranie prístupných, nízkonákladových športových aktivít a podujatí najmä na miestnej úrovni a je dôležitým nástrojom neformálneho vzdelávania, čím prispieva k zamestnanosti mládeže; |
| --- | --- |

13.

zdôrazňuje významnú úlohu športu pri propagácii dobrovoľníctva, ktoré následne vytvára a podporuje súdržnosť komunít, sebarealizáciu a reciprocitu, slúži na vytváranie prístupných, nízkonákladových športových aktivít a podujatí najmä na miestnej úrovni a je dôležitým nástrojom neformálneho vzdelávania, čím prispieva k zamestnanosti mládeže;

| 14. | vyzýva zúčastnené strany na posilňovanie a rozširovanie verejných mimoškolských športových programov a programov fyzickej aktivity; trvá na tom, aby krajiny AKT a členské štáty EÚ investovali viac do rozvoja športovej infraštruktúry a športových aktivít; považuje za nevyhnutné zaviesť strategické plány výstavby miestnych zariadení s rovnakými zdrojmi pre dievčatá aj chlapcov, ako aj infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni, ktoré by boli dôsledne vzájomne prepojené a mali by dostatok verejných prostriedkov na rozvoj amatérskeho športu aj športu na vysokej úrovni, a zabezpečiť, aby športové zariadenia neboli vyhradené len pre najbohatších a mohli ich rovnocenne využívať všetci; |
| --- | --- |

14.

vyzýva zúčastnené strany na posilňovanie a rozširovanie verejných mimoškolských športových programov a programov fyzickej aktivity; trvá na tom, aby krajiny AKT a členské štáty EÚ investovali viac do rozvoja športovej infraštruktúry a športových aktivít; považuje za nevyhnutné zaviesť strategické plány výstavby miestnych zariadení s rovnakými zdrojmi pre dievčatá aj chlapcov, ako aj infraštruktúry na vnútroštátnej úrovni, ktoré by boli dôsledne vzájomne prepojené a mali by dostatok verejných prostriedkov na rozvoj amatérskeho športu aj športu na vysokej úrovni, a zabezpečiť, aby športové zariadenia neboli vyhradené len pre najbohatších a mohli ich rovnocenne využívať všetci;

| 15. | vyzýva zúčastnené strany, aby vyvinuli nízkonákladové a cenovo dostupné programy odbornej prípravy učiteľov a športových trénerov; |
| --- | --- |

15.

vyzýva zúčastnené strany, aby vyvinuli nízkonákladové a cenovo dostupné programy odbornej prípravy učiteľov a športových trénerov;

| 16. | vyzdvihuje hlavný cieľ účasti žien a dievčat na všetkých športoch a zdôrazňuje, že je potrebné, aby príslušné strany poskytli ženám a dievčatám rovnaký a spravodlivý prístup k športu s cieľom zlepšiť ich fyzické a duševné zdravie a rozšíriť ich vzdelanie, predchádzať sexistickým stereotypom a vytvoriť rovnejšie spoločnosti; |
| --- | --- |

16.

vyzdvihuje hlavný cieľ účasti žien a dievčat na všetkých športoch a zdôrazňuje, že je potrebné, aby príslušné strany poskytli ženám a dievčatám rovnaký a spravodlivý prístup k športu s cieľom zlepšiť ich fyzické a duševné zdravie a rozšíriť ich vzdelanie, predchádzať sexistickým stereotypom a vytvoriť rovnejšie spoločnosti;

| 17. | zdôrazňuje, že je potrebné presadzovať práva ľudí so zdravotným postihnutím podporou športových aktivít a prostredníctvom verejných kampaní a športových turnajov; naliehavo žiada členské štáty EÚ aj krajiny AKT, aby zaviedli inkluzívne športové programy pre ľudí so zdravotným postihnutím, ktoré by sa začínali už na školách; zdôrazňuje, že ľudia so zdravotným postihnutím by mali mať rovnaký prístup ku všetkým športovým zariadeniam, primeranému pomocnému personálu, k dopravným a iným službám; |
| --- | --- |

17.

zdôrazňuje, že je potrebné presadzovať práva ľudí so zdravotným postihnutím podporou športových aktivít a prostredníctvom verejných kampaní a športových turnajov; naliehavo žiada členské štáty EÚ aj krajiny AKT, aby zaviedli inkluzívne športové programy pre ľudí so zdravotným postihnutím, ktoré by sa začínali už na školách; zdôrazňuje, že ľudia so zdravotným postihnutím by mali mať rovnaký prístup ku všetkým športovým zariadeniam, primeranému pomocnému personálu, k dopravným a iným službám;

| 18. | poukazuje na obrovský potenciál športu ako faktora umožňujúceho sociálne začleňovanie; naliehavo preto vyzýva na organizovanie športových podujatí ad hoc s cieľom zlepšiť sociálne začlenenie žien a detí, starších ľudí, ľudí so zdravotným postihnutím a etnických a kultúrnych menšín; odporúča presadzovať tieto hodnoty každý deň, a nielen pri príležitosti športových podujatí a exhibícií; |
| --- | --- |

18.

poukazuje na obrovský potenciál športu ako faktora umožňujúceho sociálne začleňovanie; naliehavo preto vyzýva na organizovanie športových podujatí ad hoc s cieľom zlepšiť sociálne začlenenie žien a detí, starších ľudí, ľudí so zdravotným postihnutím a etnických a kultúrnych menšín; odporúča presadzovať tieto hodnoty každý deň, a nielen pri príležitosti športových podujatí a exhibícií;

| 19. | žiada členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby podporovali dynamickú politiku, pokiaľ ide o rovnaký prístup žien k všetkým športovým disciplínam, a aby prisudzovali výsledkom ženských disciplín rovnakú hodnotu ako výsledkom mužských disciplín; žiada verejné médiá, aby zabezpečili rovnaké pokrytie všetkých športov; nabáda súkromné médiá, aby v športových denníkoch zabezpečili pokrytie ženských športových aktivít; |
| --- | --- |

19.

žiada členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby podporovali dynamickú politiku, pokiaľ ide o rovnaký prístup žien k všetkým športovým disciplínam, a aby prisudzovali výsledkom ženských disciplín rovnakú hodnotu ako výsledkom mužských disciplín; žiada verejné médiá, aby zabezpečili rovnaké pokrytie všetkých športov; nabáda súkromné médiá, aby v športových denníkoch zabezpečili pokrytie ženských športových aktivít;

| 20. | naliehavo vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby oživovali a podporovali tradičné športy vytváraním a posilňovaním programov v tejto oblasti; |
| --- | --- |

20.

naliehavo vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby oživovali a podporovali tradičné športy vytváraním a posilňovaním programov v tejto oblasti;

| 21. | vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ na prijatie opatrení, ktoré pomôžu mladým ľuďom pri rozvíjaní ich talentu a schopností, a to aj vo finančne nákladných športoch; |
| --- | --- |

21.

vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ na prijatie opatrení, ktoré pomôžu mladým ľuďom pri rozvíjaní ich talentu a schopností, a to aj vo finančne nákladných športoch;

| 22. | zdôrazňuje hodnotu nesúťažných a individuálnych športov a pouličných hier; |
| --- | --- |

22.

zdôrazňuje hodnotu nesúťažných a individuálnych športov a pouličných hier;

| 23. | naliehavo žiada Komisiu a členské štáty EÚ, aby vzhľadom na záväzok „nevynechať nikoho“, ktorý bol v popredí diskusií o programe do roku 2030, zahrnuli šport do rozvojových programov a aby sa šport stal predmetom dialógu s partnerskými krajinami; |
| --- | --- |

23.

naliehavo žiada Komisiu a členské štáty EÚ, aby vzhľadom na záväzok „nevynechať nikoho“, ktorý bol v popredí diskusií o programe do roku 2030, zahrnuli šport do rozvojových programov a aby sa šport stal predmetom dialógu s partnerskými krajinami;

| 24. | poukazuje na pozitívny psychologický výsledok športových aktivít v rámci humanitárnej pomoci a podporných činností; naliehavo preto vyzýva všetkých príslušných aktérov z AKT a EÚ, aby zahrnuli športový rozmer do svojich stratégií humanitárnej pomoci; |
| --- | --- |

24.

