# Europeiska unionens C 257/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 257 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången9 oktober 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 257

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången9 oktober 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande rättsakter |
| | REGIONKOMMITTÉN |
| | 75:e plenarsessionen den 18–19 juni 2008 |
| 2008/C 257/01 | Yttrande från Regionkommittén om Aktiv integration | 1 |
| 2008/C 257/02 | Yttrande från Regionkommittén om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010) | 6 |
| 2008/C 257/03 | Yttrande från Regionkommittén om Europeisk gruppering för territoriellt samarbete: En vitalisering av det territoriella samarbetet i Europa | 15 |
| 2008/C 257/04 | Yttrande från Regionkommittén om En helhetsstrategi för migration: Utvecklingen av den europeiska arbetskraftsinvandringspolitiken och dess roll i förbindelserna med tredje land | 20 |
| 2008/C 257/05 | Yttrande från Regionkommittén om Strategiska mål 2007–2010 för det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR) | 26 |
| 2008/C 257/06 | Yttrande från Regionkommittén om Flerspråkighet | 30 |
| 2008/C 257/07 | Initiativyttrande från Regionkommittén om Utarbetande av en grönbok om en EU-politik för bergsområden och om den europeiska synen på dessa | 36 |
| 2008/C 257/08 | Yttrande från Regionkommittén om Samarbete för kommunikation om Europa | 41 |
| 2008/C 257/09 | Yttrande från Regionkommittén om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009) | 46 |
| 2008/C 257/10 | Yttrande från Regionkommittén om Reformpaketet för telekommunikationer | 51 |
| 2008/C 257/11 | Yttrande från Regionkommittén om Handlingsplan för vuxenutbildning – Det är alltid rätt tid att lära sig något nytt | 70 |
| 2008/C 257/12 | Yttrande från Regionkommittén om Kluster och klusterpolitik | 76 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande rättsakter

REGIONKOMMITTÉN

75:e plenarsessionen den 18–19 juni 2008

2008/C 257/01

Yttrande från Regionkommittén om Aktiv integration

1

2008/C 257/02

Yttrande från Regionkommittén om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010)

6

2008/C 257/03

Yttrande från Regionkommittén om Europeisk gruppering för territoriellt samarbete: En vitalisering av det territoriella samarbetet i Europa

15

2008/C 257/04

Yttrande från Regionkommittén om En helhetsstrategi för migration: Utvecklingen av den europeiska arbetskraftsinvandringspolitiken och dess roll i förbindelserna med tredje land

20

2008/C 257/05

Yttrande från Regionkommittén om Strategiska mål 2007–2010 för det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR)

26

2008/C 257/06

Yttrande från Regionkommittén om Flerspråkighet

30

2008/C 257/07

Initiativyttrande från Regionkommittén om Utarbetande av en grönbok om en EU-politik för bergsområden och om den europeiska synen på dessa

36

2008/C 257/08

Yttrande från Regionkommittén om Samarbete för kommunikation om Europa

41

2008/C 257/09

Yttrande från Regionkommittén om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009)

46

2008/C 257/10

Yttrande från Regionkommittén om Reformpaketet för telekommunikationer

51

2008/C 257/11

Yttrande från Regionkommittén om Handlingsplan för vuxenutbildning – Det är alltid rätt tid att lära sig något nytt

70

2008/C 257/12

Yttrande från Regionkommittén om Kluster och klusterpolitik

76

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 257/13 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2008/C 257/13

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande rättsakter

REGIONKOMMITTÉN

75:e plenarsessionen den 18–19 juni 2008

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/1

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Aktiv integration”

(2008/C 257/01)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT:

| — | En optimal politik för aktiv integration förutsätter en fjärde, övergripande princip, nämligen social delaktighet. |
| --- | --- |

—

En optimal politik för aktiv integration förutsätter en fjärde, övergripande princip, nämligen social delaktighet.

| — | Aktiva insatser är den viktigaste beståndsdelen i en aktiv integration. Aktiv integration vilar på ”Work First-principen”: Varje invånare utan arbete bör involveras i arbete eller utbildning. |
| --- | --- |

—

Aktiva insatser är den viktigaste beståndsdelen i en aktiv integration. Aktiv integration vilar på ”Work First-principen”: Varje invånare utan arbete bör involveras i arbete eller utbildning.

| — | Ett enhetligt paket av politiska åtgärder bör i första hand utformas och genomföras på regional och lokal nivå. Det huvudsakliga ansvaret för att skapa sysselsättning vilar på företagen och arbetsmarknadens parter i samarbete med lokala och regionala myndigheter som viktiga aktörer på detta område. |
| --- | --- |

—

Ett enhetligt paket av politiska åtgärder bör i första hand utformas och genomföras på regional och lokal nivå. Det huvudsakliga ansvaret för att skapa sysselsättning vilar på företagen och arbetsmarknadens parter i samarbete med lokala och regionala myndigheter som viktiga aktörer på detta område.

| — | Vad som avses med tillräckliga inkomster varierar i olika länder, regioner och kommuner. Inkomststödet kan anses räcka om det kan bekämpa strukturell fattigdom. Denna nivå kan definieras som ”tillräcklig”. Man kan inte formulera en allmän regel om vilken finansiell nivå som är tillräcklig för EU som helhet. Nationella, regionala och lokala myndigheter har tillsammans ansvar för en politik som ger ett tillräckligt inkomststöd. På EU-nivå bör denna diskuteras inom ramen för den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

—

Vad som avses med tillräckliga inkomster varierar i olika länder, regioner och kommuner. Inkomststödet kan anses räcka om det kan bekämpa strukturell fattigdom. Denna nivå kan definieras som ”tillräcklig”. Man kan inte formulera en allmän regel om vilken finansiell nivå som är tillräcklig för EU som helhet. Nationella, regionala och lokala myndigheter har tillsammans ansvar för en politik som ger ett tillräckligt inkomststöd. På EU-nivå bör denna diskuteras inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

| — | För socialt och ekonomiskt eftersatta regioner och städer i Europa förutsätter genomförandet av bästa praxis på området politiska åtgärder för aktiv integration av de invånare som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden finansiellt stöd från EU. Europeiska socialfondens budget för lokala och regionala myndigheter måste därför finnas direkt tillgänglig för politiska åtgärder för aktiv integration. |
| --- | --- |

—

För socialt och ekonomiskt eftersatta regioner och städer i Europa förutsätter genomförandet av bästa praxis på området politiska åtgärder för aktiv integration av de invånare som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden finansiellt stöd från EU. Europeiska socialfondens budget för lokala och regionala myndigheter måste därför finnas direkt tillgänglig för politiska åtgärder för aktiv integration.

| — | Social, subventionerad och skyddad sysselsättning samt sociala företag och kooperativ utgör instrument som kan spela en viktig roll i de politiska åtgärderna på lokal och regional nivå. Dessa företag bör inte bara bedömas enligt de gängse reglerna för en konkurrensutsatt europeisk marknad (det behövs till exempel mer flexibla regler i fråga om offentliga upphandlingar och statliga stöd). |
| --- | --- |

—

Social, subventionerad och skyddad sysselsättning samt sociala företag och kooperativ utgör instrument som kan spela en viktig roll i de politiska åtgärderna på lokal och regional nivå. Dessa företag bör inte bara bedömas enligt de gängse reglerna för en konkurrensutsatt europeisk marknad (det behövs till exempel mer flexibla regler i fråga om offentliga upphandlingar och statliga stöd).

| Föredragande | : | Henk Kool (NL–PSE), kommunalråd i Haag, Nederländerna |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Henk Kool (NL–PSE), kommunalråd i Haag, Nederländerna

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Modernisering av det sociala skyddet för ökad social rättvisa och ekonomisk sammanhållning: en satsning på aktiv integration av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden

KOM(2007) 620 slutlig

POLITISKA REKOMMENDATIONER

Allmänna kommentarer

| 1. | År 2006 låg 80 miljoner människor (16 % av befolkningen) i Europeiska gemenskapens 25 länder i riskzonen för att drabbas av fattigdom. Aktiv integration och kampen mot fattigdom hänger i hög grad samman med integrationen av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Det faktum att ett stort antal människor alltjämt riskerar att drabbas av fattigdom och utestängning från arbetsmarknaden är en utmaning som inte kan kringgås när man verkar för att uppnå fördragets mål om social sammanhållning. |
| --- | --- |

1.

År 2006 låg 80 miljoner människor (16 % av befolkningen) i Europeiska gemenskapens 25 länder i riskzonen för att drabbas av fattigdom. Aktiv integration och kampen mot fattigdom hänger i hög grad samman med integrationen av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Det faktum att ett stort antal människor alltjämt riskerar att drabbas av fattigdom och utestängning från arbetsmarknaden är en utmaning som inte kan kringgås när man verkar för att uppnå fördragets mål om social sammanhållning.

| 2. | Europeiska kommissionen har utformat tre principer för att främja en aktiv integration av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, nämligen 1) lämpligt och tillräckligt inkomststöd, 2) aktiv integration samt 3) sociala tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

2.

Europeiska kommissionen har utformat tre principer för att främja en aktiv integration av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden, nämligen 1) lämpligt och tillräckligt inkomststöd, 2) aktiv integration samt 3) sociala tjänster av hög kvalitet.

| 3. | En optimal politik för aktiv integration förutsätter dock ytterligare en fjärde, övergripande princip, nämligen social delaktighet. |
| --- | --- |

3.

En optimal politik för aktiv integration förutsätter dock ytterligare en fjärde, övergripande princip, nämligen social delaktighet.

| 4. | Aktiv integration förutsätter en integrerad och övergripande strategi för de fyra principerna. |
| --- | --- |

4.

Aktiv integration förutsätter en integrerad och övergripande strategi för de fyra principerna.

| 5. | Aktiva insatser är den viktigaste beståndsdelen i en aktiv integration (den andra pelaren). Aktiv integration vilar på ”Work First-principen”: Varje invånare utan arbete bör involveras i arbete eller utbildning. Den första (lämpligt och tillräckligt inkomststöd) och den tredje pelaren (sociala tjänster av hög kvalitet) är stödfaktorer. Den fjärde pelaren (social delaktighet) är den sista utvägen i politiken för en aktiv integration. Invånare som inte kan arbeta bör få inkomststöd och annan hjälp för att delta i samhället. Vi delar kommissionens uppfattning att dessa principer tillsammans utgör en integrerad, övergripande strategi. Varje myndighet bör därför sträva efter rätt balans mellan social välfärd, sociala tjänster, allmännyttiga tjänster och finansiella och icke-finansiella incitament till arbete. |
| --- | --- |

5.

Aktiva insatser är den viktigaste beståndsdelen i en aktiv integration (den andra pelaren). Aktiv integration vilar på ”Work First-principen”: Varje invånare utan arbete bör involveras i arbete eller utbildning. Den första (lämpligt och tillräckligt inkomststöd) och den tredje pelaren (sociala tjänster av hög kvalitet) är stödfaktorer. Den fjärde pelaren (social delaktighet) är den sista utvägen i politiken för en aktiv integration. Invånare som inte kan arbeta bör få inkomststöd och annan hjälp för att delta i samhället. Vi delar kommissionens uppfattning att dessa principer tillsammans utgör en integrerad, övergripande strategi. Varje myndighet bör därför sträva efter rätt balans mellan social välfärd, sociala tjänster, allmännyttiga tjänster och finansiella och icke-finansiella incitament till arbete.

| 6. | Det är i första hand medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna som ansvarar för strategin och politiken för aktiv integration. För att stimulera utvecklingen och utbytet av dessa strategier utarbetas dock gemensamma principer i enlighet med EU:s mål om social sammanhållning. |
| --- | --- |

6.

Det är i första hand medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna som ansvarar för strategin och politiken för aktiv integration. För att stimulera utvecklingen och utbytet av dessa strategier utarbetas dock gemensamma principer i enlighet med EU:s mål om social sammanhållning.

| 7. | De främsta aktörerna när det gäller att utveckla och genomföra strategierna är de lokala och regionala myndigheterna. EU har en stödjande roll. Definitionen av en övergripande strategi för aktiv integration är proportionell och grundar sig på subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

7.

De främsta aktörerna när det gäller att utveckla och genomföra strategierna är de lokala och regionala myndigheterna. EU har en stödjande roll. Definitionen av en övergripande strategi för aktiv integration är proportionell och grundar sig på subsidiaritetsprincipen.

| 8. | De fyra principerna (inkomststöd, en politik för aktiv integration, tillgång till sociala tjänster av hög kvalitet och social delaktighet) hänger samman och bör underbygga varandra. För varje enskild region, målgrupp och individ som berörs av frågan behövs det en optimal blandning av politiska åtgärder från dessa fyra principer. Strategierna för aktiv integration skräddarsys för att ta hänsyn till skillnader mellan målgrupperna och de enskilda personerna. Beroende på den ekonomiska modellen i landet kan den relativa betydelsen hos dessa fyra principer och de politiska instrument som väljs inom var och en av dem variera mellan medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

8.

De fyra principerna (inkomststöd, en politik för aktiv integration, tillgång till sociala tjänster av hög kvalitet och social delaktighet) hänger samman och bör underbygga varandra. För varje enskild region, målgrupp och individ som berörs av frågan behövs det en optimal blandning av politiska åtgärder från dessa fyra principer. Strategierna för aktiv integration skräddarsys för att ta hänsyn till skillnader mellan målgrupperna och de enskilda personerna. Beroende på den ekonomiska modellen i landet kan den relativa betydelsen hos dessa fyra principer och de politiska instrument som väljs inom var och en av dem variera mellan medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna.

| 9. | Resultaten av en politik för att integrera de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden är mest uppenbara för de lokala och regionala myndigheterna. Det är också de som drabbas av bristerna i denna politik på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Ett enhetligt paket av politiska åtgärder bör därför i första hand utformas och genomföras på regional och lokal nivå. De lokala och regionala myndigheterna känner till de lokala förhållandena, arbetsmarknadens särdrag och de många aktörer som kan spela en viktig roll i genomförandet av en övergripande strategi för aktiv integration. |
| --- | --- |

9.

Resultaten av en politik för att integrera de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden är mest uppenbara för de lokala och regionala myndigheterna. Det är också de som drabbas av bristerna i denna politik på lokal, regional, nationell och europeisk nivå. Ett enhetligt paket av politiska åtgärder bör därför i första hand utformas och genomföras på regional och lokal nivå. De lokala och regionala myndigheterna känner till de lokala förhållandena, arbetsmarknadens särdrag och de många aktörer som kan spela en viktig roll i genomförandet av en övergripande strategi för aktiv integration.

| 10. | De lokala och regionala myndigheterna bör därför skapa produktiva partnerskap med andra offentliga myndigheter, privata företag, arbetsmarknadsparter, icke-statliga organisationer och representanter för kunderna för att genomföra ett enhetligt paket av politiska åtgärder. |
| --- | --- |

10.

De lokala och regionala myndigheterna bör därför skapa produktiva partnerskap med andra offentliga myndigheter, privata företag, arbetsmarknadsparter, icke-statliga organisationer och representanter för kunderna för att genomföra ett enhetligt paket av politiska åtgärder.

| 11. | De lokala och regionala myndigheterna behöver stor handlingsfrihet för att de ska kunna utforma och genomföra sådana strategier, som bör utformas och genomföras i samarbete med andra offentliga och privata organ. Politiken på EU-nivå och nationell nivå (t.ex. skatte-, invandrings-, utbildnings-, anställningsavtalspolitiken) bör skräddarsys efter och motsvara de behov som utvecklingen och genomförandet av lokala och regionala strategier medför. |
| --- | --- |

11.

De lokala och regionala myndigheterna behöver stor handlingsfrihet för att de ska kunna utforma och genomföra sådana strategier, som bör utformas och genomföras i samarbete med andra offentliga och privata organ. Politiken på EU-nivå och nationell nivå (t.ex. skatte-, invandrings-, utbildnings-, anställningsavtalspolitiken) bör skräddarsys efter och motsvara de behov som utvecklingen och genomförandet av lokala och regionala strategier medför.

| 12. | Hinder och olägenheter som orsakas av lagstiftning och praxis på europeisk, nationell, regional och lokal nivå bör avlägsnas. |
| --- | --- |

12.

Hinder och olägenheter som orsakas av lagstiftning och praxis på europeisk, nationell, regional och lokal nivå bör avlägsnas.

Aktiv integration

| 13. | Det viktigaste instrumentet för integration är att man förbättrar den aktiva integrationen. För att alla individer ska omfattas behövs det en övergripande strategi för aktiv integration. Vidare behövs det integrerade paket av politiska åtgärder för varje region, målgrupp och enskild individ. De lokala och regionala myndigheterna är de främsta aktörerna när det gäller att utveckla och genomföra dessa enhetliga paket av politiska åtgärder med sina partner (t.ex. nationella regeringar, arbetsgivare, andra offentliga myndigheter, icke-statliga organisationer). Kärnan i ett övergripande och integrerat paket av politiska åtgärder är att man undanröjer flaskhalsar för så många människor som möjligt så att man kan integrera dem på arbetsmarknaden. Detta kan ske genom att man ger råd, vägledning och utbildning för betalt arbete och genom att man skapar sysselsättning för skyddade grupper, dvs. sysselsättning för de människor som ännu inte är redo att ta klivet in på den vanliga arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

13.

Det viktigaste instrumentet för integration är att man förbättrar den aktiva integrationen. För att alla individer ska omfattas behövs det en övergripande strategi för aktiv integration. Vidare behövs det integrerade paket av politiska åtgärder för varje region, målgrupp och enskild individ. De lokala och regionala myndigheterna är de främsta aktörerna när det gäller att utveckla och genomföra dessa enhetliga paket av politiska åtgärder med sina partner (t.ex. nationella regeringar, arbetsgivare, andra offentliga myndigheter, icke-statliga organisationer). Kärnan i ett övergripande och integrerat paket av politiska åtgärder är att man undanröjer flaskhalsar för så många människor som möjligt så att man kan integrera dem på arbetsmarknaden. Detta kan ske genom att man ger råd, vägledning och utbildning för betalt arbete och genom att man skapar sysselsättning för skyddade grupper, dvs. sysselsättning för de människor som ännu inte är redo att ta klivet in på den vanliga arbetsmarknaden.

| 14. | En optimal politik och en övergripande strategi för aktiv integration har följande beståndsdelar:






  — | Ungdomar bör uppmuntras till och få möjlighet att skaffa sig grundläggande kvalifikationer för att förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden. |
| --- | --- | --- |

14.

En optimal politik och en övergripande strategi för aktiv integration har följande beståndsdelar:

—

Ungdomar bör uppmuntras till och få möjlighet att skaffa sig grundläggande kvalifikationer för att förbättra sina möjligheter på arbetsmarknaden.

| — | Personer utan arbete bör återintegreras i arbetslivet (”Work First-principen”). Samtidigt bör de också erbjudas utbildning, rådgivning, tillgång till barnomsorg m.m. |
| --- | --- |

—

Personer utan arbete bör återintegreras i arbetslivet (”Work First-principen”). Samtidigt bör de också erbjudas utbildning, rådgivning, tillgång till barnomsorg m.m.

| — | Social, skyddad och subventionerad sysselsättning bör ordnas för dem som befinner sig längre bort från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Social, skyddad och subventionerad sysselsättning bör ordnas för dem som befinner sig längre bort från arbetsmarknaden.

| — | Instrument för social delaktighet (t.ex. frivilligt arbete och idrottsaktiviteter) bör erbjudas i de fall psykiska och/eller fysiska funktionshinder utgör ett hinder för såväl normal som skyddad sysselsättning. Samtidigt måste den socioekonomiska situationen hos dem som bör integreras på arbetsmarknaden förbättras genom inkomststöd och tillgång till sociala tjänster av hög kvalitet. |
| --- | --- |

—

Instrument för social delaktighet (t.ex. frivilligt arbete och idrottsaktiviteter) bör erbjudas i de fall psykiska och/eller fysiska funktionshinder utgör ett hinder för såväl normal som skyddad sysselsättning. Samtidigt måste den socioekonomiska situationen hos dem som bör integreras på arbetsmarknaden förbättras genom inkomststöd och tillgång till sociala tjänster av hög kvalitet.

| — | Den centrala principen är att varje invånare ska ha möjlighet att delta i samhället. |
| --- | --- |

—

Den centrala principen är att varje invånare ska ha möjlighet att delta i samhället.

| 15. | Effektiva individuella handlingsplaner bidrar till att förbättra den aktiva integrationen. |
| --- | --- |

15.

Effektiva individuella handlingsplaner bidrar till att förbättra den aktiva integrationen.

| 16. | Målgrupperna är en viktig faktor i det övergripande, integrerade paketet politiska åtgärder. På lokal och regional nivå bör myndigheterna utforma och genomföra strategier som i första hand fokuserar på att aktivt inbegripa alla individer oberoende av bakgrund, men samtidigt undanröja de särskilda hinder som de möts av. |
| --- | --- |

16.

Målgrupperna är en viktig faktor i det övergripande, integrerade paketet politiska åtgärder. På lokal och regional nivå bör myndigheterna utforma och genomföra strategier som i första hand fokuserar på att aktivt inbegripa alla individer oberoende av bakgrund, men samtidigt undanröja de särskilda hinder som de möts av.

| 17. | Det huvudsakliga ansvaret för att skapa sysselsättning vilar på företagen och arbetsmarknadens parter i samarbete med lokala och regionala myndigheter som viktiga aktörer på detta område. På nationell och regional nivå har centralregeringen ett ansvar att underlätta detta, t.ex. genom att tillhandahålla optimala ekonomiska grundvillkor, t.ex. god utbildning, effektiv arbetsförmedling, skatteåtgärder och flexicurity (alternativ med social trygghet och flexibla arbetsvillkor). De lokala och regionala myndigheterna, socialtjänsterna och de icke-statliga organisationerna är den sista länken i kedjan, framför allt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Enskilda personer har naturligtvis också ett personligt ansvar. |
| --- | --- |

17.

Det huvudsakliga ansvaret för att skapa sysselsättning vilar på företagen och arbetsmarknadens parter i samarbete med lokala och regionala myndigheter som viktiga aktörer på detta område. På nationell och regional nivå har centralregeringen ett ansvar att underlätta detta, t.ex. genom att tillhandahålla optimala ekonomiska grundvillkor, t.ex. god utbildning, effektiv arbetsförmedling, skatteåtgärder och flexicurity (alternativ med social trygghet och flexibla arbetsvillkor). De lokala och regionala myndigheterna, socialtjänsterna och de icke-statliga organisationerna är den sista länken i kedjan, framför allt för dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Enskilda personer har naturligtvis också ett personligt ansvar.

| 18. | Offentliga, sociala och privata arbetsgivare bör starkt uppmuntras att stärka de befintliga arbetstillfällena och skapa nya högkvalitativa arbetstillfällen (med tillräckliga inkomstnivåer, goda arbetsvillkor och utbildning). Det finns framför allt ett behov av praktiskt inriktade arbetstillfällen (för lågkvalificerade). Privata arbetsgivare kan av nationella, regionala och lokala myndigheter stimuleras till att skapa arbetstillfällen genom att man optimerar företagarklimatet. |
| --- | --- |

18.

Offentliga, sociala och privata arbetsgivare bör starkt uppmuntras att stärka de befintliga arbetstillfällena och skapa nya högkvalitativa arbetstillfällen (med tillräckliga inkomstnivåer, goda arbetsvillkor och utbildning). Det finns framför allt ett behov av praktiskt inriktade arbetstillfällen (för lågkvalificerade). Privata arbetsgivare kan av nationella, regionala och lokala myndigheter stimuleras till att skapa arbetstillfällen genom att man optimerar företagarklimatet.

| 19. | De lokala och regionala myndigheterna är själva viktiga arbetsgivare, och som sådana bör de också tillämpa principerna i detta dokument. |
| --- | --- |

19.

De lokala och regionala myndigheterna är själva viktiga arbetsgivare, och som sådana bör de också tillämpa principerna i detta dokument.

| 20. | För personer som står mycket långt ifrån den ordinarie arbetsmarknaden p.g.a. fysiskt eller psykiskt handikapp kan det också finnas ett behov av att skapa och finansiera social, subventionerad sysselsättning samt sysselsättning för skyddade grupper. De lokala och regionala myndigheterna kan här spela en viktig roll genom att de stimulerar sociala företag. |
| --- | --- |

20.

För personer som står mycket långt ifrån den ordinarie arbetsmarknaden p.g.a. fysiskt eller psykiskt handikapp kan det också finnas ett behov av att skapa och finansiera social, subventionerad sysselsättning samt sysselsättning för skyddade grupper. De lokala och regionala myndigheterna kan här spela en viktig roll genom att de stimulerar sociala företag.

| 21. | En samtidig förekomst av olika anställningsformer (tillfälligt och flexibelt arbete, deltid och heltid samt möjligheten att arbeta hemifrån) kan hjälpa dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden in i arbetslivet. |
| --- | --- |

21.

En samtidig förekomst av olika anställningsformer (tillfälligt och flexibelt arbete, deltid och heltid samt möjligheten att arbeta hemifrån) kan hjälpa dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden in i arbetslivet.

| 22. | Alla former av formella och informella utbildningsmetoder, system för partiell utbildning, godkännande av tidigare utbildning och fokusering på livslångt lärande samt fortbildning bör ingå i de samordnade åtgärder som bör vidtas för att förbättra behörigheten hos de personer som har svårast att komma in på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

22.

Alla former av formella och informella utbildningsmetoder, system för partiell utbildning, godkännande av tidigare utbildning och fokusering på livslångt lärande samt fortbildning bör ingå i de samordnade åtgärder som bör vidtas för att förbättra behörigheten hos de personer som har svårast att komma in på arbetsmarknaden.

| 23. | Större insatser behövs av de nationella, regionala och lokala myndigheterna för att förbättra kvaliteten på utbildningen så att den motsvarar behoven på arbetsmarknaden. De lokala myndigheterna bör föra en aktivare sysselsättningspolitik och den lokala marknadens behov bör så långt det är möjligt beaktas. I de medlemsstater där arbetsmarknadspolitiken är en lokal uppgift bör de lokala myndigheterna uppmuntras av de nationella regeringarna, med hjälp av EU, att övervaka den lokala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

23.

Större insatser behövs av de nationella, regionala och lokala myndigheterna för att förbättra kvaliteten på utbildningen så att den motsvarar behoven på arbetsmarknaden. De lokala myndigheterna bör föra en aktivare sysselsättningspolitik och den lokala marknadens behov bör så långt det är möjligt beaktas. I de medlemsstater där arbetsmarknadspolitiken är en lokal uppgift bör de lokala myndigheterna uppmuntras av de nationella regeringarna, med hjälp av EU, att övervaka den lokala arbetsmarknaden.

| 24. | Det övergripande, integrerade paketet av politiska åtgärder för en aktiv integration bör innefatta incitament som gör det enklare att starta egna företag för de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

24.

Det övergripande, integrerade paketet av politiska åtgärder för en aktiv integration bör innefatta incitament som gör det enklare att starta egna företag för de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden.

Inkomststöd

| 25. | De personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden bör få ett tillräckligt stort inkomststöd och andra former av stöd för att kunna leva ett värdigt liv och upprätthålla en sådan prestationsförmåga som krävs för att de ska kunna återintegreras på arbetsmarknaden. Man bör understryka att detta är en grundläggande princip i EU. |
| --- | --- |

25.

De personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden bör få ett tillräckligt stort inkomststöd och andra former av stöd för att kunna leva ett värdigt liv och upprätthålla en sådan prestationsförmåga som krävs för att de ska kunna återintegreras på arbetsmarknaden. Man bör understryka att detta är en grundläggande princip i EU.

| 26. | Vad som avses med tillräckliga inkomster varierar i olika länder, regioner och kommuner. Detta beror på nivån på inkomststödet, prisnivåerna, de enskilda hushållens särdrag, skatter, utestängningens längd, kulturella, sociala och historiska faktorer osv. Inkomststödet kan anses räcka om det kan bekämpa strukturell fattigdom. Denna nivå kan definieras som ”tillräcklig”. Man kan inte formulera en allmän regel om vilken finansiell nivå som är tillräcklig för EU som helhet. Nationella, regionala och lokala myndigheter har tillsammans ansvar för en politik som ger ett tillräckligt inkomststöd. På EU-nivå bör denna diskuteras inom ramen för den öppna samordningsmetoden. |
| --- | --- |

26.

Vad som avses med tillräckliga inkomster varierar i olika länder, regioner och kommuner. Detta beror på nivån på inkomststödet, prisnivåerna, de enskilda hushållens särdrag, skatter, utestängningens längd, kulturella, sociala och historiska faktorer osv. Inkomststödet kan anses räcka om det kan bekämpa strukturell fattigdom. Denna nivå kan definieras som ”tillräcklig”. Man kan inte formulera en allmän regel om vilken finansiell nivå som är tillräcklig för EU som helhet. Nationella, regionala och lokala myndigheter har tillsammans ansvar för en politik som ger ett tillräckligt inkomststöd. På EU-nivå bör denna diskuteras inom ramen för den öppna samordningsmetoden.

| 27. | På EU-nivå skulle man kunna utforma en gemensam princip om att skillnaden mellan minimiinkomsten på arbetsmarknaden och inkomststödet bör vara tillräckligt stor för att uppmuntra enskilda personer och målgrupper till arbete. Denna skillnad utgör en viktig ekonomisk sporre i det övergripande paketet för politiska åtgärder. ”Att göra så att arbete lönar sig” är en viktig princip för kommissionen, många medlemsstater och lokala och regionala myndigheter. De nationella, lokala och regionala myndigheterna bör därför ta hänsyn till den risk som fattigdomsfällan utgör när man utvecklar och tillämpar inkomststödsåtgärder. |
| --- | --- |

27.

På EU-nivå skulle man kunna utforma en gemensam princip om att skillnaden mellan minimiinkomsten på arbetsmarknaden och inkomststödet bör vara tillräckligt stor för att uppmuntra enskilda personer och målgrupper till arbete. Denna skillnad utgör en viktig ekonomisk sporre i det övergripande paketet för politiska åtgärder. ”Att göra så att arbete lönar sig” är en viktig princip för kommissionen, många medlemsstater och lokala och regionala myndigheter. De nationella, lokala och regionala myndigheterna bör därför ta hänsyn till den risk som fattigdomsfällan utgör när man utvecklar och tillämpar inkomststödsåtgärder.

| 28. | Enbart sådana personer bör få inkomststöd som inte har möjlighet att få en inkomst på arbetsmarknaden eller som endast har kapacitet för en inkomst som ligger under existensminimum (t.ex. på grund av låg produktivitet eller tvång att acceptera lågavlönat arbete). Nationella, lokala och regionala myndigheter bör inte störa arbetsmarknadens funktionssätt utan bör utöva en noggrann kontroll och bedömning samt ett strängt urval i de fall där personer ansöker om inkomststöd. Samtidigt bör det finnas aktiva strategier för att nå ut till alla dem som bör omfattas av socialförsäkring, inkomststöd och social delaktighet. |
| --- | --- |

28.

Enbart sådana personer bör få inkomststöd som inte har möjlighet att få en inkomst på arbetsmarknaden eller som endast har kapacitet för en inkomst som ligger under existensminimum (t.ex. på grund av låg produktivitet eller tvång att acceptera lågavlönat arbete). Nationella, lokala och regionala myndigheter bör inte störa arbetsmarknadens funktionssätt utan bör utöva en noggrann kontroll och bedömning samt ett strängt urval i de fall där personer ansöker om inkomststöd. Samtidigt bör det finnas aktiva strategier för att nå ut till alla dem som bör omfattas av socialförsäkring, inkomststöd och social delaktighet.

| 29. | Inkomststödet skulle kunna vara utformat på många olika sätt och i idealfallet skräddarsys på lokal och individuell nivå. Exempel på inkomststöd kan vara: inkomststöd på existensminimumnivå för den del av arbetskraften som inte arbetar eller studerar, naturaförmåner för att förbättra kost, klädsel, utbildning, logi och hälsovård, inkomststöd som kompletterar löneinkomster (om inkomsterna grundar sig på låga produktivitetsnivåer), inkomststöd som täcker höga rörlighetskostnader, inkomststöd som möjliggör en förbättring av kvalifikationer och meriter samt stöd för etablering av eget företag. |
| --- | --- |

29.

Inkomststödet skulle kunna vara utformat på många olika sätt och i idealfallet skräddarsys på lokal och individuell nivå. Exempel på inkomststöd kan vara: inkomststöd på existensminimumnivå för den del av arbetskraften som inte arbetar eller studerar, naturaförmåner för att förbättra kost, klädsel, utbildning, logi och hälsovård, inkomststöd som kompletterar löneinkomster (om inkomsterna grundar sig på låga produktivitetsnivåer), inkomststöd som täcker höga rörlighetskostnader, inkomststöd som möjliggör en förbättring av kvalifikationer och meriter samt stöd för etablering av eget företag.

Social delaktighet

| 30. | Vissa av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden lider av flera personlighetsrelaterade och fysiska funktionshinder. För dem är en integration på arbetsmarknaden eller skyddad sysselsättning inget realistiskt alternativ. I den övergripande strategin ingår också att de lokala och regionala myndigheterna har omsorg om även dessa invånare. Flera instrument bör användas för att stimulera deras sociala delaktighet. |
| --- | --- |

30.

Vissa av de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden lider av flera personlighetsrelaterade och fysiska funktionshinder. För dem är en integration på arbetsmarknaden eller skyddad sysselsättning inget realistiskt alternativ. I den övergripande strategin ingår också att de lokala och regionala myndigheterna har omsorg om även dessa invånare. Flera instrument bör användas för att stimulera deras sociala delaktighet.

| 31. | De lokala och regionala myndigheterna bör utnyttja alla tänkbara former av finansiellt och icke-finansiellt stöd för att underlätta den sociala delaktigheten för dem som inte arbetar. Dessa instrument uppmuntrar personer som annars riskerar social isolering att delta i sociala och kulturella aktiviteter, sport och frivilligaktiviteter. |
| --- | --- |

31.

De lokala och regionala myndigheterna bör utnyttja alla tänkbara former av finansiellt och icke-finansiellt stöd för att underlätta den sociala delaktigheten för dem som inte arbetar. Dessa instrument uppmuntrar personer som annars riskerar social isolering att delta i sociala och kulturella aktiviteter, sport och frivilligaktiviteter.

Tillgång till sociala tjänster av hög kvalitet

| 32. | För att inkomststöd, aktiv integration och social delaktighet ska bli så verkningsfulla som möjligt behövs det individuella handlingsplaner. Genom dessa ser man till att de stödåtgärder som en enskild kund behöver planeras i tid och garanteras. De lokala och regionala myndigheterna behöver medel för att kunna skapa en infrastruktur för tjänster av hög kvalitet samt individuella handlingsplaner. |
| --- | --- |

32.

För att inkomststöd, aktiv integration och social delaktighet ska bli så verkningsfulla som möjligt behövs det individuella handlingsplaner. Genom dessa ser man till att de stödåtgärder som en enskild kund behöver planeras i tid och garanteras. De lokala och regionala myndigheterna behöver medel för att kunna skapa en infrastruktur för tjänster av hög kvalitet samt individuella handlingsplaner.

| 33. | Behovet av och kännetecknen för individuella handlingsplaner gör att det behövs ett stort antal instrument för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

33.

Behovet av och kännetecknen för individuella handlingsplaner gör att det behövs ett stort antal instrument för lokala och regionala myndigheter.

| 34. | De lokala och regionala myndigheterna bör uppmuntra användningen av instrument och administrativa metoder som kan förbättra kvaliteten på de sociala tjänsterna (t.ex. allmän tillgång till Internet, s.k. one stop-kundtjänster, lex silentio, bindande och lämpliga tidsfrister för beslut om inkomststöd och icke-finansiellt stöd). |
| --- | --- |

34.

De lokala och regionala myndigheterna bör uppmuntra användningen av instrument och administrativa metoder som kan förbättra kvaliteten på de sociala tjänsterna (t.ex. allmän tillgång till Internet, s.k. one stop-kundtjänster, lex silentio, bindande och lämpliga tidsfrister för beslut om inkomststöd och icke-finansiellt stöd).

Riktlinjer som underlättar processen

| 35. | För att strategierna för aktiv integration ska vara framgångsrika måste de inbegripa lokal, regional och nationell politik samt EU-politik. De måste omfatta och kombinera minimiinkomster, aktiva arbetsmarknadsåtgärder, utbildning och sociala tjänster. Det finns många fallgropar som kan förhindra genomförandet av övergripande och integrerade strategier på lokal och regional nivå. Nationella, lokala och regionala myndigheter bör tillsammans stimulera genomförandet av en övergripande strategi. |
| --- | --- |

35.

För att strategierna för aktiv integration ska vara framgångsrika måste de inbegripa lokal, regional och nationell politik samt EU-politik. De måste omfatta och kombinera minimiinkomster, aktiva arbetsmarknadsåtgärder, utbildning och sociala tjänster. Det finns många fallgropar som kan förhindra genomförandet av övergripande och integrerade strategier på lokal och regional nivå. Nationella, lokala och regionala myndigheter bör tillsammans stimulera genomförandet av en övergripande strategi.

| 36. | För socialt och ekonomiskt eftersatta regioner och städer i Europa förutsätter genomförandet av bästa praxis på området politiska åtgärder för aktiv integration av de invånare som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden finansiellt stöd från EU. Europeiska socialfondens budget för lokala och regionala myndigheter måste därför finnas direkt tillgänglig för politiska åtgärder för aktiv integration. Det behövs också en budget på EU-nivå för att finansiera social delaktighet. Interreg-strategin är ett bra exempel på verksamt stöd från EU. |
| --- | --- |

36.

För socialt och ekonomiskt eftersatta regioner och städer i Europa förutsätter genomförandet av bästa praxis på området politiska åtgärder för aktiv integration av de invånare som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden finansiellt stöd från EU. Europeiska socialfondens budget för lokala och regionala myndigheter måste därför finnas direkt tillgänglig för politiska åtgärder för aktiv integration. Det behövs också en budget på EU-nivå för att finansiera social delaktighet. Interreg-strategin är ett bra exempel på verksamt stöd från EU.

| 37. | Social, subventionerad och skyddad sysselsättning samt sociala företag och kooperativ utgör instrument som kan spela en viktig roll i de politiska åtgärderna på lokal och regional nivå. Dessa företag bör inte bara bedömas enligt de gängse reglerna för en konkurrensutsatt europeisk marknad (det behövs till exempel mer flexibla regler i fråga om offentliga upphandlingar och statliga stöd). |
| --- | --- |

37.

Social, subventionerad och skyddad sysselsättning samt sociala företag och kooperativ utgör instrument som kan spela en viktig roll i de politiska åtgärderna på lokal och regional nivå. Dessa företag bör inte bara bedömas enligt de gängse reglerna för en konkurrensutsatt europeisk marknad (det behövs till exempel mer flexibla regler i fråga om offentliga upphandlingar och statliga stöd).

| 38. | Den övergripande strategin genomförs huvudsakligen av de lokala och regionala myndigheterna och riktas in på de egna invånarna. Dessa myndigheter bör ha rättsliga möjligheter att rikta in sina strategier för aktiv integration på sina egna invånare. |
| --- | --- |

38.

Den övergripande strategin genomförs huvudsakligen av de lokala och regionala myndigheterna och riktas in på de egna invånarna. Dessa myndigheter bör ha rättsliga möjligheter att rikta in sina strategier för aktiv integration på sina egna invånare.

| 39. | De lokala och regionala myndigheterna bör ha en ledande roll när det gäller att genomföra politiska åtgärder för aktiv integration. Enligt subsidiaritetsprincipen i EU skulle man kunna utforma en gemensam EU-princip, enligt vilken man i lagstiftning och praxis på nationell nivå och EU-nivå bör beakta behoven på lokal och regional nivå (marginalskatter, förmånssystem, uppmuntran till livslångt lärande, ekonomiska incitament för arbetsgivare, arbetsrätt, antidiskrimineringslagstiftning, differentiering av miniminivån för löner osv.). |
| --- | --- |

39.

De lokala och regionala myndigheterna bör ha en ledande roll när det gäller att genomföra politiska åtgärder för aktiv integration. Enligt subsidiaritetsprincipen i EU skulle man kunna utforma en gemensam EU-princip, enligt vilken man i lagstiftning och praxis på nationell nivå och EU-nivå bör beakta behoven på lokal och regional nivå (marginalskatter, förmånssystem, uppmuntran till livslångt lärande, ekonomiska incitament för arbetsgivare, arbetsrätt, antidiskrimineringslagstiftning, differentiering av miniminivån för löner osv.).

Den öppna samordningsmetoden

| 40. | Den öppna samordningsmetoden utgör en ram för politisk samordning utan rättsliga begränsningar. Inom denna ram enas medlemsstaterna om att identifiera och främja de effektivaste strategierna på området aktiv integration i syfte att dra lärdom av varandras erfarenheter. Här följer några politiska rekommendationer för hur den öppna samordningsmetoden kan stärkas: |
| --- | --- |

40.

Den öppna samordningsmetoden utgör en ram för politisk samordning utan rättsliga begränsningar. Inom denna ram enas medlemsstaterna om att identifiera och främja de effektivaste strategierna på området aktiv integration i syfte att dra lärdom av varandras erfarenheter. Här följer några politiska rekommendationer för hur den öppna samordningsmetoden kan stärkas:

| 41. | Många av de strategier som syftar till att förbättra den aktiva integrationen av och inkomststödet till de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden är inte tillräckligt effektiva. Det behövs jämförande studier och utvärderingar av hög kvalitet om de regionala och lokala strategierna för aktiv integration för att förbättra dessa strategiers effektivitet och verkningsfullhet. Europeiska kommissionen skulle kunna uppmuntra utarbetandet av sådana studier av hög kvalitet. |
| --- | --- |

41.

Många av de strategier som syftar till att förbättra den aktiva integrationen av och inkomststödet till de personer som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden är inte tillräckligt effektiva. Det behövs jämförande studier och utvärderingar av hög kvalitet om de regionala och lokala strategierna för aktiv integration för att förbättra dessa strategiers effektivitet och verkningsfullhet. Europeiska kommissionen skulle kunna uppmuntra utarbetandet av sådana studier av hög kvalitet.

| 42. | Expertgranskningar (peer reviews) av lokala och regionala myndigheter och ett nätverk av lokala och regionala observatörer (Progress) kan förstärka inlärningsprocesserna. Kvaliteten på granskningarna och kvaliteten på och aktiviteterna inom nätverket av lokala och regionala observatörer bör definieras tydligt från början. |
| --- | --- |

42.

Expertgranskningar (peer reviews) av lokala och regionala myndigheter och ett nätverk av lokala och regionala observatörer (Progress) kan förstärka inlärningsprocesserna. Kvaliteten på granskningarna och kvaliteten på och aktiviteterna inom nätverket av lokala och regionala observatörer bör definieras tydligt från början.

| 43. | Skillnaderna i tillgången och efterfrågan på arbetskraft samt skillnaderna i fråga om lönenivå och inkomststöd i EU skapar ökad rörlighet hos arbetskraften, vilket kan förhindra en aktiv integration av de lokala medborgare som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Den öppna samordningsmetoden kan användas för att diskutera vilken betydelse denna rörlighet har för den aktiva integrationen. |
| --- | --- |

43.

Skillnaderna i tillgången och efterfrågan på arbetskraft samt skillnaderna i fråga om lönenivå och inkomststöd i EU skapar ökad rörlighet hos arbetskraften, vilket kan förhindra en aktiv integration av de lokala medborgare som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden. Den öppna samordningsmetoden kan användas för att diskutera vilken betydelse denna rörlighet har för den aktiva integrationen.

| 44. | Utveckling och spridning av bästa praxis kan uppmuntras genom att man årligen utser de lokala och regionala myndigheter som varit bäst på aktiv integration och belönar dem med en europeisk utmärkelse. En systematisering av goda exempel skulle kunna ske genom ett arbete liknande det i ESF:s tematiska grupper. |
| --- | --- |

44.

Utveckling och spridning av bästa praxis kan uppmuntras genom att man årligen utser de lokala och regionala myndigheter som varit bäst på aktiv integration och belönar dem med en europeisk utmärkelse. En systematisering av goda exempel skulle kunna ske genom ett arbete liknande det i ESF:s tematiska grupper.

Bryssel den 18 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/6 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/6

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010)”

(2008/C 257/02)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | ReK framhåller att det krävs ett långsiktigt perspektiv om denna mobilisering kring fattigdom och social utestängning ska ge konkreta resultat och att man måste understryka långsiktigheten i de åtgärder som genomförs före eller under 2010. |
| --- | --- |

—

ReK framhåller att det krävs ett långsiktigt perspektiv om denna mobilisering kring fattigdom och social utestängning ska ge konkreta resultat och att man måste understryka långsiktigheten i de åtgärder som genomförs före eller under 2010.

| — | Kommittén efterlyser strukturerade åtgärder för att få till stånd en avgörande förändring i kampen mot fattigdom och alla former av social utestängning, som både hämmar individens frihet och skadar själva samhället. Vi anser att det skulle kunna vara mycket värdefullt att öppna det europeiska året inte bara för medlemsstaterna utan också för lokala och regionala myndigheter eller sammanslutningar av sådana. |
| --- | --- |

—

Kommittén efterlyser strukturerade åtgärder för att få till stånd en avgörande förändring i kampen mot fattigdom och alla former av social utestängning, som både hämmar individens frihet och skadar själva samhället. Vi anser att det skulle kunna vara mycket värdefullt att öppna det europeiska året inte bara för medlemsstaterna utan också för lokala och regionala myndigheter eller sammanslutningar av sådana.

| — | ReK påpekar att man särskilt måste uppmärksamma barnens situation, eftersom barn som växer upp i fattigdom och utestängning dras in i en ond cirkel som överförs från generation till generation, med allvarliga konsekvenser på lång sikt. Den hindrar barnen från att utveckla hela sin potential och utgör ett hot mot deras personliga utveckling, utbildning och allmänna välbefinnande. |
| --- | --- |

—

ReK påpekar att man särskilt måste uppmärksamma barnens situation, eftersom barn som växer upp i fattigdom och utestängning dras in i en ond cirkel som överförs från generation till generation, med allvarliga konsekvenser på lång sikt. Den hindrar barnen från att utveckla hela sin potential och utgör ett hot mot deras personliga utveckling, utbildning och allmänna välbefinnande.

| — | ReK uppmanar EU:s institutioner att noga uppmärksamma fattigdomens och utestängningens komplexa och flerdimensionella karaktär och att införa samordnade strategier och förebyggande insatser som syftar till ökad egenmakt (empowerment). |
| --- | --- |

—

ReK uppmanar EU:s institutioner att noga uppmärksamma fattigdomens och utestängningens komplexa och flerdimensionella karaktär och att införa samordnade strategier och förebyggande insatser som syftar till ökad egenmakt (empowerment).

| Föredragande | : | Linetta Serri (IT–PSE), kommunfullmäktigeledamot i Armungia |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Linetta Serri (IT–PSE), kommunfullmäktigeledamot i Armungia

Referensdokument

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning (2010)

KOM(2007) 797

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

Allmänna kommentarer till kommissionens meddelande

| 1. | Regionkommittén betraktar lanseringen av år 2010 som Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning med stort intresse. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén betraktar lanseringen av år 2010 som Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning med stort intresse.

| 2. | Kommittén delar den oro som ligger bakom beslutet att utse 2010 till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning, eftersom den fattigdom och sociala utestängning som 78 miljoner EU-medborgare lever under i första hand måste hanteras av de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

2.

Kommittén delar den oro som ligger bakom beslutet att utse 2010 till Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning, eftersom den fattigdom och sociala utestängning som 78 miljoner EU-medborgare lever under i första hand måste hanteras av de lokala och regionala myndigheterna.

| 3. | ReK framhåller att det krävs ett långsiktigt perspektiv om denna mobilisering kring fattigdom och social utestängning ska ge konkreta resultat och att man måste understryka långsiktigheten i de åtgärder som genomförs före eller under 2010. |
| --- | --- |

3.

ReK framhåller att det krävs ett långsiktigt perspektiv om denna mobilisering kring fattigdom och social utestängning ska ge konkreta resultat och att man måste understryka långsiktigheten i de åtgärder som genomförs före eller under 2010.

| 4. | Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna spelar en särskild roll när det gäller att förstå och främja villkoren för ett reellt tillträde till sociala, ekonomiska och kulturella tjänster för människor som lever i fattigdom och social utestängning. De lokala, regionala och nationella myndigheterna har ett grundläggande ansvar för att utarbeta, finansiera och föra en politik som syftar till att garantera integrationen av marginaliserade personer. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén anser att de lokala och regionala myndigheterna spelar en särskild roll när det gäller att förstå och främja villkoren för ett reellt tillträde till sociala, ekonomiska och kulturella tjänster för människor som lever i fattigdom och social utestängning. De lokala, regionala och nationella myndigheterna har ett grundläggande ansvar för att utarbeta, finansiera och föra en politik som syftar till att garantera integrationen av marginaliserade personer.

| 5. | Kommittén delar synpunkten att de lokala, regionala och nationella myndigheterna vid genomförandet av socialpolitiken har ett grundläggande ansvar för att utarbeta, finansiera och föra en politik som syftar till att integrera personer som länge stått utanför arbetsmarknaden. Tjänsteleverantörerna – privata, offentliga eller offentlig-privata – är mycket viktiga för att kunna genomföra dessa återgärder på lokal nivå. |
| --- | --- |

5.

Kommittén delar synpunkten att de lokala, regionala och nationella myndigheterna vid genomförandet av socialpolitiken har ett grundläggande ansvar för att utarbeta, finansiera och föra en politik som syftar till att integrera personer som länge stått utanför arbetsmarknaden. Tjänsteleverantörerna – privata, offentliga eller offentlig-privata – är mycket viktiga för att kunna genomföra dessa återgärder på lokal nivå.

| 6. | Regionkommittén understryker att året för bekämpning av fattigdom måste öka delaktigheten bland dem som drabbats av fattigdom och social utestängning och för deras organisationer. Året måste bekräfta principen om ett samhälle utan socialt utanförskap genom att skapa ett offentligt rum där marginaliserade personer kan mötas, och genom att ta fasta på det väsentliga bidraget från deras organisationer. |
| --- | --- |

6.