poukazuje na pozitívny psychologický výsledok športových aktivít v rámci humanitárnej pomoci a podporných činností; naliehavo preto vyzýva všetkých príslušných aktérov z AKT a EÚ, aby zahrnuli športový rozmer do svojich stratégií humanitárnej pomoci;

| 25. | konštatuje, že vysoko ziskové odvetvie športu by sa mohlo vo väčšej miere zapojiť do podpory činností zameraných na sociálny rozvoj, ako je napríklad kombinácia športových aktivít so vzdelávaním, životnými zručnosťami a zdravotníckymi programami; vyzýva preto členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby rokovali o programoch so športovým priemyslom podľa príkladu memoranda o porozumení z roku 2006, ktoré podpísali Komisia a FIFA; odporúča propagáciu športu aj na miestnej úrovni s cieľom rozšíriť neobmedzený prístup aj vo vidieckych a v okrajových oblastiach; |
| --- | --- |

25.

konštatuje, že vysoko ziskové odvetvie športu by sa mohlo vo väčšej miere zapojiť do podpory činností zameraných na sociálny rozvoj, ako je napríklad kombinácia športových aktivít so vzdelávaním, životnými zručnosťami a zdravotníckymi programami; vyzýva preto členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby rokovali o programoch so športovým priemyslom podľa príkladu memoranda o porozumení z roku 2006, ktoré podpísali Komisia a FIFA; odporúča propagáciu športu aj na miestnej úrovni s cieľom rozšíriť neobmedzený prístup aj vo vidieckych a v okrajových oblastiach;

| 26. | naliehavo žiada zúčastnené strany, aby zaviedli programy mobility AKT – EÚ a príslušné opatrenia pre mladých amatérskych športovcov a trénerov s cieľom umožniť im osvojiť si nové metódy trénovania; žiada, aby sa dohody o zjednodušení udeľovania víz považovali za súčasť týchto programov mobility; |
| --- | --- |

26.

naliehavo žiada zúčastnené strany, aby zaviedli programy mobility AKT – EÚ a príslušné opatrenia pre mladých amatérskych športovcov a trénerov s cieľom umožniť im osvojiť si nové metódy trénovania; žiada, aby sa dohody o zjednodušení udeľovania víz považovali za súčasť týchto programov mobility;

| 27. | nabáda miestne orgány k vzájomnej spolupráci, ako aj k spolupráci s ostatnými sektormi s cieľom rozvíjať športové iniciatívy na cezhraničnej a regionálnej úrovni; |
| --- | --- |

27.

nabáda miestne orgány k vzájomnej spolupráci, ako aj k spolupráci s ostatnými sektormi s cieľom rozvíjať športové iniciatívy na cezhraničnej a regionálnej úrovni;

| 28. | berie na vedomie nedostatočnú infraštruktúru pre amatérsky šport, ako aj nedostatok kvalifikovaného personálu so špecializáciou v oblasti pohybovej aktivity v krajinách AKT; preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby poskytla svoje odborné znalosti a podporovala programy mobility medzi krajinami AKT a členskými štátmi EÚ s cieľom vyškoliť kvalifikovaných učiteľov športu; |
| --- | --- |

28.

berie na vedomie nedostatočnú infraštruktúru pre amatérsky šport, ako aj nedostatok kvalifikovaného personálu so špecializáciou v oblasti pohybovej aktivity v krajinách AKT; preto naliehavo vyzýva Komisiu, aby poskytla svoje odborné znalosti a podporovala programy mobility medzi krajinami AKT a členskými štátmi EÚ s cieľom vyškoliť kvalifikovaných učiteľov športu;

| 29. | vyjadruje poľutovanie nad slabým zastúpením žien medzi trénermi, rozhodcami, lekármi, technickými pracovníkmi a manažérmi; žiada krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby podporovali osobitné programy na zaručenie účasti žien v týchto oblastiach; |
| --- | --- |

29.

vyjadruje poľutovanie nad slabým zastúpením žien medzi trénermi, rozhodcami, lekármi, technickými pracovníkmi a manažérmi; žiada krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby podporovali osobitné programy na zaručenie účasti žien v týchto oblastiach;

| 30. | zdôrazňuje, že je dôležité podporovať dohody o „dvojitej kariére,“ ktoré športovcom umožnia skombinovať športovú kariéru so vzdelávaním a prácou, ako aj vybudovať si novú kariéru po ukončení tej športovej; |
| --- | --- |

30.

zdôrazňuje, že je dôležité podporovať dohody o „dvojitej kariére,“ ktoré športovcom umožnia skombinovať športovú kariéru so vzdelávaním a prácou, ako aj vybudovať si novú kariéru po ukončení tej športovej;

| 31. | zdôrazňuje význam podporovania športových aktivít ako dôležitého prostriedku osobného a kolektívneho naplnenia, a nielen ako kariéry, v snahe vyhnúť sa riziku vytvárania falošných ilúzií u mladých ľudí; |
| --- | --- |

31.

zdôrazňuje význam podporovania športových aktivít ako dôležitého prostriedku osobného a kolektívneho naplnenia, a nielen ako kariéry, v snahe vyhnúť sa riziku vytvárania falošných ilúzií u mladých ľudí;

| 32. | vyzýva Komisiu, aby podporovala zhromažďovanie údajov a výskum s cieľom posúdiť kladný vplyv športu na rozvoj a sociálne začleňovanie; |
| --- | --- |

32.

vyzýva Komisiu, aby podporovala zhromažďovanie údajov a výskum s cieľom posúdiť kladný vplyv športu na rozvoj a sociálne začleňovanie;

| 33. | vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, v ktorých má rovnaký druh športu dôležité miesto, aby uzatvorili dvojstranné dohody v oblasti technickej pomoci a výmeny športovcov a odborných znalostí; ďalej uznáva, že profesionálne kluby a mimovládne organizácie môžu zohrávať dôležitú úlohu pri poskytovaní odborných trénerských rád; |
| --- | --- |

33.

vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, v ktorých má rovnaký druh športu dôležité miesto, aby uzatvorili dvojstranné dohody v oblasti technickej pomoci a výmeny športovcov a odborných znalostí; ďalej uznáva, že profesionálne kluby a mimovládne organizácie môžu zohrávať dôležitú úlohu pri poskytovaní odborných trénerských rád;

| 34. | naliehavo vyzýva členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby finančne podporovali športové aktivity zamerané na dospievajúcich a mladých ľudí, ktorí sú vystavení riziku zneužívania drog a iným spoločenským neduhom; |
| --- | --- |

34.

naliehavo vyzýva členské štáty EÚ a krajiny AKT, aby finančne podporovali športové aktivity zamerané na dospievajúcich a mladých ľudí, ktorí sú vystavení riziku zneužívania drog a iným spoločenským neduhom;

| 35. | vyjadruje poľutovanie nad veľmi nízkou úrovňou sponzorstva ženského športu; vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby sa snažili o rovnocennú propagáciu športu; |
| --- | --- |

35.

vyjadruje poľutovanie nad veľmi nízkou úrovňou sponzorstva ženského športu; vyzýva krajiny AKT a členské štáty EÚ, aby sa snažili o rovnocennú propagáciu športu;

| 36. | naliehavo vyzýva vlády krajín AKT a členských štátov EÚ, aby podporovali a uznávali dosiahnutú kreativitu a inovácie, a okrem toho požaduje, aby krajiny EÚ pomáhali krajinám AKT pri financovaní športovej infraštruktúry, aby mohli nezamestnaní mladí ľudia využívať tieto zariadenia na svoj rozvoj namiesto emigrácie do EÚ a na iné miesta; |
| --- | --- |

36.

naliehavo vyzýva vlády krajín AKT a členských štátov EÚ, aby podporovali a uznávali dosiahnutú kreativitu a inovácie, a okrem toho požaduje, aby krajiny EÚ pomáhali krajinám AKT pri financovaní športovej infraštruktúry, aby mohli nezamestnaní mladí ľudia využívať tieto zariadenia na svoj rozvoj namiesto emigrácie do EÚ a na iné miesta;

| 37. | pripomína, že telesná výchova na školách je pre deti dôležitým úvodom k osvojeniu si životných zručností, hodnôt, vedomostí a porozumenia, ktoré im pomôžu pri rozvoji pozitívnych vzorcov v oblasti celoživotnej pohybovej aktivity, pohody a zdravého životného štýlu a správania; |
| --- | --- |

37.

pripomína, že telesná výchova na školách je pre deti dôležitým úvodom k osvojeniu si životných zručností, hodnôt, vedomostí a porozumenia, ktoré im pomôžu pri rozvoji pozitívnych vzorcov v oblasti celoživotnej pohybovej aktivity, pohody a zdravého životného štýlu a správania;

| 38. | konštatuje, že šport má pozitívnu úlohu pre utečencov, žiadateľov o azyl a vysídlené osoby, keďže im v destabilizujúcich prostrediach poskytuje pocit normálneho života a program, a naliehavo vyzýva na vytvorenie programov na podporovanie účasti týchto osôb na športových aktivitách; |
| --- | --- |