Regionkommittén understryker att året för bekämpning av fattigdom måste öka delaktigheten bland dem som drabbats av fattigdom och social utestängning och för deras organisationer. Året måste bekräfta principen om ett samhälle utan socialt utanförskap genom att skapa ett offentligt rum där marginaliserade personer kan mötas, och genom att ta fasta på det väsentliga bidraget från deras organisationer.

| 7. | Det är viktigt att öka erfarenhetsutbytet mellan medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna och de internationella organisationer som är engagerade i fattigdomsbekämpning, för att få till stånd en process för ömsesidigt lärande. |
| --- | --- |

7.

Det är viktigt att öka erfarenhetsutbytet mellan medlemsstaterna, de lokala och regionala myndigheterna och de internationella organisationer som är engagerade i fattigdomsbekämpning, för att få till stånd en process för ömsesidigt lärande.

Rekommendationer

| 8. | ReK delar uppfattningen att året bör bekräfta betydelsen av kollektivt ansvar, som inte endast berör beslutsfattarna utan också offentliga och privata aktörer. |
| --- | --- |

8.

ReK delar uppfattningen att året bör bekräfta betydelsen av kollektivt ansvar, som inte endast berör beslutsfattarna utan också offentliga och privata aktörer.

| 9. | ReK påpekar att man bör bekräfta och fortsätta engagemanget för bekämpning av fattigdom och social utestängning på alla förvaltningsnivåer och stärka den politiska viljan att bekämpa dessa företeelser. |
| --- | --- |

9.

ReK påpekar att man bör bekräfta och fortsätta engagemanget för bekämpning av fattigdom och social utestängning på alla förvaltningsnivåer och stärka den politiska viljan att bekämpa dessa företeelser.

| 10. | Kommittén efterlyser strukturerade åtgärder för att få till stånd en avgörande förändring i kampen mot fattigdom och alla former av social utestängning, som både hämmar individens frihet och skadar själva samhället. |
| --- | --- |

10.

Kommittén efterlyser strukturerade åtgärder för att få till stånd en avgörande förändring i kampen mot fattigdom och alla former av social utestängning, som både hämmar individens frihet och skadar själva samhället.

| 11. | ReK efterlyser större beslutsamhet vid genomförandet av de åtgärder som kompletterar andra gemenskapsinstrument och -insatser för social integration, i synnerhet Progress-programmet, strukturfonderna och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), insatser för att bekämpa diskriminering och främja jämställdhet och grundläggande rättigheter samt insatser inom utbildning, kultur och interkulturell dialog, ungdomsfrågor, barn- och äldreomsorg, medborgarskap, invandring och asyl samt forskning. |
| --- | --- |

11.

ReK efterlyser större beslutsamhet vid genomförandet av de åtgärder som kompletterar andra gemenskapsinstrument och -insatser för social integration, i synnerhet Progress-programmet, strukturfonderna och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling (EJFLU), insatser för att bekämpa diskriminering och främja jämställdhet och grundläggande rättigheter samt insatser inom utbildning, kultur och interkulturell dialog, ungdomsfrågor, barn- och äldreomsorg, medborgarskap, invandring och asyl samt forskning.

| 12. | Kommittén anser att man bör bekämpa alla former av diskriminering som ökar fattigdomen och den sociala utestängningen. |
| --- | --- |

12.

Kommittén anser att man bör bekämpa alla former av diskriminering som ökar fattigdomen och den sociala utestängningen.

| 13. | ReK anser att det skulle kunna vara mycket värdefullt att öppna det europeiska året inte bara för medlemsstaterna utan också för lokala och regionala myndigheter eller sammanslutningar av sådana. |
| --- | --- |

13.

ReK anser att det skulle kunna vara mycket värdefullt att öppna det europeiska året inte bara för medlemsstaterna utan också för lokala och regionala myndigheter eller sammanslutningar av sådana.

| 14. | Man bör stärka den öppna samordningsmetoden för social trygghet, social integration och EU:s sysselsättningsstrategi och öka den lokala och regionala nivåns deltagande. Metodens effektivitet beror i hög grad på de lokala och regionala myndigheternas delaktighet i utformningen av regionala handlingsplaner för kamp mot fattigdom och social utestängning i syfte att främja en mer övergripande strategi som omfattar de tre viktigaste dimensionerna i en aktiv integration. |
| --- | --- |

14.

Man bör stärka den öppna samordningsmetoden för social trygghet, social integration och EU:s sysselsättningsstrategi och öka den lokala och regionala nivåns deltagande. Metodens effektivitet beror i hög grad på de lokala och regionala myndigheternas delaktighet i utformningen av regionala handlingsplaner för kamp mot fattigdom och social utestängning i syfte att främja en mer övergripande strategi som omfattar de tre viktigaste dimensionerna i en aktiv integration.

| 15. | ReK påpekar att när det gäller att förbättra tillgången till tjänster så är det i de flesta medlemsstaterna de lokala och regionala myndigheterna som tillhandahåller sociala tjänster. Dessa nivåer har således bäst förutsättningar för att utforma och tillämpa nya regelverk för tillhandahållande av tjänster i syfte att underlätta tillgången till dessa tjänster. |
| --- | --- |

15.

ReK påpekar att när det gäller att förbättra tillgången till tjänster så är det i de flesta medlemsstaterna de lokala och regionala myndigheterna som tillhandahåller sociala tjänster. Dessa nivåer har således bäst förutsättningar för att utforma och tillämpa nya regelverk för tillhandahållande av tjänster i syfte att underlätta tillgången till dessa tjänster.

| 16. | ReK påpekar att man särskilt måste uppmärksamma barnens situation, eftersom barn som växer upp i fattigdom och utestängning dras in i en ond cirkel som överförs från generation till generation, med allvarliga konsekvenser på lång sikt. Den hindrar barnen från att utveckla hela sin potential och utgör ett hot mot deras personliga utveckling, utbildning och allmänna välbefinnande. Man måste ägna mer uppmärksamhet åt stora familjer och unga familjer, genom att observera möjliga riskfaktorer som leder till social utestängning. |
| --- | --- |

16.

ReK påpekar att man särskilt måste uppmärksamma barnens situation, eftersom barn som växer upp i fattigdom och utestängning dras in i en ond cirkel som överförs från generation till generation, med allvarliga konsekvenser på lång sikt. Den hindrar barnen från att utveckla hela sin potential och utgör ett hot mot deras personliga utveckling, utbildning och allmänna välbefinnande. Man måste ägna mer uppmärksamhet åt stora familjer och unga familjer, genom att observera möjliga riskfaktorer som leder till social utestängning.

| 17. | Kommittén påpekar att ungdomarnas deltagande i första hand beror på deras möjligheter att utbilda sig: den senaste PISA-OECD-rapporten visar på ett starkt samband mellan låg utbildningsnivå och social utestängning. EU-medborgarnas engagemang och delaktighet är avgörande för den sociala sammanhållningen och utvecklingen i Europa. |
| --- | --- |

17.

Kommittén påpekar att ungdomarnas deltagande i första hand beror på deras möjligheter att utbilda sig: den senaste PISA-OECD-rapporten visar på ett starkt samband mellan låg utbildningsnivå och social utestängning. EU-medborgarnas engagemang och delaktighet är avgörande för den sociala sammanhållningen och utvecklingen i Europa.

| 18. | ReK uppmanar EU:s institutioner att noga uppmärksamma fattigdomens och utestängningens komplexa och flerdimensionella karaktär och att införa samordnade strategier och förebyggande insatser som syftar till ökad egenmakt. |
| --- | --- |

18.

ReK uppmanar EU:s institutioner att noga uppmärksamma fattigdomens och utestängningens komplexa och flerdimensionella karaktär och att införa samordnade strategier och förebyggande insatser som syftar till ökad egenmakt.

| 19. | Regionkommittén efterlyser ett större hänsynstagande till de problem som lokala och regionala myndigheter, särskilt i gränsområden nära inresepunkter till EU, möter när det gäller inresa för asylsökande och invandrare utan uppehållstillstånd. |
| --- | --- |

19.

Regionkommittén efterlyser ett större hänsynstagande till de problem som lokala och regionala myndigheter, särskilt i gränsområden nära inresepunkter till EU, möter när det gäller inresa för asylsökande och invandrare utan uppehållstillstånd.

II.   ÄNDRINGSFÖRSLAG

Ändringsförslag 1

Artikel 2 b

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Ansvar – Stärka det offentliga ansvaret för politiska riktlinjer och åtgärder för social integration genom att understryka allas ansvar för bekämpning av fattigdom och marginalisering. Det europeiska året ska främja medvetenhet, deltagande och engagemang samt skapa nya möjligheter för vanliga medborgare att bidra till samhällslivet. | Ansvar – Stärka det offentliga ansvaret för politiska riktlinjer och åtgärder för social integration genom att understryka allas ansvar för bekämpning av fattigdom och marginalisering. Det europeiska året ska
  syftar till att främja medvetenhet, deltagande och engagemang samt skapa nya möjligheter för vanliga medborgare som är bosatta i EU:s medlemsstater att bidra till samhällslivet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Ansvar – Stärka det offentliga ansvaret för politiska riktlinjer och åtgärder för social integration genom att understryka allas ansvar för bekämpning av fattigdom och marginalisering. Det europeiska året ska främja medvetenhet, deltagande och engagemang samt skapa nya möjligheter för vanliga medborgare att bidra till samhällslivet.

Ansvar – Stärka det offentliga ansvaret för politiska riktlinjer och åtgärder för social integration genom att understryka allas ansvar för bekämpning av fattigdom och marginalisering. Det europeiska året ska
  syftar till att främja medvetenhet, deltagande och engagemang samt skapa nya möjligheter för vanliga medborgare som är bosatta i EU:s medlemsstater att bidra till samhällslivet.

Motivering

Det är viktigt att tydligt och med eftertryck erinra om unionens åtagande att aktivt verka för en attitydförändring hos EU-medborgarna när det gäller fattigdom och social utestängning.

Ändringsförslag 2

Artikel 2 c

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Sammanhållning – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning genom att öka medvetenheten hos befolkningen om fördelarna för alla med ett samhälle utan fattigdom, där ingen är dömd att leva i samhällets utkanter. Det europeiska året ska främja ett samhälle som upprätthåller och utvecklar livskvalitet, socialt välbefinnande och lika möjligheter för alla oavsett bakgrund, och som säkerställer hållbar utveckling och solidaritet mellan och inom generationerna samt politisk samstämmighet med EU:s insatser på global nivå. | Sammanhållning – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning genom att öka medvetenheten hos befolkningen
  alla medborgare om fördelarna för alla med att
  utvecklingen mot ett rättvist samhälle som garanterar rättigheter och möjligheter, ett samhälle utan fattigdom, där ingen är dömd att leva i samhällets utkanter. Det europeiska året ska främja ett samhälle som upprätthåller och utvecklar livskvalitet, socialt välbefinnande och lika möjligheter för alla oavsett bakgrund, och som säkerställer hållbar utveckling och solidaritet mellan och inom generationerna samt politisk samstämmighet med EU:s insatser på global nivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Sammanhållning – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning genom att öka medvetenheten hos befolkningen om fördelarna för alla med ett samhälle utan fattigdom, där ingen är dömd att leva i samhällets utkanter. Det europeiska året ska främja ett samhälle som upprätthåller och utvecklar livskvalitet, socialt välbefinnande och lika möjligheter för alla oavsett bakgrund, och som säkerställer hållbar utveckling och solidaritet mellan och inom generationerna samt politisk samstämmighet med EU:s insatser på global nivå.

Sammanhållning – Främja ett samhälle präglat av större sammanhållning genom att öka medvetenheten hos befolkningen
  alla medborgare om fördelarna för alla med att
  utvecklingen mot ett rättvist samhälle som garanterar rättigheter och möjligheter, ett samhälle utan fattigdom, där ingen är dömd att leva i samhällets utkanter. Det europeiska året ska främja ett samhälle som upprätthåller och utvecklar livskvalitet, socialt välbefinnande och lika möjligheter för alla oavsett bakgrund, och som säkerställer hållbar utveckling och solidaritet mellan och inom generationerna samt politisk samstämmighet med EU:s insatser på global nivå.

Motivering

Det är mycket viktigt att målsättningarna för EU:s sociala insatser förmedlas till alla medborgare, att unionen fullt ut erkänner att alla medborgare har lika rättigheter och möjlighet att hävda dessa rättigheter i enlighet med artikel 5a i Lissabonfördraget: ”Vid fastställandet och genomförandet av sin politik och verksamhet skall unionen beakta de krav som är förknippade med främjandet av hög sysselsättning, garantier för ett fullgott socialt skydd, kampen mot social utestängning samt en hög utbildningsnivå och en hög hälsoskyddsnivå för människor.”

Ändringsförslag 3

Artikel 2 d

| Kommissionens textförslag | Ändringsförslag |
| --- | --- |
| Engagemang – Bekräfta EU:s starka politiska engagemang för bekämpning av fattigdom och social utestängning och främja detta engagemang på alla förvaltningsnivåer. Det europeiska året ska med utgångspunkt i landvinningarna för och de eventuella bristerna hos den öppna sam-ordningsmetoden för social trygghet och social integration stärka den politiska viljan att bekämpa fattigdom och social utestängning och ge nya impulser till utvecklingen av EU:s insatser på detta område. | Engagemang – Bekräfta EU:s och medlemsstaternas starka politiska engagemang för bekämpning av fattigdom och social utestängning och främja en kraftfull insats från de offentliga myndigheternas sida i kampen mot fattigdom
  detta engagemang på alla förvaltnings-nivåer. Det europeiska året ska med utgångspunkt i landvinningarna för och de eventuella bristerna hos den öppna samordnings-metoden för social trygghet och social integration stärka den politiska viljan att bekämpa fattigdom och social utestängning och ge nya impulser till utvecklingen av EU:s och medlemsstaternas insatser på detta område. |

Kommissionens textförslag

Ändringsförslag

Engagemang – Bekräfta EU:s starka politiska engagemang för bekämpning av fattigdom och social utestängning och främja detta engagemang på alla förvaltningsnivåer. Det europeiska året ska med utgångspunkt i landvinningarna för och de eventuella bristerna hos den öppna sam-ordningsmetoden för social trygghet och social integration stärka den politiska viljan att bekämpa fattigdom och social utestängning och ge nya impulser till utvecklingen av EU:s insatser på detta område.

Engagemang – Bekräfta EU:s och medlemsstaternas starka politiska engagemang för bekämpning av fattigdom och social utestängning och främja en kraftfull insats från de offentliga myndigheternas sida i kampen mot fattigdom
  detta engagemang på alla förvaltnings-nivåer. Det europeiska året ska med utgångspunkt i landvinningarna för och de eventuella bristerna hos den öppna samordnings-metoden för social trygghet och social integration stärka den politiska viljan att bekämpa fattigdom och social utestängning och ge nya impulser till utvecklingen av EU:s och medlemsstaternas insatser på detta område.

Motivering

Om artikel 2 c är inriktat på delat ansvar bör artikel 2 d fästa uppmärksamheten på de offentliga myndigheternas roll och understryka att kampen mot fattigdom måste bygga på ett politiskt engagemang och inte på åtgärder som är inriktade på den enskilde individens beteende.

Ändringsförslag 4

Artikel 6.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska utse ett ”nationellt genomförandeorgan” som ska organisera deras deltagande i det europeiska året och se till att samordningen fungerar på nationell nivå. Det nationella genomförandeorganet ska ansvara för att fastställa det nationella programmet och prioriteringarna för det europeiska året samt för att välja ut de insatser som ska föreslås för gemenskapsfinansiering. Den nationella strategin och prioriteringarna för det europeiska året ska fastställas i enlighet med målen i artikel 2. | Medlemsstaterna ska utse ett ”nationellt genomförandeorgan” som ska organisera deras deltagande i det europeiska året och se till att samordningen fungerar på nationell nivå. Det nationella genomförandeorganet ska ansvara för att fastställa det nationella programmet och prioriteringarna för det europeiska året
  prioriteringarna och programmet för det europeiska året på nationell nivå samt för att välja ut de insatser som ska föreslås för gemenskaps-finansiering. Härvid måste organet visa att det har skett ett nära samarbete med den lokala och regionala nivån.
  Den nationella strategin och prioriteringarna
  Prioriteringarna och den nationella strategin för det europeiska året ska fastställas i enlighet med målen i artikel 2. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska utse ett ”nationellt genomförandeorgan” som ska organisera deras deltagande i det europeiska året och se till att samordningen fungerar på nationell nivå. Det nationella genomförandeorganet ska ansvara för att fastställa det nationella programmet och prioriteringarna för det europeiska året samt för att välja ut de insatser som ska föreslås för gemenskapsfinansiering. Den nationella strategin och prioriteringarna för det europeiska året ska fastställas i enlighet med målen i artikel 2.

Medlemsstaterna ska utse ett ”nationellt genomförandeorgan” som ska organisera deras deltagande i det europeiska året och se till att samordningen fungerar på nationell nivå. Det nationella genomförandeorganet ska ansvara för att fastställa det nationella programmet och prioriteringarna för det europeiska året
  prioriteringarna och programmet för det europeiska året på nationell nivå samt för att välja ut de insatser som ska föreslås för gemenskaps-finansiering. Härvid måste organet visa att det har skett ett nära samarbete med den lokala och regionala nivån.
  Den nationella strategin och prioriteringarna
  Prioriteringarna och den nationella strategin för det europeiska året ska fastställas i enlighet med målen i artikel 2.

Motivering

Det är viktigt att man i de nationella programmen först fastställer de nationella prioriteringarna som grundas på de specifika dimensioner av fattigdom som förekommer i respektive land. Planeringen av strategin bör endast baseras på en grundlig kännedom om problemet, eftersom bekämpningen av fattigdomen är av sektorsöverskridande karaktär och kräver mycket målinriktade insatser.

Ändringsförslag 5

Artikel 13

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Inför det europeiska året får kommissionen samarbeta med relevanta internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, Internationella arbetsorganisationen och Förenta nationerna. | Inför det europeiska året får kommissionen samarbeta med relevanta internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, Internationella arbetsorganisationen,
  och Förenta nationerna, Världshälsoorganisationen och Världsbanken. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Inför det europeiska året får kommissionen samarbeta med relevanta internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, Internationella arbetsorganisationen och Förenta nationerna.

Inför det europeiska året får kommissionen samarbeta med relevanta internationella organisationer, i synnerhet Europarådet, Internationella arbetsorganisationen,
  och Förenta nationerna, Världshälsoorganisationen och Världsbanken.

Motivering

Fattigdom får allvarliga konsekvenser på lång sikt. Den hindrar människan från att utveckla hela sin potential och utgör ett hot mot hälsan, den personliga utvecklingen och det allmänna välbefinnandet. WHO:s erfarenhet kan bidra till att öka kunskaperna och sprida god praxis. Världsbankens erfarenhet är också viktig, eftersom dess synsätt allt oftare bygger på egenmakt.

Ändringsförslag 6

Bilaga

I.   INSATSER PÅ GEMENSKAPSNIVÅ

1.   Möten och evenemang

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Anordnandet av möten och evenemang på gemenskapsnivå har till syfte att öka medvetenheten om frågor som rör det europeiska året och om fattigdom och social utestängning samt att skapa ett forum för utbyte av idéer. Dessa möten och evenemang ska planeras tillsammans med människor som lever i fattigdom och organisationer i det civila samhället som företräder dem, för att skapa goda möjligheter att ta itu med brister i befintlig politik och vardagsproblem. | Anordnandet av möten och evenemang på gemenskapsnivå har till syfte att öka medvetenheten hos medlemsstaternas medborgare om frågor som rör det europeiska året och om
  för bekämpning av fattigdom och social utestängning samt att skapa ett forum för
  främja ett mer omfattande utbyte av idéer. Dessa möten och evenemang ska planeras tillsammans med människor som lever i fattigdom och organisationer i det civila samhället som företräder dem, för att skapa goda möjligheter att ta itu med brister i befintlig politik och vardagsproblem. Syftet är att etablera ett aktivt deltagande från de sociala aktörernas sida genom att utveckla åtgärder och praxis för egenmakt (

  empowerment

  ) på det sociala planet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Anordnandet av möten och evenemang på gemenskapsnivå har till syfte att öka medvetenheten om frågor som rör det europeiska året och om fattigdom och social utestängning samt att skapa ett forum för utbyte av idéer. Dessa möten och evenemang ska planeras tillsammans med människor som lever i fattigdom och organisationer i det civila samhället som företräder dem, för att skapa goda möjligheter att ta itu med brister i befintlig politik och vardagsproblem.

Anordnandet av möten och evenemang på gemenskapsnivå har till syfte att öka medvetenheten hos medlemsstaternas medborgare om frågor som rör det europeiska året och om
  för bekämpning av fattigdom och social utestängning samt att skapa ett forum för
  främja ett mer omfattande utbyte av idéer. Dessa möten och evenemang ska planeras tillsammans med människor som lever i fattigdom och organisationer i det civila samhället som företräder dem, för att skapa goda möjligheter att ta itu med brister i befintlig politik och vardagsproblem. Syftet är att etablera ett aktivt deltagande från de sociala aktörernas sida genom att utveckla åtgärder och praxis för egenmakt (

  empowerment

  ) på det sociala planet.

Motivering

Fattigdomsbekämpningen måste rikta sig till medlemsstaternas medborgare i syfte att utveckla och öka deras ansvarskänsla. Avsikten med det Europeiska året för bekämpning av fattigdom och social utestängning är att skapa förutsättningar för att begränsa de sociala klyftorna. Metoder och praxis bör därför bygga på begreppet egenmakt på det sociala planet.

Ändringsförslag 7

Bilaga

2.   Informationskampanjer som omfattar följande:

Tredje punktsatsen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| En informationskampanj på EU-nivå med nationella utlöpare som baseras på såväl traditionella och nya kommunikationskanaler som ny teknik. | En informationskampanj på EU-nivå med lokala, regionala och nationella utlöpare som baseras på såväl traditionella och nya kommunikationskanaler som ny teknik i syfte att öka spridningen och stimulera allmänhetens intresse. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

En informationskampanj på EU-nivå med nationella utlöpare som baseras på såväl traditionella och nya kommunikationskanaler som ny teknik.

En informationskampanj på EU-nivå med lokala, regionala och nationella utlöpare som baseras på såväl traditionella och nya kommunikationskanaler som ny teknik i syfte att öka spridningen och stimulera allmänhetens intresse.

Motivering

Åtgärder på lokal nivå är viktiga, eftersom de lokala och regionala myndigheterna spelar en särskild roll när det gäller att erkänna och främja villkoren för ett reellt tillträde till de sociala, ekonomiska och kulturella tjänsterna för människor som lever i fattigdom och social utestängning. De lokala, regionala och nationella myndigheterna har ett grundläggande ansvar att utarbeta, finansiera och föra en politik som syftar till att säkra integrationen av marginaliserade personer.

Informationskampanjer skulle kunna nå ut till ett stort antal medborgare om offentliga organ deltar på samtliga nivåer och om man använder ett språk som är anpassat för att kommunicera med den avsedda målgruppen.

Ändringsförslag 8

Bilaga

2.   Informationskampanjer som omfattar följande:

Fjärde punktsatsen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Framställning av kommunikations- och medieredskap som ska finnas tillgängliga i hela gemenskapen, för att stimulera allmänhetens intresse. | Framställning av kommunikations- och medieredskap som ska finnas tillgängliga i hela gemenskapen, för att stimulera allmänhetens intresse. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Framställning av kommunikations- och medieredskap som ska finnas tillgängliga i hela gemenskapen, för att stimulera allmänhetens intresse.

Framställning av kommunikations- och medieredskap som ska finnas tillgängliga i hela gemenskapen, för att stimulera allmänhetens intresse.

Motivering

Upprepar vad som sägs i tredje punktsatsen.

Ändringsförslag 9

Bilaga

2.   Informationskampanjer som omfattar följande:

Femte punktsatsen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Lämpliga åtgärder som har till syfte att sätta fokus på resultaten och öka synligheten för gemenskapsprogram, gemenskapsinsatser och gemenskapsinitiativ som bidrar till uppnåendet av målen med det europeiska året. | Lämpliga åtgärder som har till syfte att sätta fokus på resultaten och öka synligheten för gemenskapsprogram, gemenskapsinsatser och gemenskapsinitiativ
  göra programmen mer synliga och sprida information om de insatser, gemenskapsinitiativ och resultat som bidrar till uppnåendet av målen med det europeiska året. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Lämpliga åtgärder som har till syfte att sätta fokus på resultaten och öka synligheten för gemenskapsprogram, gemenskapsinsatser och gemenskapsinitiativ som bidrar till uppnåendet av målen med det europeiska året.

Lämpliga åtgärder som har till syfte att sätta fokus på resultaten och öka synligheten för gemenskapsprogram, gemenskapsinsatser och gemenskapsinitiativ
  göra programmen mer synliga och sprida information om de insatser, gemenskapsinitiativ och resultat som bidrar till uppnåendet av målen med det europeiska året.

Motivering

Ingen motivering behövs.

Ändringsförslag 10

Bilaga

2.   Informationskampanjer som omfattar följande:

Sjätte punktsatsen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Lämpliga initiativ från utbildningsinstitutioner för att sprida information om det europeiska året. | Lämpliga initiativ från utbildningsinstitutioner för att sprida information om det europeiska året
  medvetandegöra den unga generationen och sprida kännedom om principerna för bekämpning av fattigdomen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Lämpliga initiativ från utbildningsinstitutioner för att sprida information om det europeiska året.

Lämpliga initiativ från utbildningsinstitutioner för att sprida information om det europeiska året
  medvetandegöra den unga generationen och sprida kännedom om principerna för bekämpning av fattigdomen.

Motivering

Det delade ansvaret förstärks av en insats som syftar till ett ökat deltagande från alla samhällsgrupper, särskilt ungdomar, för att förstärka tillämpningen av Lissabonfördraget, vars artikel 149 syftar till att ”stimulera ungdomars deltagande i Europas demokratiska liv”.

Ändringsförslag 11

Bilaga

3.   Övriga insatser

Första punktsatsen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Undersökningar och rapporter på gemenskapsnivå för att utvärdera och rapportera om såväl förberedelserna av det europeiska året som dess effektivitet och verkan samt om övervakningen av dessa frågor på lång sikt. För att främja en ny enighet om politiska lösningar kommer en av undersökningarna också att innehålla ett antal frågor för att sondera den allmänna opinionen i fråga om politik för förebyggande av och bekämpning av fattigdom och social utestängning, däribland sociala trygghetssystem, och om EU:s potentiella roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. Denna undersökning kommer att genomföras under 2009, så att resultaten kan föreläggas på öppningskonferensen för det europeiska året. | Undersökningar och rapporter på gemenskaps-nivå för att utvärdera och rapportera om såväl förberedelserna av det europeiska året som dess effektivitet och verkan samt om övervakningen av dessa frågor på lång sikt. För att främja en ny
  skapa en bredare basis för enighet om politiska lösningar kommer en av undersökningarna också att innehålla ett antal frågor för att sondera den allmänna opinionen i fråga om politik för förebyggande av och bekämpning av fattigdom och social utestängning, däribland sociala trygghetssystem, och om EU:s potentiella
  den roll som EU har åtagit sig i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. Denna undersökning kommer att genomföras under 2009, så att resultaten kan föreläggas på öppningskonferensen för det europeiska året. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Undersökningar och rapporter på gemenskapsnivå för att utvärdera och rapportera om såväl förberedelserna av det europeiska året som dess effektivitet och verkan samt om övervakningen av dessa frågor på lång sikt. För att främja en ny enighet om politiska lösningar kommer en av undersökningarna också att innehålla ett antal frågor för att sondera den allmänna opinionen i fråga om politik för förebyggande av och bekämpning av fattigdom och social utestängning, däribland sociala trygghetssystem, och om EU:s potentiella roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. Denna undersökning kommer att genomföras under 2009, så att resultaten kan föreläggas på öppningskonferensen för det europeiska året.

Undersökningar och rapporter på gemenskaps-nivå för att utvärdera och rapportera om såväl förberedelserna av det europeiska året som dess effektivitet och verkan samt om övervakningen av dessa frågor på lång sikt. För att främja en ny
  skapa en bredare basis för enighet om politiska lösningar kommer en av undersökningarna också att innehålla ett antal frågor för att sondera den allmänna opinionen i fråga om politik för förebyggande av och bekämpning av fattigdom och social utestängning, däribland sociala trygghetssystem, och om EU:s potentiella
  den roll som EU har åtagit sig i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. Denna undersökning kommer att genomföras under 2009, så att resultaten kan föreläggas på öppningskonferensen för det europeiska året.

Motivering

Det är viktigt att tydligt och med eftertryck erinra om unionens åtagande att aktivt verka för en attitydförändring hos EU-medborgarna när det gäller fattigdom och social utestängning.

Ändringsförslag 12

Bilaga

3.   Övriga insatser

Andra punktsatsen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Samarbete med den privata sektorn, radio- och tv-stationer samt andra medier som kan fungera som partner vid spridningen av information om det europeiska året samt vid insatser för en långsiktig dialog om sociala frågor. | Samarbete med den privata sektorn, radio- och tv-stationer samt andra medier som kan fungera som partner vid spridningen av information om det europeiska året samt vid insatser för att utveckla en långsiktig dialog om sociala frågor. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Samarbete med den privata sektorn, radio- och tv-stationer samt andra medier som kan fungera som partner vid spridningen av information om det europeiska året samt vid insatser för en långsiktig dialog om sociala frågor.

Samarbete med den privata sektorn, radio- och tv-stationer samt andra medier som kan fungera som partner vid spridningen av information om det europeiska året samt vid insatser för att utveckla en långsiktig dialog om sociala frågor.

Motivering

Ingen motivering behövs.

Ändringsförslag 13

Bilaga

II.   SAMFINANSIERING AV INSATSER PÅ NATIONELL NIVÅ

Punkt 7 f

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Utbildningsmöjligheter för tjänstemän, arbets-marknadens parter, medierna, företrädare för icke-statliga organisationer och andra aktörer i syfte att öka deras kunskap om fattigdom och social utestängning, om europeisk och nationell politik för social integration och om de olika politiska verktyg som finns på området, så att de blir bättre rustade att hantera fattigdomsrelaterade problem och uppmuntras att spela en aktiv roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. | Utbildningsmöjligheter för tjänstemän på nationell, regional och lokal nivå, arbetsmarknadens parter, medierna, företrädare för icke-statliga organisationer och andra aktörer i syfte att öka deras kunskap om fattigdom och social utestängning, om europeisk och nationell politik för social integration och om de olika politiska verktyg som finns på området, så att de blir bättre rustade att hantera fattigdomsrelaterade problem och uppmuntras att spela en aktiv roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Utbildningsmöjligheter för tjänstemän, arbets-marknadens parter, medierna, företrädare för icke-statliga organisationer och andra aktörer i syfte att öka deras kunskap om fattigdom och social utestängning, om europeisk och nationell politik för social integration och om de olika politiska verktyg som finns på området, så att de blir bättre rustade att hantera fattigdomsrelaterade problem och uppmuntras att spela en aktiv roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning.

Utbildningsmöjligheter för tjänstemän på nationell, regional och lokal nivå, arbetsmarknadens parter, medierna, företrädare för icke-statliga organisationer och andra aktörer i syfte att öka deras kunskap om fattigdom och social utestängning, om europeisk och nationell politik för social integration och om de olika politiska verktyg som finns på området, så att de blir bättre rustade att hantera fattigdomsrelaterade problem och uppmuntras att spela en aktiv roll i bekämpningen av fattigdom och social utestängning.

Motivering

De lokala, regionala och nationella myndigheterna har ett grundläggande ansvar att utarbeta, finansiera och föra en politik som syftar till att garantera integrationen av marginaliserade personer, och därför är det viktigt att tjänstemännen är förberedda på denna uppgift.

Ändringsförslag 14

Bilaga

V.   PRIORITERAD VERKSAMHET I SAMBAND MED DET EUROPEISKA ÅRET

Andra stycket

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| I överensstämmelse med analysen och prioriteringarna i den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration bör det europeiska år inriktas på följande frågor:






  — | Barnfattigdom och fattigdom som överförs från en generation till nästa. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

I överensstämmelse med analysen och prioriteringarna i den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration bör det europeiska år inriktas på följande frågor:

—

Barnfattigdom och fattigdom som överförs från en generation till nästa.

| — | En arbetsmarknad för alla. |
| --- | --- |

—

En arbetsmarknad för alla.

| — | Åtgärder för att skapa mer jämlik tillgång till utbildning, bl.a. genom utbildning som ger digital kompetens. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att skapa mer jämlik tillgång till utbildning, bl.a. genom utbildning som ger digital kompetens.

| — | Genusaspekter på fattigdom. |
| --- | --- |

—

Genusaspekter på fattigdom.

| — | Tillgång till grundläggande samhällstjänster, bl.a. människovärdiga bostadsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Tillgång till grundläggande samhällstjänster, bl.a. människovärdiga bostadsförhållanden.

| — | Bekämpning av diskriminering, främjande av invandrarintegration och integration av etniska minoriteter i samhället och på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av diskriminering, främjande av invandrarintegration och integration av etniska minoriteter i samhället och på arbetsmarknaden.

| — | Hänsyn till funktionshindrades och andra utsatta gruppers behov. |
| --- | --- |

—

Hänsyn till funktionshindrades och andra utsatta gruppers behov.

I överensstämmelse med analysen och prioriteringarna i den gemensamma rapporten om socialt skydd och social integration bör det europeiska år inriktas på följande frågor:

| — | Barnfattigdom och fattigdom som överförs från en generation till nästa. |
| --- | --- |

—

Barnfattigdom och fattigdom som överförs från en generation till nästa.

| — | Den äldre generationen. |
| --- | --- |

—

Den äldre generationen.

| — | Aktiva integrationsinsatser. |
| --- | --- |

—

Aktiva integrationsinsatser.

| — | En arbetsmarknad för alla. |
| --- | --- |

—

En arbetsmarknad för alla.

| — | Åtgärder för att skapa mer jämlik tillgång till utbildning, bl.a. genom utbildning som ger digital kompetens. |
| --- | --- |

—

Åtgärder för att skapa mer jämlik tillgång till utbildning, bl.a. genom utbildning som ger digital kompetens.

| — | Genusaspekter på fattigdom. |
| --- | --- |

—

Genusaspekter på fattigdom.

| — | Tillgång till grundläggande samhällstjänster, bl.a. människovärdiga bostadsförhållanden. |
| --- | --- |

—

Tillgång till grundläggande samhällstjänster, bl.a. människovärdiga bostadsförhållanden.

| — | Bekämpning av diskriminering, främjande av invandrarintegration och integration av etniska och religiösa minoriteter samt flyktingar i samhället och på arbets-marknaden. |
| --- | --- |

—

Bekämpning av diskriminering, främjande av invandrarintegration och integration av etniska och religiösa minoriteter samt flyktingar i samhället och på arbets-marknaden.

| — | Hänsyn till funktionshindrades och andra utsatta gruppers behov. |
| --- | --- |

—

Hänsyn till funktionshindrades och andra utsatta gruppers behov.

Motivering

Fattigdom drabbar i synnerhet den äldre delen av befolkningen, flyktingar och religiösa minoriteter. I syfte att säkra lika möjligheter till deltagande i det politiska och sociala livet är det viktigt att främja integrationsåtgärder för dessa grupper.

Ändringsförslag 15

Bilaga

5.   BESKRIVNING OCH MÅL

5.3.   Förslagets mål och förväntade resultat samt indikatorer för dessa inom den verksamhetsbaserade förvaltningen

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det europeiska året förväntas stimulera till debatt och skapa lösningar som gör det möjligt för fattiga och socialt utestängda att delta i samhällslivet på ett meningsfullt sätt, stärka de organisationer som de deltar i och skapa bättre förutsättningar för deras deltagande i insatser som ska bidra till att verkningsfullt bekämpa fattigdom. Det europeiska året kommer att medverka till att ge den öppna samordningsmetoden större verkan på gräsrotsnivå. | Det europeiska året förväntas stimulera till debatt och skapa lösningar som gör det möjligt för fattiga och socialt utestängda att integreras i och delta i samhällslivet på ett meningsfullt sätt, stärka de organisationer som de deltar i och skapa bättre förutsättningar för effektiva insatser som främjar egenmakt (

  empowerment

  ) och åtgärder som säkrar deras deltagande i insatser som ska bidra till att verkningsfullt bekämpa fattigdom. Det europeiska året kommer att medverka till att ge den öppna samordningsmetoden större verkan på gräsrotsnivå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det europeiska året förväntas stimulera till debatt och skapa lösningar som gör det möjligt för fattiga och socialt utestängda att delta i samhällslivet på ett meningsfullt sätt, stärka de organisationer som de deltar i och skapa bättre förutsättningar för deras deltagande i insatser som ska bidra till att verkningsfullt bekämpa fattigdom. Det europeiska året kommer att medverka till att ge den öppna samordningsmetoden större verkan på gräsrotsnivå.

Det europeiska året förväntas stimulera till debatt och skapa lösningar som gör det möjligt för fattiga och socialt utestängda att integreras i och delta i samhällslivet på ett meningsfullt sätt, stärka de organisationer som de deltar i och skapa bättre förutsättningar för effektiva insatser som främjar egenmakt (

  empowerment

  ) och åtgärder som säkrar deras deltagande i insatser som ska bidra till att verkningsfullt bekämpa fattigdom. Det europeiska året kommer att medverka till att ge den öppna samordningsmetoden större verkan på gräsrotsnivå.

Motivering

Ingen motivering behövs.

Bryssel den 18 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/15 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/15

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Europeisk gruppering för territoriellt samarbete: En vitalisering av det territoriella samarbetet i Europa”

(2008/C 257/03)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | ReK understryker kravet på en snabb och enhetlig tillämpning av förordningen i hela EU, i enlighet med den europeiska anda som kännetecknar det nya instrumentet. |
| --- | --- |

—

ReK understryker kravet på en snabb och enhetlig tillämpning av förordningen i hela EU, i enlighet med den europeiska anda som kännetecknar det nya instrumentet.

| — | Det faktum att EGTS utgör en rättslig gemenskapsram för regionala samarbetsformer mellan institutionella aktörer på olika nivåer i två eller flera medlemsstater kan utlösa en övergripande europeisk integrationsprocess i enlighet med subsidiaritets- och närhetsprinciperna. |
| --- | --- |

—

Det faktum att EGTS utgör en rättslig gemenskapsram för regionala samarbetsformer mellan institutionella aktörer på olika nivåer i två eller flera medlemsstater kan utlösa en övergripande europeisk integrationsprocess i enlighet med subsidiaritets- och närhetsprinciperna.

| — | Möjligheten att i en enda samarbetsstruktur involvera olika institutionella nivåer banar väg för nya former av flernivåstyre, vilket gör det möjligt för de europeiska regionala och lokala myndigheterna att spela en viktig pådrivande roll när det gäller utarbetande och genomförande av unionens politik, och därmed bidra till ett europeiskt styresskick som i högre grad präglas av öppenhet, deltagande, demokrati, ansvarstagande och transparens. |
| --- | --- |

—

Möjligheten att i en enda samarbetsstruktur involvera olika institutionella nivåer banar väg för nya former av flernivåstyre, vilket gör det möjligt för de europeiska regionala och lokala myndigheterna att spela en viktig pådrivande roll när det gäller utarbetande och genomförande av unionens politik, och därmed bidra till ett europeiskt styresskick som i högre grad präglas av öppenhet, deltagande, demokrati, ansvarstagande och transparens.

| — | ReK ämnar fylla en nyckelroll vad gäller information om och främjande av EGTS genom politisk mobilisering, kommunikationsinsatser, nätverk för utbyte av erfarenheter och bästa metoder samt studier. |
| --- | --- |

—

ReK ämnar fylla en nyckelroll vad gäller information om och främjande av EGTS genom politisk mobilisering, kommunikationsinsatser, nätverk för utbyte av erfarenheter och bästa metoder samt studier.

| — | ReK uppmanar kommissionen att inleda en strategidiskussion om EGTS i nästa grönbok om den europeiska sammanhållningen. |
| --- | --- |

—

ReK uppmanar kommissionen att inleda en strategidiskussion om EGTS i nästa grönbok om den europeiska sammanhållningen.

| Föredragande | : | Mercedes Bresso (IT–PSE), regionpresident i Piemonte |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Mercedes Bresso (IT–PSE), regionpresident i Piemonte

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

De utmaningar som kontinenten står inför och behovet av europeisk integration

| 1. | Regionkommittén välkomnar varmt antagandet av förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS). Den utgör ett effektivt svar på det grundläggande behovet av en fördjupad europeisk integrationsprocess med respekt för den regionala mångfalden genom att den anpassar de nuvarande styresformerna till de utmaningar som EU står inför. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar varmt antagandet av förordningen om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS). Den utgör ett effektivt svar på det grundläggande behovet av en fördjupad europeisk integrationsprocess med respekt för den regionala mångfalden genom att den anpassar de nuvarande styresformerna till de utmaningar som EU står inför.

| 2. | EU står inför förändringar som är avgörande för unionens framtid. Man kan bara nämna det nya Lissabonfördraget som undertecknades den 13 december 2007, den senaste utvidgningen av Schengenområdet till nio nya länder, eurons införande i Cypern och Malta i början av 2008 och den pågående översynen av budgeten. |
| --- | --- |

2.

EU står inför förändringar som är avgörande för unionens framtid. Man kan bara nämna det nya Lissabonfördraget som undertecknades den 13 december 2007, den senaste utvidgningen av Schengenområdet till nio nya länder, eurons införande i Cypern och Malta i början av 2008 och den pågående översynen av budgeten.

| 3. | Kommittén gläds i princip åt att den territoriella sammanhållningen har införts som ett av Europeiska unionens mål i artikel 3 i det nya Lissabonfördraget samt åt att man i Lissabonfördraget fastslår att särskild uppmärksamhet ska fästas vid gränsregionerna. Det är ett uttryckligt erkännande av att man i utformningen av unionens politik måste främja en harmonisk och balanserad utveckling av ett polycentriskt europeiskt territorium. Vi uppmanar kommissionen att utarbeta förslag till de åtgärder och verksamheter på europeisk nivå som i framtiden kan omfattas av detta. |
| --- | --- |

3.

Kommittén gläds i princip åt att den territoriella sammanhållningen har införts som ett av Europeiska unionens mål i artikel 3 i det nya Lissabonfördraget samt åt att man i Lissabonfördraget fastslår att särskild uppmärksamhet ska fästas vid gränsregionerna. Det är ett uttryckligt erkännande av att man i utformningen av unionens politik måste främja en harmonisk och balanserad utveckling av ett polycentriskt europeiskt territorium. Vi uppmanar kommissionen att utarbeta förslag till de åtgärder och verksamheter på europeisk nivå som i framtiden kan omfattas av detta.

| 4. | Regionkommittén är medveten om att EU:s och dess regioners framtid är avhängig av en ökad samverkan mellan sammanhållningspolitiken och de konkurrensfrämjande strategierna samt av en sektorspolitik som gör det möjligt – särskilt för mindre gynnade regioner – att möta globaliseringens utmaningar med hjälp av ett gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt angreppssätt. Gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete har redan gett och fortsätter att ge ett europeiskt, politiskt, institutionellt, ekonomiskt och sociokulturellt mervärde. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén är medveten om att EU:s och dess regioners framtid är avhängig av en ökad samverkan mellan sammanhållningspolitiken och de konkurrensfrämjande strategierna samt av en sektorspolitik som gör det möjligt – särskilt för mindre gynnade regioner – att möta globaliseringens utmaningar med hjälp av ett gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt angreppssätt. Gränsöverskridande, transnationellt och interregionalt samarbete har redan gett och fortsätter att ge ett europeiskt, politiskt, institutionellt, ekonomiskt och sociokulturellt mervärde.

| 5. | ReK erinrar om att den territoriella sammanhållningen intar en central plats i EU:s territoriella agenda. Där framförs kravet på att den territoriella dimensionen ska spela en mer framträdande roll i den framtida europeiska sammanhållningspolitiken och på övriga gemenskapspolitiska områden. |
| --- | --- |

5.

ReK erinrar om att den territoriella sammanhållningen intar en central plats i EU:s territoriella agenda. Där framförs kravet på att den territoriella dimensionen ska spela en mer framträdande roll i den framtida europeiska sammanhållningspolitiken och på övriga gemenskapspolitiska områden.

| 6. | Den territoriella sammanhållningen är en viktig förutsättning för att målen om ekonomisk tillväxt och solidaritet ska kunna uppnås och för att man ska lyckas skapa en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning, sociala framsteg och hållbar utveckling eftersträvas. |
| --- | --- |

6.

Den territoriella sammanhållningen är en viktig förutsättning för att målen om ekonomisk tillväxt och solidaritet ska kunna uppnås och för att man ska lyckas skapa en social marknadsekonomi med hög konkurrenskraft där full sysselsättning, sociala framsteg och hållbar utveckling eftersträvas.

| 7. | Samtidigt kan den territoriella sammanhållningen stärka konkurrenskraften och hållbarheten i EU:s regioner, i enlighet med målen i den uppdaterade Lissabonstrategi som antogs av medlemsstaterna 2008. |
| --- | --- |

7.

Samtidigt kan den territoriella sammanhållningen stärka konkurrenskraften och hållbarheten i EU:s regioner, i enlighet med målen i den uppdaterade Lissabonstrategi som antogs av medlemsstaterna 2008.

| 8. | Territoriellt samarbete, och först och främst gränsöverskridande samarbete, är av grundläggande betydelse för den europeiska integrationen och utgör en av EU:s politiska prioriteringar. Det territoriella samarbetet är särskilt viktigt för de yttre randområdena, öar och bergsområden. |
| --- | --- |

8.

Territoriellt samarbete, och först och främst gränsöverskridande samarbete, är av grundläggande betydelse för den europeiska integrationen och utgör en av EU:s politiska prioriteringar. Det territoriella samarbetet är särskilt viktigt för de yttre randområdena, öar och bergsområden.

| 9. | ReK uppmanar kommissionen att inleda en strategidiskussion om EGTS i nästa grönbok om den europeiska sammanhållningen. |
| --- | --- |

9.

ReK uppmanar kommissionen att inleda en strategidiskussion om EGTS i nästa grönbok om den europeiska sammanhållningen.

EGTS' politiska och strategiska värde

| 10. | Regionkommittén stöder det territoriella samarbetet som ett grundläggande verktyg inom sammanhållningspolitiken. Det bidrar till att inom ekonomiskt, socialt, kulturellt och miljömässigt viktiga sektorer lösa frågor med en betydande territoriell dimension. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén stöder det territoriella samarbetet som ett grundläggande verktyg inom sammanhållningspolitiken. Det bidrar till att inom ekonomiskt, socialt, kulturellt och miljömässigt viktiga sektorer lösa frågor med en betydande territoriell dimension.

| 11. | Det territoriella samarbetet utgör ett effektivt svar på kravet att fördelningen av medlen under programperioden 2007–2013 måste vara mer geografiskt balanserad. |
| --- | --- |

11.

Det territoriella samarbetet utgör ett effektivt svar på kravet att fördelningen av medlen under programperioden 2007–2013 måste vara mer geografiskt balanserad.

| 12. | ReK välkomnar att det territoriella samarbetet under denna programperiod har fått en starkare ställning inom sammanhållningspolitiken genom följande åtgärder:






  — | Integreringen av gemenskapsinitiativet Interreg, som blir ett fullvärdigt politiskt mål (mål 3) i den europeiska sammanhållningspolitiken. |
| --- | --- | --- |

12.

ReK välkomnar att det territoriella samarbetet under denna programperiod har fått en starkare ställning inom sammanhållningspolitiken genom följande åtgärder:

—

Integreringen av gemenskapsinitiativet Interreg, som blir ett fullvärdigt politiskt mål (mål 3) i den europeiska sammanhållningspolitiken.

| — | De territoriella samarbetsinitiativen inriktas i högre grad på genomförandet av målen från Lissabon och Göteborg. |
| --- | --- |

—

De territoriella samarbetsinitiativen inriktas i högre grad på genomförandet av målen från Lissabon och Göteborg.

| — | Befästandet av det territoriella samarbetet och dess koppling till andra tematiska politikområden i EU inom ramen för initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”. |
| --- | --- |

—

Befästandet av det territoriella samarbetet och dess koppling till andra tematiska politikområden i EU inom ramen för initiativet ”Regioner för ekonomisk förändring”.

| — | En stärkt samarbetsstruktur, operativa rutiner och finansieringsförfaranden, bland annat via nätverksprogram i de 27 medlemsstaterna (Urbact, Interact, ESPON). |
| --- | --- |

—

En stärkt samarbetsstruktur, operativa rutiner och finansieringsförfaranden, bland annat via nätverksprogram i de 27 medlemsstaterna (Urbact, Interact, ESPON).

| 13. | Kommittén anser att förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) är ett viktigt rättsligt instrument som stärker samarbetet mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU genom enhetliga gemenskapsbestämmelser som är direkt tillämpliga i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

13.

Kommittén anser att förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (EGTS) är ett viktigt rättsligt instrument som stärker samarbetet mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU genom enhetliga gemenskapsbestämmelser som är direkt tillämpliga i alla medlemsstater.

| 14. | Regionkommittén anser att den potential som kan förutses ökar ytterligare genom en direkt koppling till gemenskapslagstiftningen, vilket ger särskild styrka och möjligheter till rättslig integration samt större djup och dynamik än de klassiska samarbetsinstrumenten. |
| --- | --- |

14.

Regionkommittén anser att den potential som kan förutses ökar ytterligare genom en direkt koppling till gemenskapslagstiftningen, vilket ger särskild styrka och möjligheter till rättslig integration samt större djup och dynamik än de klassiska samarbetsinstrumenten.

| 15. | ReK noterar att den tidigare rättsliga ramen, som för övrigt inte avskaffas genom förordningen, ofta skapade osäkerhet. |
| --- | --- |

15.

ReK noterar att den tidigare rättsliga ramen, som för övrigt inte avskaffas genom förordningen, ofta skapade osäkerhet.

| 16. | ReK gläder sig åt att EGTS-förordningen har införlivat en stor del av den utveckling som Europarådets regelverk har inneburit i fråga om territoriellt samarbete. Det var inom Europarådet som de regionala myndigheternas rätt att samarbeta över nationsgränserna erkändes genom den europeiska ramkonventionen om gränskommunalt samarbete från 1980 och dess tilläggsprotokoll från 1995 och 1998. |
| --- | --- |

16.

ReK gläder sig åt att EGTS-förordningen har införlivat en stor del av den utveckling som Europarådets regelverk har inneburit i fråga om territoriellt samarbete. Det var inom Europarådet som de regionala myndigheternas rätt att samarbeta över nationsgränserna erkändes genom den europeiska ramkonventionen om gränskommunalt samarbete från 1980 och dess tilläggsprotokoll från 1995 och 1998.

| 17. | EGTS är ett instrument som leder till en europeisk samarbetsstruktur vars syfte är att göra det möjligt att ta itu med och lösa rättsliga och administrativa problem som vanligen hör ihop med genomförandet och förvaltningen av gränsöverskridande, transnationella och interregionala program och projekt samt territoriellt samarbete i allmänhet. |
| --- | --- |

17.

EGTS är ett instrument som leder till en europeisk samarbetsstruktur vars syfte är att göra det möjligt att ta itu med och lösa rättsliga och administrativa problem som vanligen hör ihop med genomförandet och förvaltningen av gränsöverskridande, transnationella och interregionala program och projekt samt territoriellt samarbete i allmänhet.

| 18. | Genom inrättande av samarbetsgrupper med status som juridisk person och med de medel som krävs för att genomföra projekt och insatser med eller utan ekonomiskt bidrag från gemenskapen, bidrar EGTS till att ge initiativen för territoriellt samarbete stadga och säkerhet. |
| --- | --- |

18.

Genom inrättande av samarbetsgrupper med status som juridisk person och med de medel som krävs för att genomföra projekt och insatser med eller utan ekonomiskt bidrag från gemenskapen, bidrar EGTS till att ge initiativen för territoriellt samarbete stadga och säkerhet.

| 19. | EGTS kan erbjuda en effektiv plattform för samordning och genomförande av europeiska nationella och regionala politikinsatser på en rad viktiga områden som infrastruktur, företagens konkurrenskraft, forskning och innovation, utbildning, miljöskydd och förebyggande av miljörisker, energi- och transportnät, hälsovård och socialfrågor samt hållbar och polycentrisk stadsutveckling. |
| --- | --- |

19.

EGTS kan erbjuda en effektiv plattform för samordning och genomförande av europeiska nationella och regionala politikinsatser på en rad viktiga områden som infrastruktur, företagens konkurrenskraft, forskning och innovation, utbildning, miljöskydd och förebyggande av miljörisker, energi- och transportnät, hälsovård och socialfrågor samt hållbar och polycentrisk stadsutveckling.

| 20. | ReK erinrar om att EU-program som Interreg har lett till att det upprättats ett flertal strukturer, överenskommelser och avtal som ska ligga till grund för olika former av gränsöverskridande och mellanregionalt samarbete mellan lokala och regionala myndigheter kring frågor av gemensamt intresse. |
| --- | --- |

20.

ReK erinrar om att EU-program som Interreg har lett till att det upprättats ett flertal strukturer, överenskommelser och avtal som ska ligga till grund för olika former av gränsöverskridande och mellanregionalt samarbete mellan lokala och regionala myndigheter kring frågor av gemensamt intresse.

| 21. | Kommittén anser att EGTS kan innebära en ny möjlighet till rättslig struktur och enhetlig utveckling för euroregionerna, som under flera år har gett avgörande bidrag till att stärka ett verkligt samarbete på många olika områden samt när det gäller grannskapsförbindelserna, att föra befolkningarna närmare varandra, öka kunskapsöverföringen och utbytet av god praxis genom samarbetsinitiativ. |
| --- | --- |

21.

Kommittén anser att EGTS kan innebära en ny möjlighet till rättslig struktur och enhetlig utveckling för euroregionerna, som under flera år har gett avgörande bidrag till att stärka ett verkligt samarbete på många olika områden samt när det gäller grannskapsförbindelserna, att föra befolkningarna närmare varandra, öka kunskapsöverföringen och utbytet av god praxis genom samarbetsinitiativ.

| 22. | Kommittén betonar att syftet med EGTS-förordningen inte är att upphäva existerande verksamma Euroregioner eller att utgöra en extra administrativ struktur, utan att erbjuda ett trovärdigt alternativ för transeuropeiskt territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

22.

Kommittén betonar att syftet med EGTS-förordningen inte är att upphäva existerande verksamma Euroregioner eller att utgöra en extra administrativ struktur, utan att erbjuda ett trovärdigt alternativ för transeuropeiskt territoriellt samarbete.

| 23. | Kommittén betonar att EGTS utgör ett kraftfullt instrument för att utöva decentraliserat samarbete i hela EU på ett antal politikområden, med utgångspunkt i stabila strukturer som är kapabla att involvera medborgarna och fatta gemensamma beslut som genomförs fullt ut och till och med leder till strategiskt samarbete på lång sikt. |
| --- | --- |

23.

Kommittén betonar att EGTS utgör ett kraftfullt instrument för att utöva decentraliserat samarbete i hela EU på ett antal politikområden, med utgångspunkt i stabila strukturer som är kapabla att involvera medborgarna och fatta gemensamma beslut som genomförs fullt ut och till och med leder till strategiskt samarbete på lång sikt.

| 24. | ReK menar att EGTS kan och bör vara ett prioriterat operativt instrument i syfte att underlätta tillgången till kreditmarknaden för att bekosta infrastruktur eller tjänster av allmänt intresse i olika EU-regioner som i sin tur kommer att generera de inkomster som är nödvändiga för finansieringen av dessa åtgärder. |
| --- | --- |

24.

ReK menar att EGTS kan och bör vara ett prioriterat operativt instrument i syfte att underlätta tillgången till kreditmarknaden för att bekosta infrastruktur eller tjänster av allmänt intresse i olika EU-regioner som i sin tur kommer att generera de inkomster som är nödvändiga för finansieringen av dessa åtgärder.

| 25. | Kommittén vill understryka att en åtgärd som bör genomföras på gemenskapsnivå är att stimulera användningen av EGTS som främsta samarbetsinstrument, både för de stora fördelar som det innebär i form av förenklad förvaltning av politik, planer och projekt i fråga om samarbete, och för spridningen av bästa förvaltningspraxis i hela EU. |
| --- | --- |

25.

Kommittén vill understryka att en åtgärd som bör genomföras på gemenskapsnivå är att stimulera användningen av EGTS som främsta samarbetsinstrument, både för de stora fördelar som det innebär i form av förenklad förvaltning av politik, planer och projekt i fråga om samarbete, och för spridningen av bästa förvaltningspraxis i hela EU.

| 26. | Antagandet av EGTS-instrumentet kan leda till att de befintliga samarbetsstrukturerna kan fungera på ett mer samstämmigt och effektivt sätt med sikte på en mer ändamålsenlig och mindre splittrad fördelning av medlen, och därmed till att resultaten håller högre kvalitet. |
| --- | --- |

26.

Antagandet av EGTS-instrumentet kan leda till att de befintliga samarbetsstrukturerna kan fungera på ett mer samstämmigt och effektivt sätt med sikte på en mer ändamålsenlig och mindre splittrad fördelning av medlen, och därmed till att resultaten håller högre kvalitet.

| 27. | ReK menar att EGTS kommer att bidra på ett avgörande sätt till effektiv fördelning och förvaltning av resurser genom de regionala och lokala myndigheternas samt de ekonomiska och sociala aktörernas större delaktighet på regional nivå. |
| --- | --- |

27.

ReK menar att EGTS kommer att bidra på ett avgörande sätt till effektiv fördelning och förvaltning av resurser genom de regionala och lokala myndigheternas samt de ekonomiska och sociala aktörernas större delaktighet på regional nivå.

| 28. | Det faktum att EGTS utgör en rättslig gemenskapsram för regionala samarbetsformer mellan institutionella aktörer på olika nivåer i två eller flera medlemsstater kan utlösa en övergripande europeisk integrationsprocess i enlighet med subsidiaritets- och närhetsprinciperna. |
| --- | --- |

28.

Det faktum att EGTS utgör en rättslig gemenskapsram för regionala samarbetsformer mellan institutionella aktörer på olika nivåer i två eller flera medlemsstater kan utlösa en övergripande europeisk integrationsprocess i enlighet med subsidiaritets- och närhetsprinciperna.

| 29. | Genom EGTS-instrumentet kan de europeiska regionala och lokala myndigheterna spela en viktig pådrivande roll när det gäller utarbetande och genomförande av unionens politik, och därmed bidra till ett europeiskt styresskick som i högre grad präglas av öppenhet, deltagande, demokrati, ansvarstagande och transparens. |
| --- | --- |

29.

Genom EGTS-instrumentet kan de europeiska regionala och lokala myndigheterna spela en viktig pådrivande roll när det gäller utarbetande och genomförande av unionens politik, och därmed bidra till ett europeiskt styresskick som i högre grad präglas av öppenhet, deltagande, demokrati, ansvarstagande och transparens.

| 30. | Möjligheten att i en enda samarbetsstruktur involvera olika institutionella nivåer banar väg för nya former av flernivåstyre, där de berörda parterna utifrån sina respektive befogenheter bidrar till projektets samlade framgång. |
| --- | --- |

30.

Möjligheten att i en enda samarbetsstruktur involvera olika institutionella nivåer banar väg för nya former av flernivåstyre, där de berörda parterna utifrån sina respektive befogenheter bidrar till projektets samlade framgång.

Åtagandet att tillämpa förordningen i enlighet med gemenskapens principer

| 31. | Valet av en förordning garanterar enhetliga regler för det territoriella samarbetet i alla medlemsstater och minimerar de skillnader som beror på en fragmenterad lagstiftning. För första gången finns det ett gemensamt instrument med denna geografiska räckvidd. |
| --- | --- |

31.

Valet av en förordning garanterar enhetliga regler för det territoriella samarbetet i alla medlemsstater och minimerar de skillnader som beror på en fragmenterad lagstiftning. För första gången finns det ett gemensamt instrument med denna geografiska räckvidd.

| 32. | Regionkommittén anser emellertid att genomförandet av förordningen måste samordnas på ett korrekt sätt för att de olika rättsakter som medlemsstaterna utarbetar utifrån förordning 1082/2006 (EG) ska bli förenliga och inte skapa nya hinder. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén anser emellertid att genomförandet av förordningen måste samordnas på ett korrekt sätt för att de olika rättsakter som medlemsstaterna utarbetar utifrån förordning 1082/2006 (EG) ska bli förenliga och inte skapa nya hinder.

| 33. | ReK framhåller kravet på en snabb och enhetlig tillämpning av förordningen i hela EU, i enlighet med den europeiska anda som kännetecknar det nya instrumentet. |
| --- | --- |

33.

ReK framhåller kravet på en snabb och enhetlig tillämpning av förordningen i hela EU, i enlighet med den europeiska anda som kännetecknar det nya instrumentet.

| 34. | I enlighet med de förfaranden som åberopas i ingressen till förordningen om EGTS vill kommittén framhålla hur viktigt det är att även tredjeländer som kommer att ansluta sig till EU görs delaktiga i genomförandet av det nya instrumentet, under lämpliga former och så snart som möjligt. |
| --- | --- |

34.

I enlighet med de förfaranden som åberopas i ingressen till förordningen om EGTS vill kommittén framhålla hur viktigt det är att även tredjeländer som kommer att ansluta sig till EU görs delaktiga i genomförandet av det nya instrumentet, under lämpliga former och så snart som möjligt.

| 35. | Kommittén noterar att några medlemsstater redan har antagit förordningens tillämpningsföreskrifter. ReK anser dock att man noggrant måste analysera dessa åtgärder för att bedöma om de överensstämmer med målet om enhetliga bestämmelser och främjandet av territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

35.

Kommittén noterar att några medlemsstater redan har antagit förordningens tillämpningsföreskrifter. ReK anser dock att man noggrant måste analysera dessa åtgärder för att bedöma om de överensstämmer med målet om enhetliga bestämmelser och främjandet av territoriellt samarbete.

| 36. | ReK beklagar att majoriteten av medlemsstaterna ännu inte har vidtagit mått och steg för att anta förordningens tillämpningsföreskrifter, och uppmanar de behöriga myndigheterna att utan dröjsmål och utan att införa ytterligare hinder eller administrativa bördor vidta åtgärder för att EGTS ska kunna lanseras och drivas i full utsträckning. |
| --- | --- |

36.

ReK beklagar att majoriteten av medlemsstaterna ännu inte har vidtagit mått och steg för att anta förordningens tillämpningsföreskrifter, och uppmanar de behöriga myndigheterna att utan dröjsmål och utan att införa ytterligare hinder eller administrativa bördor vidta åtgärder för att EGTS ska kunna lanseras och drivas i full utsträckning.

| 37. | Kommittén påpekar att EGTS har utformats också i syfte att förenkla förfarandena för att förvalta och genomföra territoriella samarbetsinitiativ, och vi efterlyser därför ett mer omfattande samarbete mellan de olika nationella, regionala och lokala myndigheterna inom varje enskild stat, i enlighet med deras respektive befogenheter. |
| --- | --- |

37.

Kommittén påpekar att EGTS har utformats också i syfte att förenkla förfarandena för att förvalta och genomföra territoriella samarbetsinitiativ, och vi efterlyser därför ett mer omfattande samarbete mellan de olika nationella, regionala och lokala myndigheterna inom varje enskild stat, i enlighet med deras respektive befogenheter.

| 38. | ReK anser därför att samarbete och ömsesidig information mellan medlemsstaterna i kombination med regionala och lokala myndigheters direkta deltagande har en avgörande betydelse. |
| --- | --- |

38.

ReK anser därför att samarbete och ömsesidig information mellan medlemsstaterna i kombination med regionala och lokala myndigheters direkta deltagande har en avgörande betydelse.

| 39. | Med EGTS-förordningen inrättas i gemenskapsrätten en ny kategori av juridiska personer, som trots viktiga hänvisningar till nationell rätt på det hela taget måste behandlas lika i de enskilda medlemsstaterna i enlighet med principerna om direkt tillämpning och direkt effekt. |
| --- | --- |

39.

Med EGTS-förordningen inrättas i gemenskapsrätten en ny kategori av juridiska personer, som trots viktiga hänvisningar till nationell rätt på det hela taget måste behandlas lika i de enskilda medlemsstaterna i enlighet med principerna om direkt tillämpning och direkt effekt.

| 40. | Kommittén vill understryka att det i artikel 2 i förordningen fastställs en precis hierarki som utgör grunden inte bara för gemenskapslagstiftningen utan också för bestämmelserna i avtal och stadgar i de grupperingar som bildas, som väger tyngre än den nationella rätten i den stat där grupperingen har sitt säte, som i sin tur endast ska tillämpas på områden som inte alls eller bara delvis regleras i förordningen. |
| --- | --- |

40.

Kommittén vill understryka att det i artikel 2 i förordningen fastställs en precis hierarki som utgör grunden inte bara för gemenskapslagstiftningen utan också för bestämmelserna i avtal och stadgar i de grupperingar som bildas, som väger tyngre än den nationella rätten i den stat där grupperingen har sitt säte, som i sin tur endast ska tillämpas på områden som inte alls eller bara delvis regleras i förordningen.

| 41. | Kommittén vill understryka att förordningens bestämmelser, som inte åberopar nationell rätt, tillämpas direkt i alla de fall då en gruppering inrättas. |
| --- | --- |

41.

Kommittén vill understryka att förordningens bestämmelser, som inte åberopar nationell rätt, tillämpas direkt i alla de fall då en gruppering inrättas.

| 42. | ReK anser att förordningen ger blivande medlemmar i en gruppering som finns i minst två medlemsstater en verklig, omedelbart tillämplig rätt att inrätta en gruppering i enlighet med förordningens bestämmelser. |
| --- | --- |

42.

ReK anser att förordningen ger blivande medlemmar i en gruppering som finns i minst två medlemsstater en verklig, omedelbart tillämplig rätt att inrätta en gruppering i enlighet med förordningens bestämmelser.

| 43. | Medlemsstaternas bristande respekt för skyldigheten att anta lämpliga tillämpningsbestämmelser hämmar EGTS-konceptets potential, varför kommittén anmodar kommissionen att uppmana medlemsstaterna att uppfylla sina åtaganden på detta område. |
| --- | --- |

43.

Medlemsstaternas bristande respekt för skyldigheten att anta lämpliga tillämpningsbestämmelser hämmar EGTS-konceptets potential, varför kommittén anmodar kommissionen att uppmana medlemsstaterna att uppfylla sina åtaganden på detta område.

| 44. | Kommissionen kan spela en avgörande roll för att EGTS ska bli fullt fungerande i enlighet med förordningens grundtanke. |
| --- | --- |

44.

Kommissionen kan spela en avgörande roll för att EGTS ska bli fullt fungerande i enlighet med förordningens grundtanke.

| 45. | ReK ber kommissionen att uppmana medlemsstaterna att anta de nödvändiga åtgärderna för genomförandet och samtidigt på lämpligt sätt stödja behöriga nationella myndigheter genom att anta riktlinjer, tolkningskriterier och tekniska anvisningar. För detta ändamål skulle kommissionen kunna dra nytta av arbetet i den grupp bestående av EGTS-sakkunniga som upprättats av Regionkommittén. |
| --- | --- |

45.

ReK ber kommissionen att uppmana medlemsstaterna att anta de nödvändiga åtgärderna för genomförandet och samtidigt på lämpligt sätt stödja behöriga nationella myndigheter genom att anta riktlinjer, tolkningskriterier och tekniska anvisningar. För detta ändamål skulle kommissionen kunna dra nytta av arbetet i den grupp bestående av EGTS-sakkunniga som upprättats av Regionkommittén.

| 46. | I fall av fortsatt bristande efterlevnad hoppas Regionkommittén att kommissionen ska överväga möjligheten att inleda nödvändiga överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som utan skäl har brustit i sina skyldigheter att anta de åtgärder som krävs för förordningens genomförande. |
| --- | --- |

46.

I fall av fortsatt bristande efterlevnad hoppas Regionkommittén att kommissionen ska överväga möjligheten att inleda nödvändiga överträdelseförfaranden mot de medlemsstater som utan skäl har brustit i sina skyldigheter att anta de åtgärder som krävs för förordningens genomförande.

För att främja användningen av EGTS

| 47. | Kommittén anser att användningen av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete kan främjas genom särskilda gemenskapsåtgärder i fråga om kommunikation, utbildning och på andra områden, inbegripet rättsliga och ekonomiska stimulansåtgärder. |
| --- | --- |

47.

Kommittén anser att användningen av europeiska grupperingar för territoriellt samarbete kan främjas genom särskilda gemenskapsåtgärder i fråga om kommunikation, utbildning och på andra områden, inbegripet rättsliga och ekonomiska stimulansåtgärder.

| 48. | I detta sammanhang anser ReK att de grundläggande ekonomiska incitamenten kan indelas i två stora grupper. Den första gruppen kräver ett särskilt program med gemenskapsfinansiering, framför allt från Eruf, som utbetalas i samband med inrättandet av helt nya grupperingar eller omvandling av planerade samarbetsprojekt som förvaltas enligt gamla konventionella modeller. |
| --- | --- |

48.

I detta sammanhang anser ReK att de grundläggande ekonomiska incitamenten kan indelas i två stora grupper. Den första gruppen kräver ett särskilt program med gemenskapsfinansiering, framför allt från Eruf, som utbetalas i samband med inrättandet av helt nya grupperingar eller omvandling av planerade samarbetsprojekt som förvaltas enligt gamla konventionella modeller.

| 49. | Den andra gruppen av ekonomiska incitament skulle förutsätta anbudsinfordringar från kommissionen med krav på större effektivitet i utvärderingen av projekt som syftar till inrättandet av nya EGTS, och en prognos om den långsiktiga hållbarheten när projektet avslutas. På så vis skulle man främja skapandet av en samarbetskultur på medellång och lång sikt som skulle söka nya finansieringsformer vid sidan av gemenskapsbudgeten. |
| --- | --- |

49.

Den andra gruppen av ekonomiska incitament skulle förutsätta anbudsinfordringar från kommissionen med krav på större effektivitet i utvärderingen av projekt som syftar till inrättandet av nya EGTS, och en prognos om den långsiktiga hållbarheten när projektet avslutas. På så vis skulle man främja skapandet av en samarbetskultur på medellång och lång sikt som skulle söka nya finansieringsformer vid sidan av gemenskapsbudgeten.

| 50. | När det gäller de åtgärder av rättslig karaktär som måste vidtas för att detta instrument ska bli framgångsrikt i hela EU menar ReK att den frågan i första hand är kommissionens ansvar, med tekniskt bistånd från Regionkommittén. |
| --- | --- |

50.

När det gäller de åtgärder av rättslig karaktär som måste vidtas för att detta instrument ska bli framgångsrikt i hela EU menar ReK att den frågan i första hand är kommissionens ansvar, med tekniskt bistånd från Regionkommittén.

| 51. | ReK föreslår att kommissionen intensifierar den interna informationsverksamheten inom generaldirektoraten för att öka medvetenheten om EGTS-instrumentets möjligheter i genomförandet av EU:s politik på olika områden. |
| --- | --- |

51.

ReK föreslår att kommissionen intensifierar den interna informationsverksamheten inom generaldirektoraten för att öka medvetenheten om EGTS-instrumentets möjligheter i genomförandet av EU:s politik på olika områden.

| 52. | Kommittén är redo att samarbeta med de olika EU-institutionerna i sådana åtgärder som beskrivs ovan. |
| --- | --- |

52.

Kommittén är redo att samarbeta med de olika EU-institutionerna i sådana åtgärder som beskrivs ovan.

Regionkommitténs roll

| 53. | Kommittén vill påminna om att den i enlighet med artikel 265 i EG-fördraget har specifika rådgivande befogenheter på området transnationellt samarbete.






  — | Det territoriella samarbetet, och i synnerhet EGTS, hör till de viktigaste prioriteringarna inom Regionkommitténs nuvarande politiska mandat liksom i det nya samarbetsprotokollet med kommissionen. |
| --- | --- | --- |

53.

Kommittén vill påminna om att den i enlighet med artikel 265 i EG-fördraget har specifika rådgivande befogenheter på området transnationellt samarbete.

—

Det territoriella samarbetet, och i synnerhet EGTS, hör till de viktigaste prioriteringarna inom Regionkommitténs nuvarande politiska mandat liksom i det nya samarbetsprotokollet med kommissionen.

| — | I artikel 5 i förordningen fastställs att medlemmarna i en gruppering är skyldiga att underrätta Regionkommittén om framtida avtal och om registreringen och/eller offentliggörandet av stadgan. Detta banar väg för upprättandet av ett ”europeiskt register” över EGTS vid Regionkommittén, vilket kommittén själv ursprungligen hade begärt i ett yttrande från 2004 om förslaget till förordning (CdR 62/2004 fin). |
| --- | --- |

—

I artikel 5 i förordningen fastställs att medlemmarna i en gruppering är skyldiga att underrätta Regionkommittén om framtida avtal och om registreringen och/eller offentliggörandet av stadgan. Detta banar väg för upprättandet av ett ”europeiskt register” över EGTS vid Regionkommittén, vilket kommittén själv ursprungligen hade begärt i ett yttrande från 2004 om förslaget till förordning (CdR 62/2004 fin).

| 54. | ReK ämnar fylla en nyckelroll vad gäller information om och främjande av EGTS genom politisk mobilisering, kommunikationsinsatser, nätverk för utbyte av erfarenheter och bästa metoder samt studier. |
| --- | --- |

54.

ReK ämnar fylla en nyckelroll vad gäller information om och främjande av EGTS genom politisk mobilisering, kommunikationsinsatser, nätverk för utbyte av erfarenheter och bästa metoder samt studier.

| 55. | Det har inrättats en territoriell sakkunniggrupp för EGTS med uppgiften att övervaka hur nationella genomförandebestämmelser genomförs och främja utbyte av erfarenheter om framsteg med avseende på inrättande och ledning av EGTS på territoriell nivå. |
| --- | --- |

55.

Det har inrättats en territoriell sakkunniggrupp för EGTS med uppgiften att övervaka hur nationella genomförandebestämmelser genomförs och främja utbyte av erfarenheter om framsteg med avseende på inrättande och ledning av EGTS på territoriell nivå.

| 56. | Kommittén åtar sig att lyfta fram de möjligheter som lagstiftningen ger i både medlemsländer och de länder som gränsar till EU för att maximalt utnyttja möjligheterna till samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och i nämnda länder. |
| --- | --- |

56.

Kommittén åtar sig att lyfta fram de möjligheter som lagstiftningen ger i både medlemsländer och de länder som gränsar till EU för att maximalt utnyttja möjligheterna till samarbete mellan de lokala och regionala myndigheterna i EU och i nämnda länder.

| 57. | Kommittén kommer att utöka sitt samarbete med alleuropeiska regionala organisationer med särskild och långvarig erfarenhet på området transeuropeiskt territoriellt samarbete. |
| --- | --- |

57.

Kommittén kommer att utöka sitt samarbete med alleuropeiska regionala organisationer med särskild och långvarig erfarenhet på området transeuropeiskt territoriellt samarbete.

| 58. | Ett nära interinstitutionellt samarbete i vilket EU-institutionerna, de nationella regeringarna och de regionala och lokala myndigheterna deltar är en viktig förutsättning för att EGTS och det territoriella samarbetet ska bli en framgång. |
| --- | --- |

58.

Ett nära interinstitutionellt samarbete i vilket EU-institutionerna, de nationella regeringarna och de regionala och lokala myndigheterna deltar är en viktig förutsättning för att EGTS och det territoriella samarbetet ska bli en framgång.

Bryssel den 18 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/20

---

Yttrande från Regionkommittén om ”En helhetsstrategi för migration: Utvecklingen av den europeiska arbetskraftsinvandringspolitiken och dess roll i förbindelserna med tredje land”

(2008/C 257/04)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén anser att Europeiska unionen snarast möjligt bör utforma en verklig europeisk invandringspolitik och därvid dels ta hänsyn till de olika myndighetsnivåernas befogenheter, dels utöva de befogenheter som EU själv tilldelats. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att Europeiska unionen snarast möjligt bör utforma en verklig europeisk invandringspolitik och därvid dels ta hänsyn till de olika myndighetsnivåernas befogenheter, dels utöva de befogenheter som EU själv tilldelats.

| — | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ att inrätta mekanismer som underlättar en laglig arbetskraftsinvandring, om det föreligger en obalans mellan restriktiva åtgärder för att bekämpa den irreguljära invandringen och de åtgärder som främjar laglig invandring, och uppmanar kommissionen att utveckla en övergripande europeisk migrationspolitik samt se till att åtgärder på EU-nivå innebär ett mervärde, vilket är fallet när det gäller högkvalificerade arbetstagare. |
| --- | --- |

—

Kommittén välkomnar kommissionens initiativ att inrätta mekanismer som underlättar en laglig arbetskraftsinvandring, om det föreligger en obalans mellan restriktiva åtgärder för att bekämpa den irreguljära invandringen och de åtgärder som främjar laglig invandring, och uppmanar kommissionen att utveckla en övergripande europeisk migrationspolitik samt se till att åtgärder på EU-nivå innebär ett mervärde, vilket är fallet när det gäller högkvalificerade arbetstagare.

| — | Olaglig anställning är en av de viktigaste attraktionsfaktorerna när det gäller den irreguljära invandringen, och därför bör medlemsstaterna fördjupa och öka sina ansträngningar för att med alla medel bekämpa den illegala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

—

Olaglig anställning är en av de viktigaste attraktionsfaktorerna när det gäller den irreguljära invandringen, och därför bör medlemsstaterna fördjupa och öka sina ansträngningar för att med alla medel bekämpa den illegala arbetsmarknaden.

| — | Kommittén beklagar att Regionkommitténs roll inte omnämns i något av referensdokumenten och uttrycker oro över att den territoriella dimensionen inte beaktas, trots att man hittills uppmärksammat de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller hanteringen av migrationsfrågor, liksom Regionkommitténs rådgivande roll på detta område. |
| --- | --- |

—

Kommittén beklagar att Regionkommitténs roll inte omnämns i något av referensdokumenten och uttrycker oro över att den territoriella dimensionen inte beaktas, trots att man hittills uppmärksammat de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller hanteringen av migrationsfrågor, liksom Regionkommitténs rådgivande roll på detta område.

| — | Samtidigt med utvecklingen av migrationspolitikens externa dimension och av EU:s instrument för hantering av migrationsfrågor måste även den territoriella dimensionen stärkas, vilket kräver de lokala och regionala myndigheternas medverkan vid utvecklingen av en helhetsstrategi för migration. Det är därför viktigt att kommissionen verkar för att Regionkommittén ska få en mer proaktiv roll i inledningsskedet av gemenskapens insatser. |
| --- | --- |

—

Samtidigt med utvecklingen av migrationspolitikens externa dimension och av EU:s instrument för hantering av migrationsfrågor måste även den territoriella dimensionen stärkas, vilket kräver de lokala och regionala myndigheternas medverkan vid utvecklingen av en helhetsstrategi för migration. Det är därför viktigt att kommissionen verkar för att Regionkommittén ska få en mer proaktiv roll i inledningsskedet av gemenskapens insatser.

| — | Kommittén gläder sig över initiativet att främja cirkulär migration och anser att detta kan bli ett positivt bidrag till medlemsstaternas arbetsmarknader och till utvecklingen i migranternas ursprungsländer. |
| --- | --- |

—

Kommittén gläder sig över initiativet att främja cirkulär migration och anser att detta kan bli ett positivt bidrag till medlemsstaternas arbetsmarknader och till utvecklingen i migranternas ursprungsländer.

| Föredragande | : | Anna Terrón i Cusí (ES–PSE), direktör för den autonoma regionen Kataloniens Brysselkontor |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Anna Terrón i Cusí (ES–PSE), direktör för den autonoma regionen Kataloniens Brysselkontor

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén om cirkulär migration och partnerskap för rörlighet mellan Europeiska unionen och tredjeländer

KOM(2007) 248 slutlig

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om påföljder för arbetsgivare för tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i EU

KOM(2007) 249 slutlig

Förslag till rådets direktiv om villkor för tredjelandsmedborgares inresa och vistelse för högkvalificerad anställning

KOM(2007) 637 slutlig

Förslag till rådets direktiv om ett enda ansökningsförfarande för ett kombinerat tillstånd för tredjelandsmedborgare att vistas och arbeta på en medlemsstats territorium och om en gemensam uppsättning rättigheter för arbetstagare från tredjeland som vistas lagligen i en medlemsstat

KOM(2007) 638 slutlig

POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉN

Allmänna rekommendationer

| 1. | Regionkommittén anser att Europeiska unionen snarast möjligt bör utforma en verklig europeisk invandringspolitik och därvid dels ta hänsyn till de olika myndighetsnivåernas befogenheter, dels utöva de befogenheter som EU själv tilldelats. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén anser att Europeiska unionen snarast möjligt bör utforma en verklig europeisk invandringspolitik och därvid dels ta hänsyn till de olika myndighetsnivåernas befogenheter, dels utöva de befogenheter som EU själv tilldelats.

| 2. | Kommittén välkomnar kommissionens initiativ att inrätta mekanismer som underlättar en laglig arbetskraftsinvandring, om det föreligger en obalans mellan restriktiva åtgärder för att bekämpa den irreguljära invandringen och de åtgärder som främjar laglig invandring, och uppmanar kommissionen att utveckla en övergripande europeisk migrationspolitik samt se till att åtgärder på EU-nivå innebär ett mervärde, vilket är fallet när det gäller högkvalificerade arbetstagare. |
| --- | --- |

2.

Kommittén välkomnar kommissionens initiativ att inrätta mekanismer som underlättar en laglig arbetskraftsinvandring, om det föreligger en obalans mellan restriktiva åtgärder för att bekämpa den irreguljära invandringen och de åtgärder som främjar laglig invandring, och uppmanar kommissionen att utveckla en övergripande europeisk migrationspolitik samt se till att åtgärder på EU-nivå innebär ett mervärde, vilket är fallet när det gäller högkvalificerade arbetstagare.

| 3. | Olaglig anställning är en av de viktigaste attraktionsfaktorerna vid irreguljär invandring, och därför bör medlemsstaterna fördjupa och öka sina ansträngningar för att med alla medel bekämpa den illegala arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

3.

Olaglig anställning är en av de viktigaste attraktionsfaktorerna vid irreguljär invandring, och därför bör medlemsstaterna fördjupa och öka sina ansträngningar för att med alla medel bekämpa den illegala arbetsmarknaden.

| 4. | När det gäller kampen mot den illegala arbetsmarknaden ska fokus i första hand riktas mot dem, arbetsgivare eller enskilda personer, som anställer personer som vistas irreguljärt i ett medlemsland. Immigranten själv befinner sig oftast i en mycket utsatt position och kan utnyttjas på ett omoraliskt och olagligt sätt. |
| --- | --- |

4.

När det gäller kampen mot den illegala arbetsmarknaden ska fokus i första hand riktas mot dem, arbetsgivare eller enskilda personer, som anställer personer som vistas irreguljärt i ett medlemsland. Immigranten själv befinner sig oftast i en mycket utsatt position och kan utnyttjas på ett omoraliskt och olagligt sätt.

| 5. | Systemet med ett enda tillstånd är en framkomlig väg för att förebygga irreguljär invandring. Kommittén påminner om att i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastslås rätten till god förvaltning. |
| --- | --- |

5.

Systemet med ett enda tillstånd är en framkomlig väg för att förebygga irreguljär invandring. Kommittén påminner om att i artikel 41 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna fastslås rätten till god förvaltning.

| 6. | Samarbetet med tredjeländer är avgörande för en heltäckande och samlad syn på invandringen, vilket Europeiska rådet erkände i sina slutsatser 2005 där man erinrade om att ”migrationsfrågor utgör en central del av EU:s förbindelser med ett stort antal tredjeländer, i synnerhet de regioner som gränsar till unionen” (1). |
| --- | --- |

6.

Samarbetet med tredjeländer är avgörande för en heltäckande och samlad syn på invandringen, vilket Europeiska rådet erkände i sina slutsatser 2005 där man erinrade om att ”migrationsfrågor utgör en central del av EU:s förbindelser med ett stort antal tredjeländer, i synnerhet de regioner som gränsar till unionen” (1).

| 7. | Kommittén framhåller att när det gäller att skapa så kallade partnerskap för rörlighet, så ska sådana tredjeländer prioriteras som är beredda att göra betydande insatser för att bekämpa olaglig migration och människohandel. |
| --- | --- |

7.

Kommittén framhåller att när det gäller att skapa så kallade partnerskap för rörlighet, så ska sådana tredjeländer prioriteras som är beredda att göra betydande insatser för att bekämpa olaglig migration och människohandel.

| 8. | Kommittén välkomnar förslagen om att fördjupa samarbetet med tredjeländer genom ”partnerskap för rörlighet” eller tekniskt och/eller finansiellt bistånd och uppmanar kommissionen att hitta nya samarbetsformer på jämlik basis med ursprungs- och transitländerna för att på så sätt skapa ett klimat präglat av ömsesidigt förtroende som gör det möjligt för dessa länder att samarbeta i kampen mot irreguljär invandring och inrätta strukturer som reglerar den lagliga invandringen. |
| --- | --- |

8.

Kommittén välkomnar förslagen om att fördjupa samarbetet med tredjeländer genom ”partnerskap för rörlighet” eller tekniskt och/eller finansiellt bistånd och uppmanar kommissionen att hitta nya samarbetsformer på jämlik basis med ursprungs- och transitländerna för att på så sätt skapa ett klimat präglat av ömsesidigt förtroende som gör det möjligt för dessa länder att samarbeta i kampen mot irreguljär invandring och inrätta strukturer som reglerar den lagliga invandringen.

| 9. | De lokala och regionala myndigheterna spelar en mycket viktig roll i förhandlingarna och förbindelserna med ursprungs- och transitländerna, särskilt på områden som utveckling och samarbete. Kommittén erinrar om de lokala och regionala myndigheternas stora betydelse för att bland annat Aeneas-, Meda- och Tacis-programmen kunde genomföras på ett korrekt sätt och betonar de kontakter med ursprungs- och transitländerna och den kunskap om dessa länder som förvärvats tack vare olika invandrargrupper. |
| --- | --- |

9.

De lokala och regionala myndigheterna spelar en mycket viktig roll i förhandlingarna och förbindelserna med ursprungs- och transitländerna, särskilt på områden som utveckling och samarbete. Kommittén erinrar om de lokala och regionala myndigheternas stora betydelse för att bland annat Aeneas-, Meda- och Tacis-programmen kunde genomföras på ett korrekt sätt och betonar de kontakter med ursprungs- och transitländerna och den kunskap om dessa länder som förvärvats tack vare olika invandrargrupper.

| 10. | Kommittén beklagar att Regionkommitténs roll inte omnämns i något av referensdokumenten och uttrycker oro över att den territoriella dimensionen inte beaktas, trots att man hittills uppmärksammat de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller hanteringen av migrationsfrågor, liksom Regionkommitténs rådgivande roll på detta område. |
| --- | --- |

10.

Kommittén beklagar att Regionkommitténs roll inte omnämns i något av referensdokumenten och uttrycker oro över att den territoriella dimensionen inte beaktas, trots att man hittills uppmärksammat de lokala och regionala myndigheternas roll när det gäller hanteringen av migrationsfrågor, liksom Regionkommitténs rådgivande roll på detta område.

| 11. | Samtidigt med utvecklingen av migrationspolitikens externa dimension och av EU:s instrument för hantering av migrationsfrågor måste även den territoriella dimensionen stärkas, vilket kräver de lokala och regionala myndigheternas medverkan vid utvecklingen av en helhetsstrategi för migration. Det är därför viktigt att kommissionen verkar för att Regionkommittén ska få en mer proaktiv roll i inledningsskedet av gemenskapens insatser (2). |
| --- | --- |

11.

Samtidigt med utvecklingen av migrationspolitikens externa dimension och av EU:s instrument för hantering av migrationsfrågor måste även den territoriella dimensionen stärkas, vilket kräver de lokala och regionala myndigheternas medverkan vid utvecklingen av en helhetsstrategi för migration. Det är därför viktigt att kommissionen verkar för att Regionkommittén ska få en mer proaktiv roll i inledningsskedet av gemenskapens insatser (2).

| 12. | De lokala och regionala myndigheterna gör en viktig insats när det gäller integrationspolitiken för invandrare och för att säkerställa att förfarandena för tillträde till arbetsmarknaden fungerar på ett korrekt sätt, och de kan spela en roll i utbildningen av invandrade arbetstagare för deras medverkan på de europeiska arbetsmarknaderna och integrationen på arbetsmarknaderna i ursprungsländerna i de fall de återvänder dit. |
| --- | --- |

12.

De lokala och regionala myndigheterna gör en viktig insats när det gäller integrationspolitiken för invandrare och för att säkerställa att förfarandena för tillträde till arbetsmarknaden fungerar på ett korrekt sätt, och de kan spela en roll i utbildningen av invandrade arbetstagare för deras medverkan på de europeiska arbetsmarknaderna och integrationen på arbetsmarknaderna i ursprungsländerna i de fall de återvänder dit.

| 13. | De lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att tillhandahålla offentliga tjänster för invandrare (lagliga och irreguljära), bland annat i samband med mottagande, hälso- och sjukvård, utbildning samt bostäder. I deklarationen från den femte konferensen för huvudstadsregionernas parlament inom Europeiska unionen (april 2006) framhölls att invandringen medför betydande kostnader för de offentliga tjänsterna i vissa regioner och lokala myndigheter. Man bör därför utveckla nya metoder som gör det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att spela en mer aktiv roll vid utvecklingen av nationella initiativ och strategier som avser tillgång till och inträde på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

13.

De lokala och regionala myndigheterna spelar en avgörande roll när det gäller att tillhandahålla offentliga tjänster för invandrare (lagliga och irreguljära), bland annat i samband med mottagande, hälso- och sjukvård, utbildning samt bostäder. I deklarationen från den femte konferensen för huvudstadsregionernas parlament inom Europeiska unionen (april 2006) framhölls att invandringen medför betydande kostnader för de offentliga tjänsterna i vissa regioner och lokala myndigheter. Man bör därför utveckla nya metoder som gör det möjligt för de lokala och regionala myndigheterna att spela en mer aktiv roll vid utvecklingen av nationella initiativ och strategier som avser tillgång till och inträde på arbetsmarknaden.

| 14. | Termen ”irreguljär invandring” är att föredra, eftersom termen ”olaglig” är liktydig med en kriminell gärning på många av de officiella språken. Vi avråder under alla omständigheter från bruket av termen ”illegal invandrare”. |
| --- | --- |

14.

Termen ”irreguljär invandring” är att föredra, eftersom termen ”olaglig” är liktydig med en kriminell gärning på många av de officiella språken. Vi avråder under alla omständigheter från bruket av termen ”illegal invandrare”.

| 15. | Även andra politikområden inom EU som kan beröra migranterna omnämns, exempelvis utvecklingspolitiken, den europeiska sysselsättningsstrategin och politikområden som berör sociala och ekonomiska frågor. Kommittén efterlyser därför en bättre samordning mellan samtliga politikområden som berör invandrarna. |
| --- | --- |

15.

Även andra politikområden inom EU som kan beröra migranterna omnämns, exempelvis utvecklingspolitiken, den europeiska sysselsättningsstrategin och politikområden som berör sociala och ekonomiska frågor. Kommittén efterlyser därför en bättre samordning mellan samtliga politikområden som berör invandrarna.

| 16. | Kommissionen uppmanas att beakta medlemsstaternas prognoser om behovet av arbetskraft utifrån de uppgifter som medlemsstaterna skickar till Eurostat och förteckningar över tjänster som är svåra att tillsätta, för att få mer detaljerad kunskap om insatserna och prognoserna i de olika medlemsstaterna. I samband med detta ska emellertid de nationella befogenheterna i fråga om tredjelandsmedborgares tillträde till arbetsmarknaden beaktas. |
| --- | --- |

16.

Kommissionen uppmanas att beakta medlemsstaternas prognoser om behovet av arbetskraft utifrån de uppgifter som medlemsstaterna skickar till Eurostat och förteckningar över tjänster som är svåra att tillsätta, för att få mer detaljerad kunskap om insatserna och prognoserna i de olika medlemsstaterna. I samband med detta ska emellertid de nationella befogenheterna i fråga om tredjelandsmedborgares tillträde till arbetsmarknaden beaktas.

| 17. | Det är viktigt att ha ett pålitligt och uppdaterat statistiskt system som gör det möjligt för medlemsstaterna att frivilligt utbyta information och erfarenheter rörande arbetsmarknadspolitiken och arbetsmarknaden i enlighet med förordning (EG) nr 862/2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (3). |
| --- | --- |

17.

Det är viktigt att ha ett pålitligt och uppdaterat statistiskt system som gör det möjligt för medlemsstaterna att frivilligt utbyta information och erfarenheter rörande arbetsmarknadspolitiken och arbetsmarknaden i enlighet med förordning (EG) nr 862/2007 om gemenskapsstatistik över migration och internationellt skydd (3).

| 18. | Kommittén betonar den betydelsefulla roll de lokala och regionala myndigheterna kan spela när det gäller att samla in information och statistiska uppgifter, och påpekar att dessa instanser kan lämna ett viktigt bidrag bland annat till en europeisk invandringsportal eller en utvidgning av Eures-nätverkets tjänster. De lokala och regionala myndigheterna driver redan många webbplatser som skulle kunna utgöra ett komplement till dessa initiativ. |
| --- | --- |

18.

Kommittén betonar den betydelsefulla roll de lokala och regionala myndigheterna kan spela när det gäller att samla in information och statistiska uppgifter, och påpekar att dessa instanser kan lämna ett viktigt bidrag bland annat till en europeisk invandringsportal eller en utvidgning av Eures-nätverkets tjänster. De lokala och regionala myndigheterna driver redan många webbplatser som skulle kunna utgöra ett komplement till dessa initiativ.

| 19. | Kommittén uttrycker oro över att det inte uttryckligen hänvisas till de internationella avtal som medlemsstaterna undertecknat inom ramen för Internationella arbetsorganisationen (ILO) och påminner om att medlemsstaterna måste respektera deklarationen om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet (ILO, 1998) och handlingsplanen för migrerande arbetare (ILO, 2004) samt, mera generellt, människors grundläggande rättigheter enligt gällande internationella konventioner. |
| --- | --- |

19.

Kommittén uttrycker oro över att det inte uttryckligen hänvisas till de internationella avtal som medlemsstaterna undertecknat inom ramen för Internationella arbetsorganisationen (ILO) och påminner om att medlemsstaterna måste respektera deklarationen om grundläggande principer och rättigheter i arbetslivet (ILO, 1998) och handlingsplanen för migrerande arbetare (ILO, 2004) samt, mera generellt, människors grundläggande rättigheter enligt gällande internationella konventioner.

| 20. | ReK anser att det är ytterst viktigt att skapa ett nätverk med lokala och regionala myndigheter för att utveckla statistiska instrument och gemensamma indikatorer som möjliggör bättre kännedom om migrationsförhållandena. |
| --- | --- |

20.

ReK anser att det är ytterst viktigt att skapa ett nätverk med lokala och regionala myndigheter för att utveckla statistiska instrument och gemensamma indikatorer som möjliggör bättre kännedom om migrationsförhållandena.

| 21. | Kommittén påpekar hur viktigt det är att främja inrättandet av permanenta arbetsgrupper och forum (konferenser, seminarier etc.) för utbyte av erfarenheter och god praxis för mottagning och integration av invandrare i samhället och arbetslivet. |
| --- | --- |

21.

Kommittén påpekar hur viktigt det är att främja inrättandet av permanenta arbetsgrupper och forum (konferenser, seminarier etc.) för utbyte av erfarenheter och god praxis för mottagning och integration av invandrare i samhället och arbetslivet.

| 22. | Kommittén stöder medlemsstaternas ratificering av den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter. |
| --- | --- |

22.

Kommittén stöder medlemsstaternas ratificering av den internationella konventionen om skydd av alla migrerande arbetstagares och deras familjemedlemmars rättigheter.

Cirkulär migration och förbindelserna med tredjeländer

| 23. | Kommittén gläder sig över initiativet att främja cirkulär migration och anser att detta kan bli ett positivt bidrag till medlemsstaternas arbetsmarknader och till utvecklingen i migranternas ursprungsländer. |
| --- | --- |

23.

Kommittén gläder sig över initiativet att främja cirkulär migration och anser att detta kan bli ett positivt bidrag till medlemsstaternas arbetsmarknader och till utvecklingen i migranternas ursprungsländer.

| 24. | Den cirkulära migrationen kan bli en positiv länk mellan ursprungs- och värdlandet och främja dialog, samarbete och ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

24.

Den cirkulära migrationen kan bli en positiv länk mellan ursprungs- och värdlandet och främja dialog, samarbete och ömsesidig förståelse.

| 25. | Den cirkulära migrationen måste fungera på ett korrekt sätt om den inte ska utnyttjas för irreguljär invandring. Det måste inrättas effektiva kanaler som säkerställer att migranten återvänder till sitt ursprungsland och som underlättar rörlighet i båda riktningarna. Å andra sidan kan cirkulär migration inte ersätta permanent migration och den får heller inte begränsa medlemsstaternas initiativ när det gäller integration av invandrare. |
| --- | --- |

25.

Den cirkulära migrationen måste fungera på ett korrekt sätt om den inte ska utnyttjas för irreguljär invandring. Det måste inrättas effektiva kanaler som säkerställer att migranten återvänder till sitt ursprungsland och som underlättar rörlighet i båda riktningarna. Å andra sidan kan cirkulär migration inte ersätta permanent migration och den får heller inte begränsa medlemsstaternas initiativ när det gäller integration av invandrare.

| 26. | Kommittén efterlyser ett starkare samband mellan invandringspolitiken och EU:s övriga politikområden i syfte att förbättra den ekonomiska och sociala situationen i ursprungsländerna och ”bidra till att minska incitamenten till olaglig migration” (4). |
| --- | --- |

26.

Kommittén efterlyser ett starkare samband mellan invandringspolitiken och EU:s övriga politikområden i syfte att förbättra den ekonomiska och sociala situationen i ursprungsländerna och ”bidra till att minska incitamenten till olaglig migration” (4).

| 27. | Kommittén välkomnar partnerskapen för rörlighet med tredjeländer och erkänner vikten av att främja associeringsavtal med ursprungsländerna. I sitt meddelande betonar kommissionen att ansvarsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna bör beaktas när man sluter partnerskap för rörlighet. Dessa avtal måste innehålla instrument för gemensam förvaltning av migrationsströmmar, åtgärder för att bekämpa irreguljär invandring och underlätta återtagande och återvändande av irreguljära invandrare samt mekanismer som främjar den ekonomiska utvecklingen i dessa länder. |
| --- | --- |

27.

Kommittén välkomnar partnerskapen för rörlighet med tredjeländer och erkänner vikten av att främja associeringsavtal med ursprungsländerna. I sitt meddelande betonar kommissionen att ansvarsfördelningen mellan EU och medlemsstaterna bör beaktas när man sluter partnerskap för rörlighet. Dessa avtal måste innehålla instrument för gemensam förvaltning av migrationsströmmar, åtgärder för att bekämpa irreguljär invandring och underlätta återtagande och återvändande av irreguljära invandrare samt mekanismer som främjar den ekonomiska utvecklingen i dessa länder.

| 28. | Det är viktigt att upprätta avtal om återtagande med tredjeländer som en del av deras åtaganden, och det är nödvändigt att underlätta denna repatriering med beaktande av invandrarnas rättigheter och internationellt erkända rättigheter. |
| --- | --- |

28.