38.

konštatuje, že šport má pozitívnu úlohu pre utečencov, žiadateľov o azyl a vysídlené osoby, keďže im v destabilizujúcich prostrediach poskytuje pocit normálneho života a program, a naliehavo vyzýva na vytvorenie programov na podporovanie účasti týchto osôb na športových aktivitách;

| 39. | zdôrazňuje význam športu pri opätovnom začleňovaní pracujúcich detí a detských vojakov do spoločnosti a tiež jeho význam ako nástroja mobilizácie proti detskej práci a využívaniu detských vojakov; |
| --- | --- |

39.

zdôrazňuje význam športu pri opätovnom začleňovaní pracujúcich detí a detských vojakov do spoločnosti a tiež jeho význam ako nástroja mobilizácie proti detskej práci a využívaniu detských vojakov;

| 40. | zdôrazňuje dôležitú úlohu športu pri ochrane mládeže pred obchodovaním s ľuďmi a ako nástroja mobilizácie proti takýmto praktikám; |
| --- | --- |

40.

zdôrazňuje dôležitú úlohu športu pri ochrane mládeže pred obchodovaním s ľuďmi a ako nástroja mobilizácie proti takýmto praktikám;

| 41. | zdôrazňuje úlohu športu ako prostriedku, ktorý pomáha obmedziť šírenie a dôsledky HIV/AIDS začleňovaním programov prevencie do športových aktivít; |
| --- | --- |

41.

zdôrazňuje úlohu športu ako prostriedku, ktorý pomáha obmedziť šírenie a dôsledky HIV/AIDS začleňovaním programov prevencie do športových aktivít;

| 42. | zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli športové orgány environmentálne zodpovedné, minimalizovali účinok športu na životné prostredie a poskytovali čisté a bezpečné prostredie, v rámci ktorého sa účastníci môžu zapájať do športových aktivít; |
| --- | --- |

42.

zdôrazňuje, že je potrebné, aby boli športové orgány environmentálne zodpovedné, minimalizovali účinok športu na životné prostredie a poskytovali čisté a bezpečné prostredie, v rámci ktorého sa účastníci môžu zapájať do športových aktivít;

| 43. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade ministrov AKT, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, regionálnym a národným parlamentom krajín AKT a členských štátov EÚ a regionálnym organizáciám krajín AKT. |
| --- | --- |

43.

poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade ministrov AKT, Európskemu parlamentu, Európskej komisii, Európskej rade, Africkej únii, Panafrickému parlamentu, regionálnym a národným parlamentom krajín AKT a členských štátov EÚ a regionálnym organizáciám krajín AKT.

UZNESENIE (43)

o bezpečnostnom probléme v sahelsko-saharskom regióne

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ,

| — | ktoré zasadalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017, |
| --- | --- |

—

ktoré zasadalo v St. Julian’s (Malta) od 19. do 21. júna 2017,

| — | so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na článok 18 ods. 2 rokovacieho poriadku,

| — | so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou na strane druhej, podpísanú 23. júna 2000 v Cotonou a zmenenú 25. júna 2005 v Luxemburgu a 22. júna 2010 v Ouagadougou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Dohodu o partnerstve medzi členmi skupiny afrických, karibských a tichomorských štátov na jednej strane a Európskou úniou na strane druhej, podpísanú 23. júna 2000 v Cotonou a zmenenú 25. júna 2005 v Luxemburgu a 22. júna 2010 v Ouagadougou,

| — | so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z 10. decembra 1948, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Všeobecnú deklaráciu ľudských práv z 10. decembra 1948,

| — | so zreteľom na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktorý prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov 25. septembra 2015, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na program trvalo udržateľného rozvoja do roku 2030, ktorý prijalo Valné zhromaždenie Organizácie Spojených národov 25. septembra 2015,

| — | so zreteľom na spoločné vyhlásenie Africkej únie, Organizácie Spojených národov, Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov a Európskej únie zo 7. marca 2017 o vykonávaní dohody o mieri a zmierení v Mali od alžírskeho mierového procesu, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné vyhlásenie Africkej únie, Organizácie Spojených národov, Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov a Európskej únie zo 7. marca 2017 o vykonávaní dohody o mieri a zmierení v Mali od alžírskeho mierového procesu,

| — | so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov (BR OSN) č. 2295(2016) z 29. júna 2016 o obnovení mandátu viacrozmernej integrovanej stabilizačnej misie OSN v Mali (MINUSMA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu Bezpečnostnej rady Organizácie Spojených národov (BR OSN) č. 2295(2016) z 29. júna 2016 o obnovení mandátu viacrozmernej integrovanej stabilizačnej misie OSN v Mali (MINUSMA),

| — | so zreteľom na rezolúciu BR OSN č. 2337 (2017) z 19. januára 2017 o mieri a bezpečnosti v západnej Afrike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu BR OSN č. 2337 (2017) z 19. januára 2017 o mieri a bezpečnosti v západnej Afrike,

| — | so zreteľom na rezolúciu BR OSN č. 2349 (2017) z 31. marca 2017 o mieri a bezpečnosti v Afrike, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu BR OSN č. 2349 (2017) z 31. marca 2017 o mieri a bezpečnosti v Afrike,

| — | so zreteľom na rezolúciu BR OSN č. 2100(2013) z 25. apríla 2013, ktorou sa stanovuje viacrozmerná integrovaná stabilizačná misia OSN v Mali (MINUSMA), a rozhodnutie BR OSN č. S/2013/354 o prijatí integrovanej stratégie OSN pre Sahel z júna 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na rezolúciu BR OSN č. 2100(2013) z 25. apríla 2013, ktorou sa stanovuje viacrozmerná integrovaná stabilizačná misia OSN v Mali (MINUSMA), a rozhodnutie BR OSN č. S/2013/354 o prijatí integrovanej stratégie OSN pre Sahel z júna 2013,

| — | so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 8. apríla 2013 o Západnej Sahare, adresovanú Bezpečnostnej rade OSN, najmä na jej odkaz na úzke prepojenie medzi Západnou Saharou a situáciou v Saheli, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN z 8. apríla 2013 o Západnej Sahare, adresovanú Bezpečnostnej rade OSN, najmä na jej odkaz na úzke prepojenie medzi Západnou Saharou a situáciou v Saheli,

| — | so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN zo 17. júna 2013 o nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti a nedovolenom obchodovaní s drogami v západnej Afrike a regióne Sahel, adresovanú Bezpečnostnej rade OSN, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na správu generálneho tajomníka OSN zo 17. júna 2013 o nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti a nedovolenom obchodovaní s drogami v západnej Afrike a regióne Sahel, adresovanú Bezpečnostnej rade OSN,

| — | so zreteľom na záverečnú správu Bezpečnostnej rady OSN, ktorú vypracoval panel odborníkov vytvorený v súlade s rezolúciou č. 1973 (2011) z 19. februára 2014, ktorá sa týka situácie v Líbyi, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na záverečnú správu Bezpečnostnej rady OSN, ktorú vypracoval panel odborníkov vytvorený v súlade s rezolúciou č. 1973 (2011) z 19. februára 2014, ktorá sa týka situácie v Líbyi,

| — | so zreteľom na vyhlásenie osobitnej vyslankyne generálneho tajomníka OSN pre región Sahel z 10. februára 2016, adresované Bezpečnostnej rade, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na vyhlásenie osobitnej vyslankyne generálneho tajomníka OSN pre región Sahel z 10. februára 2016, adresované Bezpečnostnej rade,

| — | so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov z 27. júna 1981, ktorá bola prijatá v Nairobi (Keňa), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu ľudských práv a práv národov z 27. júna 1981, ktorá bola prijatá v Nairobi (Keňa),

| — | so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných z 30. januára 2007, ktorá bola prijatá v Addis Abebe (Etiópia), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Africkú chartu o demokracii, voľbách a správe vecí verejných z 30. januára 2007, ktorá bola prijatá v Addis Abebe (Etiópia),

| — | so zreteľom na dohovor skupiny G5 Sahel, ktorý Burkina Faso, Čad, Mali, Mauritánia a Niger podpísali 19. decembra 2014 v Nouakchott (Mauritánia), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohovor skupiny G5 Sahel, ktorý Burkina Faso, Čad, Mali, Mauritánia a Niger podpísali 19. decembra 2014 v Nouakchott (Mauritánia),

| — | so zreteľom na politické vyhlásenie Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) o prevencii zneužívania drog, nedovolenom obchodovaní s drogami a organizovanej trestnej činnosti v západnej Afrike a na súvisiaci akčný plán z Praie na roky 2008 – 2011, ktorý bol prijatý v roku 2008 a na ktorý nadviazal nový akčný plán na roky 2016 – 2020, ktorý bol prijatý v Abuji v septembri 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na politické vyhlásenie Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) o prevencii zneužívania drog, nedovolenom obchodovaní s drogami a organizovanej trestnej činnosti v západnej Afrike a na súvisiaci akčný plán z Praie na roky 2008 – 2011, ktorý bol prijatý v roku 2008 a na ktorý nadviazal nový akčný plán na roky 2016 – 2020, ktorý bol prijatý v Abuji v septembri 2016,

| — | so zreteľom na dohodu o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi EÚ a 16 západoafrickými štátmi, Hospodárskym spoločenstvom západoafrických štátov (ECOWAS) a Západoafrickou hospodárskou a menovou úniou (UEMOA), |
| --- | --- |

—

so zreteľom na dohodu o hospodárskom partnerstve (DHP) medzi EÚ a 16 západoafrickými štátmi, Hospodárskym spoločenstvom západoafrických štátov (ECOWAS) a Západoafrickou hospodárskou a menovou úniou (UEMOA),

| — | so zreteľom na spoločnú stratégiu EÚ a Afriky prijatú v roku 2007 a na plán spolupráce medzi EÚ a Afrikou (2014 – 2017), prijatý na štvrtom samite EÚ – Afrika v apríli 2014, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločnú stratégiu EÚ a Afriky prijatú v roku 2007 a na plán spolupráce medzi EÚ a Afrikou (2014 – 2017), prijatý na štvrtom samite EÚ – Afrika v apríli 2014,

| — | so zreteľom na spoločné oznámenie Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčky Komisie (VP/PK) zo 4. mája 2017 o novom impulze pre partnerstvo medzi EÚ a Afrikou, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na spoločné oznámenie Európskej komisie a vysokej predstaviteľky Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčky Komisie (VP/PK) zo 4. mája 2017 o novom impulze pre partnerstvo medzi EÚ a Afrikou,

| — | so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, ktorý predložila VP/PK 28. júna 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Globálnu stratégiu pre zahraničnú a bezpečnostnú politiku Európskej únie, ktorý predložila VP/PK 28. júna 2016,

| — | so zreteľom na stratégiu Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel, prijatú v marci 2011, a na akčný plán regiónu Sahel na obdobie rokov 2015 – 2020, ktorý bol prijatý 20. apríla 2015 a aktualizovaný v júni 2016, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na stratégiu Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel, prijatú v marci 2011, a na akčný plán regiónu Sahel na obdobie rokov 2015 – 2020, ktorý bol prijatý 20. apríla 2015 a aktualizovaný v júni 2016,

| — | so zreteľom na Trustový fond EÚ pre Afriku, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na Trustový fond EÚ pre Afriku,

| — | so zreteľom na akčné plány európskej susedskej politiky (ESP), ktoré sa začali v roku 2003 a ktoré boli zrevidované v novembri 2015, a na dohody o pridružení Alžírska a Maroka, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na akčné plány európskej susedskej politiky (ESP), ktoré sa začali v roku 2003 a ktoré boli zrevidované v novembri 2015, a na dohody o pridružení Alžírska a Maroka,

| — | so zreteľom na plán Európskej komisie týkajúci sa vykonávania humanitárnej pomoci pre Sahel, prijatý v roku 2014 (EPP), a iniciatívu Globálnej aliancie pre odolnosť (AGIR) pre Sahel a západnú Afriku, ktorá sa začala v roku 2012, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na plán Európskej komisie týkajúci sa vykonávania humanitárnej pomoci pre Sahel, prijatý v roku 2014 (EPP), a iniciatívu Globálnej aliancie pre odolnosť (AGIR) pre Sahel a západnú Afriku, ktorá sa začala v roku 2012,

| — | so zreteľom na misiu na budovanie kapacít (EUCAP Sahel Niger) v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) EÚ, ktorá sa začala v júli 2012, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na misiu na budovanie kapacít (EUCAP Sahel Niger) v rámci spoločnej bezpečnostnej a obrannej politiky (SBOP) EÚ, ktorá sa začala v júli 2012,

| — | so zreteľom na výcvikovú misiu (EUTM) v Mali v rámci SBOP EÚ, ktorá sa začala vo februári 2013, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na výcvikovú misiu (EUTM) v Mali v rámci SBOP EÚ, ktorá sa začala vo februári 2013,

| — | so zreteľom na pomocnú misiu Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi (EUBAM Líbya), ktorá bola vytvorená v roku 2013 a má potrvať až do augusta 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na pomocnú misiu Európskej únie pre integrované riadenie hraníc v Líbyi (EUBAM Líbya), ktorá bola vytvorená v roku 2013 a má potrvať až do augusta 2017,

| — | so zreteľom na závery Rady Európskej únie o Mali a Saheli z 19. júna 2017, |
| --- | --- |

—

so zreteľom na závery Rady Európskej únie o Mali a Saheli z 19. júna 2017,

| A. | keďže sahelsko-saharský región je jednou z najmenej rozvinutých častí afrického kontinentu a jedným z najchudobnejších regiónov na svete, ktorý trpí nerovnomerným rozdeľovaním príjmov; keďže tento región sužujú rôzne problémy vrátane politických otrasov a nestability, systémovej chudoby a nerovnosti, ozbrojených konfliktov, prírodných katastrof, prudkého demografického rastu a pretrvávajúcej absencie vládnej kapacity a autority štátu; |
| --- | --- |

A.

keďže sahelsko-saharský región je jednou z najmenej rozvinutých častí afrického kontinentu a jedným z najchudobnejších regiónov na svete, ktorý trpí nerovnomerným rozdeľovaním príjmov; keďže tento región sužujú rôzne problémy vrátane politických otrasov a nestability, systémovej chudoby a nerovnosti, ozbrojených konfliktov, prírodných katastrof, prudkého demografického rastu a pretrvávajúcej absencie vládnej kapacity a autority štátu;

| B. | keďže problémy, ktorým región čelí, podporili rozšírenie teroristických skupín, ako sú al-Káida v islamskom Maghrebe (AQIM), Boko Haram, Dá’iš, al-Murabitún, Ansár ad-Dín a aš-Šabáb; keďže ich prítomnosť ešte viac podkopáva bezpečnosť a hospodárstvo, zhoršuje extrémnu chudobu, vytvára z krajín v tomto regióne liaheň extrémistov a vystavuje mladých ľudí riziku náboru do teroristických skupín; keďže ženy sú mimoriadne ohrozené neistotou a trestnou činnosťou v regióne; |
| --- | --- |

B.

keďže problémy, ktorým región čelí, podporili rozšírenie teroristických skupín, ako sú al-Káida v islamskom Maghrebe (AQIM), Boko Haram, Dá’iš, al-Murabitún, Ansár ad-Dín a aš-Šabáb; keďže ich prítomnosť ešte viac podkopáva bezpečnosť a hospodárstvo, zhoršuje extrémnu chudobu, vytvára z krajín v tomto regióne liaheň extrémistov a vystavuje mladých ľudí riziku náboru do teroristických skupín; keďže ženy sú mimoriadne ohrozené neistotou a trestnou činnosťou v regióne;

| C. | keďže tento región je silne postihnutý dôsledkami zmeny klímy a značne ho ohrozujú suchá, extrémne počasie, záplavy, degradácia pôdy a potravinová neistota; keďže klimatické riziká postihujú predovšetkým najzraniteľnejšie obyvateľstvo a ich živobytie, ale zároveň podnecujú konflikty a majú zásadné hospodárske dôsledky; |
| --- | --- |

C.

keďže tento región je silne postihnutý dôsledkami zmeny klímy a značne ho ohrozujú suchá, extrémne počasie, záplavy, degradácia pôdy a potravinová neistota; keďže klimatické riziká postihujú predovšetkým najzraniteľnejšie obyvateľstvo a ich živobytie, ale zároveň podnecujú konflikty a majú zásadné hospodárske dôsledky;

| D. | keďže problémy v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera majú cezhraničný charakter a sú úzko prepojené, a preto ich možno vyriešiť len prostredníctvom celistvej regionálnej stratégie; |
| --- | --- |

D.