Det är viktigt att upprätta avtal om återtagande med tredjeländer som en del av deras åtaganden, och det är nödvändigt att underlätta denna repatriering med beaktande av invandrarnas rättigheter och internationellt erkända rättigheter.

| 29. | Regionkommittén framhåller vikten av att erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll i det internationella gränsöverskridande samarbetet och stöder dessa myndigheters deltagande i den europeiska grannskapspolitiken. De lokala och regionala myndigheterna uppmanas att samarbeta med de regionala myndigheterna i ursprungsländerna och i detta syfte använda sig av kommissionens program, särskilt det gemensamma pilotprojektet för regionalt samarbete mellan regionerna i de yttersta randområdena och angränsande tredjeländer. ReK erinrar om att det är dessa myndigheter som bäst känner till invandringens ekonomiska och sociala effekter och dess konsekvenser i ursprungsländernas regioner. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén framhåller vikten av att erkänna de lokala och regionala myndigheternas roll i det internationella gränsöverskridande samarbetet och stöder dessa myndigheters deltagande i den europeiska grannskapspolitiken. De lokala och regionala myndigheterna uppmanas att samarbeta med de regionala myndigheterna i ursprungsländerna och i detta syfte använda sig av kommissionens program, särskilt det gemensamma pilotprojektet för regionalt samarbete mellan regionerna i de yttersta randområdena och angränsande tredjeländer. ReK erinrar om att det är dessa myndigheter som bäst känner till invandringens ekonomiska och sociala effekter och dess konsekvenser i ursprungsländernas regioner.

| 30. | Den cirkulära migrationens följder i ursprungsländerna måste analyseras, liksom effekterna av penningöverföringarna. Mot bakgrund av dessa undersökningar måste de verktyg som behövs för att underlätta penningöverföringarna omedelbart tas i bruk. |
| --- | --- |

30.

Den cirkulära migrationens följder i ursprungsländerna måste analyseras, liksom effekterna av penningöverföringarna. Mot bakgrund av dessa undersökningar måste de verktyg som behövs för att underlätta penningöverföringarna omedelbart tas i bruk.

| 31. | Man bör undersöka möjligheterna att införliva de städer och regioner som utgör ursprung och mål för migrationsströmmarna i partnerskapen för rörlighet, eftersom det kan underlätta invandrarnas rörlighet och ha ett positivt inflytande på deras integration i samhället. |
| --- | --- |

31.

Man bör undersöka möjligheterna att införliva de städer och regioner som utgör ursprung och mål för migrationsströmmarna i partnerskapen för rörlighet, eftersom det kan underlätta invandrarnas rörlighet och ha ett positivt inflytande på deras integration i samhället.

| 32. | Det är nödvändigt att stärka de mekanismer som främjar mobiliteten inom EU hos invandrade arbetstagare som bor och arbetar lagligt i en medlemsstat. |
| --- | --- |

32.

Det är nödvändigt att stärka de mekanismer som främjar mobiliteten inom EU hos invandrade arbetstagare som bor och arbetar lagligt i en medlemsstat.

| 33. | Kommittén understryker att tredjeländer som ingått partnerskap för rörlighet ska sträva efter att på ett effektivt sätt stimulera återvändande och återanpassning av migranter genom aktiva insatser för att främja produktiva anställningar och anständiga arbetsförhållanden. Myndigheterna i det mottagande landet bör påpeka detta för de ursprungsländer med vilka de har ingått partnerskap för rörlighet och hjälpa till med råd och andra former av stöd som inte kräver några finansiella medel. |
| --- | --- |

33.

Kommittén understryker att tredjeländer som ingått partnerskap för rörlighet ska sträva efter att på ett effektivt sätt stimulera återvändande och återanpassning av migranter genom aktiva insatser för att främja produktiva anställningar och anständiga arbetsförhållanden. Myndigheterna i det mottagande landet bör påpeka detta för de ursprungsländer med vilka de har ingått partnerskap för rörlighet och hjälpa till med råd och andra former av stöd som inte kräver några finansiella medel.

| 34. | Kommittén ser positivt på idén med viseringar för längre vistelser som ger rätt till flera inresor, vilket främjar cirkulär migration, och vi stöder de initiativ som är ämnade att öka deltagandet på medlemsstaternas arbetsmarknader när det gäller tredjelandsmedborgare som tidigare beviljats rätt till inresa och vistelse som studerande, samt personer som deltagit i åtgärder för cirkulär migration och som har uppfyllt villkoren för återvändande. |
| --- | --- |

34.

Kommittén ser positivt på idén med viseringar för längre vistelser som ger rätt till flera inresor, vilket främjar cirkulär migration, och vi stöder de initiativ som är ämnade att öka deltagandet på medlemsstaternas arbetsmarknader när det gäller tredjelandsmedborgare som tidigare beviljats rätt till inresa och vistelse som studerande, samt personer som deltagit i åtgärder för cirkulär migration och som har uppfyllt villkoren för återvändande.

| 35. | Kommittén uppmanar kommissionen att försäkra sig om att cirkulära migranter kan överföra sina intjänade pensionsrättigheter efter återkomsten till ursprungslandet. |
| --- | --- |

35.

Kommittén uppmanar kommissionen att försäkra sig om att cirkulära migranter kan överföra sina intjänade pensionsrättigheter efter återkomsten till ursprungslandet.

| 36. | Kommittén ser positivt på ökningen av incitament till samarbete med tredjeländer som ett komplement till andra åtgärder och uppmuntrar lokala och regionala myndigheter att delta i utvecklingsprojekt. |
| --- | --- |

36.

Kommittén ser positivt på ökningen av incitament till samarbete med tredjeländer som ett komplement till andra åtgärder och uppmuntrar lokala och regionala myndigheter att delta i utvecklingsprojekt.

| 37. | Kommittén stöder idén att upprätta gemensamma centrum för visumansökningar i tredjeländer, men framhåller att detta initiativ inte får leda till en ökning av de administrativa förfarandena utan till en förenkling och en effektivisering. |
| --- | --- |

37.

Kommittén stöder idén att upprätta gemensamma centrum för visumansökningar i tredjeländer, men framhåller att detta initiativ inte får leda till en ökning av de administrativa förfarandena utan till en förenkling och en effektivisering.

Bekämpning av olagligt arbete

| 38. | Kommittén stöder kommissionens avsikt att bekämpa illegalt arbete som utförs av tredjelandsmedborgare. Utdömande av påföljder av ekonomisk, av administrativ eller, i allvarligare fall, av straffrättslig karaktär för att upprätthålla gemenskapslagstiftningen åligger medlemsstaterna, med undantag av sanktioner som ska säkerställa EG-rättens effektivitet. |
| --- | --- |

38.

Kommittén stöder kommissionens avsikt att bekämpa illegalt arbete som utförs av tredjelandsmedborgare. Utdömande av påföljder av ekonomisk, av administrativ eller, i allvarligare fall, av straffrättslig karaktär för att upprätthålla gemenskapslagstiftningen åligger medlemsstaterna, med undantag av sanktioner som ska säkerställa EG-rättens effektivitet.

| 39. | ReK konstaterar att det är nödvändigt att för varje språkversion av direktivet bedöma huruvida det är lämpligt att använda termen ”arbetsgivare” eller ”företagare”. När det i en medlemsstats rättsordning görs åtskillnad mellan dessa termer bör man använda ”arbetsgivare” hellre än ”företagare”, för att skilja på företagande och brottslig verksamhet och för att omfatta situationer i vilka aktörer som inte har rättslig ställning som företagare anställer personer. |
| --- | --- |

39.

ReK konstaterar att det är nödvändigt att för varje språkversion av direktivet bedöma huruvida det är lämpligt att använda termen ”arbetsgivare” eller ”företagare”. När det i en medlemsstats rättsordning görs åtskillnad mellan dessa termer bör man använda ”arbetsgivare” hellre än ”företagare”, för att skilja på företagande och brottslig verksamhet och för att omfatta situationer i vilka aktörer som inte har rättslig ställning som företagare anställer personer.

| 40. | Illegalt arbete måste bekämpas med sanktioner mot dem som anlitar illegal arbetskraft, men också genom fler inspektioner på arbetsplatserna och en förbättring av förfarandena för laglig anställning, och genom att man undersöker alternativa system som gör det möjligt att främja bästa praxis. Resultatet av inspektionerna på arbetsplatsen bör offentliggöras för att möjliggöra för konsumenter och eventuella arbetstagare att göra ett informerat val. |
| --- | --- |

40.

Illegalt arbete måste bekämpas med sanktioner mot dem som anlitar illegal arbetskraft, men också genom fler inspektioner på arbetsplatserna och en förbättring av förfarandena för laglig anställning, och genom att man undersöker alternativa system som gör det möjligt att främja bästa praxis. Resultatet av inspektionerna på arbetsplatsen bör offentliggöras för att möjliggöra för konsumenter och eventuella arbetstagare att göra ett informerat val.

| 41. | Kampen mot illegalt arbete, som är en av de viktigaste faktorerna när det gäller att dra till sig och behålla de irreguljära migrationsströmmarna, måste prioriteras när det gäller EU:s invandringspolitiska åtgärder. Direktivets rättsliga grund bör följaktligen fokuseras på kampen mot illegalt arbete och som en konsekvens därav en begränsning av den irreguljära invandringen, och inte tvärtom. |
| --- | --- |

41.

Kampen mot illegalt arbete, som är en av de viktigaste faktorerna när det gäller att dra till sig och behålla de irreguljära migrationsströmmarna, måste prioriteras när det gäller EU:s invandringspolitiska åtgärder. Direktivets rättsliga grund bör följaktligen fokuseras på kampen mot illegalt arbete och som en konsekvens därav en begränsning av den irreguljära invandringen, och inte tvärtom.

| 42. | De lokala och regionala myndigheterna kan i enlighet med nationell lagstiftning spela en viktig roll i samband med genomförandet av kontroll- och övervakningsåtgärder på arbetsmarknaden, och de mänskliga och materiella resurserna måste vid behov utökas om antalet kontroller ska öka. |
| --- | --- |

42.

De lokala och regionala myndigheterna kan i enlighet med nationell lagstiftning spela en viktig roll i samband med genomförandet av kontroll- och övervakningsåtgärder på arbetsmarknaden, och de mänskliga och materiella resurserna måste vid behov utökas om antalet kontroller ska öka.

| 43. | Kommittén anser att man i samband med kampen mot illegalt arbete bör ägna särskild uppmärksamhet åt att bekämpa människosmuggling och människohandel, och fördömer maffians och de organiserade kriminella nätverkens roll för den fortsatta irreguljära invandringen rent generellt, men i synnerhet utnyttjandet av arbetskraften som har blivit en lönsam kriminell verksamhet. |
| --- | --- |

43.

Kommittén anser att man i samband med kampen mot illegalt arbete bör ägna särskild uppmärksamhet åt att bekämpa människosmuggling och människohandel, och fördömer maffians och de organiserade kriminella nätverkens roll för den fortsatta irreguljära invandringen rent generellt, men i synnerhet utnyttjandet av arbetskraften som har blivit en lönsam kriminell verksamhet.

| 44. | Kommittén stöder olika initiativ som syftar till att bekämpa illegalt arbete och gemensamma initiativ mellan olika förvaltningsnivåer (nationella, regionala och lokala) och arbetsmarknadens parter (framför allt arbetsgivare och fackföreningar, men även icke-statliga organisationer och rättighetsorganisationer) inom detta område. Kommittén efterlyser informationskampanjer inom vissa sektorer på arbetsmarknaden i syfte att förmå dem som anlitar arbetskraft på ett olagligt sätt att upphöra med detta och informera dem om fördelarna med att anställa reguljär arbetskraft. |
| --- | --- |

44.

Kommittén stöder olika initiativ som syftar till att bekämpa illegalt arbete och gemensamma initiativ mellan olika förvaltningsnivåer (nationella, regionala och lokala) och arbetsmarknadens parter (framför allt arbetsgivare och fackföreningar, men även icke-statliga organisationer och rättighetsorganisationer) inom detta område. Kommittén efterlyser informationskampanjer inom vissa sektorer på arbetsmarknaden i syfte att förmå dem som anlitar arbetskraft på ett olagligt sätt att upphöra med detta och informera dem om fördelarna med att anställa reguljär arbetskraft.

| 45. | Kommittén instämmer i att det inte vore meningsfullt att utesluta privatpersoner som anställer irreguljära arbetstagare från direktivets tillämpningsområde, men varnar för att det är omöjligt att förebygga denna situation om man inte utarbetar klara, kompletterande förfaranden för laglig anställning för att täcka bristen på arbetskraft på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

45.

Kommittén instämmer i att det inte vore meningsfullt att utesluta privatpersoner som anställer irreguljära arbetstagare från direktivets tillämpningsområde, men varnar för att det är omöjligt att förebygga denna situation om man inte utarbetar klara, kompletterande förfaranden för laglig anställning för att täcka bristen på arbetskraft på arbetsmarknaden.

| 46. | Det är viktigt att förbättra flexibiliteten och snabbheten när det gäller tillfälliga anställningar, och kartlägga möjligheterna till säsongsbetonad invandring i enlighet med den strategiska planen för laglig migration från 2005, som faktorer som kan göra det möjligt att undvika att man fortsätter att anställa illegal arbetskraft. |
| --- | --- |

46.

Det är viktigt att förbättra flexibiliteten och snabbheten när det gäller tillfälliga anställningar, och kartlägga möjligheterna till säsongsbetonad invandring i enlighet med den strategiska planen för laglig migration från 2005, som faktorer som kan göra det möjligt att undvika att man fortsätter att anställa illegal arbetskraft.

| 47. | Regionkommittén vill uppmärksamma att många invandrarkvinnor i EU befinner sig i en extremt utsatt situation, både på det arbetsmässiga och personliga planet, och efterlyser större fokus på denna fråga. |
| --- | --- |

47.

Regionkommittén vill uppmärksamma att många invandrarkvinnor i EU befinner sig i en extremt utsatt situation, både på det arbetsmässiga och personliga planet, och efterlyser större fokus på denna fråga.

| 48. | Kommittén stöder beslutet att inte utdöma sanktioner mot de tredjelandsmedborgare som berörs av förslaget, även om kravet på ett beslut om återvändande eller utvisning (5) kan betraktas som ett straff. Kommittén ser positivt på de ekonomiska sanktioner som drabbar lagöverträdare, särskilt när det gäller betalning av omkostnaderna för återvändandet. Här skulle man kunna lägga till kost och logi för invandrare tills förfarandet för återvändande är avslutat. Vi betonar att EU måste säkerställa att lagstiftningsinstrument som rör återvändandeåtgärder är inbördes sammanhängande och respekterar de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

48.

Kommittén stöder beslutet att inte utdöma sanktioner mot de tredjelandsmedborgare som berörs av förslaget, även om kravet på ett beslut om återvändande eller utvisning (5) kan betraktas som ett straff. Kommittén ser positivt på de ekonomiska sanktioner som drabbar lagöverträdare, särskilt när det gäller betalning av omkostnaderna för återvändandet. Här skulle man kunna lägga till kost och logi för invandrare tills förfarandet för återvändande är avslutat. Vi betonar att EU måste säkerställa att lagstiftningsinstrument som rör återvändandeåtgärder är inbördes sammanhängande och respekterar de mänskliga rättigheterna.

| 49. | Kommittén anser att man måste vidta nödvändiga åtgärder för att säkra att de arbetstagare som repatrierats erhåller efterhandsutbetalning av innestående lön. |
| --- | --- |

49.

Kommittén anser att man måste vidta nödvändiga åtgärder för att säkra att de arbetstagare som repatrierats erhåller efterhandsutbetalning av innestående lön.

| 50. | Utnyttjade arbetstagare behöver få bättre skydd från medlemsstaternas behöriga myndigheter. Möjligheten att bevilja uppehållstillstånd för längre vistelse bör övervägas, särskilt i mycket allvarliga fall, i linje med direktiv 2004/81/EG om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna. |
| --- | --- |

50.

Utnyttjade arbetstagare behöver få bättre skydd från medlemsstaternas behöriga myndigheter. Möjligheten att bevilja uppehållstillstånd för längre vistelse bör övervägas, särskilt i mycket allvarliga fall, i linje med direktiv 2004/81/EG om uppehållstillstånd till tredjelandsmedborgare som har fallit offer för människohandel eller som har fått hjälp till olaglig invandring och vilka samarbetar med de behöriga myndigheterna.

Högt kvalificerade arbetstagare

| 51. | Regionkommittén välkomnar initiativ som syftar till att främja laglig invandring i EU, liksom försök att harmonisera de olika komplexa mekanismerna för tillträde till medlemsstaternas arbetsmarknader. |
| --- | --- |

51.

Regionkommittén välkomnar initiativ som syftar till att främja laglig invandring i EU, liksom försök att harmonisera de olika komplexa mekanismerna för tillträde till medlemsstaternas arbetsmarknader.

| 52. | Det är nödvändigt att utveckla åtgärder som exempelvis det ”blå kortet” för att göra unionen mer attraktiv som mål för kvalificerade och högt kvalificerade arbetstagare, uppfylla den europeiska arbetsmarknadens behov och säkra genomförandet av Lissabonstrategin. Kommissionen uppmanas dock att lägga fram en tydligare definition av ”kvalificerade” och ”högt kvalificerade” invandrare. ReK föreslår att definitionen också tar hänsyn till invandrarnas utbildningsnivå, arbetslivserfarenheter, språkkunskaper och andra relevanta faktorer. |
| --- | --- |

52.

Det är nödvändigt att utveckla åtgärder som exempelvis det ”blå kortet” för att göra unionen mer attraktiv som mål för kvalificerade och högt kvalificerade arbetstagare, uppfylla den europeiska arbetsmarknadens behov och säkra genomförandet av Lissabonstrategin. Kommissionen uppmanas dock att lägga fram en tydligare definition av ”kvalificerade” och ”högt kvalificerade” invandrare. ReK föreslår att definitionen också tar hänsyn till invandrarnas utbildningsnivå, arbetslivserfarenheter, språkkunskaper och andra relevanta faktorer.

| 53. | De okvalificerade eller lågt kvalificerade arbetstagarnas bidrag får emellertid inte förringas på vissa europeiska arbetsmarknader. Vi påminner kommissionen – sedan man analyserat och bedömt möjligheterna att sysselsätta okvalificerad eller lågkvalificerad arbetskraft – om rådets åtaganden om att göra en tillnärmning av andra mottagningsförfaranden för arbetskraftsinvandring, i enlighet med den strategiska planen för laglig migration. |
| --- | --- |

53.

De okvalificerade eller lågt kvalificerade arbetstagarnas bidrag får emellertid inte förringas på vissa europeiska arbetsmarknader. Vi påminner kommissionen – sedan man analyserat och bedömt möjligheterna att sysselsätta okvalificerad eller lågkvalificerad arbetskraft – om rådets åtaganden om att göra en tillnärmning av andra mottagningsförfaranden för arbetskraftsinvandring, i enlighet med den strategiska planen för laglig migration.

| 54. | Det ”blå kortet” bör inte enbart utfärdas till kvalificerade arbetstagare som ansöker om inresetillstånd till EU utan även till arbetstagare som redan är bosatta i en medlemsstat. |
| --- | --- |

54.

Det ”blå kortet” bör inte enbart utfärdas till kvalificerade arbetstagare som ansöker om inresetillstånd till EU utan även till arbetstagare som redan är bosatta i en medlemsstat.

| 55. | Kommittén anser att det är absolut nödvändigt att få fram tillförlitlig och grundläggande information om behovet av kvalificerad arbetskraft på medlemsstaternas arbetsmarknader och uppmanar kommissionen att utarbeta en enhetlig, effektiv metod för framtagning och redovisning av statistiska uppgifter på detta område, i enlighet med förordning (EG) nr 862/2007. |
| --- | --- |

55.

Kommittén anser att det är absolut nödvändigt att få fram tillförlitlig och grundläggande information om behovet av kvalificerad arbetskraft på medlemsstaternas arbetsmarknader och uppmanar kommissionen att utarbeta en enhetlig, effektiv metod för framtagning och redovisning av statistiska uppgifter på detta område, i enlighet med förordning (EG) nr 862/2007.

| 56. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna att främja de lokala och regionala myndigheternas deltagande när det gäller att fastställa det antal inresetillstånd som utfärdas till tredjelandsmedborgare i samband med erbjudanden om högt kvalificerat arbete. Kommittén beklagar att dessa myndigheters deltagande inte omnämns i förslaget till direktiv. |
| --- | --- |

56.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna att främja de lokala och regionala myndigheternas deltagande när det gäller att fastställa det antal inresetillstånd som utfärdas till tredjelandsmedborgare i samband med erbjudanden om högt kvalificerat arbete. Kommittén beklagar att dessa myndigheters deltagande inte omnämns i förslaget till direktiv.

| 57. | Man kan fråga sig om inte de högt kvalificerade arbetstagarnas mobilitet på arbetsmarknaden kommer att påverkas av kravet att bo i den första medlemsstaten i minst två år. Kommissionen uppmanas ta fram alternativa lösningar som säkrar rörligheten på arbetsmarknaden och uppfyller de nationella arbetsmarknadernas behov. |
| --- | --- |

57.

Man kan fråga sig om inte de högt kvalificerade arbetstagarnas mobilitet på arbetsmarknaden kommer att påverkas av kravet att bo i den första medlemsstaten i minst två år. Kommissionen uppmanas ta fram alternativa lösningar som säkrar rörligheten på arbetsmarknaden och uppfyller de nationella arbetsmarknadernas behov.

| 58. | Inresevillkoren för högt kvalificerade arbetstagares familjemedlemmar välkomnas, eftersom det kan vara en avgörande faktor vid rekrytering av högt kvalificerad personal, vilket erfarenheter från Australien, Kanada och Förenta staterna har utvisat. |
| --- | --- |

58.

Inresevillkoren för högt kvalificerade arbetstagares familjemedlemmar välkomnas, eftersom det kan vara en avgörande faktor vid rekrytering av högt kvalificerad personal, vilket erfarenheter från Australien, Kanada och Förenta staterna har utvisat.

| 59. | Kommittén erinrar om betydelsen av att undvika kompetensflykt från utvecklingsländerna och uttrycker oro över att programmen för ökad invandring av kvalificerad arbetskraft (bland annat kommissionens nyligen framlagda initiativ om cirkulär migration) tenderar att förstärka problemen med kompetensflykt (6). |
| --- | --- |

59.

Kommittén erinrar om betydelsen av att undvika kompetensflykt från utvecklingsländerna och uttrycker oro över att programmen för ökad invandring av kvalificerad arbetskraft (bland annat kommissionens nyligen framlagda initiativ om cirkulär migration) tenderar att förstärka problemen med kompetensflykt (6).

| 60. | Kompetensflykten och dess effekter i ursprungsländerna måste analyseras med hjälp av tillförlitliga uppgifter och statistik för att man tillsammans med ursprungsländerna ska kunna utforma gemensamma lösningar och så långt som möjligt undvika de risker och konsekvenser som kan bli följden. |
| --- | --- |

60.

Kompetensflykten och dess effekter i ursprungsländerna måste analyseras med hjälp av tillförlitliga uppgifter och statistik för att man tillsammans med ursprungsländerna ska kunna utforma gemensamma lösningar och så långt som möjligt undvika de risker och konsekvenser som kan bli följden.

| 61. | Kommissionen uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att som ett alternativ till kompetensflykt främja ”kompetenscirkulation”. Enligt detta koncept återvänder migranterna till sina hemländer och delar med sig av de färdigheter de har förvärvat när de har bott och arbetat utomlands (7), vilket gör att förbindelserna mellan ursprungs- och värdlandet kan breddas och fördjupas. |
| --- | --- |

61.

Kommissionen uppmanas att vidta alla nödvändiga åtgärder för att som ett alternativ till kompetensflykt främja ”kompetenscirkulation”. Enligt detta koncept återvänder migranterna till sina hemländer och delar med sig av de färdigheter de har förvärvat när de har bott och arbetat utomlands (7), vilket gör att förbindelserna mellan ursprungs- och värdlandet kan breddas och fördjupas.

Ett enda tillstånd för att bo och arbeta i en medlemsstat

| 62. | Kommittén välkomnar förslaget om en enda ansökan för ett kombinerat arbets- och uppehållstillstånd och efterlyser en förbättring av de administrativa förfarandena för handläggning av dessa tillstånd. |
| --- | --- |

62.

Kommittén välkomnar förslaget om en enda ansökan för ett kombinerat arbets- och uppehållstillstånd och efterlyser en förbättring av de administrativa förfarandena för handläggning av dessa tillstånd.

| 63. | Alla förslag som innebär en förenkling av förfarandena för tillträde till EU:s arbetsmarknader välkomnas. Kommittén efterlyser snabbare ansöknings- och bifallsförfarandena i syfte att garantera att systemet fungerar på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

63.

Alla förslag som innebär en förenkling av förfarandena för tillträde till EU:s arbetsmarknader välkomnas. Kommittén efterlyser snabbare ansöknings- och bifallsförfarandena i syfte att garantera att systemet fungerar på ett effektivt sätt.

| 64. | Systemet med ett enda tillstånd är ett användbart redskap när det gäller att bekämpa oegentligheter, som är ett betydande problem i medlemsstaterna och utgör ett brott mot den rätt till god förvaltning som fastslås i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. |
| --- | --- |

64.

Systemet med ett enda tillstånd är ett användbart redskap när det gäller att bekämpa oegentligheter, som är ett betydande problem i medlemsstaterna och utgör ett brott mot den rätt till god förvaltning som fastslås i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna.

| 65. | Kommittén välkomnar erkännandet av en gemensam uppsättning bestämmelser för alla som erhållit det kombinerade arbets- och uppehållstillståndet och erinrar om att dessa rättigheters koppling till den internationella ram för arbetarskydd som föreskrivs av ILO måste erkännas. |
| --- | --- |

65.

Kommittén välkomnar erkännandet av en gemensam uppsättning bestämmelser för alla som erhållit det kombinerade arbets- och uppehållstillståndet och erinrar om att dessa rättigheters koppling till den internationella ram för arbetarskydd som föreskrivs av ILO måste erkännas.

| 66. | I yttrandet CdR 233/2006 (8) framhålls vikten av att förbättra förfarandena för erkännande av examina och yrkesutbildningskvalifikationer, och mera generellt invandrarnas yrkeskvalifikationer, i syfte att underlätta deras integration på arbetsmarknaden på det sätt som bäst motsvarar deras kunskaper. |
| --- | --- |

66.

I yttrandet CdR 233/2006 (8) framhålls vikten av att förbättra förfarandena för erkännande av examina och yrkesutbildningskvalifikationer, och mera generellt invandrarnas yrkeskvalifikationer, i syfte att underlätta deras integration på arbetsmarknaden på det sätt som bäst motsvarar deras kunskaper.

| 67. | Kommittén välkomnar införandet av garantier i förfarandet för inlämnande av en ansökan om det kombinerade tillståndet, särskilt vad gäller kravet att motivera ett avslag och möjligheten att överklaga i händelse av avslag. |
| --- | --- |

67.

Kommittén välkomnar införandet av garantier i förfarandet för inlämnande av en ansökan om det kombinerade tillståndet, särskilt vad gäller kravet att motivera ett avslag och möjligheten att överklaga i händelse av avslag.

| 68. | Kommittén betonar att medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen måste involvera de lokala och regionala myndigheterna i utarbetandet av migrationspolitiken, särskilt när det gäller frågor i samband med integrationen på arbetsmarknaden, så att dessa myndigheter kan delta i beslutet om det antal tredjelandsmedborgare som ska få tillstånd att komma till respektive land, liksom deras yrkesprofiler. |
| --- | --- |

68.

Kommittén betonar att medlemsstaterna i enlighet med subsidiaritetsprincipen måste involvera de lokala och regionala myndigheterna i utarbetandet av migrationspolitiken, särskilt när det gäller frågor i samband med integrationen på arbetsmarknaden, så att dessa myndigheter kan delta i beslutet om det antal tredjelandsmedborgare som ska få tillstånd att komma till respektive land, liksom deras yrkesprofiler.

Bryssel den 18 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Ordförandeskapets slutsatser, Europeiska rådets möte i Bryssel den 15–16 december 2005, avsnitt IV, punkt 8.

1

(2)  I enlighet med samarbetsavtalet mellan kommissionen och Regionkommittén, november 2005.

2

(3)  I förordning (EG) nr 862/2007 framhålls det i skäl 5 att det även finns ”ett ökat behov av statistisk information om vilka yrken, utbildningar, kvalifikationer och sysselsättningar som migranter har” och i skäl 6 att ”[h]armoniserad och jämförbar gemenskapsstatistik om migration och asyl är väsentlig för utveckling och övervakning av gemenskapslagstiftning och gemenskapspolitik som rör migration och asyl samt fri rörlighet för personer”.

3

(4)  KOM(2007) 248 slutlig.

4

(5)  KOM(2005) 391 och KOM(2007) 248.

5

(6)  Att säkra fördelarna och minska riskerna när det gäller arbetstagares mobilitet. Dokument för 3:e sessionen: Arbetskraftsinvandring, inom gränserna och internationellt. ILO forum, 2007.

6

(7)  Gemensamma parlamentariska AVS-EG-församlingen. Förslag till betänkande om migration av utbildad arbetskraft och dess effekter på den nationella utvecklingen. ACP-UE/100.012/B/2007.

7

(8)  Regionkommitténs yttrande ”Strategisk plan för laglig migration, Kampen mot den olagliga invandringen, Det europeiska migrationsnätverkets framtid”, CdR 233/2006, 13.2.2007.

8

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/26 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/26

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Strategiska mål 2007–2010 för det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter (EIDHR)”

(2008/C 257/05)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT:

| — | Regionkommittén är övertygad om att demokratins värden och de mänskliga rättigheterna, enligt definitionen i stadgan om grundläggande rättigheter som utgör bilaga till Lissabonfördraget, har utgjort en hörnsten i den europeiska integrationsprocessen. Om EU:s skydd av mänskliga rättigheter förbättras kommer främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter i unionens yttre förbindelser att bli mer trovärdigt. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén är övertygad om att demokratins värden och de mänskliga rättigheterna, enligt definitionen i stadgan om grundläggande rättigheter som utgör bilaga till Lissabonfördraget, har utgjort en hörnsten i den europeiska integrationsprocessen. Om EU:s skydd av mänskliga rättigheter förbättras kommer främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter i unionens yttre förbindelser att bli mer trovärdigt.

| — | Kommittén påpekar att demokrati och mänskliga rättigheter framför allt är frågor av global betydelse och utgör ”allmän egendom”, och att det i många samhällen är de lokala myndigheterna som bär det största ansvaret för att den enskilda individen ska få åtnjuta dessa rättigheter. Eftersom instrumentet i första hand fokuserar på offentlig institutionsuppbyggnad skulle man kunna lägga större tonvikt på lokala och regionala institutioner. |
| --- | --- |

—

Kommittén påpekar att demokrati och mänskliga rättigheter framför allt är frågor av global betydelse och utgör ”allmän egendom”, och att det i många samhällen är de lokala myndigheterna som bär det största ansvaret för att den enskilda individen ska få åtnjuta dessa rättigheter. Eftersom instrumentet i första hand fokuserar på offentlig institutionsuppbyggnad skulle man kunna lägga större tonvikt på lokala och regionala institutioner.

| — | ReK vill även lyfta fram möjligheten att föra in Regionkommitténs valövervakningsstrategi i mål 5 i syfte att stärka uppbyggandet av en gräsrotsdemokrati och få befolkningarna att känna att de medverkar i en demokratisk process. |
| --- | --- |

—

ReK vill även lyfta fram möjligheten att föra in Regionkommitténs valövervakningsstrategi i mål 5 i syfte att stärka uppbyggandet av en gräsrotsdemokrati och få befolkningarna att känna att de medverkar i en demokratisk process.

| — | Kommittén anser att valövervakning är en viktig del av demokratiutvecklingen och tycker att EU:s framtida valövervakningsstrategier även bör lägga större tonvikt vid övervakning av lokala och regionala val i tredje land. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att valövervakning är en viktig del av demokratiutvecklingen och tycker att EU:s framtida valövervakningsstrategier även bör lägga större tonvikt vid övervakning av lokala och regionala val i tredje land.

| — | Kommittén anser att EU:s övervakning av nationella val bör fokusera mer på utvärdering av främjande av demokrati på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

—

Kommittén anser att EU:s övervakning av nationella val bör fokusera mer på utvärdering av främjande av demokrati på lokal och regional nivå.

| Föredragande | : | Heini Utunen (FI–ALDE) |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Heini Utunen (FI–ALDE)

Ledamot av stadsfullmäktige i Jyväskylä

Referensdokument

Europeiska kommissionens strategiska mål 2007–2010 för program som finansieras inom ramen för det europeiska instrumentet för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter och dess bilagor (anslagsfördelning 2007–2010) C(2007)3765

POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉN

A   Allmänna rekommendationer

| 1. | Regionkommittén är övertygad om att demokratins värden och de mänskliga rättigheterna, enligt definitionen i stadgan om grundläggande rättigheter som utgör bilaga till Lissabonfördraget, har utgjort en hörnsten i den europeiska integrationsprocessen. Om EU:s skydd av mänskliga rättigheter förbättras kommer främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter i unionens yttre förbindelser att bli mer trovärdigt. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén är övertygad om att demokratins värden och de mänskliga rättigheterna, enligt definitionen i stadgan om grundläggande rättigheter som utgör bilaga till Lissabonfördraget, har utgjort en hörnsten i den europeiska integrationsprocessen. Om EU:s skydd av mänskliga rättigheter förbättras kommer främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter i unionens yttre förbindelser att bli mer trovärdigt.

| 2. | Det är ytterst viktigt att man i EU ser demokrati och mänskliga rättigheter som universella värden som bör främjas aktivt runt om i världen, och att man stöder arbetet med att förverkliga dessa värden i tredje land. |
| --- | --- |

2.

Det är ytterst viktigt att man i EU ser demokrati och mänskliga rättigheter som universella värden som bör främjas aktivt runt om i världen, och att man stöder arbetet med att förverkliga dessa värden i tredje land.

| 3. | ReK erinrar om att kommittén konsekvent har hävdat att det inte kan finnas något verkligt demokratiskt styrelseskick utan omfattande överföring av befogenheter och behörigheter till lokal och regional nivå. Genom att samarbeta för att finna påtagliga lösningar på konkreta vardagsproblem kan lokala och regionala myndigheter bygga upp förtroende mellan människor samt skapa tillit till den lokala demokratin och tro på den interkulturella dialogen. De kan erbjuda mer lokalt egenansvar och stabilare kapacitetsuppbyggnad för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

3.

ReK erinrar om att kommittén konsekvent har hävdat att det inte kan finnas något verkligt demokratiskt styrelseskick utan omfattande överföring av befogenheter och behörigheter till lokal och regional nivå. Genom att samarbeta för att finna påtagliga lösningar på konkreta vardagsproblem kan lokala och regionala myndigheter bygga upp förtroende mellan människor samt skapa tillit till den lokala demokratin och tro på den interkulturella dialogen. De kan erbjuda mer lokalt egenansvar och stabilare kapacitetsuppbyggnad för främjande av demokrati och mänskliga rättigheter.

| 4. | Kommittén påpekar att demokrati och mänskliga rättigheter framför allt är frågor av global betydelse och utgör ”allmän egendom”, och att det i många samhällen är de lokala myndigheterna som bär det största ansvaret för att den enskilda individen ska få åtnjuta dessa rättigheter. Eftersom instrumentet i första hand fokuserar på offentlig institutionsuppbyggnad skulle man kunna lägga större tonvikt på lokala och regionala institutioner. |
| --- | --- |

4.

Kommittén påpekar att demokrati och mänskliga rättigheter framför allt är frågor av global betydelse och utgör ”allmän egendom”, och att det i många samhällen är de lokala myndigheterna som bär det största ansvaret för att den enskilda individen ska få åtnjuta dessa rättigheter. Eftersom instrumentet i första hand fokuserar på offentlig institutionsuppbyggnad skulle man kunna lägga större tonvikt på lokala och regionala institutioner.

| 5. | Kommittén anser att EIDHR har en unik möjlighet att bidra till utvecklingen och konsolideringen av demokrati och rättsstatsprincipen i tredjeländer över hela världen, och att instrumentet har en viktig roll att spela när det gäller att skapa sammanhållna och konsekventa angreppssätt i EU-insatserna på detta område. |
| --- | --- |

5.

Kommittén anser att EIDHR har en unik möjlighet att bidra till utvecklingen och konsolideringen av demokrati och rättsstatsprincipen i tredjeländer över hela världen, och att instrumentet har en viktig roll att spela när det gäller att skapa sammanhållna och konsekventa angreppssätt i EU-insatserna på detta område.

| 6. | ReK anser att EIDHR är en utåt sett tydlig tillgång för Europa och bidrar till en högre europeisk profil i främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter i tredje land. Kommittén betonar att EU:s intention att främja demokrati inte innebär att unionen bör eller kan exportera eller påtvinga tredje länder en modell. EIDHR ger möjlighet att sprida gemensamma principer för individens frihet i större utsträckning. Regionkommittén hänvisar till att Europarådets stadga om lokalt självstyre i hög grad har gett inspiration och vägledning för många nya demokratier i Europa i arbetet med att bygga upp ett väl fungerande lokalt självstyre. Europarådets kommunalkongress nya förslag till stadga om regionalt självstyre kan komma att fungera på samma sätt. |
| --- | --- |

6.

ReK anser att EIDHR är en utåt sett tydlig tillgång för Europa och bidrar till en högre europeisk profil i främjandet av demokrati och mänskliga rättigheter i tredje land. Kommittén betonar att EU:s intention att främja demokrati inte innebär att unionen bör eller kan exportera eller påtvinga tredje länder en modell. EIDHR ger möjlighet att sprida gemensamma principer för individens frihet i större utsträckning. Regionkommittén hänvisar till att Europarådets stadga om lokalt självstyre i hög grad har gett inspiration och vägledning för många nya demokratier i Europa i arbetet med att bygga upp ett väl fungerande lokalt självstyre. Europarådets kommunalkongress nya förslag till stadga om regionalt självstyre kan komma att fungera på samma sätt.

| 7. | Med beaktande av det strategiska målet att erbjuda bistånd oberoende av tredjelandregeringars samtycke anser kommittén att lokala och regionala myndigheter i länder med demokratiska val bör definieras som partner i strävan att uppnå EIDHR:s mål genom att de i praktiken förs upp på listan över aktörer på samma villkor som det civila samhällets organisationer. |
| --- | --- |

7.

Med beaktande av det strategiska målet att erbjuda bistånd oberoende av tredjelandregeringars samtycke anser kommittén att lokala och regionala myndigheter i länder med demokratiska val bör definieras som partner i strävan att uppnå EIDHR:s mål genom att de i praktiken förs upp på listan över aktörer på samma villkor som det civila samhällets organisationer.

| 8. | ReK erinrar om att kommittén redan har skapat ett flertal instrument för genomförandet av sin strategi i de länder den har upprättat kontakter med. I synnerhet har skapandet av tre arbetsgrupper – om västra Balkan, Turkiet och Kroatien – samt anordnandet av en rad konferenser om den europeiska grannskapspolitiken möjliggjort en regelbunden politisk dialog och spridning av bästa praxis tillsammans med företrädare för lokala och regionala myndigheter i tredje land. |
| --- | --- |

8.

ReK erinrar om att kommittén redan har skapat ett flertal instrument för genomförandet av sin strategi i de länder den har upprättat kontakter med. I synnerhet har skapandet av tre arbetsgrupper – om västra Balkan, Turkiet och Kroatien – samt anordnandet av en rad konferenser om den europeiska grannskapspolitiken möjliggjort en regelbunden politisk dialog och spridning av bästa praxis tillsammans med företrädare för lokala och regionala myndigheter i tredje land.

| 9. | ReK skulle föredra ett mer långsiktigt strategiskt synsätt på instrumentet och dess mål. De prioriterade områdena har ändrats under varje programperiod, och därför är en långsiktig utveckling och utvärdering av programmet och dess initiativ svår. En detaljerad utvärdering av och exakt rapportering om de färdiga programmen bidrar till utvecklingen av framtida program. |
| --- | --- |

9.

ReK skulle föredra ett mer långsiktigt strategiskt synsätt på instrumentet och dess mål. De prioriterade områdena har ändrats under varje programperiod, och därför är en långsiktig utveckling och utvärdering av programmet och dess initiativ svår. En detaljerad utvärdering av och exakt rapportering om de färdiga programmen bidrar till utvecklingen av framtida program.

| 10. | ReK menar att det är nödvändigt att harmonisera ansökningsförfarandena för finansiering via EIDHR och uppmanar till en förenkling av den konkreta driften av programmet så att det blir möjligt för mindre organiserade strukturer att dra nytta av instrumentet och använda det på ett flexibelt sätt. Eftersom EIDHR fortfarande är ett instrument av ganska blygsam omfattning är ett selektivt och strategiskt arbetssätt en förutsättning för att det ska bli framgångsrikt. |
| --- | --- |

10.

ReK menar att det är nödvändigt att harmonisera ansökningsförfarandena för finansiering via EIDHR och uppmanar till en förenkling av den konkreta driften av programmet så att det blir möjligt för mindre organiserade strukturer att dra nytta av instrumentet och använda det på ett flexibelt sätt. Eftersom EIDHR fortfarande är ett instrument av ganska blygsam omfattning är ett selektivt och strategiskt arbetssätt en förutsättning för att det ska bli framgångsrikt.

| 11. | Kommittén rekommenderar att utvärderingen och översynen av strategin bör utgå från de lokala och regionala myndigheternas perspektiv och subsidiaritet i tredje land. EIDHR:s administration får inte öka byråkratin så att den blir ett hinder för framför allt projekt som är utmärkande för de lokala aktörerna. Man bör tillåta maximal flexibilitet för att undvika att tunga strukturer leder till diskriminering. |
| --- | --- |

11.

Kommittén rekommenderar att utvärderingen och översynen av strategin bör utgå från de lokala och regionala myndigheternas perspektiv och subsidiaritet i tredje land. EIDHR:s administration får inte öka byråkratin så att den blir ett hinder för framför allt projekt som är utmärkande för de lokala aktörerna. Man bör tillåta maximal flexibilitet för att undvika att tunga strukturer leder till diskriminering.

B   Rekommendationer på olika områden

| 12. | Regionkommitténs åtaganden när det gäller demokrati, gott styrelseskick, europeiska värden och mänskliga rättigheter bildar grund för kommitténs engagemang i strategin som helhet. Bland de fem mål som föreslås bör man i flerårsplanen för perioden 2010-2013 lägga särskild tonvikt på de lokala och regionala myndigheternas medverkan i mål 2. ReK vill även lyfta fram möjligheten att föra in Regionkommitténs valövervakningsstrategi i mål 5 i syfte att stärka uppbyggandet av en gräsrotsdemokrati och få befolkningarna att känna att de medverkar i en demokratisk process. |
| --- | --- |

12.

Regionkommitténs åtaganden när det gäller demokrati, gott styrelseskick, europeiska värden och mänskliga rättigheter bildar grund för kommitténs engagemang i strategin som helhet. Bland de fem mål som föreslås bör man i flerårsplanen för perioden 2010-2013 lägga särskild tonvikt på de lokala och regionala myndigheternas medverkan i mål 2. ReK vill även lyfta fram möjligheten att föra in Regionkommitténs valövervakningsstrategi i mål 5 i syfte att stärka uppbyggandet av en gräsrotsdemokrati och få befolkningarna att känna att de medverkar i en demokratisk process.

Mål 1

Öka respekten för mänskliga rättigheter i länder och regioner där de är i farozonen

| 13. | Kommittén påpekar att även om detta mål riktar sig direkt till icke-statliga organisationer bör man vara medveten om att människorättskämpar och till och med kommunala tjänstemän i en del länder och regioner kan löpa vissa risker på grund av sin ställning och sitt dagliga arbete. Man bör även göra en insats för att stödja dem. |
| --- | --- |

13.

Kommittén påpekar att även om detta mål riktar sig direkt till icke-statliga organisationer bör man vara medveten om att människorättskämpar och till och med kommunala tjänstemän i en del länder och regioner kan löpa vissa risker på grund av sin ställning och sitt dagliga arbete. Man bör även göra en insats för att stödja dem.

Mål 2

Stärka det civila samhällets roll genom att främja mänskliga rättigheter och demokratiska reformer, genom att stödja ett fredligt förenande av olika gruppers intressen och befästa politiskt deltagande och politisk representation

| 14. | Kommittén anser att integrationsbaserad deltagardemokrati på lokal och regional nivå är bäst för att på lång sikt bygga upp en behovsinriktad och välfungerande medborgardemokrati som grundar sig på goda styresformer och har medborgarnas förtroende och stöd. |
| --- | --- |

14.

Kommittén anser att integrationsbaserad deltagardemokrati på lokal och regional nivå är bäst för att på lång sikt bygga upp en behovsinriktad och välfungerande medborgardemokrati som grundar sig på goda styresformer och har medborgarnas förtroende och stöd.

| 15. | ReK efterlyser integrationsbaserade demokratimodeller, t.ex. genom garantier om politisk representation för både män och kvinnor, infödd befolkning när sådan finns och lokala minoriteter. Med avseende på lokala minoriteter och funktionshindrade personer samt barns och ungdomars deltagande är det dessutom mycket viktigt att utbyta bästa praxis och stödja de lokala myndigheterna när det gäller att främja medborgardeltagande. |
| --- | --- |

15.

ReK efterlyser integrationsbaserade demokratimodeller, t.ex. genom garantier om politisk representation för både män och kvinnor, infödd befolkning när sådan finns och lokala minoriteter. Med avseende på lokala minoriteter och funktionshindrade personer samt barns och ungdomars deltagande är det dessutom mycket viktigt att utbyta bästa praxis och stödja de lokala myndigheterna när det gäller att främja medborgardeltagande.

| 16. | Kommittén konstaterar att nyckelfaktorn för gott styrelseskick, som grundar sig på bred politisk representation och politiskt deltagande, är att erkänna att de bästa besluten fattas så nära medborgarna som möjligt. |
| --- | --- |

16.

Kommittén konstaterar att nyckelfaktorn för gott styrelseskick, som grundar sig på bred politisk representation och politiskt deltagande, är att erkänna att de bästa besluten fattas så nära medborgarna som möjligt.

| 17. | Kommittén påpekar att de demokratiska processerna för ansvarstagande – med början på den lokala och regionala nivån – är viktiga för att skapa insyn i styresformerna och spelar en avgörande roll för att bekämpa korruptionen och minska fattigdomen. |
| --- | --- |

17.

Kommittén påpekar att de demokratiska processerna för ansvarstagande – med början på den lokala och regionala nivån – är viktiga för att skapa insyn i styresformerna och spelar en avgörande roll för att bekämpa korruptionen och minska fattigdomen.

| 18. | Genom att de lokala och regionala myndigheterna utvecklar direktkontakt mellan människor på en mindre formell nivå och på ett pragmatiskt sätt prioriterar att finna lösningar på medborgarnas vardagsproblem spelar de enligt kommitténs uppfattning en viktig roll när det gäller att stärka det lokala samarbetet mellan grupper med motstridiga intressen. |
| --- | --- |

18.

Genom att de lokala och regionala myndigheterna utvecklar direktkontakt mellan människor på en mindre formell nivå och på ett pragmatiskt sätt prioriterar att finna lösningar på medborgarnas vardagsproblem spelar de enligt kommitténs uppfattning en viktig roll när det gäller att stärka det lokala samarbetet mellan grupper med motstridiga intressen.

| 19. | Kommittén anser att det civila samhället, lokala icke-statliga organisationer och andra lokalt baserade organisationer som verkar för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter samt lokala människorättskämpar kan uppnå bästa möjliga resultat i förverkligandet av politiska, ekonomiska och sociala rättigheter på lokal nivå när de får erkänsla för sitt arbete och när de får arbeta utan hot, trakasserier och osäkerhet. Vidare anser vi att den lokala nivån är särskilt viktig för att främja demokratiska värden och medborgarnas politiska medvetenhet, om dessa kan arbeta tillsammans med kraftfulla lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

19.

Kommittén anser att det civila samhället, lokala icke-statliga organisationer och andra lokalt baserade organisationer som verkar för grundläggande friheter och mänskliga rättigheter samt lokala människorättskämpar kan uppnå bästa möjliga resultat i förverkligandet av politiska, ekonomiska och sociala rättigheter på lokal nivå när de får erkänsla för sitt arbete och när de får arbeta utan hot, trakasserier och osäkerhet. Vidare anser vi att den lokala nivån är särskilt viktig för att främja demokratiska värden och medborgarnas politiska medvetenhet, om dessa kan arbeta tillsammans med kraftfulla lokala och regionala myndigheter.

| 20. | ReK vill lyfta fram mervärdet av ett lokalt angreppssätt för gränsöverskridande samarbete på olika områden, bl.a. tvistlösning. Den positiva roll som lokala initiativ – som ”stadsdiplomati” genom främjande av interkulturell dialog och förtroendeskapande insatser på lokal nivå – kan spela i konfliktsammanhang bör särskilt understrykas. Därför bör internationella kampanjer för demokrati och mänskliga rättigheter främjas ännu mer, förslagsvis genom ett transnationellt angreppssätt som också innefattar ett tydligt lokalt och regionalt perspektiv. |
| --- | --- |

20.

ReK vill lyfta fram mervärdet av ett lokalt angreppssätt för gränsöverskridande samarbete på olika områden, bl.a. tvistlösning. Den positiva roll som lokala initiativ – som ”stadsdiplomati” genom främjande av interkulturell dialog och förtroendeskapande insatser på lokal nivå – kan spela i konfliktsammanhang bör särskilt understrykas. Därför bör internationella kampanjer för demokrati och mänskliga rättigheter främjas ännu mer, förslagsvis genom ett transnationellt angreppssätt som också innefattar ett tydligt lokalt och regionalt perspektiv.

Mål 3

Stödja insatser för mänskliga rättigheter och demokratifrågor i områden som omfattas av EU:s riktlinjer, inklusive dialog om mänskliga rättigheter, människorättskämpar, dödsstraff, tortyr och barn i väpnade konflikter

| 21. | Även om dialoger om mänskliga rättigheter oftast förs med statliga myndigheter är det tydligt att även aktörer på lokal och regional nivå måste behandla demokratifrågor. Ett fungerande demokratiskt system kan inte skapas och upprätthållas om den lokala och regionala nivån inte deltar och har egenansvar samt bidrar till att utveckla systemet på alla sätt. |
| --- | --- |

21.

Även om dialoger om mänskliga rättigheter oftast förs med statliga myndigheter är det tydligt att även aktörer på lokal och regional nivå måste behandla demokratifrågor. Ett fungerande demokratiskt system kan inte skapas och upprätthållas om den lokala och regionala nivån inte deltar och har egenansvar samt bidrar till att utveckla systemet på alla sätt.

| 22. | Eftersom FN definierar människorättskämpar som personer och organisationer som ägnar sig åt att främja och försvara mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, är det tydligt att beslutsfattare och aktivister på lokal nivå har en viktig roll. |
| --- | --- |

22.