keďže problémy v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera majú cezhraničný charakter a sú úzko prepojené, a preto ich možno vyriešiť len prostredníctvom celistvej regionálnej stratégie;

| E. | keďže zhoršujúce sa bezpečnostné podmienky predstavujú výzvu pre rozvojovú spoluprácu a obmedzujú humanitárnu pomoc, čo ešte viac zvyšuje zraniteľnosť regiónu; |
| --- | --- |

E.

keďže zhoršujúce sa bezpečnostné podmienky predstavujú výzvu pre rozvojovú spoluprácu a obmedzujú humanitárnu pomoc, čo ešte viac zvyšuje zraniteľnosť regiónu;

| F. | keďže nedávne konflikty v regióne, najmä v Mali, Nigérii, Stredoafrickej republike a Líbyi, ešte viac prehĺbili nestabilitu; keďže najmä konflikt v Líbyi má závažné dôsledky pre bezpečnosť v regióne; keďže pohyb bojovníkov vracajúcich sa z bojov, ako aj nezákonných zbraní z Líbye negatívne ovplyvňuje bezpečnostnú situáciu v krajinách, ako Mali, Čad a Niger, a značne zhoršuje problémy, ktorým už región čelí; |
| --- | --- |

F.

keďže nedávne konflikty v regióne, najmä v Mali, Nigérii, Stredoafrickej republike a Líbyi, ešte viac prehĺbili nestabilitu; keďže najmä konflikt v Líbyi má závažné dôsledky pre bezpečnosť v regióne; keďže pohyb bojovníkov vracajúcich sa z bojov, ako aj nezákonných zbraní z Líbye negatívne ovplyvňuje bezpečnostnú situáciu v krajinách, ako Mali, Čad a Niger, a značne zhoršuje problémy, ktorým už región čelí;

| G. | keďže trvalo udržateľný rozvoj nemôže existovať bez zaistenia bezpečnosti; keďže tieto konflikty majú priame a vážne dôsledky pre bezpečnosť a dobré životné podmienky občanov susedných regiónov vrátane EÚ, pretože sa postupne rozširujú v podobe terorizmu a masívneho prílevu utečencov; |
| --- | --- |

G.

keďže trvalo udržateľný rozvoj nemôže existovať bez zaistenia bezpečnosti; keďže tieto konflikty majú priame a vážne dôsledky pre bezpečnosť a dobré životné podmienky občanov susedných regiónov vrátane EÚ, pretože sa postupne rozširujú v podobe terorizmu a masívneho prílevu utečencov;

| H. | keďže slabá správa a zakorenená korupcia brzdia rozvoj účinného bezpečnostného sektora, ako aj boj proti teroristom a zločineckým sieťam; keďže región sa stáva čoraz významnejším tranzitným uzlom pre siete obchodujúce s drogami a so zbraňami; |
| --- | --- |

H.

keďže slabá správa a zakorenená korupcia brzdia rozvoj účinného bezpečnostného sektora, ako aj boj proti teroristom a zločineckým sieťam; keďže región sa stáva čoraz významnejším tranzitným uzlom pre siete obchodujúce s drogami a so zbraňami;

| I. | keďže v roku 2011 EÚ prijala stratégiu pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel, po ktorej nasledoval akčný plán regiónu Sahel na obdobie rokov 2015 – 2020, v ktorých sa uvádza komplexný prístup k spolupráci EÚ s krajinami v regióne; |
| --- | --- |

I.

keďže v roku 2011 EÚ prijala stratégiu pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel, po ktorej nasledoval akčný plán regiónu Sahel na obdobie rokov 2015 – 2020, v ktorých sa uvádza komplexný prístup k spolupráci EÚ s krajinami v regióne;

| J. | keďže sa vyvinulo úsilie o zvýšenie koordinácie rôznych politík a nástrojov na svetovej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ale dlhodobé trvalé výsledky sa stále neobjavili; keďže situácia v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera si vyžaduje zlúčenie zdrojov a pevnejší politický záväzok na strane medzinárodného spoločenstva, ako aj miestnych vlád; |
| --- | --- |

J.

keďže sa vyvinulo úsilie o zvýšenie koordinácie rôznych politík a nástrojov na svetovej, vnútroštátnej a regionálnej úrovni, ale dlhodobé trvalé výsledky sa stále neobjavili; keďže situácia v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera si vyžaduje zlúčenie zdrojov a pevnejší politický záväzok na strane medzinárodného spoločenstva, ako aj miestnych vlád;

| K. | keďže niekoľko sahelských štátov sformovalo skupinu G5 Sahel s cieľom vytvoriť užitočné fórum pre dialóg a koordináciu; keďže 6. februára 2017 sa na samite skupiny G5 rozhodlo o zriadení spoločných vojenských síl v regióne Sahel; keďže EÚ sa zaviazala, že na tieto sily prispeje sumou 50 miliónov EUR; |
| --- | --- |

K.

keďže niekoľko sahelských štátov sformovalo skupinu G5 Sahel s cieľom vytvoriť užitočné fórum pre dialóg a koordináciu; keďže 6. februára 2017 sa na samite skupiny G5 rozhodlo o zriadení spoločných vojenských síl v regióne Sahel; keďže EÚ sa zaviazala, že na tieto sily prispeje sumou 50 miliónov EUR;

| L. | keďže v súčasnosti je potravinovou neistotou závažne alebo mierne postihnutých 42 miliónov osôb vrátane 9,3 milióna osôb, ktoré potrebujú okamžitú potravinovú pomoc; keďže sa očakáva, že tento počet sa bude vzhľadom na prebiehajúce konflikty a neistotu zvyšovať a do augusta 2017 bude potravinovej neistote čeliť približne 53 miliónov osôb; |
| --- | --- |

L.

keďže v súčasnosti je potravinovou neistotou závažne alebo mierne postihnutých 42 miliónov osôb vrátane 9,3 milióna osôb, ktoré potrebujú okamžitú potravinovú pomoc; keďže sa očakáva, že tento počet sa bude vzhľadom na prebiehajúce konflikty a neistotu zvyšovať a do augusta 2017 bude potravinovej neistote čeliť približne 53 miliónov osôb;

| M. | keďže EÚ je jedným z najväčších prispievateľov na humanitárnu pomoc pre Sahel, pričom v roku 2016 prispela sumou 299 miliónov EUR na podporu ľudí postihnutých závažnou potravinovou a výživovou neistotou; |
| --- | --- |

M.

keďže EÚ je jedným z najväčších prispievateľov na humanitárnu pomoc pre Sahel, pričom v roku 2016 prispela sumou 299 miliónov EUR na podporu ľudí postihnutých závažnou potravinovou a výživovou neistotou;

| N. | keďže vďaka francúzskym silám z operácie Serval a medzinárodnej misii na podporu Mali pod africkým vedením (AFISMA), ktoré podporili ozbrojené sily Čadu, a vďaka operácii Barkhane a prítomnosti viacrozmernej integrovanej stabilizačnej misie OSN v Mali (MINUSMA), ako aj úsiliu vyvinutému v rámci spoločných nadnárodných síl sa podarilo vytlačiť džihádistické skupiny mimo niektorých regiónov Mali a oslabiť Boko Haram v oblasti Čadského jazera, hoci sa ešte ani jednu z týchto skupín nepodarilo úplne poraziť; |
| --- | --- |

N.

keďže vďaka francúzskym silám z operácie Serval a medzinárodnej misii na podporu Mali pod africkým vedením (AFISMA), ktoré podporili ozbrojené sily Čadu, a vďaka operácii Barkhane a prítomnosti viacrozmernej integrovanej stabilizačnej misie OSN v Mali (MINUSMA), ako aj úsiliu vyvinutému v rámci spoločných nadnárodných síl sa podarilo vytlačiť džihádistické skupiny mimo niektorých regiónov Mali a oslabiť Boko Haram v oblasti Čadského jazera, hoci sa ešte ani jednu z týchto skupín nepodarilo úplne poraziť;

| O. | keďže neistota v rámci celého regiónu spôsobuje nevídanú mieru vysídľovania, najmä do susedných krajín; keďže Sahel je východiskovým bodom migračnej trasy aj bodom na tejto trase pre väčšinu migrantov, ktorí sa snažia dostať do Európy; |
| --- | --- |

O.

keďže neistota v rámci celého regiónu spôsobuje nevídanú mieru vysídľovania, najmä do susedných krajín; keďže Sahel je východiskovým bodom migračnej trasy aj bodom na tejto trase pre väčšinu migrantov, ktorí sa snažia dostať do Európy;

| 1. | považuje za nanajvýš dôležité, aby sa pri riešení situácie v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera zaručil súlad medzi bezpečnosťou, obranou a politikami humanitárnej a rozvojovej spolupráce; domnieva sa, že posilňovanie politickej stability, bezpečnosti, dobrej správy, sociálnej súdržnosti, hospodárskych príležitostí a príležitostí na vzdelávanie v krajinách Sahelu a v oblasti Čadského jazera sú kľúčom k podpore trvalo udržateľného rozvoja a k zlikvidovaniu teroristických a zločineckých sietí v regióne Sahel; |
| --- | --- |