Eftersom FN definierar människorättskämpar som personer och organisationer som ägnar sig åt att främja och försvara mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, är det tydligt att beslutsfattare och aktivister på lokal nivå har en viktig roll.

| 23. | Kommittén är angelägen om att lyfta fram det stora antal tortyrfall som äger rum i lokala fängelser och på lokala polisstationer. Det krävs därför rejäla insatser för att genomföra nationell lagstiftning och internationella åtaganden på lokal nivå. Direkt stöd bör också ges till lokala icke-statliga organisationer som bevakar myndigheternas verksamhet och till utbildning av myndigheter. |
| --- | --- |

23.

Kommittén är angelägen om att lyfta fram det stora antal tortyrfall som äger rum i lokala fängelser och på lokala polisstationer. Det krävs därför rejäla insatser för att genomföra nationell lagstiftning och internationella åtaganden på lokal nivå. Direkt stöd bör också ges till lokala icke-statliga organisationer som bevakar myndigheternas verksamhet och till utbildning av myndigheter.

| 24. | Kommittén stöder riktlinjerna för barnens rättigheter och framhåller de lokala myndigheternas betydelse på utbildningsområdet och för tillgången till tillräcklig utbildning och hälsovård, inbegripet särskilda insatser för flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter. |
| --- | --- |

24.

Kommittén stöder riktlinjerna för barnens rättigheter och framhåller de lokala myndigheternas betydelse på utbildningsområdet och för tillgången till tillräcklig utbildning och hälsovård, inbegripet särskilda insatser för flickors sexuella och reproduktiva hälsa och rättigheter.

| 25. | ReK stöder kommissionens meddelande ”En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder” (KOM(2008) 55 slutlig), i vilket barnen ges en särskild plats i EU:s yttre åtgärder, och vill påminna om behovet av att integrera barnens rättigheter och barnens bästa i EU:s samtliga yttre åtgärder. |
| --- | --- |

25.

ReK stöder kommissionens meddelande ”En särskild plats för barnen i EU:s yttre åtgärder” (KOM(2008) 55 slutlig), i vilket barnen ges en särskild plats i EU:s yttre åtgärder, och vill påminna om behovet av att integrera barnens rättigheter och barnens bästa i EU:s samtliga yttre åtgärder.

Mål 4

Stödja och stärka den internationella och regionala ramen för skyddet av de mänskliga rättigheterna, rättvisa, rättsstatsprincipen och främjandet av demokratin

| 26. | Kommittén välkomnar de befintliga samarbetsavtalen med exempelvis Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Internationella brottmålsdomstolen (ICC), och vi skulle uppskatta om det satsades mer på att underlätta lokal demokrati och öka de lokala och regionala myndigheternas kapacitet att förverkliga civila, politiska, ekonomiska och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

26.

Kommittén välkomnar de befintliga samarbetsavtalen med exempelvis Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE) och Internationella brottmålsdomstolen (ICC), och vi skulle uppskatta om det satsades mer på att underlätta lokal demokrati och öka de lokala och regionala myndigheternas kapacitet att förverkliga civila, politiska, ekonomiska och sociala rättigheter.

| 27. | Kommittén betonar barnets rätt att delta, påverka och höras i förhållande till dess ålder och mognad (i enlighet med vad som anges i artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter), framför allt när lokala ärenden avgörs. |
| --- | --- |

27.

Kommittén betonar barnets rätt att delta, påverka och höras i förhållande till dess ålder och mognad (i enlighet med vad som anges i artikel 12 i FN:s konvention om barnets rättigheter), framför allt när lokala ärenden avgörs.

Mål 5

Bygga upp förtroende för demokratiskt genomförda val, i synnerhet genom valövervakning

| 28. | På grundval av sina erfarenheter och sitt aktiva bidrag till högutvecklad lokal och regional demokrati, decentralisering och självstyre i Europa anser ReK att garanterad respekt för etablerade lokala och regionala befogenheter från nationella myndigheters och EU-institutionernas sida är avgörande för att främja en äkta demokrati och mänskliga rättigheter världen över. |
| --- | --- |

28.

På grundval av sina erfarenheter och sitt aktiva bidrag till högutvecklad lokal och regional demokrati, decentralisering och självstyre i Europa anser ReK att garanterad respekt för etablerade lokala och regionala befogenheter från nationella myndigheters och EU-institutionernas sida är avgörande för att främja en äkta demokrati och mänskliga rättigheter världen över.

| 29. | ReK betonar att valövervakning har blivit ett av flera effektiva verktyg i kommitténs externa politik under de senaste två åren. ReK erkänner i detta sammanhang Europarådets kommunalkongress sakkunskap och mångåriga insatser på detta område, och välkomnar att Regionkommittén nu har fått möjlighet att delta i kommunalkongressens arbete med att stödja och främja lokal och regional demokrati. |
| --- | --- |

29.

ReK betonar att valövervakning har blivit ett av flera effektiva verktyg i kommitténs externa politik under de senaste två åren. ReK erkänner i detta sammanhang Europarådets kommunalkongress sakkunskap och mångåriga insatser på detta område, och välkomnar att Regionkommittén nu har fått möjlighet att delta i kommunalkongressens arbete med att stödja och främja lokal och regional demokrati.

| 30. | Kommittén anser att valövervakning är en viktig del av demokratiutvecklingen och tycker att EU:s framtida valövervakningsstrategier även bör lägga större tonvikt vid övervakning av lokala och regionala val i tredje land. |
| --- | --- |

30.

Kommittén anser att valövervakning är en viktig del av demokratiutvecklingen och tycker att EU:s framtida valövervakningsstrategier även bör lägga större tonvikt vid övervakning av lokala och regionala val i tredje land.

| 31. | Kommittén anser att EU:s övervakning av nationella val bör fokusera mer på utvärdering av främjande av demokrati på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

31.

Kommittén anser att EU:s övervakning av nationella val bör fokusera mer på utvärdering av främjande av demokrati på lokal och regional nivå.

| 32. | ReK framhåller att den kommande strategin för perioden 2010-2013 bör utformas med beaktande av den roll som lokala och regionala myndigheter kan spela, särskilt när det gäller lokala valprocesser och europeisk sakkunskap om övervakning av sådana val i tredje land. |
| --- | --- |

32.

ReK framhåller att den kommande strategin för perioden 2010-2013 bör utformas med beaktande av den roll som lokala och regionala myndigheter kan spela, särskilt när det gäller lokala valprocesser och europeisk sakkunskap om övervakning av sådana val i tredje land.

Bryssel den 18 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/30 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/30

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Flerspråkighet”

(2008/C 257/06)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén framhåller att de regionala och lokala myndigheterna inom hela EU har ansvar för att skydda och främja den språkliga mångfalden. De har en förmånlig ställning när det gäller att bygga upp ett konstruktivt partnerskap med språkutbildningsinstitutionerna, i syfte att utforma yrkesutbildning i förhållande till särskilda lokala behov och krav. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén framhåller att de regionala och lokala myndigheterna inom hela EU har ansvar för att skydda och främja den språkliga mångfalden. De har en förmånlig ställning när det gäller att bygga upp ett konstruktivt partnerskap med språkutbildningsinstitutionerna, i syfte att utforma yrkesutbildning i förhållande till särskilda lokala behov och krav.

| — | ReK anser att den språkliga mångfalden i EU är av en sådan karaktär att uppbyggnaden av flerspråkiga samhällen bör ske med intentionen att åstadkomma optimala positiva effekter och minimera de negativa effekterna. |
| --- | --- |

—

ReK anser att den språkliga mångfalden i EU är av en sådan karaktär att uppbyggnaden av flerspråkiga samhällen bör ske med intentionen att åstadkomma optimala positiva effekter och minimera de negativa effekterna.

| — | Kommittén menar att samtidigt som var och en inom EU behåller sitt eget/sina egna språk som en viktig del av det kulturella bagaget, bör han eller hon under hela livet skaffa sig aktiva och passiva kunskaper i ett gemensamt andraspråk och ett tredje språk som väljs mot bakgrund av kulturellt släktskap eller ursprungslandets eller ursprungsregionens krav på social och ekonomisk rörlighet. |
| --- | --- |

—

Kommittén menar att samtidigt som var och en inom EU behåller sitt eget/sina egna språk som en viktig del av det kulturella bagaget, bör han eller hon under hela livet skaffa sig aktiva och passiva kunskaper i ett gemensamt andraspråk och ett tredje språk som väljs mot bakgrund av kulturellt släktskap eller ursprungslandets eller ursprungsregionens krav på social och ekonomisk rörlighet.

| — | Regionkommittén betonar att den lokala och regionala nivån bör spela en ledande roll, framför allt vad gäller att genomföra utbildningsprogram, för att målet om ett språk + två (modersmålet plus ytterligare två språk) ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén betonar att den lokala och regionala nivån bör spela en ledande roll, framför allt vad gäller att genomföra utbildningsprogram, för att målet om ett språk + två (modersmålet plus ytterligare två språk) ska kunna uppnås.

| — | ReK föreslår att alla regioner ska uppmanas att inrätta ett eget forum för flerspråkighet för att övervaka lokala sociala, ekonomiska och utbildningsmässiga tendenser och föreslå de informationsinsatser och åtgärder som behövs för att motivera befolkningen till livslång språkinlärning (modersmålet plus ytterligare två språk). |
| --- | --- |

—

ReK föreslår att alla regioner ska uppmanas att inrätta ett eget forum för flerspråkighet för att övervaka lokala sociala, ekonomiska och utbildningsmässiga tendenser och föreslå de informationsinsatser och åtgärder som behövs för att motivera befolkningen till livslång språkinlärning (modersmålet plus ytterligare två språk).

| Föredragande | : | Roberto Pella (IT–PPE), fullmäktigeledamot i Biella och vice borgmästare i Valdengo |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Roberto Pella (IT–PPE), fullmäktigeledamot i Biella och vice borgmästare i Valdengo

POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉN

| 1. | Kommittén välkomnar att kommissionen har satsat på flerspråkighet genom att den 1 januari 2007 inrätta en portfölj för detta område och anförtro den åt kommissionsledamot Leonard Orban. Eftersom denna portfölj är mycket viktig och utgör en reell utmaning bör den stärkas, så att målsättningarna verkligen kan utvecklas och förverkligas. |
| --- | --- |

1.

Kommittén välkomnar att kommissionen har satsat på flerspråkighet genom att den 1 januari 2007 inrätta en portfölj för detta område och anförtro den åt kommissionsledamot Leonard Orban. Eftersom denna portfölj är mycket viktig och utgör en reell utmaning bör den stärkas, så att målsättningarna verkligen kan utvecklas och förverkligas.

| 2. | ReK vill framhålla att frågan om flerspråkighet är prioriterad på Europas politiska dagordning, och att denna prioritering inbegriper alla delar av Europas sociala och ekonomiska liv samt kulturliv. |
| --- | --- |

2.

ReK vill framhålla att frågan om flerspråkighet är prioriterad på Europas politiska dagordning, och att denna prioritering inbegriper alla delar av Europas sociala och ekonomiska liv samt kulturliv.

| 3. | Kommittén stöder de riktlinjer för arbetet som dragits upp av kommissionsledamot Orban, som anser att flerspråkighet är en förutsättning för europeisk integration och en mer omfattande kulturell dialog. |
| --- | --- |

3.

Kommittén stöder de riktlinjer för arbetet som dragits upp av kommissionsledamot Orban, som anser att flerspråkighet är en förutsättning för europeisk integration och en mer omfattande kulturell dialog.

| 4. | Den språkliga mångfalden i EU är av en sådan karaktär att uppbyggnaden av flerspråkiga samhällen bör ske med intentionen att åstadkomma optimala positiva effekter och minimera de negativa effekterna, så att mångfald inte bara är ett medel för att uppnå målet. |
| --- | --- |

4.

Den språkliga mångfalden i EU är av en sådan karaktär att uppbyggnaden av flerspråkiga samhällen bör ske med intentionen att åstadkomma optimala positiva effekter och minimera de negativa effekterna, så att mångfald inte bara är ett medel för att uppnå målet.

| 5. | Kommittén vill uppmärksamma den analys som gjorts av högnivågruppen för flerspråkighet, som skapades 2005. Vi stöder insatsernas inriktning, som kan sammanfattas på följande sätt:






  — | Det är nödvändigt att öka informationsverksamheten, framför allt genom kampanjer som riktar sig till föräldrar, ungdomar och organisationer som är verksamma på utbildnings- och kulturområdet. |
| --- | --- | --- |

5.

Kommittén vill uppmärksamma den analys som gjorts av högnivågruppen för flerspråkighet, som skapades 2005. Vi stöder insatsernas inriktning, som kan sammanfattas på följande sätt:

—

Det är nödvändigt att öka informationsverksamheten, framför allt genom kampanjer som riktar sig till föräldrar, ungdomar och organisationer som är verksamma på utbildnings- och kulturområdet.

| — | Det behövs insatser som gör det möjligt att öka motivationen för att lära sig nya språk, framför allt genom lekfulla och informella inlärningsformer utanför undervisningen. |
| --- | --- |

—

Det behövs insatser som gör det möjligt att öka motivationen för att lära sig nya språk, framför allt genom lekfulla och informella inlärningsformer utanför undervisningen.

| — | Det är nödvändigt att i högre grad uppmärksamma invandrarnas språkliga och kulturella potential som ett led i målet att både integrera invandrarna i värdsamhället och göra det möjligt för dem att genom sin flerspråkighet förverkliga sin fulla individuella potential. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att i högre grad uppmärksamma invandrarnas språkliga och kulturella potential som ett led i målet att både integrera invandrarna i värdsamhället och göra det möjligt för dem att genom sin flerspråkighet förverkliga sin fulla individuella potential.

| — | Det är nödvändigt att utvidga insatserna för europeisk flerspråkighet även till språk som talas i tredje land, för att optimera den europeiska konkurrenskraften. |
| --- | --- |

—

Det är nödvändigt att utvidga insatserna för europeisk flerspråkighet även till språk som talas i tredje land, för att optimera den europeiska konkurrenskraften.

| 6. | Kommittén framhåller resultatet av den on-line-undersökning som gjordes i september 2007 och som sammanfattar de viktigaste punkterna i insatserna för flerspråkighet.






  — | Språkinlärning är en viktig faktor för att upprätthålla eller öka de individuella arbetsmöjligheterna. |
| --- | --- | --- |

6.

Kommittén framhåller resultatet av den on-line-undersökning som gjordes i september 2007 och som sammanfattar de viktigaste punkterna i insatserna för flerspråkighet.

—

Språkinlärning är en viktig faktor för att upprätthålla eller öka de individuella arbetsmöjligheterna.

| — | Man kan bäst motivera inlärning av flera språk genom en tidig inlärningsprocess och genom att uppmuntra studie- och arbetsvistelser i utlandet. |
| --- | --- |

—

Man kan bäst motivera inlärning av flera språk genom en tidig inlärningsprocess och genom att uppmuntra studie- och arbetsvistelser i utlandet.

| — | För att göra inlärningsmetoderna så effektiva som möjligt är det nödvändigt att fokusera på icke-standardiserade metoder för överföring av språklig kompetens som tar hänsyn till individens behov. |
| --- | --- |

—

För att göra inlärningsmetoderna så effektiva som möjligt är det nödvändigt att fokusera på icke-standardiserade metoder för överföring av språklig kompetens som tar hänsyn till individens behov.

| — | Den språkliga mångfalden på lokal, nationell och europeisk nivå respekteras bäst genom större kunskaper om den kulturella bakgrunden för det språk som man ska lära sig eller kommer i kontakt med. |
| --- | --- |

—

Den språkliga mångfalden på lokal, nationell och europeisk nivå respekteras bäst genom större kunskaper om den kulturella bakgrunden för det språk som man ska lära sig eller kommer i kontakt med.

| — | Språk spelar en viktig roll för ekonomin, eftersom det är lättare att göra affärer med, ett utländskt företag om man kan språket i det land där företaget är etablerat. |
| --- | --- |

—

Språk spelar en viktig roll för ekonomin, eftersom det är lättare att göra affärer med, ett utländskt företag om man kan språket i det land där företaget är etablerat.

| — | Ett bra sätt att öka den språkliga kompetensen på arbetsplatserna är att främja språkkurser inom företaget, förutsatt att det är praktiskt genomförbart på företaget i fråga. |
| --- | --- |

—

Ett bra sätt att öka den språkliga kompetensen på arbetsplatserna är att främja språkkurser inom företaget, förutsatt att det är praktiskt genomförbart på företaget i fråga.

| — | Användning av fler officiella språk i EU:s arbete, även med de ökade förvaltningskostnader som detta medför, är önskvärt för att förstärka känslan av flerspråkighet i institutionerna. |
| --- | --- |

—

Användning av fler officiella språk i EU:s arbete, även med de ökade förvaltningskostnader som detta medför, är önskvärt för att förstärka känslan av flerspråkighet i institutionerna.

| 7. | Kommittén vill lyfta fram och stödja förslagen från expertgruppen för interkulturell dialog, som inrättats på kommissionens initiativ. Denna grupp leds av Amin Maalouf och framhåller i synnerhet följande:






  — | I de bilaterala förbindelserna mellan Europeiska unionens folk bör företrädesvis dessa folks språk användas. |
| --- | --- | --- |

7.

Kommittén vill lyfta fram och stödja förslagen från expertgruppen för interkulturell dialog, som inrättats på kommissionens initiativ. Denna grupp leds av Amin Maalouf och framhåller i synnerhet följande:

—

I de bilaterala förbindelserna mellan Europeiska unionens folk bör företrädesvis dessa folks språk användas.

| — | Det är viktigt att EU förespråkar idén om ett främmande språk som väljs av individen, ett personligt adoptivspråk. |
| --- | --- |

—

Det är viktigt att EU förespråkar idén om ett främmande språk som väljs av individen, ett personligt adoptivspråk.

| 8. | Kommittén framhåller att främjande och värnande om den kulturella och språkliga mångfalden har hög prioritet. Med flerspråkighet förstås inom EU kunskaper i och användning av:






  — | EU:s officiella språk. |
| --- | --- | --- |

8.

Kommittén framhåller att främjande och värnande om den kulturella och språkliga mångfalden har hög prioritet. Med flerspråkighet förstås inom EU kunskaper i och användning av:

—

EU:s officiella språk.

| — | Medlemsstaternas officiella språk. |
| --- | --- |

—

Medlemsstaternas officiella språk.

| — | Icke-officiella minoritetsspråk som talas i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

—

Icke-officiella minoritetsspråk som talas i medlemsstaterna.

EU och medlemsstaterna ska främja flerspråkighet inom sina respektive verksamhetsområden.

| 9. | Inom hela EU har de regionala och lokala myndigheterna ansvar för att skydda och främja den språkliga mångfalden. De regionala och lokala myndigheterna har också behörighet på utbildningsområdet, vilket inbegriper yrkesutbildning och vuxenutbildning, och de är aktörer i det sociala partnerskapet och samordnar den regionala och lokala tillväxten och utvecklingen. |
| --- | --- |

9.

Inom hela EU har de regionala och lokala myndigheterna ansvar för att skydda och främja den språkliga mångfalden. De regionala och lokala myndigheterna har också behörighet på utbildningsområdet, vilket inbegriper yrkesutbildning och vuxenutbildning, och de är aktörer i det sociala partnerskapet och samordnar den regionala och lokala tillväxten och utvecklingen.

| 10. | Inom yrkesutbildning som präglas av livslångt lärande får begrepp som ”kunskap” och ”inlärning” mycket stor betydelse, också därför att det krävs större språkkompetens för att få fler valmöjligheter i arbetslivet. |
| --- | --- |

10.

Inom yrkesutbildning som präglas av livslångt lärande får begrepp som ”kunskap” och ”inlärning” mycket stor betydelse, också därför att det krävs större språkkompetens för att få fler valmöjligheter i arbetslivet.

| 11. | De regionala och lokala myndigheterna har en förmånlig ställning när det gäller att bygga upp ett konstruktivt partnerskap med språkutbildningsinstitutionerna, i syfte att utforma yrkesutbildning i förhållande till särskilda lokala behov och krav. |
| --- | --- |

11.

De regionala och lokala myndigheterna har en förmånlig ställning när det gäller att bygga upp ett konstruktivt partnerskap med språkutbildningsinstitutionerna, i syfte att utforma yrkesutbildning i förhållande till särskilda lokala behov och krav.

| 12. | Kommittén anser därför att de regionala och lokala myndigheterna är bäst lämpade för att uppfylla de olika lokala behoven av språkkunskaper, vilket inte hindrar att de kan erhålla stöd från de centrala/statliga myndigheterna. |
| --- | --- |

12.

Kommittén anser därför att de regionala och lokala myndigheterna är bäst lämpade för att uppfylla de olika lokala behoven av språkkunskaper, vilket inte hindrar att de kan erhålla stöd från de centrala/statliga myndigheterna.

Allmänna kommentarer

| 13. | Kommittén anser att Europeiska unionen bör låta sin sociala och ekonomiska tillväxt grunda sig på optimalt utnyttjande av de möjligheter som hänger samman med rörlighet, globalisering, europeisk kultur och europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

13.

Kommittén anser att Europeiska unionen bör låta sin sociala och ekonomiska tillväxt grunda sig på optimalt utnyttjande av de möjligheter som hänger samman med rörlighet, globalisering, europeisk kultur och europeiskt medborgarskap.

| 14. | Ett viktigt steg i en sådan process är att man undanröjer de språkliga hinder som länderna och de enskilda medborgarna står inför. Man bör därvid tänka på följande:






  a) | Kunskaper i främmande språk bidrar starkt till yrkesmässig, utbildningsmässig, kulturell och personlig rörlighet. Europeiska unionen kommer aldrig att bli en verklig union om den interna rörligheten för medborgarna inte ökar. |
| --- | --- | --- |

14.

Ett viktigt steg i en sådan process är att man undanröjer de språkliga hinder som länderna och de enskilda medborgarna står inför. Man bör därvid tänka på följande:

a)

Kunskaper i främmande språk bidrar starkt till yrkesmässig, utbildningsmässig, kulturell och personlig rörlighet. Europeiska unionen kommer aldrig att bli en verklig union om den interna rörligheten för medborgarna inte ökar.

| b) | Språkkunskaper gör att konkurrenskraften ökar avsevärt eftersom de möjliggör kontakter med nya samtalspartner, utbyte av praxis, försäljning av produkter och tillhandahållande av tjänster. Globaliseringen möjliggör en öppning av handels- och arbetsmarknaderna. Kunskaper i främmande språk är en av förutsättningarna för att man ska kunna bilda och inleda partnerskap med andra länder eller företag och på så sätt utnyttja de möjligheter som globaliseringen ger. |
| --- | --- |

b)

Språkkunskaper gör att konkurrenskraften ökar avsevärt eftersom de möjliggör kontakter med nya samtalspartner, utbyte av praxis, försäljning av produkter och tillhandahållande av tjänster. Globaliseringen möjliggör en öppning av handels- och arbetsmarknaderna. Kunskaper i främmande språk är en av förutsättningarna för att man ska kunna bilda och inleda partnerskap med andra länder eller företag och på så sätt utnyttja de möjligheter som globaliseringen ger.

| c) | Språket är det främsta uttrycket för en kultur och bidrar till att förbättra kommunikationen mellan europeiska medborgare. Europas kultur kan inte grunda sig på att man passivt godtar det pussel som de olika medlemsländernas kultur utgör (mångkulturellt samhälle), utan den stabiliseras genom kulturmöten på bred bas mellan medborgare och en bekräftelse av värdet av mångfald och kulturell identitet (interkulturellt samhälle). |
| --- | --- |

c)

Språket är det främsta uttrycket för en kultur och bidrar till att förbättra kommunikationen mellan europeiska medborgare. Europas kultur kan inte grunda sig på att man passivt godtar det pussel som de olika medlemsländernas kultur utgör (mångkulturellt samhälle), utan den stabiliseras genom kulturmöten på bred bas mellan medborgare och en bekräftelse av värdet av mångfald och kulturell identitet (interkulturellt samhälle).

| d) | Det är viktigt att främja ett aktivt medborgarskap, involvera institutionerna på lokal och regional nivå, samråda och diskutera med befolkningen och åstadkomma social integration för att kunna garantera större effektivitet i de europeiska lagstiftningsåtgärderna, som bör få alltmer stöd och uppbackning av de lokala och regionala myndigheterna och medborgarna. Därför är det nödvändigt att man inom europeiska gemenskapen talar medborgarnas eget språk i sina dokument och i sina yttre och interna institutionella förbindelser, så att man kan göra sig förstådd och så att lokala institutioner (lokala och regionala myndigheter) kan interagera för att nå fram till medborgarna med budskapet, och att dessa kan delta i Europas liv och fungera som klangbotten för de strategiska målen. |
| --- | --- |

d)

Det är viktigt att främja ett aktivt medborgarskap, involvera institutionerna på lokal och regional nivå, samråda och diskutera med befolkningen och åstadkomma social integration för att kunna garantera större effektivitet i de europeiska lagstiftningsåtgärderna, som bör få alltmer stöd och uppbackning av de lokala och regionala myndigheterna och medborgarna. Därför är det nödvändigt att man inom europeiska gemenskapen talar medborgarnas eget språk i sina dokument och i sina yttre och interna institutionella förbindelser, så att man kan göra sig förstådd och så att lokala institutioner (lokala och regionala myndigheter) kan interagera för att nå fram till medborgarna med budskapet, och att dessa kan delta i Europas liv och fungera som klangbotten för de strategiska målen.

| 15. | När det gäller den öppna samordningsmetoden på flerspråkighetens område är det nödvändigt att kommissionen koncentrerar sig på att inte bara involvera de nationella utan även de lokala och regionala myndigheterna, eftersom de senare ofta är ansvariga för genomförande av olika åtgärder i sitt område. |
| --- | --- |

15.

När det gäller den öppna samordningsmetoden på flerspråkighetens område är det nödvändigt att kommissionen koncentrerar sig på att inte bara involvera de nationella utan även de lokala och regionala myndigheterna, eftersom de senare ofta är ansvariga för genomförande av olika åtgärder i sitt område.

| 16. | I detta sammanhang är det också nödvändigt att uppmärksamma respekten och ställningen för de icke-officiella språk som talas i minoritetsgrupper och, precis som de officiella språken, utgör en lokal faktor för kulturell mångfald som bör beredas plats i programmen för europeisk integration. |
| --- | --- |

16.

I detta sammanhang är det också nödvändigt att uppmärksamma respekten och ställningen för de icke-officiella språk som talas i minoritetsgrupper och, precis som de officiella språken, utgör en lokal faktor för kulturell mångfald som bör beredas plats i programmen för europeisk integration.

Viktiga budskap och insatser

| 17. | Den gemensamma politiken för språklig mångfald bör utformas inom ramen för målet om ett språk + två (modersmålet plus ytterligare två språk). |
| --- | --- |

17.

Den gemensamma politiken för språklig mångfald bör utformas inom ramen för målet om ett språk + två (modersmålet plus ytterligare två språk).

| 18. | Samtidigt som var och en inom EU behåller sitt eget/sina egna språk som en viktig del av det kulturella bagaget, bör han eller hon under hela livet skaffa sig aktiva och passiva kunskaper i ett gemensamt andraspråk och ett tredje språk som väljs mot bakgrund av kulturellt släktskap eller ursprungslandets eller ursprungsregionens krav på social och ekonomisk rörlighet. |
| --- | --- |

18.

Samtidigt som var och en inom EU behåller sitt eget/sina egna språk som en viktig del av det kulturella bagaget, bör han eller hon under hela livet skaffa sig aktiva och passiva kunskaper i ett gemensamt andraspråk och ett tredje språk som väljs mot bakgrund av kulturellt släktskap eller ursprungslandets eller ursprungsregionens krav på social och ekonomisk rörlighet.

| 19. | Valet av tredje språk bör inte bara omfatta EU:s officiella språk utan även de mindre europeiska språken och framför allt de icke-europeiska språk som ger betydande kulturella, ekonomiska och sociala möjligheter för Europas tillväxt och konkurrenskraft. |
| --- | --- |

19.

Valet av tredje språk bör inte bara omfatta EU:s officiella språk utan även de mindre europeiska språken och framför allt de icke-europeiska språk som ger betydande kulturella, ekonomiska och sociala möjligheter för Europas tillväxt och konkurrenskraft.

| 20. | Kommittén föreslår att följande centrala budskap ska ingå i den gemensamma politiken för flerspråkighet och omsättas i konkreta insatser som kan motivera befolkningen, bevara mångfalden och sätta fokus på de enskilda lokala och regionala instanserna i valet av utbildningsformer. |
| --- | --- |

20.

Kommittén föreslår att följande centrala budskap ska ingå i den gemensamma politiken för flerspråkighet och omsättas i konkreta insatser som kan motivera befolkningen, bevara mångfalden och sätta fokus på de enskilda lokala och regionala instanserna i valet av utbildningsformer.

Medverkan av kommuner och regioner

| 21. | Lokala och regionala myndigheter spelar en avgörande roll inte bara för att många har politisk och administrativ behörighet med avseende på utbildnings- och fortbildningsplaner, utan också för att de bäst kan övervaka hur det förhåller sig med flerspråkigheten bland medborgarna och följa utvecklingen vad gäller genomförandet av direktiv och gemenskapsprogram. Det är på lokal och regional nivå som förvärvade färdigheter och vidtagna åtgärder bedöms, och detta kan sedan ge kraftiga impulser till EU-politiken. |
| --- | --- |

21.

Lokala och regionala myndigheter spelar en avgörande roll inte bara för att många har politisk och administrativ behörighet med avseende på utbildnings- och fortbildningsplaner, utan också för att de bäst kan övervaka hur det förhåller sig med flerspråkigheten bland medborgarna och följa utvecklingen vad gäller genomförandet av direktiv och gemenskapsprogram. Det är på lokal och regional nivå som förvärvade färdigheter och vidtagna åtgärder bedöms, och detta kan sedan ge kraftiga impulser till EU-politiken.

| 22. | För att målet om ett språk + två (modersmålet plus ytterligare två språk) ska kunna uppnås bör den lokala och regionala nivån spela en ledande roll, framför allt vad gäller att genomföra utbildningsprogram. |
| --- | --- |

22.

För att målet om ett språk + två (modersmålet plus ytterligare två språk) ska kunna uppnås bör den lokala och regionala nivån spela en ledande roll, framför allt vad gäller att genomföra utbildningsprogram.

| 23. | Inom ett och samma land kan regionerna uppvisa sinsemellan olika historiska, kulturella, samhälleliga, sociala och ekonomiska traditioner. |
| --- | --- |

23.

Inom ett och samma land kan regionerna uppvisa sinsemellan olika historiska, kulturella, samhälleliga, sociala och ekonomiska traditioner.

| 24. | Den territoriella mångfalden bör uppmuntras. Varje region bör alltså uppmuntras till att erbjuda språkundervisning på grundval av analyser och studier, undersökningar som kommunen eller regionen har genomfört om kulturtraditioner, folkviljan och områdets ekonomiska och sociala behov och framtidsutsikter. |
| --- | --- |

24.

Den territoriella mångfalden bör uppmuntras. Varje region bör alltså uppmuntras till att erbjuda språkundervisning på grundval av analyser och studier, undersökningar som kommunen eller regionen har genomfört om kulturtraditioner, folkviljan och områdets ekonomiska och sociala behov och framtidsutsikter.

| 25. | Detta skulle göra det möjligt att övervaka huruvida de lokala behoven överensstämmer med gällande utbildningsprogram genom att utnyttja det lokala och regionala självstyrets flexibilitet för att modifiera de utbildningsinitiativ som inte har gett önskat resultat. |
| --- | --- |

25.

Detta skulle göra det möjligt att övervaka huruvida de lokala behoven överensstämmer med gällande utbildningsprogram genom att utnyttja det lokala och regionala självstyrets flexibilitet för att modifiera de utbildningsinitiativ som inte har gett önskat resultat.

| 26. | Det främmande språket bör väljas fritt. Om det i en medlemsstat finns mer än ett officiellt EU-språk måste studier i det/de andra språket/språken också uppmuntras. |
| --- | --- |

26.

Det främmande språket bör väljas fritt. Om det i en medlemsstat finns mer än ett officiellt EU-språk måste studier i det/de andra språket/språken också uppmuntras.

| 27. | Politiken för flerspråkighet bör också omfatta ett betydande externt inslag. Främjande av EU-språk utanför unionen är både av kulturellt och ekonomiskt intresse. På samma sätt bör EU visa öppenhet gentemot språken i tredjeländer, t.ex. kinesiska, arabiska, indiska språk och ryska. |
| --- | --- |

27.

Politiken för flerspråkighet bör också omfatta ett betydande externt inslag. Främjande av EU-språk utanför unionen är både av kulturellt och ekonomiskt intresse. På samma sätt bör EU visa öppenhet gentemot språken i tredjeländer, t.ex. kinesiska, arabiska, indiska språk och ryska.

| 28. | Alla regioner bör därför uppmanas att inrätta ett eget forum för flerspråkighet för att övervaka lokala sociala, ekonomiska och utbildningsmässiga tendenser och föreslå de informationsinsatser och åtgärder som behövs för att motivera befolkningen till livslång språkinlärning (modersmålet plus ytterligare två språk). |
| --- | --- |

28.

Alla regioner bör därför uppmanas att inrätta ett eget forum för flerspråkighet för att övervaka lokala sociala, ekonomiska och utbildningsmässiga tendenser och föreslå de informationsinsatser och åtgärder som behövs för att motivera befolkningen till livslång språkinlärning (modersmålet plus ytterligare två språk).

| 29. | Dessutom bör en kraftig satsning göras på programmen för integration av invandrare. Kunskaper i de språk som dessa personer och deras barn behöver för att utveckla sin fulla potential i det europeiska samhället måste uppmuntras och främjas, samtidigt som deras rätt att behålla sitt modersmål till fullo respekteras. Ett av de språk de bör lära sig och behärska är det officiella EU-språket i det område där de bor, samt det eller de andra språk som har officiell status i området eller regionen, i enlighet med gällande konstitutionella bestämmelser. |
| --- | --- |

29.

Dessutom bör en kraftig satsning göras på programmen för integration av invandrare. Kunskaper i de språk som dessa personer och deras barn behöver för att utveckla sin fulla potential i det europeiska samhället måste uppmuntras och främjas, samtidigt som deras rätt att behålla sitt modersmål till fullo respekteras. Ett av de språk de bör lära sig och behärska är det officiella EU-språket i det område där de bor, samt det eller de andra språk som har officiell status i området eller regionen, i enlighet med gällande konstitutionella bestämmelser.

| 30. | Sammanfattningsvis bör de lokala, regionala och nationella institutionerna uppmuntra skolvärlden att låta ett brett utbud av olika språk ingå i utbildningen. Utbildningssystemen bör erbjuda ett brett spektrum av språk som är anpassat till lokala sociala, ekonomiska och kulturella krav. |
| --- | --- |

30.

Sammanfattningsvis bör de lokala, regionala och nationella institutionerna uppmuntra skolvärlden att låta ett brett utbud av olika språk ingå i utbildningen. Utbildningssystemen bör erbjuda ett brett spektrum av språk som är anpassat till lokala sociala, ekonomiska och kulturella krav.

| 31. | Kunskaper i främmande språk är en mycket viktig faktor för konkurrenskraften. Undersökningar har visat att de europeiska företagen tappar marknadsandelar på grund av bristande språkkunskaper. |
| --- | --- |

31.

Kunskaper i främmande språk är en mycket viktig faktor för konkurrenskraften. Undersökningar har visat att de europeiska företagen tappar marknadsandelar på grund av bristande språkkunskaper.

| 32. | Regionkommittén uppmanar därför kommissionen att fortsätta sitt arbete på detta område. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén uppmanar därför kommissionen att fortsätta sitt arbete på detta område.

Förbättrad språklig integrering

| 33. | Man kan erinra om att mindre språk och de språk som talas av minoritetsgrupper bidrar till att stärka den europeiska kulturens grundläggande värde, dvs. mångfalden, och därför inte får missgynnas i denna process utan tvärtom åtnjuta särskilt skydd. |
| --- | --- |

33.

Man kan erinra om att mindre språk och de språk som talas av minoritetsgrupper bidrar till att stärka den europeiska kulturens grundläggande värde, dvs. mångfalden, och därför inte får missgynnas i denna process utan tvärtom åtnjuta särskilt skydd.

| 34. | Benämningen ”minoritetsspråk” eller ”mindre språk” får inte bli en anledning till diskriminering av språket i fråga. |
| --- | --- |

34.

Benämningen ”minoritetsspråk” eller ”mindre språk” får inte bli en anledning till diskriminering av språket i fråga.

| 35. | Därför föreslår vi att man tar upp denna fråga till debatt i syfte att införa termer som bättre speglar dagens verklighet. |
| --- | --- |

35.

Därför föreslår vi att man tar upp denna fråga till debatt i syfte att införa termer som bättre speglar dagens verklighet.

| 36. | Det är därför också viktigt att driva på processen för att dessa mindre språk som är ett uttryck för traditioner och kulturyttringar med djupa rötter i EU ska erkännas som officiella språk. |
| --- | --- |

36.

Det är därför också viktigt att driva på processen för att dessa mindre språk som är ett uttryck för traditioner och kulturyttringar med djupa rötter i EU ska erkännas som officiella språk.

| 37. | Detta skulle möjliggöra ett erkännande av dessa språk från EU-institutionernas sida, vilket skulle leda till att EU:s texter skulle översättas till fler språk än de nuvarande 23 och att en direkt dialog mellan EU och medborgarna skulle uppmuntras. |
| --- | --- |

37.

Detta skulle möjliggöra ett erkännande av dessa språk från EU-institutionernas sida, vilket skulle leda till att EU:s texter skulle översättas till fler språk än de nuvarande 23 och att en direkt dialog mellan EU och medborgarna skulle uppmuntras.

| 38. | En EU-process för officiellt erkännande av språk och regional diversifiering kommer att leda till ökad social integration. |
| --- | --- |

38.

En EU-process för officiellt erkännande av språk och regional diversifiering kommer att leda till ökad social integration.

| 39. | Regionkommittén välkomnar Europeiska rådets slutsatser av den 13 juni 2005 som gör det möjligt att inom EU:s olika organ och institutioner använda andra språk än de som erkänns som officiella språk i förordning nr 1/1958. |
| --- | --- |

39.

Regionkommittén välkomnar Europeiska rådets slutsatser av den 13 juni 2005 som gör det möjligt att inom EU:s olika organ och institutioner använda andra språk än de som erkänns som officiella språk i förordning nr 1/1958.

| 40. | Även språk som inte erkänts som officiella vare sig på EU-nivå eller lokal eller regional nivå måste emellertid fortsätta att omfattas av program för skydd av den kulturella identiteten. |
| --- | --- |

40.

Även språk som inte erkänts som officiella vare sig på EU-nivå eller lokal eller regional nivå måste emellertid fortsätta att omfattas av program för skydd av den kulturella identiteten.

Alla generationer berörs

| 41. | Hur ska medborgarna lotsas genom processen för livslångt lärande? |
| --- | --- |

41.

Hur ska medborgarna lotsas genom processen för livslångt lärande?

| 42. | Om det är lättare att styra språkundervisningen under skoltiden och att hjälpa dagens ungdomar att senare i livet inte mista den språkliga interkulturella medvetenhet som de förvärvat i skolbänken, är det svårare när det handlar om generationer som redan i dag sedan länge står utanför inlärningssystemen och som aldrig har lärt sig flera språk. Det är viktigt att man ser till att det finns språkundervisning också för den äldre generationen, där många inte har stött på främmande språk i vare sig privat- eller yrkeslivet. Detta skulle öka deras möjligheter att uttrycka sig vid hög ålder och göra dem till mer engagerade europeiska medborgare. |
| --- | --- |

42.

Om det är lättare att styra språkundervisningen under skoltiden och att hjälpa dagens ungdomar att senare i livet inte mista den språkliga interkulturella medvetenhet som de förvärvat i skolbänken, är det svårare när det handlar om generationer som redan i dag sedan länge står utanför inlärningssystemen och som aldrig har lärt sig flera språk. Det är viktigt att man ser till att det finns språkundervisning också för den äldre generationen, där många inte har stött på främmande språk i vare sig privat- eller yrkeslivet. Detta skulle öka deras möjligheter att uttrycka sig vid hög ålder och göra dem till mer engagerade europeiska medborgare.

| 43. | Därför måste man uppmuntra utbildningssystem som inte bara är ekonomiskt överkomliga (kurskostnaden är ofta ett hinder för äldres deltagande i språkkurser) utan också erbjuder möjligheter till passivt deltagande, så att man kan undvika risken för att rörelsehindrade eller personer som inte kan lägga ner tillräckligt med tid utesluts från utbildning. |
| --- | --- |

43.

Därför måste man uppmuntra utbildningssystem som inte bara är ekonomiskt överkomliga (kurskostnaden är ofta ett hinder för äldres deltagande i språkkurser) utan också erbjuder möjligheter till passivt deltagande, så att man kan undvika risken för att rörelsehindrade eller personer som inte kan lägga ner tillräckligt med tid utesluts från utbildning.

| 44. | Kommittén betonar att man måste bemöda sig om att lära sig ett främmande språk så korrekt som möjligt, särskilt med hänsyn till den ständigt växande gruppen invandrare. |
| --- | --- |

44.

Kommittén betonar att man måste bemöda sig om att lära sig ett främmande språk så korrekt som möjligt, särskilt med hänsyn till den ständigt växande gruppen invandrare.

| 45. | Därför är det viktigt att framhålla att det finns inlärningsmetoder som gör att man på ett enkelt sätt kan skaffa sig tillräckliga språkkunskaper för att uttrycka sig och bli förstådd. Dessa inlärningsmetoder bör främjas av statliga, regionala och lokala utbildningsinstitutioner och finansieras av EU, så att man kan sprida inlärningsmöjligheterna och överbrygga generationsklyftan med avseende på språkutbildning. |
| --- | --- |

45.

Därför är det viktigt att framhålla att det finns inlärningsmetoder som gör att man på ett enkelt sätt kan skaffa sig tillräckliga språkkunskaper för att uttrycka sig och bli förstådd. Dessa inlärningsmetoder bör främjas av statliga, regionala och lokala utbildningsinstitutioner och finansieras av EU, så att man kan sprida inlärningsmöjligheterna och överbrygga generationsklyftan med avseende på språkutbildning.

| 46. | Alternativa former för inlärning genom användning av multimedier bör dessutom uppmuntras genom främjande av textade TV-program på originalspråk (TV, bio, filmer, nyheter) samt en ökad användning av språkkurser på nätet och översättningsprogram on-line, alltså ett slags livslångt lärande. |
| --- | --- |

46.

Alternativa former för inlärning genom användning av multimedier bör dessutom uppmuntras genom främjande av textade TV-program på originalspråk (TV, bio, filmer, nyheter) samt en ökad användning av språkkurser på nätet och översättningsprogram on-line, alltså ett slags livslångt lärande.

| 47. | När det gäller barn och ungdomar måste man däremot tidigt väcka språkintresset. Barn bör så tidigt som möjligt få lära sig ett andra språk – så att de vänjer sig vid hur det främmande språket låter – eftersom detta ger bättre förutsättningar för snabb och mångsidig språkinlärning. |
| --- | --- |

47.

När det gäller barn och ungdomar måste man däremot tidigt väcka språkintresset. Barn bör så tidigt som möjligt få lära sig ett andra språk – så att de vänjer sig vid hur det främmande språket låter – eftersom detta ger bättre förutsättningar för snabb och mångsidig språkinlärning.

| 48. | De framsteg man gjort när det gäller språkinlärning i grundskola och gymnasium bör utvecklas vidare. Skolsystemet måste ge eleverna ökade möjligheter att tala ett främmande språk i grundskolan och att studera ett tredje språk på gymnasiet. |
| --- | --- |

48.

De framsteg man gjort när det gäller språkinlärning i grundskola och gymnasium bör utvecklas vidare. Skolsystemet måste ge eleverna ökade möjligheter att tala ett främmande språk i grundskolan och att studera ett tredje språk på gymnasiet.

| 49. | På universitetet ska man kunna finslipa språkkunskaperna eller lära sig ytterligare språk, också genom en vidareutveckling av Erasmus- och Sokratesprogrammen. |
| --- | --- |

49.

På universitetet ska man kunna finslipa språkkunskaperna eller lära sig ytterligare språk, också genom en vidareutveckling av Erasmus- och Sokratesprogrammen.

| 50. | Universiteten måste öppna sina dörrar inte bara för äldre studerande som vill komplettera sina språkkunskaper utan också för företag, som måste stödjas och uppmuntras vad gäller att låta den egna personalen och ledningen våga sig på att lära sig nya ”handelsspråk”. I samband med detta bör man stimulera partnerskap mellan företag och högskolor. |
| --- | --- |

50.

Universiteten måste öppna sina dörrar inte bara för äldre studerande som vill komplettera sina språkkunskaper utan också för företag, som måste stödjas och uppmuntras vad gäller att låta den egna personalen och ledningen våga sig på att lära sig nya ”handelsspråk”. I samband med detta bör man stimulera partnerskap mellan företag och högskolor.

| 51. | Dessutom måste man utveckla kurser i översättning och tolkning som inte bara berör institutionerna (alltifrån den vanlige medborgaren till regionerna och Europaparlamentet – att främja och premiera de städer som kan presentera en hemsida och extern information på flera språk är ett gott incitament för flerspråkighet inom lokala institutioner) utan också miljöer som har kontakt med allmänheten. |
| --- | --- |

51.

Dessutom måste man utveckla kurser i översättning och tolkning som inte bara berör institutionerna (alltifrån den vanlige medborgaren till regionerna och Europaparlamentet – att främja och premiera de städer som kan presentera en hemsida och extern information på flera språk är ett gott incitament för flerspråkighet inom lokala institutioner) utan också miljöer som har kontakt med allmänheten.

Tvärvetenskaplig dimension

| 52. | Flerspråkighet kan främjas inte bara genom utbildning och fortbildning utan också genom lek- och fritidsaktiviteter. |
| --- | --- |

52.

Flerspråkighet kan främjas inte bara genom utbildning och fortbildning utan också genom lek- och fritidsaktiviteter.

| 53. | Att till exempel lära sig fler språk via kulturen eller idrotten är ett sätt att medvetandegöra många olika befolkningsgrupper, från barn till vuxna. |
| --- | --- |

53.

Att till exempel lära sig fler språk via kulturen eller idrotten är ett sätt att medvetandegöra många olika befolkningsgrupper, från barn till vuxna.

| 54. | Musik och sångtexter är redan i sig en internationell och flerspråkig marknad. En positiv insats vore t.ex. att verka för evenemang såsom en europeisk öppet hus-dag för musik där man fokuserar på texterna. |
| --- | --- |

54.

Musik och sångtexter är redan i sig en internationell och flerspråkig marknad. En positiv insats vore t.ex. att verka för evenemang såsom en europeisk öppet hus-dag för musik där man fokuserar på texterna.

| 55. | Det bör ske en ökad spridning av litterära verk genom programmet för litterär översättning (utgivning på två språk – original och översättning), inte bara på initiativ från enskilda förlag utan också genom offentliga partnerskap som ska uppmuntra lokala och regionala förvaltningar att stödja privata initiativ för flerspråkighet. |
| --- | --- |

55.

Det bör ske en ökad spridning av litterära verk genom programmet för litterär översättning (utgivning på två språk – original och översättning), inte bara på initiativ från enskilda förlag utan också genom offentliga partnerskap som ska uppmuntra lokala och regionala förvaltningar att stödja privata initiativ för flerspråkighet.

EU-institutioner

| 56. | Regionkommittén tvivlar inte på att EU-institutionerna måste vara mångspråkiga. Inom EU:s institutioner måste man därför ofördröjligen se till att åtminstone passiv tolkning sker från EU:s officiella språk, så att de personer som deltar i en diskussion kan uttrycka sig på sitt modersmål. |
| --- | --- |

56.

Regionkommittén tvivlar inte på att EU-institutionerna måste vara mångspråkiga. Inom EU:s institutioner måste man därför ofördröjligen se till att åtminstone passiv tolkning sker från EU:s officiella språk, så att de personer som deltar i en diskussion kan uttrycka sig på sitt modersmål.

| 57. | Regionkommittén är övertygad om att bevarande av den kulturella mångfalden innebär att man säkerställer ett system med officiell eller inofficiell översättning till samtliga officiella EU-språk. Vid främjande av flerspråkighet är det nödvändigt att i alla informella organ garantera bilaterala förbindelser på deltagarnas språk. |
| --- | --- |

57.

Regionkommittén är övertygad om att bevarande av den kulturella mångfalden innebär att man säkerställer ett system med officiell eller inofficiell översättning till samtliga officiella EU-språk. Vid främjande av flerspråkighet är det nödvändigt att i alla informella organ garantera bilaterala förbindelser på deltagarnas språk.

| 58. | I alla formella sammanhang är det nödvändigt att arbetsdokument och officiella dokument översätts till medlemsstaternas samtliga officiella språk. EU måste respektera varje medlemsstat som en hörnsten i unionen och ska i gengäld vara fullständigt tillgängligt och i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser förse samtliga medlemsstater med de dokument som krävs för att deras medborgare ska kunna utöva ett aktivt medborgarskap. |
| --- | --- |

58.

I alla formella sammanhang är det nödvändigt att arbetsdokument och officiella dokument översätts till medlemsstaternas samtliga officiella språk. EU måste respektera varje medlemsstat som en hörnsten i unionen och ska i gengäld vara fullständigt tillgängligt och i enlighet med deras respektive konstitutionella bestämmelser förse samtliga medlemsstater med de dokument som krävs för att deras medborgare ska kunna utöva ett aktivt medborgarskap.

EU:s yttre gränser

| 59. | Flerspråkighet bör innebära ökad social och ekonomisk rörlighet inom EU, men bör också göra det möjligt för EU-medborgarna att vara öppna för marknader och kulturer utanför EU. |
| --- | --- |

59.

Flerspråkighet bör innebära ökad social och ekonomisk rörlighet inom EU, men bör också göra det möjligt för EU-medborgarna att vara öppna för marknader och kulturer utanför EU.

| 60. | Vi anser att detta är viktigt bland annat mot bakgrund av de tendenser som driver EU till allt intensivare interaktion med bland annat den kinesiska, ryska och japanska ekonomin och kulturen. |
| --- | --- |

60.