1.

považuje za nanajvýš dôležité, aby sa pri riešení situácie v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera zaručil súlad medzi bezpečnosťou, obranou a politikami humanitárnej a rozvojovej spolupráce; domnieva sa, že posilňovanie politickej stability, bezpečnosti, dobrej správy, sociálnej súdržnosti, hospodárskych príležitostí a príležitostí na vzdelávanie v krajinách Sahelu a v oblasti Čadského jazera sú kľúčom k podpore trvalo udržateľného rozvoja a k zlikvidovaniu teroristických a zločineckých sietí v regióne Sahel;

| 2. | dôrazne odsudzuje všetky teroristické činy a prípady porušovania ľudských práv v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera vrátane tých, ktoré zahŕňajú násilie páchané na civilnom obyvateľstve, najmä na ženách a deťoch, únosy, zabíjanie, branie rukojemníkov, plienenie a ničenie civilného majetku, ako aj teroristické útoky namierené proti bezpečnostným silám; |
| --- | --- |

2.

dôrazne odsudzuje všetky teroristické činy a prípady porušovania ľudských práv v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera vrátane tých, ktoré zahŕňajú násilie páchané na civilnom obyvateľstve, najmä na ženách a deťoch, únosy, zabíjanie, branie rukojemníkov, plienenie a ničenie civilného majetku, ako aj teroristické útoky namierené proti bezpečnostným silám;

| 3. | pripomína silné prepojenie medzi rozvojom a 
  bezpečnosťou
  , keďže chudoba je často spúšťačom aj výsledkom konfliktov; poukazuje na to, že kým bude v Líbyi prevládať nestabilita, celý región bude zraniteľný; zdôrazňuje, že teroristické hrozby sa podarí vykoreniť len prostredníctvom spoločnej, zosúladenej a koordinovanej činnosti; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby aktívne podporovali a povzbudzovali koordináciu s Africkou úniou (AÚ) a spoločenstvom ECOWAS v rámci spolupráce s ďalšími kľúčovými hráčmi, ako sú Liga arabských štátov, OSN, USA a krajiny Maghrebu; |
| --- | --- |

3.

pripomína silné prepojenie medzi rozvojom a 
  bezpečnosťou
  , keďže chudoba je často spúšťačom aj výsledkom konfliktov; poukazuje na to, že kým bude v Líbyi prevládať nestabilita, celý región bude zraniteľný; zdôrazňuje, že teroristické hrozby sa podarí vykoreniť len prostredníctvom spoločnej, zosúladenej a koordinovanej činnosti; vyzýva EÚ a jej členské štáty, aby aktívne podporovali a povzbudzovali koordináciu s Africkou úniou (AÚ) a spoločenstvom ECOWAS v rámci spolupráce s ďalšími kľúčovými hráčmi, ako sú Liga arabských štátov, OSN, USA a krajiny Maghrebu;

| 4. | nabáda všetkých partnerov, aby spoločne pracovali na rozvoji ucelenej, masívnej stratégie pre región Sahel a oblasť Čadského jazera, ktorá by sa zameriavala na zlepšovanie správy, zodpovednosti a legitímnosti štátnych a regionálnych inštitúcií, aby zvyšovali bezpečnosť a bojovali proti radikalizácii a obchodovaniu s ľuďmi, so zbraňami a s drogami; v tejto súvislosti žiada, aby sa preskúmal mandát misie MUNISMA; |
| --- | --- |

4.

nabáda všetkých partnerov, aby spoločne pracovali na rozvoji ucelenej, masívnej stratégie pre región Sahel a oblasť Čadského jazera, ktorá by sa zameriavala na zlepšovanie správy, zodpovednosti a legitímnosti štátnych a regionálnych inštitúcií, aby zvyšovali bezpečnosť a bojovali proti radikalizácii a obchodovaniu s ľuďmi, so zbraňami a s drogami; v tejto súvislosti žiada, aby sa preskúmal mandát misie MUNISMA;

| 5. | pripomína, že primárnu zodpovednosť za stabilizáciu politickej, hospodárskej a bezpečnostnej situácie v jednotlivých krajinách nesú príslušné vlády v regióne; |
| --- | --- |

5.

pripomína, že primárnu zodpovednosť za stabilizáciu politickej, hospodárskej a bezpečnostnej situácie v jednotlivých krajinách nesú príslušné vlády v regióne;

| 6. | vyzýva vlády v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera, aby vypracovali komplexnú stratégiu, ktorá by riešila základné príčiny terorizmu; v tejto súvislosti opakuje, že samotný vojenský prístup nebude na boj proti povstalcom a terorizmu stačiť; |
| --- | --- |

6.

vyzýva vlády v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera, aby vypracovali komplexnú stratégiu, ktorá by riešila základné príčiny terorizmu; v tejto súvislosti opakuje, že samotný vojenský prístup nebude na boj proti povstalcom a terorizmu stačiť;

| 7. | osobitnú pozornosť upriamuje na výzvy v oblasti dobrej správy, budovania štátu, beztrestnosti a ľudských práv v regióne; trvá na tom, že partnerstvo s týmito krajinami a medzi nimi by sa malo zameriavať na vytvorenie právneho štátu a nestranných inštitúcií, v súlade so záväzkom, ktorý prijali všetci partneri v rámci cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 16 o mieri a spravodlivosti; |
| --- | --- |

7.

osobitnú pozornosť upriamuje na výzvy v oblasti dobrej správy, budovania štátu, beztrestnosti a ľudských práv v regióne; trvá na tom, že partnerstvo s týmito krajinami a medzi nimi by sa malo zameriavať na vytvorenie právneho štátu a nestranných inštitúcií, v súlade so záväzkom, ktorý prijali všetci partneri v rámci cieľa trvalo udržateľného rozvoja č. 16 o mieri a spravodlivosti;

| 8. | považuje za nevyhnutné riešiť základné príčiny nestability a nútenej a neregulárnej migrácie, a to najmä chudobu, nedostatok hospodárskych príležitostí, ozbrojený konflikt, zlú správu, zmenu klímy, porušovanie ľudských práv, nerovnosť a obchodné politiky, ktoré neriešia tieto problémy; |
| --- | --- |

8.

považuje za nevyhnutné riešiť základné príčiny nestability a nútenej a neregulárnej migrácie, a to najmä chudobu, nedostatok hospodárskych príležitostí, ozbrojený konflikt, zlú správu, zmenu klímy, porušovanie ľudských práv, nerovnosť a obchodné politiky, ktoré neriešia tieto problémy;

| 9. | je pevne presvedčený o tom, že aj súkromný sektor musí zohrávať významnú úlohu pri rozvoji regiónu a konať v medziach záväzných právnych rámcov, ktoré vymedzujú zodpovednosť podnikateľského sektora za dodržiavanie ľudských, sociálnych a environmentálnych práv, a to aj zabezpečením transparentného podnikateľského správania s cieľom zaručiť, aby nedochádzalo k súkromnému financovaniu ozbrojených skupín; |
| --- | --- |

9.

je pevne presvedčený o tom, že aj súkromný sektor musí zohrávať významnú úlohu pri rozvoji regiónu a konať v medziach záväzných právnych rámcov, ktoré vymedzujú zodpovednosť podnikateľského sektora za dodržiavanie ľudských, sociálnych a environmentálnych práv, a to aj zabezpečením transparentného podnikateľského správania s cieľom zaručiť, aby nedochádzalo k súkromnému financovaniu ozbrojených skupín;

| 10. | trvá na význame regionálnej a medziregionálnej spolupráce pri riešení bezpečnostnej krízy v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera a najmä pri vykonávaní dohody o mieri a zmierení pre Mali, ktorá napreduje poľutovaniahodne pomaly; považuje zapojenie Africkej únie, Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) a krajín Maghrebu za nevyhnutné na obnovu stability v regióne; |
| --- | --- |

10.