Vi anser att detta är viktigt bland annat mot bakgrund av de tendenser som driver EU till allt intensivare interaktion med bland annat den kinesiska, ryska och japanska ekonomin och kulturen.

| 61. | EU:s ökade internationella konkurrenskraft är således också avhängig av en mer professionell utbildning i icke-EU-språk. |
| --- | --- |

61.

EU:s ökade internationella konkurrenskraft är således också avhängig av en mer professionell utbildning i icke-EU-språk.

| 62. | De främmande språken bör väljas bland alla de språk som Europa har kontakt med, med särskilt beaktande av icke-medlemsstater som har fått en mer framträdande roll och de kulturella särdragen hos länder med vilka Europa håller på att förstärka sina handelsförbindelser. |
| --- | --- |

62.

De främmande språken bör väljas bland alla de språk som Europa har kontakt med, med särskilt beaktande av icke-medlemsstater som har fått en mer framträdande roll och de kulturella särdragen hos länder med vilka Europa håller på att förstärka sina handelsförbindelser.

Bryssel den 19 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/36 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/36

---

Initiativyttrande från Regionkommittén om ”Utarbetande av en grönbok om en EU-politik för bergsområden och om den europeiska synen på dessa”

(2008/C 257/07)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén erinrar om ordförande José Manuel Barrosos principiellt positiva svar på den fråga som ställdes av den europeiska sammanslutningen för folkvalda i bergsregioner (AEM) vid den strukturerade dialogen i anslutning till Regionkommitténs plenarsession den 7 december 2006 om möjligheten att utarbeta en grönbok om EU:s politik för bergsområden. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén erinrar om ordförande José Manuel Barrosos principiellt positiva svar på den fråga som ställdes av den europeiska sammanslutningen för folkvalda i bergsregioner (AEM) vid den strukturerade dialogen i anslutning till Regionkommitténs plenarsession den 7 december 2006 om möjligheten att utarbeta en grönbok om EU:s politik för bergsområden.

| — | Bergsområdena är å ena sidan regioner med permanenta naturbetingade och geografiska handikapp och å andra sidan regioner med naturtillgångar och mänskliga tillgångar som kan gynna tillväxt och ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

—

Bergsområdena är å ena sidan regioner med permanenta naturbetingade och geografiska handikapp och å andra sidan regioner med naturtillgångar och mänskliga tillgångar som kan gynna tillväxt och ökad sysselsättning.

| — | Kommittén uppmanar EU att genomföra en integrerad europeisk politik för alla bergsregioner med beaktande av deras mångfald. |
| --- | --- |

—

Kommittén uppmanar EU att genomföra en integrerad europeisk politik för alla bergsregioner med beaktande av deras mångfald.

| — | Kommittén kommer att stödja kommissionens och medlemsstaternas strävan att utveckla de allmänna målen i de förnyade strategierna från Lissabon och Göteborg genom en europeisk handlingsplan för konkurrenskraft och hållbar utveckling i bergsområden. |
| --- | --- |

—

Kommittén kommer att stödja kommissionens och medlemsstaternas strävan att utveckla de allmänna målen i de förnyade strategierna från Lissabon och Göteborg genom en europeisk handlingsplan för konkurrenskraft och hållbar utveckling i bergsområden.

| — | Kommittén rekommenderar kommissionen att ta hänsyn till följande tre viktiga politikområden:






  a. | Göra bergsområdena attraktivare och förbättra tillgängligheten så att man kan ta emot företag och nya invånare, när detta kan ske utan att miljön påverkas negativt, exempelvis genom att förbättra landtrafikleder och digital kommunikation, utöka antalet förbindelser med de transeuropeiska näten och främja innovation och kreativitet genom att på bästa sätt utnyttja kompetens, mänskliga resurser och entreprenörskap. |
| --- | --- | --- |

—

Kommittén rekommenderar kommissionen att ta hänsyn till följande tre viktiga politikområden:

a.

Göra bergsområdena attraktivare och förbättra tillgängligheten så att man kan ta emot företag och nya invånare, när detta kan ske utan att miljön påverkas negativt, exempelvis genom att förbättra landtrafikleder och digital kommunikation, utöka antalet förbindelser med de transeuropeiska näten och främja innovation och kreativitet genom att på bästa sätt utnyttja kompetens, mänskliga resurser och entreprenörskap.

| b. | Bedöma bergsregionerna utifrån deras egna resurser och med beaktande av deras särdrag, för att ge dem möjlighet att få bukt med de extra kostnader som deras permanenta naturbetingade handikapp innebär och upprätthålla tjänsterna av allmänt intresse. |
| --- | --- |

b.

Bedöma bergsregionerna utifrån deras egna resurser och med beaktande av deras särdrag, för att ge dem möjlighet att få bukt med de extra kostnader som deras permanenta naturbetingade handikapp innebär och upprätthålla tjänsterna av allmänt intresse.

| c. | Utveckla kluster och centrum för konkurrenskraft i syfte att föra samman och konsolidera de olika sektorerna som ett steg mot hållbar utveckling. |
| --- | --- |

c.

Utveckla kluster och centrum för konkurrenskraft i syfte att föra samman och konsolidera de olika sektorerna som ett steg mot hållbar utveckling.

| Föredragande | : | Luis Durnwalder (IT–PPE), regionpresident i den autonoma provinsen Bolzano/Bozen–Sydtyrolen |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Luis Durnwalder (IT–PPE), regionpresident i den autonoma provinsen Bolzano/Bozen–Sydtyrolen

POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén erinrar om ordförande José Manuel Barrosos principiellt positiva svar på den fråga som ställdes av den europeiska sammanslutningen för folkvalda i bergsregioner (AEM) vid den strukturerade dialogen i anslutning till Regionkommitténs plenarsession den 7 december 2006 om möjligheten att utarbeta en grönbok om EU:s politik för bergsområden. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén erinrar om ordförande José Manuel Barrosos principiellt positiva svar på den fråga som ställdes av den europeiska sammanslutningen för folkvalda i bergsregioner (AEM) vid den strukturerade dialogen i anslutning till Regionkommitténs plenarsession den 7 december 2006 om möjligheten att utarbeta en grönbok om EU:s politik för bergsområden.

| 2. | Kommittén konstaterar att nödvändigheten av att särskilt uppmärksamma bergsområden bland övriga regioner med permanenta naturbetingade och geografiska handikapp fastställs i Lissabonfördraget (artikel 158) i definitionen av målet med den territoriella sammanhållningen. |
| --- | --- |

2.

Kommittén konstaterar att nödvändigheten av att särskilt uppmärksamma bergsområden bland övriga regioner med permanenta naturbetingade och geografiska handikapp fastställs i Lissabonfördraget (artikel 158) i definitionen av målet med den territoriella sammanhållningen.

| 3. | Kommittén framhåller att bergsområdena har stor betydelse för hela befolkningens liv och verksamhet genom sina naturresurser och kulturella resurser, som exempelvis den språkliga mångfalden och den särskilda kompetens som finns här, samt sina ekonomiska resurser, exempelvis jordbruket, industrin och turismen. |
| --- | --- |

3.

Kommittén framhåller att bergsområdena har stor betydelse för hela befolkningens liv och verksamhet genom sina naturresurser och kulturella resurser, som exempelvis den språkliga mångfalden och den särskilda kompetens som finns här, samt sina ekonomiska resurser, exempelvis jordbruket, industrin och turismen.

| 4. | Det finns bergsområden i 21 medlemsstater. De täcker 35,69 % av unionens totala yta och 17,73 % av Europas befolkning bor i dessa områden (1). |
| --- | --- |

4.

Det finns bergsområden i 21 medlemsstater. De täcker 35,69 % av unionens totala yta och 17,73 % av Europas befolkning bor i dessa områden (1).

| 5. | Bergsområdena utgör 26 % av jordens landområden och 10 % av världens befolkning lever där. De är följaktligen en mycket viktig faktor för en hållbar utveckling i världen, vilket också konstateras i kapitel 13 i Agenda 21 från Rio. |
| --- | --- |

5.

Bergsområdena utgör 26 % av jordens landområden och 10 % av världens befolkning lever där. De är följaktligen en mycket viktig faktor för en hållbar utveckling i världen, vilket också konstateras i kapitel 13 i Agenda 21 från Rio.

| 6. | Bergsområdenas tillgänglighet är en avgörande faktor för att en reell inre marknad ska bli verklighet, liksom för den fria rörligheten för personer, varor och tjänster. |
| --- | --- |

6.

Bergsområdenas tillgänglighet är en avgörande faktor för att en reell inre marknad ska bli verklighet, liksom för den fria rörligheten för personer, varor och tjänster.

| 7. | Kommittén betonar att bergsregionerna sinsemellan uppvisar ännu större skillnader om man betraktar sammanhängande bergsområden som transregionala, gränsöverskridande och transnationella områden som omfattar både bergsområden, dalar, sluttningar och stads- och landsbygdsområden. |
| --- | --- |

7.

Kommittén betonar att bergsregionerna sinsemellan uppvisar ännu större skillnader om man betraktar sammanhängande bergsområden som transregionala, gränsöverskridande och transnationella områden som omfattar både bergsområden, dalar, sluttningar och stads- och landsbygdsområden.

| 8. | Miljön i bergsområdena kännetecknas av stor biologisk mångfald och är därför mycket sårbar och känslig för klimatförändringar, och den utgör följaktligen ett reellt tidigt varningssystem. |
| --- | --- |

8.

Miljön i bergsområdena kännetecknas av stor biologisk mångfald och är därför mycket sårbar och känslig för klimatförändringar, och den utgör följaktligen ett reellt tidigt varningssystem.

| 9. | Bergsområden är av tradition försöksområden när det gäller potentiellt innovativ hållbar utveckling mot bakgrund av sina permanenta naturbetingade handikapp. |
| --- | --- |

9.

Bergsområden är av tradition försöksområden när det gäller potentiellt innovativ hållbar utveckling mot bakgrund av sina permanenta naturbetingade handikapp.

| 10. | De lokala och regionala myndigheterna har stor erfarenhet av hållbar utveckling i bergsområden. |
| --- | --- |

10.

De lokala och regionala myndigheterna har stor erfarenhet av hållbar utveckling i bergsområden.

| 11. | Kommittén påminner om den insats Europaparlamentet, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har gjort för att genom yttranden och studier sätta fokus på bergsregionerna inom gemenskapspolitiken. |
| --- | --- |

11.

Kommittén påminner om den insats Europaparlamentet, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén har gjort för att genom yttranden och studier sätta fokus på bergsregionerna inom gemenskapspolitiken.

| 12. | Kommittén fastslår att det fram till dags dato inte finns någon EU-politik eller integrerad gemenskapsstrategi för bergsområden enligt den modell som utarbetats för kust- och stadsområden. |
| --- | --- |

12.

Kommittén fastslår att det fram till dags dato inte finns någon EU-politik eller integrerad gemenskapsstrategi för bergsområden enligt den modell som utarbetats för kust- och stadsområden.

Förbättra Europeiska unionens styrelseformer

| 13. | Kommittén konstaterar att de lokala och regionala myndigheterna i bergsområdena är måna om sin självständighet och respekten för subsidiaritetsprincipen, vilket återspeglar ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt när det gäller EU:s styrelseformer. |
| --- | --- |

13.

Kommittén konstaterar att de lokala och regionala myndigheterna i bergsområdena är måna om sin självständighet och respekten för subsidiaritetsprincipen, vilket återspeglar ett nedifrån och upp-orienterat förhållningssätt när det gäller EU:s styrelseformer.

| 14. | Bergsområdena är å ena sidan regioner med permanenta naturbetingade och geografiska handikapp och å andra sidan regioner med naturtillgångar och mänskliga tillgångar som kan gynna tillväxt och ökad sysselsättning. |
| --- | --- |

14.

Bergsområdena är å ena sidan regioner med permanenta naturbetingade och geografiska handikapp och å andra sidan regioner med naturtillgångar och mänskliga tillgångar som kan gynna tillväxt och ökad sysselsättning.

| 15. | Det är nödvändigt att förena de olika politiska strategierna till en integrerad strategi för hållbar utveckling som kan anpassas till de varierande förhållandena i bergsområdena. |
| --- | --- |

15.

Det är nödvändigt att förena de olika politiska strategierna till en integrerad strategi för hållbar utveckling som kan anpassas till de varierande förhållandena i bergsområdena.

| 16. | Kommittén konstaterar att EU snarast möjligt bör göra en balanserad och rättvis insats i syfte att varaktigt utnyttja mångfalden hos europeiska stadsområden, kustområden, områden med mycket låg befolkningstäthet och bergsområden på bästa sätt. |
| --- | --- |

16.

Kommittén konstaterar att EU snarast möjligt bör göra en balanserad och rättvis insats i syfte att varaktigt utnyttja mångfalden hos europeiska stadsområden, kustområden, områden med mycket låg befolkningstäthet och bergsområden på bästa sätt.

| 17. | Kommittén påminner om att befolkningen i bergsområdena spelar en viktig roll, och att deras arbete har stor betydelse för bevarandet av landskapet och bergsmiljön. |
| --- | --- |

17.

Kommittén påminner om att befolkningen i bergsområdena spelar en viktig roll, och att deras arbete har stor betydelse för bevarandet av landskapet och bergsmiljön.

| 18. | Kommittén stöder de regionala och lokala myndigheternas åtgärder och de nätverk som för samman dem och arbetar för utbyte av bästa praxis i linje med de förnyade målen från Lissabon och Göteborg för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning. |
| --- | --- |

18.

Kommittén stöder de regionala och lokala myndigheternas åtgärder och de nätverk som för samman dem och arbetar för utbyte av bästa praxis i linje med de förnyade målen från Lissabon och Göteborg för att uppnå ekonomisk, social och territoriell sammanhållning.

| 19. | Kommittén erinrar om att Lissabonstrategin och riktlinjerna för sammanhållningspolitiken 2007–2013 är lika relevanta för bergsområdena som för övriga områden när det gäller att främja EU:s globala konkurrenskraft. |
| --- | --- |

19.

Kommittén erinrar om att Lissabonstrategin och riktlinjerna för sammanhållningspolitiken 2007–2013 är lika relevanta för bergsområdena som för övriga områden när det gäller att främja EU:s globala konkurrenskraft.

| 20. | Kommittén påminner om att EU-politikens gränsöverskridande och transnationella dimension spelar en viktig roll för den europeiska integrationen. |
| --- | --- |

20.

Kommittén påminner om att EU-politikens gränsöverskridande och transnationella dimension spelar en viktig roll för den europeiska integrationen.

| 21. | Kommittén framhåller att det europeiska politiska och administrativa systemet måste närma sig medborgarnas dagliga liv. |
| --- | --- |

21.

Kommittén framhåller att det europeiska politiska och administrativa systemet måste närma sig medborgarnas dagliga liv.

En integrerad strategi för varje bergsområde som generell vägledande princip

| 22. | Kommittén framhåller det mervärde på europeisk nivå som man uppnår om varje bergsområdes gränsöverskridande och transnationella dimension behandlas för sig (Alperna, Pyrenéerna, Karpaterna, bergskedjorna på Iberiska halvön, bergsområdena i Medelhavsområdet, däribland bergiga öar, de skandinaviska bergskedjorna, bergsområdena i Centraleuropa, etc.). |
| --- | --- |

22.

Kommittén framhåller det mervärde på europeisk nivå som man uppnår om varje bergsområdes gränsöverskridande och transnationella dimension behandlas för sig (Alperna, Pyrenéerna, Karpaterna, bergskedjorna på Iberiska halvön, bergsområdena i Medelhavsområdet, däribland bergiga öar, de skandinaviska bergskedjorna, bergsområdena i Centraleuropa, etc.).

| 23. | Kommittén konstaterar hur viktiga bergsregionernas naturresurser och kulturella resurser är. |
| --- | --- |

23.

Kommittén konstaterar hur viktiga bergsregionernas naturresurser och kulturella resurser är.

| 24. | Kommittén påminner om det stora antalet integrerade nationella och regionala strategier till förmån för bergsområdena. |
| --- | --- |

24.

Kommittén påminner om det stora antalet integrerade nationella och regionala strategier till förmån för bergsområdena.

| 25. | Kommittén noterar arbetet i samband med Alpkonventionen och lanseringen av Karpatkonventionen. |
| --- | --- |

25.

Kommittén noterar arbetet i samband med Alpkonventionen och lanseringen av Karpatkonventionen.

| 26. | Kommittén värdesätter Euroregionernas och arbetsgemenskapernas arbete i rollen som medlare och pådrivande kraft i gränsregionerna. |
| --- | --- |

26.

Kommittén värdesätter Euroregionernas och arbetsgemenskapernas arbete i rollen som medlare och pådrivande kraft i gränsregionerna.

| 27. | Kommittén skulle vilja se en verklig integrerad europeisk strategi för bergsområden för att på ett sektorsövergripande sätt komplettera de förväntade framstegen i den grönbok om territoriell sammanhållning som håller på att utarbetas. |
| --- | --- |

27.

Kommittén skulle vilja se en verklig integrerad europeisk strategi för bergsområden för att på ett sektorsövergripande sätt komplettera de förväntade framstegen i den grönbok om territoriell sammanhållning som håller på att utarbetas.

De olika politiska strategierna som instrument för en integrerad politik för bergsområden

| 28. | Kommittén framhåller att en EU-politik för bergsområden kommer att inbegripa ett stort antal politikområden som redan delvis omfattas av EU:s lagstiftning men som aldrig samordnats till en integrerad strategi. |
| --- | --- |

28.

Kommittén framhåller att en EU-politik för bergsområden kommer att inbegripa ett stort antal politikområden som redan delvis omfattas av EU:s lagstiftning men som aldrig samordnats till en integrerad strategi.

| 29. | Nedan följer en uppställning över viktiga politikområden som man bör ta hänsyn till vid utformningen av en aktiv politik för bergsområden:






  — | Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som innefattar interregionalt, gränsöverskridande och transnationellt samarbete. |
| --- | --- | --- |

29.

Nedan följer en uppställning över viktiga politikområden som man bör ta hänsyn till vid utformningen av en aktiv politik för bergsområden:

—

Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning som innefattar interregionalt, gränsöverskridande och transnationellt samarbete.

| — | Jordbruk och landsbygdsutveckling. |
| --- | --- |

—

Jordbruk och landsbygdsutveckling.

| — | Turism. |
| --- | --- |

—

Turism.

| — | Industri och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

—

Industri och små och medelstora företag.

| — | Klimatförändringarna, förnybar energi och naturresurser (vatten, luft, solenergi på hög höjd, skog, biomassa). |
| --- | --- |

—

Klimatförändringarna, förnybar energi och naturresurser (vatten, luft, solenergi på hög höjd, skog, biomassa).

| — | Miljö, biologisk mångfald, natur- och kulturlandskap. |
| --- | --- |

—

Miljö, biologisk mångfald, natur- och kulturlandskap.

| — | Transporter och informations- och kommunikationsteknik, lokal tillgänglighet och transeuropeiska nät. |
| --- | --- |

—

Transporter och informations- och kommunikationsteknik, lokal tillgänglighet och transeuropeiska nät.

| — | Konkurrens, den inre marknaden, tjänster av allmänt intresse och offentlig-privata partnerskap. |
| --- | --- |

—

Konkurrens, den inre marknaden, tjänster av allmänt intresse och offentlig-privata partnerskap.

| — | Forskning och innovation. |
| --- | --- |

—

Forskning och innovation.

| — | Kulturell och språklig mångfald och utbildning. |
| --- | --- |

—

Kulturell och språklig mångfald och utbildning.

En EU-handlingsplan för bergsområden

| 30. | Kommittén uppmanar EU att genomföra en integrerad europeisk politik för alla bergsregioner med beaktande av deras mångfald. |
| --- | --- |

30.

Kommittén uppmanar EU att genomföra en integrerad europeisk politik för alla bergsregioner med beaktande av deras mångfald.

| 31. | Kommittén kommer att stödja kommissionens och medlemsstaternas strävan att utveckla de allmänna målen i de förnyade strategierna från Lissabon och Göteborg genom en europeisk handlingsplan för konkurrenskraft och hållbar utveckling i bergsområden. |
| --- | --- |

31.

Kommittén kommer att stödja kommissionens och medlemsstaternas strävan att utveckla de allmänna målen i de förnyade strategierna från Lissabon och Göteborg genom en europeisk handlingsplan för konkurrenskraft och hållbar utveckling i bergsområden.

| 32. | Kommittén råder EU-institutionerna att ta hänsyn till dessa områdens särdrag i strategin för ”bättre lagstiftning”. |
| --- | --- |

32.

Kommittén råder EU-institutionerna att ta hänsyn till dessa områdens särdrag i strategin för ”bättre lagstiftning”.

| 33. | Kommittén uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas olikartade och positiva bidrag på området för hållbar utveckling i bergsområden och att införliva detta med den nya EU-politiken för bergsområden. |
| --- | --- |

33.

Kommittén uppmanar kommissionen att erkänna de lokala och regionala myndigheternas olikartade och positiva bidrag på området för hållbar utveckling i bergsområden och att införliva detta med den nya EU-politiken för bergsområden.

| 34. | Kommittén rekommenderar kommissionen att ta hänsyn till följande tre viktiga politikområden:






  a. | Göra bergsområdena attraktivare och förbättra tillgängligheten så att man kan ta emot företag och nya invånare, när detta kan ske utan att miljön påverkas negativt, exempelvis genom att förbättra landtrafikleder och digital kommunikation, utöka antalet förbindelser med de transeuropeiska näten och främja innovation och kreativitet genom att på bästa sätt utnyttja kompetens, mänskliga resurser och entreprenörskap. |
| --- | --- | --- |

34.

Kommittén rekommenderar kommissionen att ta hänsyn till följande tre viktiga politikområden:

a.

Göra bergsområdena attraktivare och förbättra tillgängligheten så att man kan ta emot företag och nya invånare, när detta kan ske utan att miljön påverkas negativt, exempelvis genom att förbättra landtrafikleder och digital kommunikation, utöka antalet förbindelser med de transeuropeiska näten och främja innovation och kreativitet genom att på bästa sätt utnyttja kompetens, mänskliga resurser och entreprenörskap.

| b. | Bedöma bergsregionerna utifrån deras egna resurser och med beaktande av deras särdrag, för att ge dem möjlighet att få bukt med de extra kostnader som deras permanenta naturbetingade handikapp innebär och upprätthålla tjänsterna av allmänt intresse. |
| --- | --- |

b.

Bedöma bergsregionerna utifrån deras egna resurser och med beaktande av deras särdrag, för att ge dem möjlighet att få bukt med de extra kostnader som deras permanenta naturbetingade handikapp innebär och upprätthålla tjänsterna av allmänt intresse.

| c. | Utveckla kluster och centrum för konkurrenskraft i syfte att föra samman och konsolidera de olika sektorerna som ett steg mot hållbar utveckling. |
| --- | --- |

c.

Utveckla kluster och centrum för konkurrenskraft i syfte att föra samman och konsolidera de olika sektorerna som ett steg mot hållbar utveckling.

| 35. | Kommittén rekommenderar kommissionen att utse bergsområdena till försöksområden när det gäller innovation, kunskapssamhället och en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

35.

Kommittén rekommenderar kommissionen att utse bergsområdena till försöksområden när det gäller innovation, kunskapssamhället och en hållbar utveckling.

| 36. | Kommittén hoppas att bergsområdena ska kunna fortsätta att utveckla innovationsstrategier som bygger på deras traditioner och förbättra de små och medelstora företagens konkurrenskraft. |
| --- | --- |

36.

Kommittén hoppas att bergsområdena ska kunna fortsätta att utveckla innovationsstrategier som bygger på deras traditioner och förbättra de små och medelstora företagens konkurrenskraft.

| 37. | Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till regionernas olika behov när det gäller sysselsättning och utbildning. |
| --- | --- |

37.

Kommittén uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta hänsyn till regionernas olika behov när det gäller sysselsättning och utbildning.

| 38. | Kommissionen rekommenderas att med utgångspunkt i naturparkernas erfarenheter utveckla en metod för integrerad förvaltning av isolerade mycket högt och medelhögt belägna bergszoner, och därvid kombinera politik för att bevara naturresurser, framför allt instrumenten inom nätverket ”Natur 2000”, med politik för att uppvärdera bergsområdena och se till att de får en balanserad utveckling. |
| --- | --- |

38.

Kommissionen rekommenderas att med utgångspunkt i naturparkernas erfarenheter utveckla en metod för integrerad förvaltning av isolerade mycket högt och medelhögt belägna bergszoner, och därvid kombinera politik för att bevara naturresurser, framför allt instrumenten inom nätverket ”Natur 2000”, med politik för att uppvärdera bergsområdena och se till att de får en balanserad utveckling.

| 39. | Kommittén råder EU att ta hänsyn till bergsområdenas specifika behov vid organisation av den civila säkerheten i Europa mot bakgrund av att det är större risk för naturkatastrofer i dessa områden som dessutom har olika typer av begränsningar. Det krävs följaktligen att räddningstjänsten använder sig av annorlunda metoder för civilskydd och vid räddningsinsatser i bergsområden. |
| --- | --- |

39.

Kommittén råder EU att ta hänsyn till bergsområdenas specifika behov vid organisation av den civila säkerheten i Europa mot bakgrund av att det är större risk för naturkatastrofer i dessa områden som dessutom har olika typer av begränsningar. Det krävs följaktligen att räddningstjänsten använder sig av annorlunda metoder för civilskydd och vid räddningsinsatser i bergsområden.

| 40. | Kommittén anser att man i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska reflektera över den strategiska roll som jordbruk, boskapsskötsel och vinodling i bergsområden har för landskapsvård, vattenkvalitet och framställning av produkter av hög kvalitet, vars ursprung lätt kan härledas till en viss region. Denna nya gemensamma jordbrukspolitik, som är mer lokalt orienterad, kommer att främja produktion av kvalitetsprodukter som ger låg avkastning, vilket är mycket viktigt för det europeiska jordbruket inte minst ur miljösynpunkt. |
| --- | --- |

40.

Kommittén anser att man i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken ska reflektera över den strategiska roll som jordbruk, boskapsskötsel och vinodling i bergsområden har för landskapsvård, vattenkvalitet och framställning av produkter av hög kvalitet, vars ursprung lätt kan härledas till en viss region. Denna nya gemensamma jordbrukspolitik, som är mer lokalt orienterad, kommer att främja produktion av kvalitetsprodukter som ger låg avkastning, vilket är mycket viktigt för det europeiska jordbruket inte minst ur miljösynpunkt.

| 41. | Kommittén uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och rådet att lägga fram ett balanserat åtgärdspaket som ska åtfölja avvecklingen av mjölkkvotregleringen, särskilt i bergsområden och medelhögt belägna bergsområden. Åtgärderna ska finansieras med medel från inte längre utnyttjade marknadsordningsåtgärder och inte tas från direktstödet. Om man ska kunna bevara jordbruket, den extensiva boskapsuppfödningen och mjölkproduktionen i bergsområden och medelhögt belägna bergszoner måste man även utveckla en mer ekonomiskt orienterad strategi under den andra pelaren, bl. a. för att skapa nya avsättningsmöjligheter, och därmed även fortsättningsvis behålla stödet till jordbruk med naturbetingade och geografiska handikapp som ändå har så positiva effekter på natur och miljö. |
| --- | --- |

41.

Kommittén uppmanar kommissionen, Europaparlamentet och rådet att lägga fram ett balanserat åtgärdspaket som ska åtfölja avvecklingen av mjölkkvotregleringen, särskilt i bergsområden och medelhögt belägna bergsområden. Åtgärderna ska finansieras med medel från inte längre utnyttjade marknadsordningsåtgärder och inte tas från direktstödet. Om man ska kunna bevara jordbruket, den extensiva boskapsuppfödningen och mjölkproduktionen i bergsområden och medelhögt belägna bergszoner måste man även utveckla en mer ekonomiskt orienterad strategi under den andra pelaren, bl. a. för att skapa nya avsättningsmöjligheter, och därmed även fortsättningsvis behålla stödet till jordbruk med naturbetingade och geografiska handikapp som ändå har så positiva effekter på natur och miljö.

| 42. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna att inom ramen för sin egen politik ta hänsyn till att skogarna i bergsområdena och hållbart skogsbruk spelar en strategisk roll för att skydda och bevara dessa trakter och framför allt bebyggelsen i områdena. De bidrar också till att bevara naturresurserna och den biologiska mångfalden, motverka klimatförändringarna och bevara luft- och vattenkvaliteten och landskapet samt till bergsområdenas socioekonomiska utveckling. |
| --- | --- |

42.

Kommittén uppmanar EU-institutionerna att inom ramen för sin egen politik ta hänsyn till att skogarna i bergsområdena och hållbart skogsbruk spelar en strategisk roll för att skydda och bevara dessa trakter och framför allt bebyggelsen i områdena. De bidrar också till att bevara naturresurserna och den biologiska mångfalden, motverka klimatförändringarna och bevara luft- och vattenkvaliteten och landskapet samt till bergsområdenas socioekonomiska utveckling.

| 43. | Kommittén framhåller att det europeiska skogsbruket för närvarande är underutnyttjat, både i fråga om sin miljöroll och i sina ekonomiska produkter (energi, konstruktion, råmaterial). |
| --- | --- |

43.

Kommittén framhåller att det europeiska skogsbruket för närvarande är underutnyttjat, både i fråga om sin miljöroll och i sina ekonomiska produkter (energi, konstruktion, råmaterial).

| 44. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna att i sin analys av EU:s territorier inbegripa energiutmaningarna och bergsregionernas produktionskapacitet när det gäller förnybara energikällor (vattenkraft, solenergi, vindkraft, biomassa och trä) och passiva hus. |
| --- | --- |

44.

Kommittén uppmanar EU-institutionerna att i sin analys av EU:s territorier inbegripa energiutmaningarna och bergsregionernas produktionskapacitet när det gäller förnybara energikällor (vattenkraft, solenergi, vindkraft, biomassa och trä) och passiva hus.

| 45. | Kommittén uppmanar EU-institutionerna, de nationella och regionala allmänna bankerna, samt European Carbon Fund eller Bluenext att ta hänsyn till bergsområdenas positiva bidrag till miljökvaliteten (högt belägna skogar, ängar och betesmarker) när det gäller kolsänkor, vilka skulle kunna värderas ekonomiskt med hjälp av kolcertifikat eller kolkrediter. |
| --- | --- |

45.

Kommittén uppmanar EU-institutionerna, de nationella och regionala allmänna bankerna, samt European Carbon Fund eller Bluenext att ta hänsyn till bergsområdenas positiva bidrag till miljökvaliteten (högt belägna skogar, ängar och betesmarker) när det gäller kolsänkor, vilka skulle kunna värderas ekonomiskt med hjälp av kolcertifikat eller kolkrediter.

| 46. | Kommittén erinrar om att de transeuropeiska näten inom de tre sektorerna energi, transport och telekommunikationer måste ha en verklig territoriell dimension för att man på så sätt ska kunna ta hänsyn till de olika regionernas geografiska, miljömässiga och mänskliga förutsättningar. Man skulle på så vis få reella europeiska nätverk för kommunikation och utbyte på Europanivå som har befolkningens stöd. |
| --- | --- |

46.

Kommittén erinrar om att de transeuropeiska näten inom de tre sektorerna energi, transport och telekommunikationer måste ha en verklig territoriell dimension för att man på så sätt ska kunna ta hänsyn till de olika regionernas geografiska, miljömässiga och mänskliga förutsättningar. Man skulle på så vis få reella europeiska nätverk för kommunikation och utbyte på Europanivå som har befolkningens stöd.

| 47. | Kommittén har för avsikt att ta del av försöken med lokala integrerade och hållbara transporter i bergsområdenas städer inom ramen för EU:s diskussioner om hållbar rörlighet i städer. |
| --- | --- |

47.

Kommittén har för avsikt att ta del av försöken med lokala integrerade och hållbara transporter i bergsområdenas städer inom ramen för EU:s diskussioner om hållbar rörlighet i städer.

| 48. | Kommittén understryker behovet av en permanent förbindelse mellan befolkningen i bergsområden och tätbefolkade områden för att uppnå de förnyade EU-målen om tillväxt och sysselsättning. |
| --- | --- |

48.

Kommittén understryker behovet av en permanent förbindelse mellan befolkningen i bergsområden och tätbefolkade områden för att uppnå de förnyade EU-målen om tillväxt och sysselsättning.

| 49. | Kommittén uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att minska den digitala klyftan och ge alla områden och alla unionsmedborgare tillgång till höghastighetstjänster, samt inom kort även överföring med mycket hög hastighet, via kabel eller satellit, bland annat inom ramen för EU:s initiativ i2010 om e-integration. |
| --- | --- |

49.

Kommittén uppmanar kommissionen att göra sitt yttersta för att minska den digitala klyftan och ge alla områden och alla unionsmedborgare tillgång till höghastighetstjänster, samt inom kort även överföring med mycket hög hastighet, via kabel eller satellit, bland annat inom ramen för EU:s initiativ i2010 om e-integration.

| 50. | Kommittén rekommenderar att de aspekter av vissa internationella geopolitiska frågor som berör bergsområden, exempelvis vatten- och naturresurser, respekt för kulturell mångfald och utbildning, en hållbar ekonomisk utveckling samt migrationsströmmar införlivas i utrikes- och grannskapspolitiken. |
| --- | --- |

50.

Kommittén rekommenderar att de aspekter av vissa internationella geopolitiska frågor som berör bergsområden, exempelvis vatten- och naturresurser, respekt för kulturell mångfald och utbildning, en hållbar ekonomisk utveckling samt migrationsströmmar införlivas i utrikes- och grannskapspolitiken.

| 51. | Kommittén råder kommissionen att anpassa sin kommunikationsstrategi till de olika territorierna för att på så sätt närma sig de europeiska medborgarnas vardagsliv. |
| --- | --- |

51.

Kommittén råder kommissionen att anpassa sin kommunikationsstrategi till de olika territorierna för att på så sätt närma sig de europeiska medborgarnas vardagsliv.

| 52. | EU bör införliva en starkare territoriell dimension i sin politik samt i beslutsprocessen och kommittéförfarandet för att förbättra den europeiska demokratin. |
| --- | --- |

52.

EU bör införliva en starkare territoriell dimension i sin politik samt i beslutsprocessen och kommittéförfarandet för att förbättra den europeiska demokratin.

| 53. | Europaparlamentet uppmanas fastställa budgetkonsekvenserna av unionens åtgärder för varje bergsområde. |
| --- | --- |

53.

Europaparlamentet uppmanas fastställa budgetkonsekvenserna av unionens åtgärder för varje bergsområde.

| 54. | Kommittén rekommenderar att sammanhållningspolitiken samordnas på grundval av partnerskap och att varje bergsområde behandlas för sig för att undvika splittring och förstärka strukturåtgärdernas strategiska dimension. |
| --- | --- |

54.

Kommittén rekommenderar att sammanhållningspolitiken samordnas på grundval av partnerskap och att varje bergsområde behandlas för sig för att undvika splittring och förstärka strukturåtgärdernas strategiska dimension.

| 55. | Kommittén föreslår att man vid planeringen av andra politiska strategier med territoriella konsekvenser även enas i frågor som gäller bergsområden för att fastställa sektorsövergripande, integrerade, partnerskapsbaserade strategier. |
| --- | --- |

55.

Kommittén föreslår att man vid planeringen av andra politiska strategier med territoriella konsekvenser även enas i frågor som gäller bergsområden för att fastställa sektorsövergripande, integrerade, partnerskapsbaserade strategier.

| 56. | Kommittén stöder den åtgärd som vidtagits av ministerrådet med ansvar för fysisk planering, nämligen att studera klimatförändringarnas konsekvenser för bergsområdena inom ramen för handlingsplanen för den regionala agendan och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till denna fråga i sitt arbete och i sina lagstiftningsförslag. |
| --- | --- |

56.

Kommittén stöder den åtgärd som vidtagits av ministerrådet med ansvar för fysisk planering, nämligen att studera klimatförändringarnas konsekvenser för bergsområdena inom ramen för handlingsplanen för den regionala agendan och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till denna fråga i sitt arbete och i sina lagstiftningsförslag.

| 57. | Kommittén framhåller sammanhållningspolitikens centrala roll i den europeiska strategin för bergsområden och den ledande roll som den territoriella sammanhållningen och Interregprogrammen spelar. |
| --- | --- |

57.

Kommittén framhåller sammanhållningspolitikens centrala roll i den europeiska strategin för bergsområden och den ledande roll som den territoriella sammanhållningen och Interregprogrammen spelar.

| 58. | Kommittén uppmanar medlemsstaterna och deras parlament att vid antagandet av förordningen om den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS) beakta att ett gemensamt juridiskt instrument har oerhört stor betydelse för att främja det territoriella samarbetet i bergsområden. |
| --- | --- |

58.

Kommittén uppmanar medlemsstaterna och deras parlament att vid antagandet av förordningen om den europeiska grupperingen för territoriellt samarbete (EGTS) beakta att ett gemensamt juridiskt instrument har oerhört stor betydelse för att främja det territoriella samarbetet i bergsområden.

| 59. | Kommittén framhåller nödvändigheten av att inom konkurrenspolitiken och politiken för den inre marknaden ta hänsyn till den avgörande roll som tjänsterna av allmänt intresse och de offentlig-privata partnerskapen har för bergsområdenas ekonomi, samt att få bukt med de ekonomiska och sociala merkostnaderna i regioner med permanenta naturbetingade handikapp för att undvika avfolkning och använda sina tillgångar på bästa sätt. |
| --- | --- |

59.

Kommittén framhåller nödvändigheten av att inom konkurrenspolitiken och politiken för den inre marknaden ta hänsyn till den avgörande roll som tjänsterna av allmänt intresse och de offentlig-privata partnerskapen har för bergsområdenas ekonomi, samt att få bukt med de ekonomiska och sociala merkostnaderna i regioner med permanenta naturbetingade handikapp för att undvika avfolkning och använda sina tillgångar på bästa sätt.

| 60. | Kommittén uppmanar kommissionen att samråda med samtliga aktörer och observatörer som berörs av Alpkonventionen och Karpatkonventionen för att studera styresformerna och utvärdera målen, och att med utgångspunkt i detta besluta sig för om man ska ratificera protokollen till Alpkonventionen och underteckna och ratificera Karpatkonventionen eller ej, och att sedan, om svaret är jakande, vara en drivkraft när det gäller dessa transnationella konventioner. |
| --- | --- |

60.

Kommittén uppmanar kommissionen att samråda med samtliga aktörer och observatörer som berörs av Alpkonventionen och Karpatkonventionen för att studera styresformerna och utvärdera målen, och att med utgångspunkt i detta besluta sig för om man ska ratificera protokollen till Alpkonventionen och underteckna och ratificera Karpatkonventionen eller ej, och att sedan, om svaret är jakande, vara en drivkraft när det gäller dessa transnationella konventioner.

| 61. | Kommittén föreslår att ett europeiskt år tillägnas bergsregionerna och att kommissionen tillsammans med Regionkommittén organiserar en EU-konferens om bergsområden vartannat år, enligt samma modell som konferensen 2002. |
| --- | --- |

61.

Kommittén föreslår att ett europeiskt år tillägnas bergsregionerna och att kommissionen tillsammans med Regionkommittén organiserar en EU-konferens om bergsområden vartannat år, enligt samma modell som konferensen 2002.

| 62. | Kommittén uppmanar Europaparlamentet och rådet att på ett identifierbart sätt vid utfrågningen som föregår kommissionsledamöternas utnämning överlåta ansvaret för bergsområden till en enda kommissionsledamot med uppgift att utöver sina övriga ansvarsområden samordna kommissionsledamöternas åtgärder i denna sektorsövergripande, territoriella fråga. |
| --- | --- |

62.

Kommittén uppmanar Europaparlamentet och rådet att på ett identifierbart sätt vid utfrågningen som föregår kommissionsledamöternas utnämning överlåta ansvaret för bergsområden till en enda kommissionsledamot med uppgift att utöver sina övriga ansvarsområden samordna kommissionsledamöternas åtgärder i denna sektorsövergripande, territoriella fråga.

| 63. | Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram förslag i en grönbok om en EU-politik för bergsområden, vilket är en förutsättning för en integrerad europeisk partnerskapsbaserad strategi för bergsområden, som leds av kommissionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna tillsammans med aktörerna på det socioekonomiska området och miljöområdet, och med stöd av nationella och europeiska organisationer som representerar regionala myndigheter i bergsområden. |
| --- | --- |

63.

Kommittén uppmanar kommissionen att lägga fram förslag i en grönbok om en EU-politik för bergsområden, vilket är en förutsättning för en integrerad europeisk partnerskapsbaserad strategi för bergsområden, som leds av kommissionen, medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna tillsammans med aktörerna på det socioekonomiska området och miljöområdet, och med stöd av nationella och europeiska organisationer som representerar regionala myndigheter i bergsområden.

Bryssel den 19 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Studie ”Mountain Areas in Europe: Analysis of mountain areas in EU member states, acceding and other European countries”, Nordregio för GD Regionalpolitik, januari 2004.

1

http://ec.europa.eu/regional_policy/sources/docgener/studies/pdf/montagne/mount1_fr.pdf

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/41 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/41

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Samarbete för kommunikation om Europa”

(2008/C 257/08)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén anser att det är viktigt att stärka kommunikationen med EU-medborgarna och att involvera dem i en fortlöpande dialog som kan göra det möjligt att etablera en demokratisk debatt, som bygger på förtroende och solidaritet, i syfte att främja Europaandan och göra det lättare för EU:s medborgare att ta till sig ett aktivt europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att det är viktigt att stärka kommunikationen med EU-medborgarna och att involvera dem i en fortlöpande dialog som kan göra det möjligt att etablera en demokratisk debatt, som bygger på förtroende och solidaritet, i syfte att främja Europaandan och göra det lättare för EU:s medborgare att ta till sig ett aktivt europeiskt medborgarskap.

| — | Kommittén vill framhålla att det är de nationellt, regionalt och lokalt folkvaldas gemensamma ansvar att integrera en europeisk dimension i sin verksamhet. På kommunikationsområdet anser Regionkommittén därför att man bör uppmuntra samarbete mellan EU:s institutioner, de nationella regeringarna, de nationella parlamentsledamöterna och de lokala och regionala myndigheterna i syfte att ge medborgarna ökade kunskaper om EU och föra fram tydliga och objektiva budskap om de åtgärder som vidtas på EU-nivå. |
| --- | --- |

—

Kommittén vill framhålla att det är de nationellt, regionalt och lokalt folkvaldas gemensamma ansvar att integrera en europeisk dimension i sin verksamhet. På kommunikationsområdet anser Regionkommittén därför att man bör uppmuntra samarbete mellan EU:s institutioner, de nationella regeringarna, de nationella parlamentsledamöterna och de lokala och regionala myndigheterna i syfte att ge medborgarna ökade kunskaper om EU och föra fram tydliga och objektiva budskap om de åtgärder som vidtas på EU-nivå.

| — | Regionkommittén välkomnar den nya fasen i plan D ”Debattera EU” som baseras på den lokala dimensionen och utgör ytterligare ett redskap genom vilket människor kan nås, få kontakt och agera gemensamt i samband med det kommande valet till Europaparlamentet och ratificeringen av Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar den nya fasen i plan D ”Debattera EU” som baseras på den lokala dimensionen och utgör ytterligare ett redskap genom vilket människor kan nås, få kontakt och agera gemensamt i samband med det kommande valet till Europaparlamentet och ratificeringen av Lissabonfördraget.

| — | Regionkommittén välkomnar kommissionens beslut att medfinansiera en ny serie projekt för det civila samhället inom ramen för plan D och stöder inriktningen på decentraliserade förslagsomgångar och åtgärder till stöd för lokala projekt. Vi välkomnar det faktum att Regionkommitténs ledamöters delaktighet och främjandet av dialog med lokala beslutsfattare utgör ett centralt inslag i dessa förslagsomgångar. Kommittén uppmanar dock kommissionen att säkerställa att även lokala och regionala myndigheter omfattas av sådana ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén välkomnar kommissionens beslut att medfinansiera en ny serie projekt för det civila samhället inom ramen för plan D och stöder inriktningen på decentraliserade förslagsomgångar och åtgärder till stöd för lokala projekt. Vi välkomnar det faktum att Regionkommitténs ledamöters delaktighet och främjandet av dialog med lokala beslutsfattare utgör ett centralt inslag i dessa förslagsomgångar. Kommittén uppmanar dock kommissionen att säkerställa att även lokala och regionala myndigheter omfattas av sådana ansökningsomgångar.

| — | Vi vill föreslå att Europahusen inte bara ska finnas i medlemsstaternas huvudstäder utan att de under förutsättning att vissa krav uppfylls kan inrättas på initiativ av lokala och regionala myndigheter och städer. Därför välkomnar kommittén kommissionens avsikt att välja ett ännu mer lokalt angreppssätt genom att uppmuntra till debatt utanför Europas huvudstäder via kommissionens representationskontor och den andra generationens Europa direkt-centrum som förväntas öppnas år 2009. |
| --- | --- |

—

Vi vill föreslå att Europahusen inte bara ska finnas i medlemsstaternas huvudstäder utan att de under förutsättning att vissa krav uppfylls kan inrättas på initiativ av lokala och regionala myndigheter och städer. Därför välkomnar kommittén kommissionens avsikt att välja ett ännu mer lokalt angreppssätt genom att uppmuntra till debatt utanför Europas huvudstäder via kommissionens representationskontor och den andra generationens Europa direkt-centrum som förväntas öppnas år 2009.

| — | Regionkommittén är beredd att aktivt medverka till och delta i initiativ som lanseras av andra institutioner, inklusive medborgarmöten som skulle kunna anordnas av EU:s ordförandeskap. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén är beredd att aktivt medverka till och delta i initiativ som lanseras av andra institutioner, inklusive medborgarmöten som skulle kunna anordnas av EU:s ordförandeskap.

| Föredragande | : | Claude du Granrut (FR–PPE), ledamot av regionfullmäktige i Picardie |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Claude du Granrut (FR–PPE), ledamot av regionfullmäktige i Picardie

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”Samarbete för kommunikation om Europa”

KOM(2007) 568 slutlig

Kommissionens arbetsdokument ”Förslag till interinstitutionellt avtal om samarbete för kommunikation om Europa”

KOM(2007) 569 slutlig

Meddelande från kommissionen om ”Kommunicera om Europa via Internet – Engagera medborgarna”

(SEK(2007) 1742)

Meddelande från kommissionen om ”Debattera EU — Bygga vidare på erfarenheterna från Plan D som i demokrati, dialog och debatt”

KOM(2008) 158 slutlig

POLITISKA REKOMMENDATIONER

I.   Kommunikationen om Europa: ett gemensamt ansvar

| 1. | Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens initiativ att i enlighet med Europeiska rådets önskemål utveckla en ny strategi för kommunikation med medborgarna. Denna politik ska i större utsträckning inbegripa gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna, och den ska även ta hänsyn till betydelsen av de åtgärder som vidtas på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens initiativ att i enlighet med Europeiska rådets önskemål utveckla en ny strategi för kommunikation med medborgarna. Denna politik ska i större utsträckning inbegripa gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna, och den ska även ta hänsyn till betydelsen av de åtgärder som vidtas på lokal och regional nivå.

| 2. | Regionkommittén anser att det är viktigt att stärka kommunikationen med EU-medborgarna och att involvera dem i en fortlöpande dialog som kan göra det möjligt att etablera en demokratisk debatt, som bygger på förtroende och solidaritet, i syfte att främja Europaandan och göra det lättare för EU:s medborgare att ta till sig ett aktivt europeiskt medborgarskap. |
| --- | --- |

2.

Regionkommittén anser att det är viktigt att stärka kommunikationen med EU-medborgarna och att involvera dem i en fortlöpande dialog som kan göra det möjligt att etablera en demokratisk debatt, som bygger på förtroende och solidaritet, i syfte att främja Europaandan och göra det lättare för EU:s medborgare att ta till sig ett aktivt europeiskt medborgarskap.

| 3. | Kommittén vill åter ge uttryck för sin övertygelse att det är ytterst nödvändigt att genom en decentraliserad dialog främja diskussionen om våra gemensamma värderingar, om resultatet av det europeiska integrationsarbetet, om konsekvenserna av gemenskapens politik för medborgarna och om de frågor som gäller EU:s framtid. Likaledes är det viktigt att främja ökad kunskap i Europafrågor bland EU-medborgarna. |
| --- | --- |

3.

Kommittén vill åter ge uttryck för sin övertygelse att det är ytterst nödvändigt att genom en decentraliserad dialog främja diskussionen om våra gemensamma värderingar, om resultatet av det europeiska integrationsarbetet, om konsekvenserna av gemenskapens politik för medborgarna och om de frågor som gäller EU:s framtid. Likaledes är det viktigt att främja ökad kunskap i Europafrågor bland EU-medborgarna.

| 4. | Kommittén vill framhålla att det är de nationellt, regionalt och lokalt folkvaldas gemensamma ansvar att integrera en europeisk dimension i sin verksamhet. På kommunikationsområdet anser Regionkommittén därför att man bör uppmuntra samarbete mellan de nationella regeringarna, de nationella parlamentsledamöterna och de lokala och regionala myndigheterna i syfte att ge medborgarna ökade kunskaper om EU och föra fram tydliga och objektiva budskap om de åtgärder som vidtas på EU-nivå. |
| --- | --- |

4.

Kommittén vill framhålla att det är de nationellt, regionalt och lokalt folkvaldas gemensamma ansvar att integrera en europeisk dimension i sin verksamhet. På kommunikationsområdet anser Regionkommittén därför att man bör uppmuntra samarbete mellan de nationella regeringarna, de nationella parlamentsledamöterna och de lokala och regionala myndigheterna i syfte att ge medborgarna ökade kunskaper om EU och föra fram tydliga och objektiva budskap om de åtgärder som vidtas på EU-nivå.

| 5. | Kommittén uppmanar följaktligen Europeiska kommissionen att ge medborgarna verkliga möjligheter att delta. I sammanhanget vill vi understryka att de stora och viktiga kommunikationsmedlen, bland annat Internet, kan spela en viktig roll som närhetsverktyg och grundläggande kommunikationsmedel, i synnerhet för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppmanar följaktligen Europeiska kommissionen att ge medborgarna verkliga möjligheter att delta. I sammanhanget vill vi understryka att de stora och viktiga kommunikationsmedlen, bland annat Internet, kan spela en viktig roll som närhetsverktyg och grundläggande kommunikationsmedel, i synnerhet för de lokala och regionala myndigheterna.

| 6. | Vi välkomnar kommissionens vilja att stärka samarbetet mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna. Framför allt vill vi understryka att det i detta avseende är viktigt att kommitténs och de lokala och regionala myndigheternas roll erkänns. Kommissionen menar att bristen på kunskap om unionen framför allt beror på medlemsstaternas svaga engagemang, men erkänner i gengäld att decentraliserad kommunikation medför positiva effekter och att det finns behov av att agera på lokal och regional nivå. |
| --- | --- |

6.

Vi välkomnar kommissionens vilja att stärka samarbetet mellan EU:s institutioner och medlemsstaterna. Framför allt vill vi understryka att det i detta avseende är viktigt att kommitténs och de lokala och regionala myndigheternas roll erkänns. Kommissionen menar att bristen på kunskap om unionen framför allt beror på medlemsstaternas svaga engagemang, men erkänner i gengäld att decentraliserad kommunikation medför positiva effekter och att det finns behov av att agera på lokal och regional nivå.

| 7. | Regionkommittén välkomnar den nya fasen i plan D ”Debattera EU” som baseras på den lokala dimensionen och utgör ytterligare ett redskap genom vilket människor kan nås, få kontakt och agera gemensamt i samband med det kommande valet till Europaparlamentet och ratificeringen av Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

7.

Regionkommittén välkomnar den nya fasen i plan D ”Debattera EU” som baseras på den lokala dimensionen och utgör ytterligare ett redskap genom vilket människor kan nås, få kontakt och agera gemensamt i samband med det kommande valet till Europaparlamentet och ratificeringen av Lissabonfördraget.

| 8. | Regionkommittén uppmuntrar Europeiska kommissionen att integrera kommunikationskravet i all EU-politik, och framför allt i sådan politik som påverkar regionerna och kommunerna (exempelvis strukturfonderna). Kommittén anser också att det i EU:s reviderade budget bör finnas ett kapitel om kommunikation med medborgarna. |
| --- | --- |

8.

Regionkommittén uppmuntrar Europeiska kommissionen att integrera kommunikationskravet i all EU-politik, och framför allt i sådan politik som påverkar regionerna och kommunerna (exempelvis strukturfonderna). Kommittén anser också att det i EU:s reviderade budget bör finnas ett kapitel om kommunikation med medborgarna.

| 9. | Regionkommittén anser att man bör utnyttja Lissabonfördragets ratificeringsperiod och tiden före Europavalet för att främja en veritabel debatt om EU. Därför har kommittén inrättat en särskild arbetsgrupp i syfte att optimera sina ledamöters kommunikationskapacitet gentemot EU-medborgarna när det gäller frågor som rör EU. |
| --- | --- |

9.

Regionkommittén anser att man bör utnyttja Lissabonfördragets ratificeringsperiod och tiden före Europavalet för att främja en veritabel debatt om EU. Därför har kommittén inrättat en särskild arbetsgrupp i syfte att optimera sina ledamöters kommunikationskapacitet gentemot EU-medborgarna när det gäller frågor som rör EU.

II.   En stärkt partnerskapspolitik för decentraliserad, enhetlig och integrerad kommunikation

| 10. | Vi vill erinra om kommissionär Margot Wallströms anförande, där hon tog upp det regionala perspektivet och den grundläggande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelade när det gällde att nå ut till medborgarna och förklara EU-politikens betydelse och dess positiva effekter på den ekonomiska utvecklingen, den territoriella sammanhållningen, miljön, säkerheten och de sociala framstegen i samband med det hundratal evenemang som anordnades i hela EU inom ramen för plan D. |
| --- | --- |

10.

Vi vill erinra om kommissionär Margot Wallströms anförande, där hon tog upp det regionala perspektivet och den grundläggande roll som de lokala och regionala myndigheterna spelade när det gällde att nå ut till medborgarna och förklara EU-politikens betydelse och dess positiva effekter på den ekonomiska utvecklingen, den territoriella sammanhållningen, miljön, säkerheten och de sociala framstegen i samband med det hundratal evenemang som anordnades i hela EU inom ramen för plan D.

| 11. | Regionkommittén vill i sammanhanget åter framhålla att man med utgångspunkt i samarbetsavtalet med Europeiska kommissionen, och i synnerhet tillägget om kommunikationspolitiken, gärna vill anordna debatter och evenemang på teman som rör medborgarnas vardag, exempelvis sysselsättningen, säkerheten, migrationen, de grundläggande rättigheterna, miljöskyddet och energiförsörjningen, i syfte att lyfta fram det mervärde som gemenskapspolitiken kan ge när den förenas med den kompetens som de folkvalda i närområdet besitter. |
| --- | --- |

11.

Regionkommittén vill i sammanhanget åter framhålla att man med utgångspunkt i samarbetsavtalet med Europeiska kommissionen, och i synnerhet tillägget om kommunikationspolitiken, gärna vill anordna debatter och evenemang på teman som rör medborgarnas vardag, exempelvis sysselsättningen, säkerheten, migrationen, de grundläggande rättigheterna, miljöskyddet och energiförsörjningen, i syfte att lyfta fram det mervärde som gemenskapspolitiken kan ge när den förenas med den kompetens som de folkvalda i närområdet besitter.

| 12. | Regionkommittén vill uppmana alla kontaktpersoner vid kommissionens representationskontor, som utsetts i enlighet med samarbetsavtalet mellan Regionkommittén och Europeiska kommissionen och ansvarar för det lokala och regionala genomförandet av de kommunikationsinsatser som den interinstitutionella informationsgruppen beslutar om, att verkligen fungera som informationsförmedlare mellan kommissionen och ReK:s ledamöter. De bör underlätta lokala och regionala myndigheters delaktighet i decentraliserade evenemang och i kommissionsledamöters officiella besök i medlemsländerna. |
| --- | --- |

12.

Regionkommittén vill uppmana alla kontaktpersoner vid kommissionens representationskontor, som utsetts i enlighet med samarbetsavtalet mellan Regionkommittén och Europeiska kommissionen och ansvarar för det lokala och regionala genomförandet av de kommunikationsinsatser som den interinstitutionella informationsgruppen beslutar om, att verkligen fungera som informationsförmedlare mellan kommissionen och ReK:s ledamöter. De bör underlätta lokala och regionala myndigheters delaktighet i decentraliserade evenemang och i kommissionsledamöters officiella besök i medlemsländerna.

| 13. | En ny strategi för kommunikation kräver givetvis större samverkan mellan EU:s institutioner och dess gemenskapsorgan, men det är även viktigt att man tar hänsyn till reaktionerna från fältet, vilka endast kan analyseras och vidarebefordras av de myndigheter som både har ansvaret inför och befinner sig närmast medborgarna och som känner till EU:s beslutsgång. ReK vill i detta sammanhang erinra om protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som ingår i Lissabonfördraget. Där anges att Europeiska kommissionen i sina lagstiftningsförslag måste ta hänsyn till de ekonomiska och administrativa effekter som förslagen får för de lokala och regionala myndigheterna. |
| --- | --- |

13.

En ny strategi för kommunikation kräver givetvis större samverkan mellan EU:s institutioner och dess gemenskapsorgan, men det är även viktigt att man tar hänsyn till reaktionerna från fältet, vilka endast kan analyseras och vidarebefordras av de myndigheter som både har ansvaret inför och befinner sig närmast medborgarna och som känner till EU:s beslutsgång. ReK vill i detta sammanhang erinra om protokollet om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, som ingår i Lissabonfördraget. Där anges att Europeiska kommissionen i sina lagstiftningsförslag måste ta hänsyn till de ekonomiska och administrativa effekter som förslagen får för de lokala och regionala myndigheterna.

| 14. | De lokala och regionala aktörernas engagemang och de lokala och regionala myndigheternas medverkan i Europeiska kommissionens formella samråd före lagstiftningen stärker städernas och regionernas insatser som informationsspridare i Europeiska unionen och kan ses inom ramen för flernivåstyret, eftersom denna tvåvägskommunikation kan inbegripa de regionala kontoren, de lokala och regionala myndigheterna i Bryssel och de europeiska och nationella sammanslutningarna för lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

14.

De lokala och regionala aktörernas engagemang och de lokala och regionala myndigheternas medverkan i Europeiska kommissionens formella samråd före lagstiftningen stärker städernas och regionernas insatser som informationsspridare i Europeiska unionen och kan ses inom ramen för flernivåstyret, eftersom denna tvåvägskommunikation kan inbegripa de regionala kontoren, de lokala och regionala myndigheterna i Bryssel och de europeiska och nationella sammanslutningarna för lokala och regionala myndigheter.

III.   Kommunikation om Europa: Lokala insatser med medverkan av medborgarna och de folkvalda på lokal och regional nivå

| 15. | Regionkommittén vill fästa uppmärksamheten på behovet av att anpassa informationen om EU till olika målgrupper och se till att den motsvarar verkligheten på den regionala nivån. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén vill fästa uppmärksamheten på behovet av att anpassa informationen om EU till olika målgrupper och se till att den motsvarar verkligheten på den regionala nivån.

| 16. | Man bör dra nytta av erfarenheterna från de evenemang som de lokala och regionala myndigheterna och städerna anordnade inom ramen för plan D och som beskrivs i de två lägesrapporter som Regionkommittén har utarbetat om genomförandet av initiativen till decentraliserad kommunikation. |
| --- | --- |

16.

Man bör dra nytta av erfarenheterna från de evenemang som de lokala och regionala myndigheterna och städerna anordnade inom ramen för plan D och som beskrivs i de två lägesrapporter som Regionkommittén har utarbetat om genomförandet av initiativen till decentraliserad kommunikation.

| 17. | Regionkommittén välkomnar kommissionens beslut att medfinansiera en ny serie projekt för det civila samhället inom ramen för plan D och stöder inriktningen på decentraliserade förslagsomgångar och åtgärder till stöd för lokala projekt. Vi välkomnar det faktum att Regionkommitténs ledamöters delaktighet och främjandet av dialog med lokala beslutsfattare utgör ett centralt inslag i dessa förslagsomgångar. Kommittén uppmanar dock kommissionen att säkerställa att även lokala och regionala myndigheter omfattas av sådana ansökningsomgångar. |
| --- | --- |

17.

Regionkommittén välkomnar kommissionens beslut att medfinansiera en ny serie projekt för det civila samhället inom ramen för plan D och stöder inriktningen på decentraliserade förslagsomgångar och åtgärder till stöd för lokala projekt. Vi välkomnar det faktum att Regionkommitténs ledamöters delaktighet och främjandet av dialog med lokala beslutsfattare utgör ett centralt inslag i dessa förslagsomgångar. Kommittén uppmanar dock kommissionen att säkerställa att även lokala och regionala myndigheter omfattas av sådana ansökningsomgångar.

| 18. | Regionkommittén betonar att man, för att fasen ”Debattera EU” i plan D ska fungera effektivt i samtliga medlemsstater, bör eftersträva större samverkan mellan Europaparlamentariker, lokalt och regionalt valda företrädare, språkrör för nationella regeringar, chefer för Europaparlamentets och kommissionens representationskontor samt företrädare för nationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén betonar att man, för att fasen ”Debattera EU” i plan D ska fungera effektivt i samtliga medlemsstater, bör eftersträva större samverkan mellan Europaparlamentariker, lokalt och regionalt valda företrädare, språkrör för nationella regeringar, chefer för Europaparlamentets och kommissionens representationskontor samt företrädare för nationella sammanslutningar av lokala och regionala myndigheter.

| 19. | Vi vill föreslå att Europahusen, som är offentliga platser som ska locka till sig medborgarna tack vare ett stort aktivitetsutbud, inte bara ska finnas i medlemsstaternas huvudstäder utan att de under förutsättning att vissa krav uppfylls kan inrättas på initiativ av lokala och regionala myndigheter och städer. Därför välkomnar kommittén kommissionens avsikt att välja ett ännu mer lokalt angreppssätt genom att uppmuntra till debatt utanför Europas huvudstäder via kommissionens representationskontor och den andra generationens Europa direkt-centrum som förväntas öppnas år 2009. |
| --- | --- |

19.

Vi vill föreslå att Europahusen, som är offentliga platser som ska locka till sig medborgarna tack vare ett stort aktivitetsutbud, inte bara ska finnas i medlemsstaternas huvudstäder utan att de under förutsättning att vissa krav uppfylls kan inrättas på initiativ av lokala och regionala myndigheter och städer. Därför välkomnar kommittén kommissionens avsikt att välja ett ännu mer lokalt angreppssätt genom att uppmuntra till debatt utanför Europas huvudstäder via kommissionens representationskontor och den andra generationens Europa direkt-centrum som förväntas öppnas år 2009.

| 20. | Kommunikationen med ungdomarna måste syfta till att förmedla kunskaper om att det borde ligga i deras intresse att engagera sig i utformningen av EU. |
| --- | --- |

20.

Kommunikationen med ungdomarna måste syfta till att förmedla kunskaper om att det borde ligga i deras intresse att engagera sig i utformningen av EU.

| 21. | Regionkommittén vill uppmana myndigheter på alla nivåer att se till att eleverna under sin skolgång ges grundkunskaper om EU, dess befogenheter, dess sätt att fungera och dess verksamhet. Vidare bör de informera medborgarna om de framtida möjligheter som unionen erbjuder, både på det personliga planet och yrkesmässigt, mot bakgrund av de utmaningar vi står inför under detta århundrade. |
| --- | --- |

21.

Regionkommittén vill uppmana myndigheter på alla nivåer att se till att eleverna under sin skolgång ges grundkunskaper om EU, dess befogenheter, dess sätt att fungera och dess verksamhet. Vidare bör de informera medborgarna om de framtida möjligheter som unionen erbjuder, både på det personliga planet och yrkesmässigt, mot bakgrund av de utmaningar vi står inför under detta århundrade.

| 22. | Regionkommittén rekommenderar att medlemsstaternas kommunikationsinsatser genomförs i samarbete med folkvalda på lokal och regional nivå, t.ex. i samband med decentraliserade evenemang på lokal och regional nivå, samt regelbundna överläggningar i de regionala och lokala församlingarna om den politik som EU för, om möjligt i närvaro av en EU-parlamentariker och en företrädare för ett av Europeiska kommissionens generaldirektorat, vilket redan är något som förekommer i de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

22.

Regionkommittén rekommenderar att medlemsstaternas kommunikationsinsatser genomförs i samarbete med folkvalda på lokal och regional nivå, t.ex. i samband med decentraliserade evenemang på lokal och regional nivå, samt regelbundna överläggningar i de regionala och lokala församlingarna om den politik som EU för, om möjligt i närvaro av en EU-parlamentariker och en företrädare för ett av Europeiska kommissionens generaldirektorat, vilket redan är något som förekommer i de nationella parlamenten.

| 23. | De lokalt och regionalt folkvalda kan spela en avgörande roll när det gäller att genomföra en tvåvägskommunikation som gör det möjligt att informera medborgarna om EU:s roll och verklighet, få dem att reagera på denna information och på så vis sprida mer information om EU på den lokala och regionala nivå där de valts. De har också goda möjligheter att förmedla reaktionerna på fältet, det vill säga den allmänna opinionen på lokal och regional nivå, till dem som ansvarar för att utforma EU:s politiska åtgärder och för att fatta beslut om dem. |
| --- | --- |

23.

De lokalt och regionalt folkvalda kan spela en avgörande roll när det gäller att genomföra en tvåvägskommunikation som gör det möjligt att informera medborgarna om EU:s roll och verklighet, få dem att reagera på denna information och på så vis sprida mer information om EU på den lokala och regionala nivå där de valts. De har också goda möjligheter att förmedla reaktionerna på fältet, det vill säga den allmänna opinionen på lokal och regional nivå, till dem som ansvarar för att utforma EU:s politiska åtgärder och för att fatta beslut om dem.

| 24. | Vi vill påpeka att de politiska partierna spelar en viktig roll när det gäller att främja EU-projektet genom kommunikation på lokal och regional nivå. Vi uppmuntrar folkvalda på lokal och regional nivå att utbilda unga manliga och kvinnliga politiker i EU-frågor så att framtidens beslutsfattare kan integrera EU-dimensionen i sitt arbete. |
| --- | --- |

24.

Vi vill påpeka att de politiska partierna spelar en viktig roll när det gäller att främja EU-projektet genom kommunikation på lokal och regional nivå. Vi uppmuntrar folkvalda på lokal och regional nivå att utbilda unga manliga och kvinnliga politiker i EU-frågor så att framtidens beslutsfattare kan integrera EU-dimensionen i sitt arbete.

| 25. | Det är av grundläggande betydelse att man på ett klart och trovärdigt sätt presenterar Lissabonfördraget, dess resultat och dess syften samt de framsteg det innebär för öppenheten, effektiviteten och legitimiteten i Europeiska unionens verksamhet och för medborgarnas inflytande på politiken när denna utarbetas. |
| --- | --- |

25.

Det är av grundläggande betydelse att man på ett klart och trovärdigt sätt presenterar Lissabonfördraget, dess resultat och dess syften samt de framsteg det innebär för öppenheten, effektiviteten och legitimiteten i Europeiska unionens verksamhet och för medborgarnas inflytande på politiken när denna utarbetas.

| 26. | Vi förordar att det hålls ett särskilt arbetssammanträde, öppet för ledamöter av Regionkommittén och Europaparlamentet från samma valkrets, i region- och kommunfullmäktige i syfte att diskutera resultaten av den europeiska integrationsprocessen och EU-institutionernas arbetssätt. Detta skulle kunna ske på Europadagen den 9 maj. |
| --- | --- |

26.

Vi förordar att det hålls ett särskilt arbetssammanträde, öppet för ledamöter av Regionkommittén och Europaparlamentet från samma valkrets, i region- och kommunfullmäktige i syfte att diskutera resultaten av den europeiska integrationsprocessen och EU-institutionernas arbetssätt. Detta skulle kunna ske på Europadagen den 9 maj.

| 27. | Vi kan meddela att Regionkommittén under 2008 planerar följande prioriterade insatser på kommunikationsområdet:






  — | Organisation av ett forum om ”Framtidens städer” (den 8–10 april 2008). |
| --- | --- | --- |

27.

Vi kan meddela att Regionkommittén under 2008 planerar följande prioriterade insatser på kommunikationsområdet:

—

Organisation av ett forum om ”Framtidens städer” (den 8–10 april 2008).

| — | Organisation av det tredje årliga kommunikationsforumet (den 17–19 juni 2008). |
| --- | --- |

—

Organisation av det tredje årliga kommunikationsforumet (den 17–19 juni 2008).

| — | Organisation av OPEN DAYS för sjätte gången (den 6–9 oktober 2008); under veckan för regioner och städer tas 5 500 deltagare emot i Bryssel och 220 regioner och städer i Europa medverkar. År 2008 kommer detta initiativ att kompletteras med över 150 decentraliserade evenemang i de regioner och kommuner som deltar. |
| --- | --- |

—

Organisation av OPEN DAYS för sjätte gången (den 6–9 oktober 2008); under veckan för regioner och städer tas 5 500 deltagare emot i Bryssel och 220 regioner och städer i Europa medverkar. År 2008 kommer detta initiativ att kompletteras med över 150 decentraliserade evenemang i de regioner och kommuner som deltar.

| — | Organisation av ett forum om den interkulturella dialogen (den 25–27 november). |
| --- | --- |

—

Organisation av ett forum om den interkulturella dialogen (den 25–27 november).

| — | Utformning av ett månatligt elektroniskt nyhetsbrev om ReK:s aktuella politik, riktat till regionala medier, de lokalt och regionalt folkvalda och till dem som leder olika sammanslutningar samt ett månatligt nyhetsbrev i pappersform om den politiska och rådgivande verksamheten inom ReK, EU-institutionerna och de lokala och regionala myndigheterna, riktat till 25 000 beslutsfattare på regional nivå. |
| --- | --- |

—

Utformning av ett månatligt elektroniskt nyhetsbrev om ReK:s aktuella politik, riktat till regionala medier, de lokalt och regionalt folkvalda och till dem som leder olika sammanslutningar samt ett månatligt nyhetsbrev i pappersform om den politiska och rådgivande verksamheten inom ReK, EU-institutionerna och de lokala och regionala myndigheterna, riktat till 25 000 beslutsfattare på regional nivå.

| — | Mottagande av 600 regionala och lokala journalister per år vid ReK i Bryssel i anslutning till ReK-ledamöternas politiska verksamhet i samband med olika evenemang och i samarbete med övriga EU-institutioner. |
| --- | --- |

—

Mottagande av 600 regionala och lokala journalister per år vid ReK i Bryssel i anslutning till ReK-ledamöternas politiska verksamhet i samband med olika evenemang och i samarbete med övriga EU-institutioner.

| 28. | ReK vill bedriva ett nära samarbete med Europeiska kommissionen i utarbetandet av en arbetsplan om grundvalarna för kommunikationsinsatserna inom ramen för det mellaninstitutionella samarbetet, och vi vill öka antalet bilaterala partnerskap med medlemsstaterna för det praktiska genomförandet. |
| --- | --- |

28.

ReK vill bedriva ett nära samarbete med Europeiska kommissionen i utarbetandet av en arbetsplan om grundvalarna för kommunikationsinsatserna inom ramen för det mellaninstitutionella samarbetet, och vi vill öka antalet bilaterala partnerskap med medlemsstaterna för det praktiska genomförandet.

| 29. | Regionkommittén är beredd att aktivt medverka till och delta i initiativ som lanseras av andra institutioner, inklusive medborgarmöten som skulle kunna anordnas av EU:s ordförandeskap. |
| --- | --- |

29.

Regionkommittén är beredd att aktivt medverka till och delta i initiativ som lanseras av andra institutioner, inklusive medborgarmöten som skulle kunna anordnas av EU:s ordförandeskap.

IV.   Regionkommittén i den framtida mellaninstitutionella kommunikationsramen

| 30. | Regionkommittén är övertygad om att en mellaninstitutionell ram för information och kommunikation skulle stärka principen om partnerskap mellan EU:s institutioner och organ, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, och vi anser att denna ram borde förses med lämplig finansiering. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén är övertygad om att en mellaninstitutionell ram för information och kommunikation skulle stärka principen om partnerskap mellan EU:s institutioner och organ, medlemsstaterna och de lokala och regionala myndigheterna, och vi anser att denna ram borde förses med lämplig finansiering.

| 31. | Vi vill understryka det mervärde som kommitténs deltagande i den interinstitutionella informationsgruppen ger. ReK har för avsikt att varje år presentera sitt årliga program för decentraliserad kommunikation, och vi vill därför delta när det mellaninstitutionella programmet på området utarbetas. |
| --- | --- |

31.

Vi vill understryka det mervärde som kommitténs deltagande i den interinstitutionella informationsgruppen ger. ReK har för avsikt att varje år presentera sitt årliga program för decentraliserad kommunikation, och vi vill därför delta när det mellaninstitutionella programmet på området utarbetas.

| 32. | Regionkommittén ställer sig positiv till den verksamhet inom den interinstitutionella informationsgruppen som syftar till att fastställa om det går att göra några förbättringar och om det bör inrättas en grupp för att samordna genomförandeåtgärderna för de riktlinjer som informationsgruppen fastställer. Regionkommittén är beredd att delta i detta arbete. |
| --- | --- |

32.

Regionkommittén ställer sig positiv till den verksamhet inom den interinstitutionella informationsgruppen som syftar till att fastställa om det går att göra några förbättringar och om det bör inrättas en grupp för att samordna genomförandeåtgärderna för de riktlinjer som informationsgruppen fastställer. Regionkommittén är beredd att delta i detta arbete.

| 33. | Vidare välkomnar kommittén möjligheten att kunna delta i den årliga mellaninstitutionella kommunikationsdebatten, och begär därför att ReK vid sidan av Europeiska kommissionen, Europaparlamentet och rådet ska erkännas som en viktig partner som bidrar till strategin för decentraliserad kommunikation. |
| --- | --- |

33.

Vidare välkomnar kommittén möjligheten att kunna delta i den årliga mellaninstitutionella kommunikationsdebatten, och begär därför att ReK vid sidan av Europeiska kommissionen, Europaparlamentet och rådet ska erkännas som en viktig partner som bidrar till strategin för decentraliserad kommunikation.

V.   Ett ökat antal kommunikationskanaler: de lokala och regionala medierna, de audiovisuella medierna och Internet

| 34. | För att uppnå målet att öka EU-medborgarnas kunskaper om EU måste dagens kommunikationskanaler bli fler, effektivare och mer lättillgängliga. Samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter och media behöver utvecklas och ny teknik användas. |
| --- | --- |

34.

För att uppnå målet att öka EU-medborgarnas kunskaper om EU måste dagens kommunikationskanaler bli fler, effektivare och mer lättillgängliga. Samarbetet mellan lokala och regionala myndigheter och media behöver utvecklas och ny teknik användas.

| 35. | Regionkommittén ser positivt på att Europeiska kommissionen lanserar ett projekt om pilotinformationsnätverk 2008 som syftar till att i större utsträckning få med de nationella parlamenten i EU-debatten, och vi vill gärna se att kommittén liksom de regionala parlamenten och de lokalt och regionalt folkvalda deltar i detta initiativ. |
| --- | --- |

35.

Regionkommittén ser positivt på att Europeiska kommissionen lanserar ett projekt om pilotinformationsnätverk 2008 som syftar till att i större utsträckning få med de nationella parlamenten i EU-debatten, och vi vill gärna se att kommittén liksom de regionala parlamenten och de lokalt och regionalt folkvalda deltar i detta initiativ.

| 36. | Vi vill uppmana Europeiska kommissionen att koppla samman webbplatserna för representationskontoren i de 27 medlemsstaterna med webbplatserna för de nationella sammanslutningarna för lokala och regionala myndigheter och för städerna och regionerna. Den information som överförs bör anpassas till de lokala förhållandena, framför allt när det handlar om tillämpningen av EU-politiken. |
| --- | --- |

36.

Vi vill uppmana Europeiska kommissionen att koppla samman webbplatserna för representationskontoren i de 27 medlemsstaterna med webbplatserna för de nationella sammanslutningarna för lokala och regionala myndigheter och för städerna och regionerna. Den information som överförs bör anpassas till de lokala förhållandena, framför allt när det handlar om tillämpningen av EU-politiken.

| 37. | Webbplatsen Europa bör innehålla en specifik sida som ägnas åt de lokala och regionala myndigheternas särskilda roll i EU:s beslutsprocess och där det tydligt framgår att närmare 75 % av EU:s lagstiftning genomförs på lokal och regional nivå. På denna bör det även hänvisas till Regionkommitténs webbplats och till webbplatserna för de europeiska och nationella sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter som så önskar. |
| --- | --- |

37.

Webbplatsen Europa bör innehålla en specifik sida som ägnas åt de lokala och regionala myndigheternas särskilda roll i EU:s beslutsprocess och där det tydligt framgår att närmare 75 % av EU:s lagstiftning genomförs på lokal och regional nivå. På denna bör det även hänvisas till Regionkommitténs webbplats och till webbplatserna för de europeiska och nationella sammanslutningar av regionala och lokala myndigheter som så önskar.

| 38. | Regionkommittén vill framhålla betydelsen av Europeiska kommissionens initiativ ”e-deltagande” som syftar till att medborgarna ska delta när politiken utarbetas, framför allt på lokal och regional nivå, och uppmanar i sammanhanget de lokala och regionala myndigheterna att utveckla kommunernas och regionernas webbplatser så att medborgarna inom ramen för samråd och samspel på Internet kan uttrycka sina åsikter, framför allt när det gäller deras förväntningar på EU-politiken. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén vill framhålla betydelsen av Europeiska kommissionens initiativ ”e-deltagande” som syftar till att medborgarna ska delta när politiken utarbetas, framför allt på lokal och regional nivå, och uppmanar i sammanhanget de lokala och regionala myndigheterna att utveckla kommunernas och regionernas webbplatser så att medborgarna inom ramen för samråd och samspel på Internet kan uttrycka sina åsikter, framför allt när det gäller deras förväntningar på EU-politiken.

| 39. | Vi vill uppmana Europeiska kommissionen att ta med de filmer som producerats av Regionkommittén på ”EU Tube”. |
| --- | --- |

39.

Vi vill uppmana Europeiska kommissionen att ta med de filmer som producerats av Regionkommittén på ”EU Tube”.

| 40. | Slutligen vill Regionkommittén uppmana Europeiska kommissionen att erbjuda de lokalt och regionalt folkvalda en plattform för debatt på webbplatsen Europa, så att det kan svara på allmänhetens frågor, exempelvis inom ramen för forumet Debate Europe. Detta initiativ skulle kunna öka samspelet mellan kommitténs ledamöter och medborgarna i respektive medlemsstater. |
| --- | --- |

40.

Slutligen vill Regionkommittén uppmana Europeiska kommissionen att erbjuda de lokalt och regionalt folkvalda en plattform för debatt på webbplatsen Europa, så att det kan svara på allmänhetens frågor, exempelvis inom ramen för forumet Debate Europe. Detta initiativ skulle kunna öka samspelet mellan kommitténs ledamöter och medborgarna i respektive medlemsstater.

| 41. | Regionkommittén vill poängtera vikten av en mångfald av informations- och kommunikationskanaler, för att på så sätt ge alla EU-medborgare möjlighet att tillägna sig kunskap om EU och delta på lika villkor. |
| --- | --- |

41.

Regionkommittén vill poängtera vikten av en mångfald av informations- och kommunikationskanaler, för att på så sätt ge alla EU-medborgare möjlighet att tillägna sig kunskap om EU och delta på lika villkor.

Bryssel den 19 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/46 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/46

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Europeiska året för kreativitet och innovation (2009)”

(2008/C 257/09)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén ställer sig positiv till kommissionens initiativ till ett europeiskt år för kreativitet och innovation (2009). Genomförandet av Lissabonmålen, som ska göra Europa till det mest innovativa kunskapsbaserade samhället i världen, grundar sig på Europas kreativa potential. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén ställer sig positiv till kommissionens initiativ till ett europeiskt år för kreativitet och innovation (2009). Genomförandet av Lissabonmålen, som ska göra Europa till det mest innovativa kunskapsbaserade samhället i världen, grundar sig på Europas kreativa potential.

| — | ReK betonar att kultur, kreativitet och innovation i de europeiska städerna, regionerna och på lokal nivå är den grundläggande källan till tillväxt, investeringar och nya arbetstillfällen. |
| --- | --- |

—

ReK betonar att kultur, kreativitet och innovation i de europeiska städerna, regionerna och på lokal nivå är den grundläggande källan till tillväxt, investeringar och nya arbetstillfällen.

| — | Kommittén betonar den särskilda vikten av tidig utbildning före skolgången och före primärskolutbildningen för att människan ska kunna utveckla grundläggande färdigheter, dvs. kunskaper, färdigheter och attityder, som gör att hon med framgång kan leva och arbeta i de moderna europeiska samhällena. |
| --- | --- |

—

Kommittén betonar den särskilda vikten av tidig utbildning före skolgången och före primärskolutbildningen för att människan ska kunna utveckla grundläggande färdigheter, dvs. kunskaper, färdigheter och attityder, som gör att hon med framgång kan leva och arbeta i de moderna europeiska samhällena.

| — | ReK betonar att initiativet möjliggör en enastående koppling till året för interkulturell dialog. Genom att koppla samman frågeställningarna för flera europeiska år stöder man målet att dessa effekter på medellång och lång sikt ska uppnå avsedda effekter. |
| --- | --- |

—

ReK betonar att initiativet möjliggör en enastående koppling till året för interkulturell dialog. Genom att koppla samman frågeställningarna för flera europeiska år stöder man målet att dessa effekter på medellång och lång sikt ska uppnå avsedda effekter.

| — | ReK noterar att det inte finns några separata budgetmedel avsatta för genomförandet av året. När kreativitet uppfattas som en resurs för utvecklingen av de europeiska samhällena, bör man inte reducera detta till utbildning och kultur. Genom ett ämnesövergripande tänkande uppstår nya, kreativa lösningar. |
| --- | --- |

—

ReK noterar att det inte finns några separata budgetmedel avsatta för genomförandet av året. När kreativitet uppfattas som en resurs för utvecklingen av de europeiska samhällena, bör man inte reducera detta till utbildning och kultur. Genom ett ämnesövergripande tänkande uppstår nya, kreativa lösningar.

| Föredragande | : | Gerd Harms (DE–PSE), statssekreterare i Brandenburgs delstatsregering med ansvar för federala frågor och Europafrågor |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Gerd Harms (DE–PSE), statssekreterare i Brandenburgs delstatsregering med ansvar för federala frågor och Europafrågor

Referensdokument

Förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om Europeiska året för kreativitet och innovation (2009)

KOM(2008) 159 slutlig – 2008/0064 (COD)

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén ställer sig positiv till kommissionens initiativ till ett europeiskt år för kreativitet och innovation (2009). Kreativitet, som i kommissionens förslag med rätta mycket allmänt uppfattas som förmågan att finna nya lösningar på de mest skilda områden av mänsklig verksamhet, är en nödvändig förutsättning för teknisk, kulturell och samhällelig innovation. Genomförandet av Lissabonmålen, som ska göra Europa till det mest innovativa kunskapsbaserade samhället i världen, grundar sig på Europas kreativa potential. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén ställer sig positiv till kommissionens initiativ till ett europeiskt år för kreativitet och innovation (2009). Kreativitet, som i kommissionens förslag med rätta mycket allmänt uppfattas som förmågan att finna nya lösningar på de mest skilda områden av mänsklig verksamhet, är en nödvändig förutsättning för teknisk, kulturell och samhällelig innovation. Genomförandet av Lissabonmålen, som ska göra Europa till det mest innovativa kunskapsbaserade samhället i världen, grundar sig på Europas kreativa potential.

| 2. | ReK instämmer i kommissionens analys av grundförutsättningarna för utvecklingen av kreativitet och innovation. Kommittén betonar i samband med detta den särskilda vikten av tidig utbildning före skolgången och före primärskolutbildningen för att människan ska kunna utveckla grundläggande färdigheter, dvs. kunskaper, färdigheter och attityder, som gör att hon med framgång kan leva, arbeta och fortbilda sig i de moderna europeiska samhällena. |
| --- | --- |

2.

ReK instämmer i kommissionens analys av grundförutsättningarna för utvecklingen av kreativitet och innovation. Kommittén betonar i samband med detta den särskilda vikten av tidig utbildning före skolgången och före primärskolutbildningen för att människan ska kunna utveckla grundläggande färdigheter, dvs. kunskaper, färdigheter och attityder, som gör att hon med framgång kan leva, arbeta och fortbilda sig i de moderna europeiska samhällena.

| 3. | ReK instämmer i kommissionens uppfattning när det gäller utbildningens roll för att främja kreativitet, och vi anser att kreativitetens betydelse inte får reduceras till förskoleutbildningen och de första skolåren. Estetiska ämnen bör bibehålla sin betydelse under hela skoltiden. Kreativiteten får inte inskränkas till de s.k. ”kreativa ämnena”. Förmågan till kreativ problemlösning och innovativt tänkande måste ingå i alla formella utbildningsprocesser. ReK vill i detta sammanhang framför allt framhäva betydelsen av flerspråkighet. |
| --- | --- |

3.

ReK instämmer i kommissionens uppfattning när det gäller utbildningens roll för att främja kreativitet, och vi anser att kreativitetens betydelse inte får reduceras till förskoleutbildningen och de första skolåren. Estetiska ämnen bör bibehålla sin betydelse under hela skoltiden. Kreativiteten får inte inskränkas till de s.k. ”kreativa ämnena”. Förmågan till kreativ problemlösning och innovativt tänkande måste ingå i alla formella utbildningsprocesser. ReK vill i detta sammanhang framför allt framhäva betydelsen av flerspråkighet.

| 4. | Regionkommittén betonar också vid sidan av främjandet av kvalitet och topprestationer nödvändigheten av god utbildning för invånarna i varje region som grundval för att säkerställa individuellt och samhälleligt välstånd och regionernas innovationsförmåga. |
| --- | --- |

4.

Regionkommittén betonar också vid sidan av främjandet av kvalitet och topprestationer nödvändigheten av god utbildning för invånarna i varje region som grundval för att säkerställa individuellt och samhälleligt välstånd och regionernas innovationsförmåga.

| 5. | ReK betonar att kultur, kreativitet och innovation i de europeiska städerna, regionerna och på lokal nivå är den grundläggande källan till tillväxt, investeringar och nya arbetstillfällen. Utvecklingen av en regions kreativa potential och innovationsförmåga är en förutsättning för att den ska lyckas i konkurrensen i Europa och världen. De lokala och regionala myndigheterna har i allmänhet ett ansvar för att organisera det livslånga lärandet, den aktiva arbetsmarknadspolitiken, utvecklingen av regionala innovationsstrategier och främjandet av innovativa och kreativa sektorer i näringslivet. |
| --- | --- |

5.

ReK betonar att kultur, kreativitet och innovation i de europeiska städerna, regionerna och på lokal nivå är den grundläggande källan till tillväxt, investeringar och nya arbetstillfällen. Utvecklingen av en regions kreativa potential och innovationsförmåga är en förutsättning för att den ska lyckas i konkurrensen i Europa och världen. De lokala och regionala myndigheterna har i allmänhet ett ansvar för att organisera det livslånga lärandet, den aktiva arbetsmarknadspolitiken, utvecklingen av regionala innovationsstrategier och främjandet av innovativa och kreativa sektorer i näringslivet.

| 6. | ReK betonar återigen kraftigt kommunernas och regionernas viktiga roll som utvecklare av innovativa miljöer. Som exempel kan man nämna regional innovationspolitik, teknikcentrum, företagskuvöser, vetenskapsparker och riskkapitalfonder. |
| --- | --- |

6.

ReK betonar återigen kraftigt kommunernas och regionernas viktiga roll som utvecklare av innovativa miljöer. Som exempel kan man nämna regional innovationspolitik, teknikcentrum, företagskuvöser, vetenskapsparker och riskkapitalfonder.

| 7. | ReK pekar på att detta inte bara gäller för den kreativa ekonomin och de vetenskapsbaserade moderna industrierna. De sociala och ekonomiska utmaningarna i de moderna samhällena kräver tvärtom kreativa lösningar på sociala, ekologiska och ekonomiska utmaningar på alla nivåer. |
| --- | --- |

7.

ReK pekar på att detta inte bara gäller för den kreativa ekonomin och de vetenskapsbaserade moderna industrierna. De sociala och ekonomiska utmaningarna i de moderna samhällena kräver tvärtom kreativa lösningar på sociala, ekologiska och ekonomiska utmaningar på alla nivåer.

| 8. | Regionkommittén ställer sig framför allt positiv till att kommissionen i sitt lagstiftningsförslag uttryckligen visar att den uppskattar de lokala och regionala myndigheternas roll genom att framhäva att






  — | det endast är genom en kombination av åtgärder på EU-nivå, på nationell, regional och lokal nivå som man kan fullgöra uppgifterna för året för kreativitet och innovation, |
| --- | --- | --- |

8.

Regionkommittén ställer sig framför allt positiv till att kommissionen i sitt lagstiftningsförslag uttryckligen visar att den uppskattar de lokala och regionala myndigheternas roll genom att framhäva att

—

det endast är genom en kombination av åtgärder på EU-nivå, på nationell, regional och lokal nivå som man kan fullgöra uppgifterna för året för kreativitet och innovation,

| — | de lokala och regionala myndigheterna, om de involveras, får en möjlighet att inom ramen för det europeiska året utforma sin verksamhet på ett mer framgångsrikt och verksamt sätt, |
| --- | --- |

—

de lokala och regionala myndigheterna, om de involveras, får en möjlighet att inom ramen för det europeiska året utforma sin verksamhet på ett mer framgångsrikt och verksamt sätt,

| — | deras medverkan är ett positivt tillskott till genomförandet av de planerade åtgärderna på europeisk och nationell nivå. |
| --- | --- |

—

deras medverkan är ett positivt tillskott till genomförandet av de planerade åtgärderna på europeisk och nationell nivå.

| 9. | ReK instämmer i denna bedömning och verkar för ett brett deltagande från de lokala och regionala myndigheternas sida i Europeiska året för kreativitet och innovation. |
| --- | --- |

9.

ReK instämmer i denna bedömning och verkar för ett brett deltagande från de lokala och regionala myndigheternas sida i Europeiska året för kreativitet och innovation.

Synpunkter på initiativet i detalj

| 10. | ReK stöder de målsättningar som formulerats för året för kreativitet och innovation (artikel 2). Bredden i dessa målsättningar möjliggör en bred syn på utvecklingen och utnyttjandet av Europas kreativa potential så att man inte inskränker sig till konstnärliga och estetiska aspekter. Kommittén betonar vikten av att man under året för kreativitet och innovation framför allt främjar och framhäver övergripande aktiviteter mellan inrättningarna för livslångt lärande, institutionerna och aktörerna inom kulturlivet samt näringslivet, vetenskapen och det civila samhället. Det är också viktigt att främja kreativt lärande, där det gäller att söka och bygga upp kunskap och inte bara att upprepa och memorera. |
| --- | --- |

10.

ReK stöder de målsättningar som formulerats för året för kreativitet och innovation (artikel 2). Bredden i dessa målsättningar möjliggör en bred syn på utvecklingen och utnyttjandet av Europas kreativa potential så att man inte inskränker sig till konstnärliga och estetiska aspekter. Kommittén betonar vikten av att man under året för kreativitet och innovation framför allt främjar och framhäver övergripande aktiviteter mellan inrättningarna för livslångt lärande, institutionerna och aktörerna inom kulturlivet samt näringslivet, vetenskapen och det civila samhället. Det är också viktigt att främja kreativt lärande, där det gäller att söka och bygga upp kunskap och inte bara att upprepa och memorera.

| 11. | ReK betonar att initiativet möjliggör en enastående koppling till året för interkulturell dialog. Genom att koppla samman frågeställningarna för flera europeiska år stöder man målet att dessa effekter på medellång och lång sikt ska uppnå avsedda effekter. Verksamheten inom ramen för året för interkulturell dialog syftar till ett mer öppet, tolerant och flexibelt europeiskt samhälle och har en stark koppling till kreativitet och innovation. Just genom att man konfronteras med och möter andra kulturella uttrycksformer och inriktningar kan kreativitet och nya sätt att ta itu med egna frågor stimuleras. |
| --- | --- |

11.

ReK betonar att initiativet möjliggör en enastående koppling till året för interkulturell dialog. Genom att koppla samman frågeställningarna för flera europeiska år stöder man målet att dessa effekter på medellång och lång sikt ska uppnå avsedda effekter. Verksamheten inom ramen för året för interkulturell dialog syftar till ett mer öppet, tolerant och flexibelt europeiskt samhälle och har en stark koppling till kreativitet och innovation. Just genom att man konfronteras med och möter andra kulturella uttrycksformer och inriktningar kan kreativitet och nya sätt att ta itu med egna frågor stimuleras.

| 12. | ReK noterar att kommissionen i sitt förslag framför allt tar upp de krav som Europaparlamentet och rådet formulerat när det gäller nyckelkompetenserna för livslångt lärande. Regionkommittén hänvisar till sitt yttrande om denna rekommendation (1), där den framhävde den särskilda vikten av färdigheter inom matematik och naturvetenskap. Samtidigt framhävde ReK vikten av att man främjar kvinnor på dessa områden genom verktygen för livslångt lärande. De euroepiska samhällena kommer i framtiden att i ännu högre grad vara hänvisade till att vinna unga människor, framför allt unga kvinnor, för vetenskapligt-tekniska utbildningar och ingenjörsvetenskapliga studier och karriärer. |
| --- | --- |

12.

ReK noterar att kommissionen i sitt förslag framför allt tar upp de krav som Europaparlamentet och rådet formulerat när det gäller nyckelkompetenserna för livslångt lärande. Regionkommittén hänvisar till sitt yttrande om denna rekommendation (1), där den framhävde den särskilda vikten av färdigheter inom matematik och naturvetenskap. Samtidigt framhävde ReK vikten av att man främjar kvinnor på dessa områden genom verktygen för livslångt lärande. De euroepiska samhällena kommer i framtiden att i ännu högre grad vara hänvisade till att vinna unga människor, framför allt unga kvinnor, för vetenskapligt-tekniska utbildningar och ingenjörsvetenskapliga studier och karriärer.

| 13. | ReK noterar att samverkan arbetsliv – samhälle – högre utbildning är en viktig förutsättning för innovation och tillväxt på lokal och regional nivå. Det behövs en infrastruktur som är inkluderande och icke diskriminerade vilken uppmuntrar till ett aktivt medborgarskap och ett gemensamt ansvarstagande för en social sammanhållning och en hållbar utveckling. |
| --- | --- |

13.

ReK noterar att samverkan arbetsliv – samhälle – högre utbildning är en viktig förutsättning för innovation och tillväxt på lokal och regional nivå. Det behövs en infrastruktur som är inkluderande och icke diskriminerade vilken uppmuntrar till ett aktivt medborgarskap och ett gemensamt ansvarstagande för en social sammanhållning och en hållbar utveckling.

| 14. | ReK förespråkar bättre utbildning, som är nödvändigt för att vi skall kunna ta vara på Europas absolut viktigaste resurs: våra ungdomar. Skolan bör ge stort utrymme åt teknikstudier, i syfte att främja FoU-verksamheten inom EU. Det är också viktigt att våra ungdomar ges en fullgod utbildning i humanistiska ämnen. Skolan bör ägna särskild uppmärksamhet åt undervisning i Europas kultur och historia. |
| --- | --- |

14.

ReK förespråkar bättre utbildning, som är nödvändigt för att vi skall kunna ta vara på Europas absolut viktigaste resurs: våra ungdomar. Skolan bör ge stort utrymme åt teknikstudier, i syfte att främja FoU-verksamheten inom EU. Det är också viktigt att våra ungdomar ges en fullgod utbildning i humanistiska ämnen. Skolan bör ägna särskild uppmärksamhet åt undervisning i Europas kultur och historia.

| 15. | ReK har återigen pekat på den särskilda vikten av att man främjar forskning och utbildning av unga forskare, att man stöder forskarnas rörlighet och det vetenskapliga samarbetet på europeisk nivå. Genom att utveckla ett forskarvänligt klimat, främja patent och skydda dem stöder man innovativa processer inom samhälle och näringsliv. |
| --- | --- |

15.

ReK har återigen pekat på den särskilda vikten av att man främjar forskning och utbildning av unga forskare, att man stöder forskarnas rörlighet och det vetenskapliga samarbetet på europeisk nivå. Genom att utveckla ett forskarvänligt klimat, främja patent och skydda dem stöder man innovativa processer inom samhälle och näringsliv.

| 16. | ReK betonar nödvändigheten av att införa bestämmelser och äganderätt för immateriell egendom samt en europeisk stadga för användningen av immateriell egendom. |
| --- | --- |

16.

ReK betonar nödvändigheten av att införa bestämmelser och äganderätt för immateriell egendom samt en europeisk stadga för användningen av immateriell egendom.

| 17. | ReK betonar i detta sammanhang strukturfondernas och framför allt den regionala utvecklingsfondens avgörande betydelse för att stödja omsättningen av forskningsrön i innovativa produkter och processer. |
| --- | --- |

17.

ReK betonar i detta sammanhang strukturfondernas och framför allt den regionala utvecklingsfondens avgörande betydelse för att stödja omsättningen av forskningsrön i innovativa produkter och processer.

| 18. | ReK beklagar att initiativet inte läggs fram förrän nu. Med denna korta framförhållning äventyras framgången med året. Det är därför särskilt viktigt att kommissionen redan nu gör allt som behövs för att involvera så många partner som möjligt i processen. |
| --- | --- |

18.

ReK beklagar att initiativet inte läggs fram förrän nu. Med denna korta framförhållning äventyras framgången med året. Det är därför särskilt viktigt att kommissionen redan nu gör allt som behövs för att involvera så många partner som möjligt i processen.

| 19. | ReK framhäver den särskilda vikten av audiovisuella media vid utvecklingen av kreativa miljöer. Kopplingen mellan utveckling av talanger, framstående utbildningsinstitutioner och mediasektorn leder i många regioner i Europa till framgångsrika ekonomiska kluster. Inom ramen för året för kreativitet och innovation bör man fästa särskild vikt vid dessa utvecklingstendenser. |
| --- | --- |

19.

ReK framhäver den särskilda vikten av audiovisuella media vid utvecklingen av kreativa miljöer. Kopplingen mellan utveckling av talanger, framstående utbildningsinstitutioner och mediasektorn leder i många regioner i Europa till framgångsrika ekonomiska kluster. Inom ramen för året för kreativitet och innovation bör man fästa särskild vikt vid dessa utvecklingstendenser.

| 20. | ReK beklagar att kommissionen i sitt förslag inte går in på de många möjligheter som de europeiska mobilitetsprogrammen skapar. Mobilitet inom utbildningen och erfarenheten av utbyte mellan Europas regioner kan i stor utsträckning bidra till att frigöra den kreativa och innovativa potentialen hos unga människor. |
| --- | --- |

20.

ReK beklagar att kommissionen i sitt förslag inte går in på de många möjligheter som de europeiska mobilitetsprogrammen skapar. Mobilitet inom utbildningen och erfarenheten av utbyte mellan Europas regioner kan i stor utsträckning bidra till att frigöra den kreativa och innovativa potentialen hos unga människor.

| 21. | ReK beklagar vidare att förslaget inte innehåller några ansatser till en uppföljning av hur initiativet lyckas och att man inte heller anger vilka förutsättningar som måste vara uppfyllda för att målen ska kunna uppnås. |
| --- | --- |

21.

ReK beklagar vidare att förslaget inte innehåller några ansatser till en uppföljning av hur initiativet lyckas och att man inte heller anger vilka förutsättningar som måste vara uppfyllda för att målen ska kunna uppnås.

| 22. | Året för kreativitet och innovation kan endast bli en framgång, om kommissionen som helhet tar sig an denna uppgift och om alla möjligheter utnyttjas inom alla generaldirektorat. Dessutom behövs det också ett starkt stöd från medlemsstaterna, städerna, regionerna och de lokala myndigheterna. ReK anser därför att inte bara utbildningspolitiken utan också andra politikområden aktivt måste involveras när året utformas. |
| --- | --- |

22.