trvá na význame regionálnej a medziregionálnej spolupráce pri riešení bezpečnostnej krízy v regióne Sahel a v oblasti Čadského jazera a najmä pri vykonávaní dohody o mieri a zmierení pre Mali, ktorá napreduje poľutovaniahodne pomaly; považuje zapojenie Africkej únie, Hospodárskeho spoločenstva západoafrických štátov (ECOWAS) a krajín Maghrebu za nevyhnutné na obnovu stability v regióne;

| 11. | vyzdvihuje politické vedenie krajín skupiny G5 Sahel; vyzýva EÚ, aby na najvyššej úrovni udržiavala nepretržitý dialóg s krajinami a organizáciami v regióne a aby ďalej posilňovala partnerstvo medzi EÚ a skupinou G5 Sahel; víta vytvorenie Spoločenstva sahelsko-saharských štátov (CEN-SAD); |
| --- | --- |

11.

vyzdvihuje politické vedenie krajín skupiny G5 Sahel; vyzýva EÚ, aby na najvyššej úrovni udržiavala nepretržitý dialóg s krajinami a organizáciami v regióne a aby ďalej posilňovala partnerstvo medzi EÚ a skupinou G5 Sahel; víta vytvorenie Spoločenstva sahelsko-saharských štátov (CEN-SAD);

| 12. | víta prijatie stratégie Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel, Afrických síl rýchlej reakcie a akčného plánu regiónu Sahel na obdobie rokov 2015 – 2020 a považuje ich za konkrétne kroky, ktorých cieľom je účinné vykonávanie komplexného prístupu EÚ, v ktorom sú účinne premiešané opatrenia v oblasti bezpečnosti, rozvoja a správy vrátane odstránenia extrémnej chudoby; |
| --- | --- |

12.

víta prijatie stratégie Európskej únie pre bezpečnosť a rozvoj v regióne Sahel, Afrických síl rýchlej reakcie a akčného plánu regiónu Sahel na obdobie rokov 2015 – 2020 a považuje ich za konkrétne kroky, ktorých cieľom je účinné vykonávanie komplexného prístupu EÚ, v ktorom sú účinne premiešané opatrenia v oblasti bezpečnosti, rozvoja a správy vrátane odstránenia extrémnej chudoby;

| 13. | domnieva sa, že celosvetová rozvojová pomoc tomuto regiónu by mala byť doplnená opatreniami v oblasti budovania kapacít; pripomína svoju výzvu na vytvorenie nového nástroja EÚ zameraného na súvislosť medzi rozvojom a bezpečnosťou, ktorý by obmedzil nezrovnalosti a zvýšil efektívnosť vonkajšej činnosti EÚ; |
| --- | --- |

13.

domnieva sa, že celosvetová rozvojová pomoc tomuto regiónu by mala byť doplnená opatreniami v oblasti budovania kapacít; pripomína svoju výzvu na vytvorenie nového nástroja EÚ zameraného na súvislosť medzi rozvojom a bezpečnosťou, ktorý by obmedzil nezrovnalosti a zvýšil efektívnosť vonkajšej činnosti EÚ;

| 14. | opätovne potvrdzuje, že rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a západnou Afrikou by mohli poskytnúť Európskej komisii jedinečnú príležitosť dosiahnuť inkluzívny udržateľný rast a zvýšiť miestnu pridanú hodnotu, ktorá by mohla zabezpečiť tvorbu pracovných miest na miestnej úrovni a pomáhať v boji proti sociálnemu vylúčeniu; |
| --- | --- |

14.

opätovne potvrdzuje, že rokovania o dohodách o hospodárskom partnerstve medzi EÚ a západnou Afrikou by mohli poskytnúť Európskej komisii jedinečnú príležitosť dosiahnuť inkluzívny udržateľný rast a zvýšiť miestnu pridanú hodnotu, ktorá by mohla zabezpečiť tvorbu pracovných miest na miestnej úrovni a pomáhať v boji proti sociálnemu vylúčeniu;

| 15. | zdôrazňuje cenný prínos misií SBOP k regionálnej stabilite, najmä v Mali (EUTM, EUCAP), Nigeri (EUCAP) a Somálsku (EUTM), a požaduje ich regionalizáciu; |
| --- | --- |

15.

zdôrazňuje cenný prínos misií SBOP k regionálnej stabilite, najmä v Mali (EUTM, EUCAP), Nigeri (EUCAP) a Somálsku (EUTM), a požaduje ich regionalizáciu;

| 16. | nabáda EÚ, AÚ a ich členské štáty, aby podporovali udržiavanie mieru zabezpečované OSN a spolupracovali s OSN na posilňovaní kapacít regionálnych organizácií v oblasti udržiavania mieru; vyjadruje svoju plnú podporu práci osobitnej vyslankyne OSN pre Sahel, Hiroute Guebre Sellassieovej, ktorá sa vykonávaním integrovanej stratégie OSN pre Sahel snaží predchádzať ďalšej destabilizácii v tomto regióne; |
| --- | --- |

16.

nabáda EÚ, AÚ a ich členské štáty, aby podporovali udržiavanie mieru zabezpečované OSN a spolupracovali s OSN na posilňovaní kapacít regionálnych organizácií v oblasti udržiavania mieru; vyjadruje svoju plnú podporu práci osobitnej vyslankyne OSN pre Sahel, Hiroute Guebre Sellassieovej, ktorá sa vykonávaním integrovanej stratégie OSN pre Sahel snaží predchádzať ďalšej destabilizácii v tomto regióne;

| 17. | pripomína vzájomné prepojenie cieľov v oblasti migrácie, bezpečnosti a rozvoja; v tejto súvislosti víta zriadenie trustového fondu EÚ pre vonkajšiu akciu pre Afriku a jeho osobitný oddiel venovaný regiónu Sahel a oblasti Čadského jazera a berie na vedomie vytvorenie nových partnerských rámcov na poskytovanie pružnejšej a komplexnejšej reakcie na zraniteľnosť a nestabilitu v týchto krajinách. požaduje rýchle vykonanie týchto rámcov pri plnom dodržiavaní zásad účinnosti rozvoja a naliehavo vyzýva všetkých darcov, aby si plnili svoje finančné záväzky; |
| --- | --- |

17.

pripomína vzájomné prepojenie cieľov v oblasti migrácie, bezpečnosti a rozvoja; v tejto súvislosti víta zriadenie trustového fondu EÚ pre vonkajšiu akciu pre Afriku a jeho osobitný oddiel venovaný regiónu Sahel a oblasti Čadského jazera a berie na vedomie vytvorenie nových partnerských rámcov na poskytovanie pružnejšej a komplexnejšej reakcie na zraniteľnosť a nestabilitu v týchto krajinách. požaduje rýchle vykonanie týchto rámcov pri plnom dodržiavaní zásad účinnosti rozvoja a naliehavo vyzýva všetkých darcov, aby si plnili svoje finančné záväzky;

| 18. | vyjadruje hlboké znepokojenie nad alarmujúcou humanitárnou situáciou v regióne; vyzýva miestne vlády, aby s podporou EÚ a medzinárodných partnerov prijali všetky potrebné opatrenia na ochranu civilného obyvateľstva a aby riešili základné príčiny potravinovej neistoty a podvýživy; odsudzuje všetky prekážky v poskytovaní humanitárnej a potravinovej pomoci a vyzýva všetkých aktérov, aby za každých okolností zabezpečili plný súlad s medzinárodným humanitárnym právom; |
| --- | --- |

18.

vyjadruje hlboké znepokojenie nad alarmujúcou humanitárnou situáciou v regióne; vyzýva miestne vlády, aby s podporou EÚ a medzinárodných partnerov prijali všetky potrebné opatrenia na ochranu civilného obyvateľstva a aby riešili základné príčiny potravinovej neistoty a podvýživy; odsudzuje všetky prekážky v poskytovaní humanitárnej a potravinovej pomoci a vyzýva všetkých aktérov, aby za každých okolností zabezpečili plný súlad s medzinárodným humanitárnym právom;

| 19. | domnieva sa, že rozvojové politiky EÚ by sa mali zameriavať najmä na rozvoj vidieka a poľnohospodárstvo, aby sa zaistila potravinová bezpečnosť ako príspevok k trvalému sociálno-hospodárskemu rozvoju subsaharskej Afriky; zdôrazňuje skutočnosť, že zmena klímy, ktorá mimoriadne závažným spôsobom postihuje Sahel a oblasť Čadského jazera, si vyžaduje vysoko adaptované poľnohospodárske postupy, ktoré podporujú odolnosť voči extrémnym klimatickým javom; |
| --- | --- |

19.

domnieva sa, že rozvojové politiky EÚ by sa mali zameriavať najmä na rozvoj vidieka a poľnohospodárstvo, aby sa zaistila potravinová bezpečnosť ako príspevok k trvalému sociálno-hospodárskemu rozvoju subsaharskej Afriky; zdôrazňuje skutočnosť, že zmena klímy, ktorá mimoriadne závažným spôsobom postihuje Sahel a oblasť Čadského jazera, si vyžaduje vysoko adaptované poľnohospodárske postupy, ktoré podporujú odolnosť voči extrémnym klimatickým javom;

| 20. | trvá na tom, že je potrebné zvýšiť odolnosť dotknutých krajín s jasným zameraním na najzraniteľnejšie domácnosti a spoločenstvá vrátane žien a detí; zdôrazňuje, že zlepšovanie prístupu miestneho obyvateľstva k základným službám (vrátane zdravotníckych a sociálnych služieb a služieb v oblasti vzdelávania) má zásadný význam a naďalej by malo byť ústredným bodom rozpočtovej podpory EÚ; |
| --- | --- |

20.

trvá na tom, že je potrebné zvýšiť odolnosť dotknutých krajín s jasným zameraním na najzraniteľnejšie domácnosti a spoločenstvá vrátane žien a detí; zdôrazňuje, že zlepšovanie prístupu miestneho obyvateľstva k základným službám (vrátane zdravotníckych a sociálnych služieb a služieb v oblasti vzdelávania) má zásadný význam a naďalej by malo byť ústredným bodom rozpočtovej podpory EÚ;

| 21. | vyjadruje podporu celosvetovým a regionálnym iniciatívam na boj proti terorizmu a nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti vrátane zločineckých sietí zapojených do prevádzačstva migrantov a obchodovania s ľuďmi, drogami a zbraňami; |
| --- | --- |

21.

vyjadruje podporu celosvetovým a regionálnym iniciatívam na boj proti terorizmu a nadnárodnej organizovanej trestnej činnosti vrátane zločineckých sietí zapojených do prevádzačstva migrantov a obchodovania s ľuďmi, drogami a zbraňami;

| 22. | poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade, Komisii, vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčke Komisie, generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov a predsedovi Valného zhromaždenia, Africkej únii, Rade AKT – EÚ, prezidentom, premiérom a parlamentom krajín Sahelu a oblasti Čadského jazera a spoločenstvu ECOWAS. |
| --- | --- |

22.

poveruje svojich spolupredsedov, aby toto uznesenie postúpili Rade, Komisii, vysokej predstaviteľke Únie pre zahraničné veci a bezpečnostnú politiku a podpredsedníčke Komisie, generálnemu tajomníkovi Organizácie Spojených národov a predsedovi Valného zhromaždenia, Africkej únii, Rade AKT – EÚ, prezidentom, premiérom a parlamentom krajín Sahelu a oblasti Čadského jazera a spoločenstvu ECOWAS.

VYHLÁSENIE (1)

o zmene klímy

Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ zdôrazňuje, že zmena klímy je celosvetový jav, ktorý nepochybne bude mať aj naďalej dramatický vplyv na naše životné prostredie, pričom bude postihovať všetky krajiny. Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ opätovne potvrdzuje svoj celkový záväzok k vykonávaniu Parížskej dohody o zmene klímy v plnom rozsahu a vyzýva celosvetové spoločenstvo, aby pokračovalo v prijímaní ambicióznych opatrení

Zhromaždenie opätovne potvrdzuje, že jednoznačne podporuje dohodu, ktorú sa podarilo dosiahnuť na 21. zasadnutí Konferencie zmluvných strán (COP 21) v Paríži v roku 2015. Zhromaždenie preto vyjadruje hlboké poľutovanie nad rozhodnutím súčasnej americkej administratívy odstúpiť od Parížskej dohody. Toto rozhodnutie sa stretlo s úžasom, sklamaním a pobúrením medzinárodného spoločenstva, ktoré vyjadrilo svoju neutíchajúcu solidaritu a pretrvávajúci záväzok vykonávať všetky základné prvky Parížskej dohody. Hoci Spoločné parlamentné zhromaždenie AKT – EÚ s uspokojením konštatuje, že podnikateľská komunita a niektoré štáty v USA celkovo opätovne potvrdili svoj záväzok riešiť účinky zmeny klímy, vyzýva vládu Spojených štátov, aby prehodnotila svoje stanovisko a znovu sa zaviazala k Parížskej dohode. Zhromaždenie vyzýva štáty EÚ a AKT, aby odteraz začali spolupracovať na vykonávaní cieľov COP 21 s tými stranami z USA, ktoré si to prajú.

Zhromaždenie zdôrazňuje, že boj proti emisiám skleníkových plynov a predchádzanie negatívnym vplyvom zmeny klímy si vyžadujú spoločné a celosvetové úsilie. Najdôležitejšie je plniť dlhodobé ciele Parížskej dohody.

Zhromaždenie zdôrazňuje, že hlavným cieľom nadchádzajúcej konferencie OSN o klíme, ktorá sa bude konať tento rok v novembri (COP 23), by malo byť zachovanie tempa a súdržnosti záväzku vykonávať Parížsku dohodu a najmä riešiť výzvy, ktorým čelí väčšina zraniteľných krajín vrátane malých ostrovných rozvojových štátov, najmenej rozvinutých krajín a vnútrozemských a pobrežných krajín.

Zhromaždenie preto naliehavo vyzýva všetky zmluvné a zainteresované strany, aby postúpili vpred v prijímaní opatrení v rámci celého hospodárstva zameraných na prechod na nízkouhlíkové hospodárstvo, ktoré sú potrebné na zníženie emisií skleníkových plynov, a aby zabezpečili, aby všetky krajiny dostávali podporu potrebnú na vykonávanie dohody, bez toho, aby bola niektorá krajina z toho vynechaná.

Zhromaždenie chváli Fidži, ktoré bude predsedať nadchádzajúcemu 23. zasadnutiu Konferencie zmluvných strán (COP 23) Rámcového dohovoru Organizácie Spojených národov o zmene klímy (UNFCCC), za doterajšie prípravy a vedenie, ktoré poskytuje v snahe zabezpečiť, aby bola konferencia úspešná.

Zhromaždenie zdôrazňuje, že do roku 2018 je potrebné dokončiť pracovný program Parížskej dohody, ktorý je ukazovateľom toho, ako jednotlivé krajiny plánujú vykonávať Parížsku dohodu a urýchliť opatrenia v oblasti klímy na vnútroštátnej úrovni, a tým prispieť ku globálnemu cieľu. Zhromaždenie žiada, aby sa urýchlilo prijímanie opatrení v oblasti adaptácie a prístupu k financovaniu, keďže tieto otázky sú mimoriadne dôležité pre krajiny, ktoré sú najzraniteľnejšie voči vplyvom zmeny klímy a ktoré majú osobitné potreby a obmedzené kapacity.

---

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 21. júna 2017 v St. Julian’s (Malta).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 296 E, 2.10.2012, s. 46.

2

(3)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 21. júna 2017 v St. Julian’s (Malta).

3

(4)  Ú. v. ES L 317, 15.12.2000, s. 3.

4

(5)  Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3.

5

(6)  Ú. v. EÚ C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

6

(7)  Ú. v. EÚ C 33 E, 5.2.2013, s. 38.

7

(8)  Ú. v. EÚ C 131 E, 8.5.2013, s. 80.

8

(9)  Ú. v. EÚ C 468 R, 15.12.2016, s. 73.

9

(10)  Ú. v. EÚ C 353, 27.9.2016, s. 2.

10

(11)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Prijaté texty, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  Ú. v. EÚ C 46, 24.2.2006, s. 1.

25

(26)  COM(2016)0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=SK&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Dokument Rady18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/sk/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/sk/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/sk/pdf

31

(32)  Dokument Rady 10715/16.

32

(33)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 21. júna 2017 v St. Julian’s (Malta).

33

(34)  Ú. v. EÚ L 287, 4.11.2010, s. 3.

34

(35)  Ú. v. EÚ C 68 E, 18.3.2004, s. 605.

35

(36)  Ú. v. EÚ C 104 E, 30.4.2004, s. 1067.

36

(37)  Ú. v. EÚ C 282 E, 6.11.2008, s. 131.

37

(38)  Ú. v. EÚ C 271 E, 12.11.2009, s. 51.

38

(39)  Ú. v. EÚ C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

39

(40)  Prijaté texty, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  Ú. v. EÚ C 169 E, 15.6.2012, s. 138.

41

(42)  Ú. v. EÚ C 326, 3.12.2010, s. 5.

42

(43)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 21. júna 2017 v St. Julian’s (Malta).

43

(1)  Prijaté Spoločným parlamentným zhromaždením AKT – EÚ 21. júna 2017 v St. Julian’s (Malta).

1

---