Året för kreativitet och innovation kan endast bli en framgång, om kommissionen som helhet tar sig an denna uppgift och om alla möjligheter utnyttjas inom alla generaldirektorat. Dessutom behövs det också ett starkt stöd från medlemsstaterna, städerna, regionerna och de lokala myndigheterna. ReK anser därför att inte bara utbildningspolitiken utan också andra politikområden aktivt måste involveras när året utformas.

| 23. | ReK påpekar att främjandet av kreativitet och innovation ingår i många lokala och regionala utvecklingskoncept. När man genomför Europeiska året för kultur och innovation bör man undvika att ge intryck av att dessa resurser endast får upptäckas genom initiativ från kommissionens sida. Just under detta år borde man framhäva framgångsrika försök i kommunerna, regionerna och medlemsstaterna och stödja spridning av exempel på god praxis. I alla kommissionens initiativ måste man ta hänsyn till subsidiaritetsprincipen. |
| --- | --- |

23.

ReK påpekar att främjandet av kreativitet och innovation ingår i många lokala och regionala utvecklingskoncept. När man genomför Europeiska året för kultur och innovation bör man undvika att ge intryck av att dessa resurser endast får upptäckas genom initiativ från kommissionens sida. Just under detta år borde man framhäva framgångsrika försök i kommunerna, regionerna och medlemsstaterna och stödja spridning av exempel på god praxis. I alla kommissionens initiativ måste man ta hänsyn till subsidiaritetsprincipen.

| 24. | ReK hänvisar till de mångsidiga erfarenheter som finns hos de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer. Dessa kommer bland annat till uttryck i åtgärderna inom ramen för kommunal- och regionalpolitiken och under de ”Open Days” som ReK anordnar. Dessa erfarenheter visar att det finns många olika sätt att utveckla och stödja kreativitet och innovation som kännetecknar våra europeiska kommuner och regioner. |
| --- | --- |

24.

ReK hänvisar till de mångsidiga erfarenheter som finns hos de lokala och regionala myndigheterna och det civila samhällets organisationer. Dessa kommer bland annat till uttryck i åtgärderna inom ramen för kommunal- och regionalpolitiken och under de ”Open Days” som ReK anordnar. Dessa erfarenheter visar att det finns många olika sätt att utveckla och stödja kreativitet och innovation som kännetecknar våra europeiska kommuner och regioner.

| 25. | ReK noterar att det inte finns några separata budgetmedel avsatta för genomförandet av året. Den enda uttryckliga hänvisningen i kommissionens förslag till frågan om finansieringen av aktiviteterna avser programmen ”Livslångt lärande 2007–2013” samt ”Kultur 2007–2013”. De frågor som tas upp, kreativitet och innovation, sträcker sig dock långt bortom dessa program. Man borde framför allt ta upp vetenskaperna, samarbetet mellan näringsliv och vetenskap, mobiliteten i Europa, landsbygdsutvecklingen, socialpolitiken men också andra områden. När kreativitet uppfattas som en resurs för utvecklingen av de europeiska samhällena, bör man inte reducera detta till utbildning och kultur. Genom ett ämnesövergripande tänkande uppstår nya, kreativa lösningar. |
| --- | --- |

25.

ReK noterar att det inte finns några separata budgetmedel avsatta för genomförandet av året. Den enda uttryckliga hänvisningen i kommissionens förslag till frågan om finansieringen av aktiviteterna avser programmen ”Livslångt lärande 2007–2013” samt ”Kultur 2007–2013”. De frågor som tas upp, kreativitet och innovation, sträcker sig dock långt bortom dessa program. Man borde framför allt ta upp vetenskaperna, samarbetet mellan näringsliv och vetenskap, mobiliteten i Europa, landsbygdsutvecklingen, socialpolitiken men också andra områden. När kreativitet uppfattas som en resurs för utvecklingen av de europeiska samhällena, bör man inte reducera detta till utbildning och kultur. Genom ett ämnesövergripande tänkande uppstår nya, kreativa lösningar.

| 26. | Kommissionen talar i sitt förslag om att ”kommunikationsverksamheten riktas in på det europeiska årets teman”. Denna inriktning beskrivs inte närmare i åtgärderna. ReK pekar på nödvändigheten av att samordna dessa åtgärder mellan EU-nivå, nationell, regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

26.

Kommissionen talar i sitt förslag om att ”kommunikationsverksamheten riktas in på det europeiska årets teman”. Denna inriktning beskrivs inte närmare i åtgärderna. ReK pekar på nödvändigheten av att samordna dessa åtgärder mellan EU-nivå, nationell, regional och lokal nivå.

| 27. | ReK erbjuder kommissionen sitt stöd och samarbete vid genomförandet av Europeiska året för kreativitet och innovation. Städerna, regionerna och de lokala myndigheterna är naturliga partner inom dessa projekt och samtidigt de orter där många av de kreativa lösningarna kommer till stånd. Kommittén förväntar sig av kommissionen att bli fullt involverad i aktiviteterna och få fullständig information i god tid om alla åtgärder. |
| --- | --- |

27.

ReK erbjuder kommissionen sitt stöd och samarbete vid genomförandet av Europeiska året för kreativitet och innovation. Städerna, regionerna och de lokala myndigheterna är naturliga partner inom dessa projekt och samtidigt de orter där många av de kreativa lösningarna kommer till stånd. Kommittén förväntar sig av kommissionen att bli fullt involverad i aktiviteterna och få fullständig information i god tid om alla åtgärder.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsförslag 1

Artikel 2.1

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Det övergripande målet med Europeiska året för kreativitet och innovation ska vara att stödja medlemsstaternas arbete för att främja kreativitet, genom livslångt lärande som en pådrivande kraft bakom innovation och som en viktig faktor som bidrar till utvecklingen av personlig, yrkesrelaterad, entreprenörsmässig och social kompetens och till att alla individer får en möjlighet att finna sin plats i samhället. | Det övergripande målet med Europeiska året för kreativitet och innovation ska vara att stödja medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas arbete för att främja kreativitet, genom livslångt lärande som en pådrivande kraft bakom innovation och som en viktig faktor som bidrar till utvecklingen av personlig, yrkesrelaterad, entreprenörsmässig och social kompetens och till att alla individer får en möjlighet att finna sin plats i samhället. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Det övergripande målet med Europeiska året för kreativitet och innovation ska vara att stödja medlemsstaternas arbete för att främja kreativitet, genom livslångt lärande som en pådrivande kraft bakom innovation och som en viktig faktor som bidrar till utvecklingen av personlig, yrkesrelaterad, entreprenörsmässig och social kompetens och till att alla individer får en möjlighet att finna sin plats i samhället.

Det övergripande målet med Europeiska året för kreativitet och innovation ska vara att stödja medlemsstaternas och de lokala och regionala myndigheternas arbete för att främja kreativitet, genom livslångt lärande som en pådrivande kraft bakom innovation och som en viktig faktor som bidrar till utvecklingen av personlig, yrkesrelaterad, entreprenörsmässig och social kompetens och till att alla individer får en möjlighet att finna sin plats i samhället.

Motivering

Medlemsstaterna är visserligen kommissionens direkta kontakter, men inom detta område behandlas likväl viktiga frågor som ligger direkt inom de lokala och regionala myndigheternas befogenheter.

Ändringsförslag 2

Artikel 3.2

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Förutom verksamhet som samfinansieras av gemenskapen i enlighet med artikel 6 får kommissionen eller medlemsstaterna fastställa att annan verksamhet bidrar till årets mål och tillåta att årets namn används för att främja denna verksamhet, i den mån den bidrar till att målen i artikel 2 uppnås. | Förutom verksamhet som samfinansieras av gemenskapen i enlighet med artikel 6 får kommissionen,
  eller medlemsstaterna eller de lokala och regionala myndigheterna fastställa att annan verksamhet bidrar till årets mål och tillåta att årets namn används för att främja denna verksamhet, i den mån den bidrar till att målen i artikel 2 uppnås. Andra icke-statliga aktörer bör uppmuntras att delta i aktiviteterna inom Europeiska året inom ramen för målsättningarna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Förutom verksamhet som samfinansieras av gemenskapen i enlighet med artikel 6 får kommissionen eller medlemsstaterna fastställa att annan verksamhet bidrar till årets mål och tillåta att årets namn används för att främja denna verksamhet, i den mån den bidrar till att målen i artikel 2 uppnås.

Förutom verksamhet som samfinansieras av gemenskapen i enlighet med artikel 6 får kommissionen,
  eller medlemsstaterna eller de lokala och regionala myndigheterna fastställa att annan verksamhet bidrar till årets mål och tillåta att årets namn används för att främja denna verksamhet, i den mån den bidrar till att målen i artikel 2 uppnås. Andra icke-statliga aktörer bör uppmuntras att delta i aktiviteterna inom Europeiska året inom ramen för målsättningarna.

Motivering

Användningen av namnet ”Europeiskt år” får inte begränsas till medlemsstaterna. Det är nödvändigt att Europeiska året fylls med liv av många aktörer, som engagerar sig inom denna ram.

Ändringsförslag 3

Artikel 5

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Kommissionen ska sammankalla möten för de nationella samordnarna för att samordna genomförandet av Europeiska året för kreativitet och innovation nivå på europeisk nivå och underlätta utbytet av information om genomförandet på nationell nivå. | Kommissionen ska sammankalla möten för de nationella samordnarna för att samordna genomförandet av Europeiska året för kreativitet och innovation nivå på europeisk nivå och underlätta utbytet av information om genomförandet på nationell nivå. Till dessa möten ska företrädare för Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bjudas in. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Kommissionen ska sammankalla möten för de nationella samordnarna för att samordna genomförandet av Europeiska året för kreativitet och innovation nivå på europeisk nivå och underlätta utbytet av information om genomförandet på nationell nivå.

Kommissionen ska sammankalla möten för de nationella samordnarna för att samordna genomförandet av Europeiska året för kreativitet och innovation nivå på europeisk nivå och underlätta utbytet av information om genomförandet på nationell nivå. Till dessa möten ska företrädare för Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén bjudas in.

Motivering

Endast om ReK och EESK deltar kan man försäkra sig om att de lokala och regionala myndigheternas intressen och bidrag säkras på ett systematiskt och kompetent sätt.

Bryssel den 19 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  CdR 31/2006 fin.

1

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/51 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/51

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Reformpaketet för telekommunikationer”

(2008/C 257/10)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Regionkommittén vill försäkra sig om att den nya regelramen inte skadar de politiska målen inom kultur- och mediesektorn i medlemsstaterna och att den beaktar de specifika behoven i landsbygdsområden, glesbefolkade områden, de yttersta randområdena och tättbebyggda områden liksom de kulturella och etniska minoriteternas behov. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén vill försäkra sig om att den nya regelramen inte skadar de politiska målen inom kultur- och mediesektorn i medlemsstaterna och att den beaktar de specifika behoven i landsbygdsområden, glesbefolkade områden, de yttersta randområdena och tättbebyggda områden liksom de kulturella och etniska minoriteternas behov.

| — | ReK motsätter sig de harmoniseringsåtgärder för radiofrekvensförvaltning som kommissionen föreslagit. Medlemsstaterna bör ha ansvar för förvaltningen samtidigt som de garanterar överensstämmelse med internationella avtal. Det handlar bland annat om att reservera en tillräckligt stor del av spektrumet för radiotjänster så att dessa kan utföra sitt uppdrag vad avser innehåll. |
| --- | --- |

—

ReK motsätter sig de harmoniseringsåtgärder för radiofrekvensförvaltning som kommissionen föreslagit. Medlemsstaterna bör ha ansvar för förvaltningen samtidigt som de garanterar överensstämmelse med internationella avtal. Det handlar bland annat om att reservera en tillräckligt stor del av spektrumet för radiotjänster så att dessa kan utföra sitt uppdrag vad avser innehåll.

| — | Kommittén förkastar det nya förslaget om funktionsseparering av företag och kommissionens vetorätt vad gäller vissa korrektionsåtgärder som vidtagits av nationella tillsynsmyndigheter. Vi uppmanar nationella tillsynsmyndigheter att beakta lokala och regionala kulturella och språkliga skillnader vid analys och kartläggning av relevanta marknader. |
| --- | --- |

—

Kommittén förkastar det nya förslaget om funktionsseparering av företag och kommissionens vetorätt vad gäller vissa korrektionsåtgärder som vidtagits av nationella tillsynsmyndigheter. Vi uppmanar nationella tillsynsmyndigheter att beakta lokala och regionala kulturella och språkliga skillnader vid analys och kartläggning av relevanta marknader.

| — | Kommittén uppskattar kommissionens satsning på att stärka konsumentskyddet och användarnas rättigheter, särskilt genom att ge konsumenter mer information om priser och leveransvillkor, genom att förbättra uppgiftsskydd och säkerhet och underlätta tillgången bland annat till larmtjänster. ReK vill emellertid uttrycka sin oro när det gäller de finansiella och ekonomiska följder som dessa förslag kan få för regionala eller lokala tjänsteaktörer. |
| --- | --- |

—

Kommittén uppskattar kommissionens satsning på att stärka konsumentskyddet och användarnas rättigheter, särskilt genom att ge konsumenter mer information om priser och leveransvillkor, genom att förbättra uppgiftsskydd och säkerhet och underlätta tillgången bland annat till larmtjänster. ReK vill emellertid uttrycka sin oro när det gäller de finansiella och ekonomiska följder som dessa förslag kan få för regionala eller lokala tjänsteaktörer.

| — | Regionkommittén anser att inrättandet av en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation, kombinerad med en avsevärd överföring av befogenheter från medlemsstaterna till kommissionen i samband med regleringen av marknaderna, kommer att skulle leda till en obalans i fördelningen av befogenheterna mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och den europeiska tillsynsmyndigheten. Vi förespråkar därför ett europeiskt organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet som skulle ge dagens Europeiska grupp av tillsynsmyndigheter stöd i gemenskapslagstiftningen. |
| --- | --- |

—

Regionkommittén anser att inrättandet av en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation, kombinerad med en avsevärd överföring av befogenheter från medlemsstaterna till kommissionen i samband med regleringen av marknaderna, kommer att skulle leda till en obalans i fördelningen av befogenheterna mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och den europeiska tillsynsmyndigheten. Vi förespråkar därför ett europeiskt organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet som skulle ge dagens Europeiska grupp av tillsynsmyndigheter stöd i gemenskapslagstiftningen.

| Föredragande | : | Marc Schaefer (LU–PSE), kommunfullmäktigeledamot i Vianden |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Marc Schaefer (LU–PSE), kommunfullmäktigeledamot i Vianden

Referensdokument

”Direktivet om bättre lagstiftning”:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/21/EG om ett gemensamt regelverk för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/19/EG om tillträde till och samtrafik mellan elektroniska kommunikationsnät och tillhörande faciliteter och direktiv 2002/20/EG om auktorisation för elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster

KOM(2007) 697 slutlig – 2007/0247 (COD)

”Medborgardirektivet”:

Förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv om ändring av direktiv 2002/22/EG om samhällsomfattande tjänster och användares rättigheter avseende elektroniska kommunikationsnät och kommunikationstjänster, direktiv 2002/58/EG om behandling av personuppgifter och integritetsskydd inom sektorn för elektronisk kommunikation och förordning (EG) nr 2006/2004 om konsumentskyddssamarbete

KOM(2007) 698 slutlig – 2007/0248 (COD)

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation

KOM(2007) 699 slutlig – 2007/0249 (COD)

Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén – Maximal nytta av den digitala utdelningen i Europa: Ett gemensamt sätt att hantera det spektrum som frigörs i samband med övergången till digitala sändningar

KOM(2007) 700 slutlig

I.   POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| 1. | Regionkommittén välkomnar kommissionens mål att göra telekommunikationsmarknaderna öppnare för konkurrens och att uppmuntra investeringar i bredbandsnät (samtliga tekniker: fasta nät, mobilnät och satellitteknik) liksom målet att mot bakgrund av digitaliseringen av audiovisuella tjänster säkerställa bästa möjliga förvaltning av spektrumet inom inre marknaden. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar kommissionens mål att göra telekommunikationsmarknaderna öppnare för konkurrens och att uppmuntra investeringar i bredbandsnät (samtliga tekniker: fasta nät, mobilnät och satellitteknik) liksom målet att mot bakgrund av digitaliseringen av audiovisuella tjänster säkerställa bästa möjliga förvaltning av spektrumet inom inre marknaden.

| 2. | Kommittén avser att vaka över att denna nya regelram inte innehåller åtgärder som skulle kunna innebära negativa konsekvenser för de politiska målen inom kultur- och mediesektorn i de olika medlemsstaterna. |
| --- | --- |

2.

Kommittén avser att vaka över att denna nya regelram inte innehåller åtgärder som skulle kunna innebära negativa konsekvenser för de politiska målen inom kultur- och mediesektorn i de olika medlemsstaterna.

| 3. | Regionkommittén känner sig också manad att vaka över att de kulturella och etniska minoriteternas intressen och de regionala behoven beaktas när de nya regleringsmekanismerna inrättas (framför allt i fråga om förvaltningen av spektrum). |
| --- | --- |

3.

Regionkommittén känner sig också manad att vaka över att de kulturella och etniska minoriteternas intressen och de regionala behoven beaktas när de nya regleringsmekanismerna inrättas (framför allt i fråga om förvaltningen av spektrum).

| 4. | Kommittén skulle gärna se att man inom regelramen föreslår mekanismer för att främja bredbandsutbyggnaden i landsbygdsområden och glesbefolkade områden och de yttersta randområdena. I samband med detta bör man emellertid ta hänsyn till att de lokala och regionala myndigheterna också i tätbebyggda områden kan behöva investera i utbyggnad av IKT och infrastruktur. |
| --- | --- |

4.

Kommittén skulle gärna se att man inom regelramen föreslår mekanismer för att främja bredbandsutbyggnaden i landsbygdsområden och glesbefolkade områden och de yttersta randområdena. I samband med detta bör man emellertid ta hänsyn till att de lokala och regionala myndigheterna också i tätbebyggda områden kan behöva investera i utbyggnad av IKT och infrastruktur.

| 5. | Kommittén uppskattar kommissionens satsning på ett förbättrat konsumentskydd, bland annat i fråga om uppgiftsskydd och säkerhet samt rättvisare tillgång till elektroniska kommunikationstjänster och larmtjänster för alla användargrupper, inbegripet funktionshindrade. ReK vill emellertid uttrycka sin oro när det gäller de finansiella och ekonomiska följder som dessa förslag kan få, bland annat för regionala eller lokala tjänsteaktörer. |
| --- | --- |

5.

Kommittén uppskattar kommissionens satsning på ett förbättrat konsumentskydd, bland annat i fråga om uppgiftsskydd och säkerhet samt rättvisare tillgång till elektroniska kommunikationstjänster och larmtjänster för alla användargrupper, inbegripet funktionshindrade. ReK vill emellertid uttrycka sin oro när det gäller de finansiella och ekonomiska följder som dessa förslag kan få, bland annat för regionala eller lokala tjänsteaktörer.

| 6. | Kommittén uppskattar kommissionens satsning på att utveckla alleuropeiska tjänster under förutsättning att dessa tjänster utvecklas med hänsyn till den nationella och regionala särarten och de tekniska och ekonomiska behoven hos de ekonomiskt svagaste aktörerna. |
| --- | --- |

6.

Kommittén uppskattar kommissionens satsning på att utveckla alleuropeiska tjänster under förutsättning att dessa tjänster utvecklas med hänsyn till den nationella och regionala särarten och de tekniska och ekonomiska behoven hos de ekonomiskt svagaste aktörerna.

| 7. | Kommittén vill rikta kommissionens uppmärksamhet på de geografiska skillnaderna inom de nationella, regionala och till och med lokala marknaderna, något som kan medföra krav på en differentiering och en mångfald av mekanismer och regleringsförfaranden, till exempel geografisk segmentering. |
| --- | --- |

7.

Kommittén vill rikta kommissionens uppmärksamhet på de geografiska skillnaderna inom de nationella, regionala och till och med lokala marknaderna, något som kan medföra krav på en differentiering och en mångfald av mekanismer och regleringsförfaranden, till exempel geografisk segmentering.

| 8. | Kommittén ställer sig skeptisk till huruvida vissa av de planerade åtgärderna skulle medföra något mervärde eftersom dessa skulle påverka samtliga medlemsstater, oberoende av deras särskilda förhållanden och de framsteg som har uppnåtts på det nationella eller regionala planet. Tanken på att överföra större befogenheter till gemenskapsnivå i fråga om reglering av telekommunikationsmarknaden och förvaltningen av spektrum väcker starka farhågor inom ReK. |
| --- | --- |

8.

Kommittén ställer sig skeptisk till huruvida vissa av de planerade åtgärderna skulle medföra något mervärde eftersom dessa skulle påverka samtliga medlemsstater, oberoende av deras särskilda förhållanden och de framsteg som har uppnåtts på det nationella eller regionala planet. Tanken på att överföra större befogenheter till gemenskapsnivå i fråga om reglering av telekommunikationsmarknaden och förvaltningen av spektrum väcker starka farhågor inom ReK.

| 9. | Kommittén anser att kommissionens förslag öppnar vägen för en mer konsekvent tillämpning av EU-reglerna för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation. |
| --- | --- |

9.

Kommittén anser att kommissionens förslag öppnar vägen för en mer konsekvent tillämpning av EU-reglerna för att fullborda den inre marknaden för elektronisk kommunikation.

”Direktivet om bättre lagstiftning”

| 10. | Regionkommittén välkomnar kommissionens rekommendation (1) om att avsevärt minska antalet marknader som kan komma i fråga för förhandsreglering och att göra bestämmelserna effektivare och enklare, där de fortfarande behövs, för både operatörer och de nationella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

10.

Regionkommittén välkomnar kommissionens rekommendation (1) om att avsevärt minska antalet marknader som kan komma i fråga för förhandsreglering och att göra bestämmelserna effektivare och enklare, där de fortfarande behövs, för både operatörer och de nationella tillsynsmyndigheterna.

| 11. | ReK uppskattar kommissionens förslag om att inrätta bättre samordnings- och harmoniseringsmekanismer för regelramarna i de olika medlemsländerna samt förfaranden för samordning, diskussion och samråd mellan de olika nationella tillsynsmyndigheterna. |
| --- | --- |

11.

ReK uppskattar kommissionens förslag om att inrätta bättre samordnings- och harmoniseringsmekanismer för regelramarna i de olika medlemsländerna samt förfaranden för samordning, diskussion och samråd mellan de olika nationella tillsynsmyndigheterna.

| 12. | Kommittén delar kommissionens åsikt att en effektiv förvaltning av radiospektrumet är viktig om man vill underlätta operatörernas tillgång och främja innovation och kulturell mångfald. |
| --- | --- |

12.

Kommittén delar kommissionens åsikt att en effektiv förvaltning av radiospektrumet är viktig om man vill underlätta operatörernas tillgång och främja innovation och kulturell mångfald.

| 13. | ReK delar kommissionens åsikt i fråga om behovet av samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät förutsatt att detta gemensamma utnyttjande är tekniskt möjligt och att kostnaderna kan fördelas rättvist. |
| --- | --- |

13.

ReK delar kommissionens åsikt i fråga om behovet av samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät förutsatt att detta gemensamma utnyttjande är tekniskt möjligt och att kostnaderna kan fördelas rättvist.

| 14. | Kommittén anser liksom kommissionen att det är viktigt med en harmonisering av nummer inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. ReK menar emellertid att medlemsstaterna är mer lämpade att vidta alla åtgärder i samband med en sådan harmonisering, som kan genomföras inom ramen för den befintliga ”Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter”. |
| --- | --- |

14.

Kommittén anser liksom kommissionen att det är viktigt med en harmonisering av nummer inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. ReK menar emellertid att medlemsstaterna är mer lämpade att vidta alla åtgärder i samband med en sådan harmonisering, som kan genomföras inom ramen för den befintliga ”Europeiska gruppen av regleringsmyndigheter”.

| 15. | Regionkommittén anser att medlemsstaterna bör ha exklusiva befogenheter att tilldela spektrum för tjänster som syftar till att säkerställa språklig och kulturell mångfald och mediepluralism. |
| --- | --- |

15.

Regionkommittén anser att medlemsstaterna bör ha exklusiva befogenheter att tilldela spektrum för tjänster som syftar till att säkerställa språklig och kulturell mångfald och mediepluralism.

| 16. | Kommittén anser inte att det finns skäl att föreskriva en funktionell delning som ytterligare en åtgärd för att avreglera marknaden, utan menar att en konkurrens som grundar sig på infrastrukturen är effektivare och att den befintliga regelramen f.ö. redan möjliggör åtgärder som syftar till separation, inklusive funktionell delning. |
| --- | --- |

16.

Kommittén anser inte att det finns skäl att föreskriva en funktionell delning som ytterligare en åtgärd för att avreglera marknaden, utan menar att en konkurrens som grundar sig på infrastrukturen är effektivare och att den befintliga regelramen f.ö. redan möjliggör åtgärder som syftar till separation, inklusive funktionell delning.

| 17. | Kommittén anser att man bör behålla alla hänvisningar till internationella avtal och alla förfaranden som föreskrivs av dessa när det gäller förvaltningen av radiospektrum eftersom dessa överenskommelser redan finns och utgör en vidare regelram än unionens. |
| --- | --- |

17.

Kommittén anser att man bör behålla alla hänvisningar till internationella avtal och alla förfaranden som föreskrivs av dessa när det gäller förvaltningen av radiospektrum eftersom dessa överenskommelser redan finns och utgör en vidare regelram än unionens.

”Medborgardirektivet”

| 18. | Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens satsningar på att stärka och förbättra konsumentskyddet och användarnas rättigheter inom sektorn för elektronisk kommunikation, genom att bland annat ge konsumenter mer information om priser och leveransvillkor och underlätta tillträde till och användning av elektronisk kommunikation, inklusive larmtjänster, för användare med funktionshinder. |
| --- | --- |

18.

Regionkommittén ställer sig bakom kommissionens satsningar på att stärka och förbättra konsumentskyddet och användarnas rättigheter inom sektorn för elektronisk kommunikation, genom att bland annat ge konsumenter mer information om priser och leveransvillkor och underlätta tillträde till och användning av elektronisk kommunikation, inklusive larmtjänster, för användare med funktionshinder.

| 19. | Kommittén uppskattar förslagen om att förbättra skyddet för enskilda personer med avseende på integritet och behandling av personuppgifter inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt genom bättre säkerhetsrelaterade bestämmelser och förbättrade genomförandemekanismer. |
| --- | --- |

19.

Kommittén uppskattar förslagen om att förbättra skyddet för enskilda personer med avseende på integritet och behandling av personuppgifter inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt genom bättre säkerhetsrelaterade bestämmelser och förbättrade genomförandemekanismer.

| 20. | Kommittén vill rikta kommissionens uppmärksamhet på konsumenternas behov i ekonomiskt svaga regioner och landsbygdsområden samt områden som är geografiskt svårtillgängliga de yttersta randområdena och glest befolkade områden. |
| --- | --- |

20.

Kommittén vill rikta kommissionens uppmärksamhet på konsumenternas behov i ekonomiskt svaga regioner och landsbygdsområden samt områden som är geografiskt svårtillgängliga de yttersta randområdena och glest befolkade områden.

| 21. | ReK vill rikta kommissionens uppmärksamhet på att vissa åtgärder för att säkerställa säkerheten i näten och konsumentskyddet kräver en samordning och ett genomförande på internationell nivå snarare än på gemenskapsnivå. |
| --- | --- |

21.

ReK vill rikta kommissionens uppmärksamhet på att vissa åtgärder för att säkerställa säkerheten i näten och konsumentskyddet kräver en samordning och ett genomförande på internationell nivå snarare än på gemenskapsnivå.

| 22. | Kommittén riktar kommissionens uppmärksamhet på att vissa av de åtgärder som föreslås i direktivet kräver avsevärda investeringar i teknisk infrastruktur (t.ex. ett gemensamt larmnummer eller möjligheter att lokalisera telefonanvändaren), investeringar som svårligen kan bäras av små tjänsteoperatörer, exempelvis lokala eller regionala operatörer. |
| --- | --- |

22.

Kommittén riktar kommissionens uppmärksamhet på att vissa av de åtgärder som föreslås i direktivet kräver avsevärda investeringar i teknisk infrastruktur (t.ex. ett gemensamt larmnummer eller möjligheter att lokalisera telefonanvändaren), investeringar som svårligen kan bäras av små tjänsteoperatörer, exempelvis lokala eller regionala operatörer.

| 23. | Kommittén uppskattar kommissionens satsningar på att främja nummerportabilitet mellan fasta och mobila nät. |
| --- | --- |

23.

Kommittén uppskattar kommissionens satsningar på att främja nummerportabilitet mellan fasta och mobila nät.

| 24. | Regionkommittén vill rikta kommissionens uppmärksamhet på de särskilda behoven i landsbygdsregioner som ofta har en mycket begränsad infrastruktur som bygger på det nätverk som den tidigare (statliga) operatören byggt upp. Kommittén efterlyser särskilda åtgärder i dessa fall, till exempel i form av strukturfonder för dessa regioner. Kommittén vill också rikta uppmärksamheten på de begränsningar och strukturella extrakostnader som de yttersta randområdena ständigt drabbas av när det gäller elektroniska kommunikationer. Man bör därför överväga särskilda åtgärder för att medborgarna i dessa områden ska få samma villkor som medborgarna på den europeiska kontinenten. |
| --- | --- |

24.

Regionkommittén vill rikta kommissionens uppmärksamhet på de särskilda behoven i landsbygdsregioner som ofta har en mycket begränsad infrastruktur som bygger på det nätverk som den tidigare (statliga) operatören byggt upp. Kommittén efterlyser särskilda åtgärder i dessa fall, till exempel i form av strukturfonder för dessa regioner. Kommittén vill också rikta uppmärksamheten på de begränsningar och strukturella extrakostnader som de yttersta randområdena ständigt drabbas av när det gäller elektroniska kommunikationer. Man bör därför överväga särskilda åtgärder för att medborgarna i dessa områden ska få samma villkor som medborgarna på den europeiska kontinenten.

| 25. | Kommittén anser att reglerna om sändningsplikt (”must carry”) för radiotjänster bör utvidgas till alla tilläggstjänster och ses över regelbundet. |
| --- | --- |

25.

Kommittén anser att reglerna om sändningsplikt (”must carry”) för radiotjänster bör utvidgas till alla tilläggstjänster och ses över regelbundet.

”Europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation”

| 26. | Regionkommittén anser att inrättandet av en europeisk myndighet för telekommunikationer, som i praktiken skulle läggas till det befintliga institutionella arrangemanget i fråga om regleringen av marknaden för elektronisk kommunikation, inte är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, utan riskerar att öka komplexiteten snarare än att förenkla processen i enlighet med målet för paketet av förslag. |
| --- | --- |

26.

Regionkommittén anser att inrättandet av en europeisk myndighet för telekommunikationer, som i praktiken skulle läggas till det befintliga institutionella arrangemanget i fråga om regleringen av marknaden för elektronisk kommunikation, inte är förenligt med subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna, utan riskerar att öka komplexiteten snarare än att förenkla processen i enlighet med målet för paketet av förslag.

| 27. | Regionkommittén stöder därför ett europeiskt organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet. Detta organ skulle kunna utföra många av de uppgifter som presenteras i förslaget om en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation (EECMA) och i mångt och mycket ha samma uppbyggnad som EECMA i kommissionens förslag, men utan att vara en byrå. Man skulle därmed undvika vissa av de potentiella problemen med EECMA. |
| --- | --- |

27.

Regionkommittén stöder därför ett europeiskt organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet. Detta organ skulle kunna utföra många av de uppgifter som presenteras i förslaget om en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation (EECMA) och i mångt och mycket ha samma uppbyggnad som EECMA i kommissionens förslag, men utan att vara en byrå. Man skulle därmed undvika vissa av de potentiella problemen med EECMA.

II.   ÄNDRINGSREKOMMENDATIONER

Ändringsförslag 1

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 2.e, artikel 2, tillägg av punkt s).

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| s) | skadlig störning: en störning som gör att en radionavigeringstjänst eller annan säkerhetstjänst inte fungerar eller som i övrigt allvarligt försämrar, hindrar eller upprepade gånger stör en radiokommunikationstjänst som drivs i enlighet med tillämplig gemenskaps- eller nationell lagstiftning. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

s)

skadlig störning: en störning som gör att en radionavigeringstjänst eller annan säkerhetstjänst inte fungerar eller som i övrigt allvarligt försämrar, hindrar eller upprepade gånger stör en radiokommunikationstjänst som drivs i enlighet med tillämplig gemenskaps- eller nationell lagstiftning.

| s) | skadlig störning: en störning som gör att en radionavigeringstjänst eller annan säkerhetstjänst inte fungerar eller som i övrigt allvarligt försämrar, hindrar eller upprepade gånger stör en radiokommunikationstjänst som drivs i enlighet med tillämplig gemenskaps- eller nationell lagstiftning eller i enlighet med internationella frekvensplaner. |
| --- | --- |

s)

skadlig störning: en störning som gör att en radionavigeringstjänst eller annan säkerhetstjänst inte fungerar eller som i övrigt allvarligt försämrar, hindrar eller upprepade gånger stör en radiokommunikationstjänst som drivs i enlighet med tillämplig gemenskaps- eller nationell lagstiftning eller i enlighet med internationella frekvensplaner.

Motivering:

Förvaltningen av spektrumet är till stora delar reglerat genom internationella avtal och frekvensplaner som fastställts inom ramen för Europeiska post- och telesammanslutningen och Internationella teleunionen. Det är särskilt viktigt för radiotjänster (t.ex. GE-06). Definitionen av ”skadlig störning” bör därför ändras.

Ändringsförslag 2

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 8, ändring av artikel 8.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| a) | Andra stycket i punkt 1 ska ersättas med följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

a)

Andra stycket i punkt 1 ska ersättas med följande:

| a) | Andra stycket i punkt 1 ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

a)

Andra stycket i punkt 1 ska ersättas med följande:

”Medlemsstaterna ska, om inget annat anges i artikel 9 om radiofrekvenser, i största möjliga utsträckning beakta det önskvärda i att regleringen görs teknikneutral och säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna gör detsamma när de fullgör de tillsynsuppgifter som anges i detta direktiv och i särdirektiven, i synnerhet de uppgifter som syftar till att säkerställa en effektiv konkurrens.”

”Medlemsstaterna ska, om inget annat anges i artikel 9 om radiofrekvenser, i största möjliga utsträckning beakta det önskvärda i att regleringen görs teknikneutral och säkerställa att de nationella tillsynsmyndigheterna gör detsamma när de fullgör de tillsynsuppgifter som anges i detta direktiv och i särdirektiven, i synnerhet de uppgifter som syftar till att säkerställa en effektiv konkurrens, samtidigt som kulturell mångfald och mediepluralism säkerställs.”

| b) | Punkterna 2 a och 2 b ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

Punkterna 2 a och 2 b ska ersättas med följande:

| b) | Punkterna 2 a och 2 b ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

b)

Punkterna 2 a och 2 b ska ersättas med följande:

| ”a) | säkerställa att användarna, inklusive användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov får maximalt utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet,” |
| --- | --- |

”a)

säkerställa att användarna, inklusive användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov får maximalt utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet,”

| a) | säkerställa att användarna, inklusive användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov får maximalt utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet, |
| --- | --- |

a)

säkerställa att användarna, inklusive användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov får maximalt utbyte när det gäller urval, pris och kvalitet,

| ”b) | säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt i samband med distribution av innehåll,” |
| --- | --- |

”b)

säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt i samband med distribution av innehåll,”

| ”b) | säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt i samband med distribution av innehåll,” |
| --- | --- |

”b)

säkerställa att det inte uppstår någon snedvridning eller begränsning av konkurrensen inom sektorn för elektronisk kommunikation, särskilt i samband med distribution av innehåll,”

| c) | Punkt 3 d ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 d ska ersättas med följande:

| c) | Punkt 3 d ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

c)

Punkt 3 d ska ersättas med följande:

| ”d) | samarbeta med kommissionen och Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation för att kunna säkerställa att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och att detta direktiv och särdirektiven tillämpas på ett konsekvent sätt.” |
| --- | --- |

”d)

samarbeta med kommissionen och Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation för att kunna säkerställa att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och att detta direktiv och särdirektiven tillämpas på ett konsekvent sätt.”

| ”d) | samarbeta med kommissionen och Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation för att kunna säkerställa att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och att detta direktiv och särdirektiven tillämpas på ett konsekvent sätt.” |
| --- | --- |

”d)

samarbeta med kommissionen och Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation för att kunna säkerställa att en enhetlig regleringspraxis utarbetas och att detta direktiv och särdirektiven tillämpas på ett konsekvent sätt.”

och Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation

| d) | Punkt 4 e ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 e ska ersättas med följande:

| d) | Punkt 4 e ska ersättas med följande: |
| --- | --- |

d)

Punkt 4 e ska ersättas med följande:

| ”e) | tillgodose behoven hos särskilda samhällsgrupper, i synnerhet hos användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov,” |
| --- | --- |

”e)

tillgodose behoven hos särskilda samhällsgrupper, i synnerhet hos användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov,”

| ”e) | tillgodose behoven hos särskilda samhällsgrupper, i synnerhet hos användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov, samt etniska, sociala och kulturella minoriteter och i landsbygdsområden eller glest befolkade områden.” |
| --- | --- |

”e)

tillgodose behoven hos särskilda samhällsgrupper, i synnerhet hos användare med funktionshinder, äldre användare och användare med särskilda sociala behov, samt etniska, sociala och kulturella minoriteter och i landsbygdsområden eller glest befolkade områden.”

samt etniska, sociala och kulturella minoriteter och i landsbygdsområden eller glest befolkade områden.

(...)

(...)

Motivering:

Hänsyn bör också tas till kulturell mångfald och mediepluralism samt de språkliga, etniska, sociala eller regionala minoriteternas behov.

När det gäller strykningen av hänvisningen till Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation, som kommissionen i sitt förslag till förordning KOM(2007) 699 föreslår ska inrättas – se ändringsförslag 20 nedan.

Ändringsförslag 3

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 9, ny version av artikel 9.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 9 | Artikel 9 |
| Förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster | Förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster |
| 1. | Medlemsstaterna ska säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med artikel 8. De ska säkerställa att den fördelning och tilldelning av sådana radiofrekvenser som utförs av nationella tillsynsmyndigheter är baserad på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 9

Artikel 9

Förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster

Förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster

Förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster

Förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med artikel 8. De ska säkerställa att den fördelning och tilldelning av sådana radiofrekvenser som utförs av nationella tillsynsmyndigheter är baserad på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier.

| 1. | Medlemsstaterna ska säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med artikel 8. De ska säkerställa att den fördelning och tilldelning av sådana radiofrekvenser som utförs av nationella tillsynsmyndigheter är baserad på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa en effektiv förvaltning av radiofrekvenser för elektroniska kommunikationstjänster inom sitt territorium i enlighet med artikel 8. De ska säkerställa att den fördelning och tilldelning av sådana radiofrekvenser som utförs av nationella tillsynsmyndigheter är baserad på objektiva, öppet redovisade, icke-diskriminerande och proportionella kriterier.

| 2. | Medlemsstaterna ska främja harmoniseringen av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och i enlighet med beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet). |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska främja harmoniseringen av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och i enlighet med beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet).

| 2. | Medlemsstaterna ska främja harmoniseringen av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, vilket kan ge skalfördelar och underlätta driftskompatibilitet för tjänster som gynnar konsumenterna, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och i enlighet med beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet). |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska främja harmoniseringen av användningen av radiofrekvenser inom gemenskapen, vilket kan ge skalfördelar och underlätta driftskompatibilitet för tjänster som gynnar konsumenterna, i linje med behovet av en ändamålsenlig och effektiv användning och i enlighet med beslut nr 676/2002/EG (radiospektrumbeslutet).

vilket kan ge skalfördelar och underlätta driftskompatibilitet för tjänster som gynnar konsumenterna,

| 3. | Om inte annat föreskrivs i andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt artikel 9 c, ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av radionät eller trådlös tillträdesteknik kan användas i de radiofrekvensband som är öppna för elektroniska kommunikationstjänster. |
| --- | --- |

3.

Om inte annat föreskrivs i andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt artikel 9 c, ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av radionät eller trådlös tillträdesteknik kan användas i de radiofrekvensband som är öppna för elektroniska kommunikationstjänster.

| 3. | Om inte annat föreskrivs i andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt radiospektrumbeslutet (676/2002/EG)
  artikel 9 c, ska medlemsstaterna i möjligaste mån säkerställa att alla typer av radionät eller trådlös tillträdesteknik kan användas i de radiofrekvensband som är öppna för elektroniska kommunikationstjänster i överensstämmelse med förteckningarna över tilldelning av nationella frekvenser och UIT:s bestämmelser. |
| --- | --- |

3.

Om inte annat föreskrivs i andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt radiospektrumbeslutet (676/2002/EG)
  artikel 9 c, ska medlemsstaterna i möjligaste mån säkerställa att alla typer av radionät eller trådlös tillträdesteknik kan användas i de radiofrekvensband som är öppna för elektroniska kommunikationstjänster i överensstämmelse med förteckningarna över tilldelning av nationella frekvenser och UIT:s bestämmelser.

radiospektrumbeslutet (676/2002/EG)

artikel 9 c

i möjligaste mån

i överensstämmelse med förteckningarna över tilldelning av nationella frekvenser och UIT:s bestämmelser

Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar, där det är berättigat, för vilken typ av radionät eller trådlös tillträdesteknik som används, för att

Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar, där det är berättigat, för vilken typ av radionät eller trådlös tillträdesteknik som används, för att

| a) | undvika skadliga störningar, |
| --- | --- |

a)

undvika skadliga störningar,

| a) | undvika skadliga störningar, |
| --- | --- |

a)

undvika skadliga störningar,

| b) | skydda allmänheten från att exponeras för elektromagnetiska fält, |
| --- | --- |

b)

skydda allmänheten från att exponeras för elektromagnetiska fält,

| b) | skydda allmänheten från att exponeras för elektromagnetiska fält, |
| --- | --- |

b)

skydda allmänheten från att exponeras för elektromagnetiska fält,

| c) | säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser där användningen av frekvenser omfattas av ett allmänt tillstånd, eller |
| --- | --- |

c)

säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser där användningen av frekvenser omfattas av ett allmänt tillstånd, eller

| c) | säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser när de används
  där användningen av frekvenser omfattas av ett allmänt tillstånd, eller |
| --- | --- |

c)

säkerställa ett maximalt gemensamt utnyttjande av radiofrekvenser när de används
  där användningen av frekvenser omfattas av ett allmänt tillstånd, eller

när de används

där användningen av frekvenser omfattas av ett allmänt tillstånd

| d) | följa en restriktion i enlighet med punkt 4 nedan. |
| --- | --- |

d)

följa en restriktion i enlighet med punkt 4 nedan.

| d) | följa en restriktion i enlighet med punkt 4 nedan. |
| --- | --- |

d)

följa en restriktion i enlighet med punkt 4 nedan.

| 4. | Om inte annat föreskrivs i det andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt artikel 9 c, ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av elektroniska kommunikationstjänster kan tillhandahållas i de radiofrekvensband som är öppna för elektronisk kommunikation. Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar för de typer av elektroniska kommunikationstjänster som ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

4.

Om inte annat föreskrivs i det andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt artikel 9 c, ska medlemsstaterna säkerställa att alla typer av elektroniska kommunikationstjänster kan tillhandahållas i de radiofrekvensband som är öppna för elektronisk kommunikation. Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar för de typer av elektroniska kommunikationstjänster som ska tillhandahållas.

| 4. | Om inte annat föreskrivs i andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt radiospektrumbeslutet (676/2002/EG)
  artikel 9 c, ska medlemsstaterna i möjligaste mån säkerställa att alla typer av elektroniska kommunikationstjänster kan tillhandahållas i de radiofrekvensband som är öppna för elektronisk kommunikation i överensstämmelse med förteckningarna över tilldelning av nationella frekvenser och UIT:s bestämmelser. Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar för de typer av elektroniska kommunikationstjänster som ska tillhandahållas. |
| --- | --- |

4.

Om inte annat föreskrivs i andra stycket eller i åtgärderna som antagits enligt radiospektrumbeslutet (676/2002/EG)
  artikel 9 c, ska medlemsstaterna i möjligaste mån säkerställa att alla typer av elektroniska kommunikationstjänster kan tillhandahållas i de radiofrekvensband som är öppna för elektronisk kommunikation i överensstämmelse med förteckningarna över tilldelning av nationella frekvenser och UIT:s bestämmelser. Medlemsstaterna kan dock fastställa proportionella och icke-diskriminerande begränsningar för de typer av elektroniska kommunikationstjänster som ska tillhandahållas.

radiospektrumbeslutet (676/2002/EG)

artikel 9 c

i möjligaste mån

i överensstämmelse med förteckningarna över tilldelning av nationella frekvenser och UIT:s bestämmelser

De begränsningar som kräver att en tjänst ska tillhandahållas inom ett specifikt band ska vara motiverade för att säkerställa att ett mål av allmänt intresse uppfylls i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som t.ex. livräddning, främjande av social, regional eller geografisk sammanhållning, undvikande av ineffektivt utnyttjande av radiofrekvenser, eller främjande av kulturell och språklig mångfald och pluralism i medierna så som detta definieras i nationell lagstiftning i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

De begränsningar som kräver att en tjänst ska tillhandahållas inom ett specifikt band ska vara motiverade för att säkerställa att ett mål av allmänt intresse uppfylls i enlighet med gemenskapslagstiftningen, som t.ex. livräddning, främjande av social, regional eller geografisk sammanhållning, undvikande av ineffektivt utnyttjande av radiofrekvenser, eller främjande av kulturell och språklig mångfald och pluralism i medierna så som detta definieras i nationell lagstiftning i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

främja kulturell och språklig mångfald och pluralism i medierna så som detta definieras i nationell lagstiftning i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

En begränsning som innebär ett förbud mot att tillhandahålla andra tjänster inom ett specifikt band kan fastställas endast om den motiveras av behovet av att skydda människoliv* eller tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse så som detta definieras i nationell lagstiftning i enlighet med gemenskapslagstiftningen, t.ex. främja språklig och kulturell mångfald och pluralism i medierna.

eller tillhandahålla en tjänst av allmänt intresse så som detta definieras i nationell lagstiftning i enlighet med gemenskapslagstiftningen, t.ex. främja språklig och kulturell mångfald och pluralism i medierna.

| 5. | Medlemsstaterna ska regelbundet se över behovet av begränsningarna som anges i punkt 3 och 4. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna ska regelbundet se över behovet av begränsningarna som anges i punkt 3 och 4.

| 5. | Medlemsstaterna ska regelbundet se över behovet av begränsningarna som anges i punkt 3 och 4 och kan själva besluta om undantag till dessa. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna ska regelbundet se över behovet av begränsningarna som anges i punkt 3 och 4 och kan själva besluta om undantag till dessa.

och kan själva besluta om undantag till dessa

| 6. | Punkterna 3 och 4 ska gälla för fördelning och tilldelning av radiofrekvenser efter den 31 december 2009. |
| --- | --- |

6.

Punkterna 3 och 4 ska gälla för fördelning och tilldelning av radiofrekvenser efter den 31 december 2009.

| 6. | Punkterna 3 och 4 ska gälla för fördelning och tilldelning av radiofrekvenser efter den 31 december 2009
  från den dag då föreliggande direktiv träder i kraft i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

6.

Punkterna 3 och 4 ska gälla för fördelning och tilldelning av radiofrekvenser efter den 31 december 2009
  från den dag då föreliggande direktiv träder i kraft i medlemsstaterna.

efter den 31 december 2009

från den dag då föreliggande direktiv träder i kraft i medlemsstaterna

Motivering:

De åtgärder och förfaranden i samband med förvaltningen av spektrumet som fastställs i radiospektrumbeslutet (676/2002/EG) möjliggör redan en realistisk och rättvis förvaltning av spektrumet samtidigt som det är teknikneutralt och tjänsteneutralt.

radiospektrumbeslutet (676/2002/EG)

De avtal som upprättats inom ramen för Europeiska post- och telesammanslutningen och Internationella teleunionen bör respekteras. Dessa avtal möjliggör redan en effektiv användning av spektrumet.

Man bör emellertid föreskriva åtgärder för att skydda och främja tjänster som kan utveckla den kulturella och språkliga mångfalden samt mediepluralismen. Det handlar bland annat om att säkerställa tillgång till radiospektrumet för regionala och lokala radiotjänster och elektroniska kommunikationstjänster.

Medlemsstaterna bör ha ansvar för förvaltningen av spektrumet på nationell nivå. Det handlar bland annat om att säkerställa att en tillräckligt stor del av spektrumet reserveras för radiotjänster så att dessa kan utföra sitt uppdrag vad avser innehåll.

Ändringsförslag 4

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 10, införande av artikel 9 a.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 9 a | Stryk artikel 9 a. |
| Översyn av begränsningar av befintliga rättigheter | |
| 1. | Medlemsstaterna ska under en femårsperiod med början den [1 januari 2010], säkerställa att innehavare av nyttjanderätter för radiofrekvenser som beviljades före det datumet kan lämna in en ansökan till den behöriga nationella tillsynsmyndigheten om förnyad bedömning av begränsningarna i deras nyttjanderätter i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 9 a

Artikel 9 a

Stryk artikel 9 a.

Översyn av begränsningar av befintliga rättigheter

Översyn av begränsningar av befintliga rättigheter

1.

Medlemsstaterna ska under en femårsperiod med början den [1 januari 2010], säkerställa att innehavare av nyttjanderätter för radiofrekvenser som beviljades före det datumet kan lämna in en ansökan till den behöriga nationella tillsynsmyndigheten om förnyad bedömning av begränsningarna i deras nyttjanderätter i enlighet med artiklarna 9.3 och 9.4.

Innan den behöriga nationella tillsynsmyndigheten fattar sitt beslut ska den meddela innehavaren av rättigheten om den förnyade bedömningen av begränsningarna, som visar den nya omfattningen av nyttjanderätten efter den förnyade bedömningen och ge honom rimligt med tid för att kunna återkalla sin ansökan.

Om rättighetsinnehavaren återkallar sin ansökan ska nyttjanderätten kvarstå oförändrad till dess den förfaller eller fram till slutet av femårsperioden, beroende på vilket datum som inträffar först.

| 2. | När rättighetsinnehavaren som nämndes i punkt 1 är en leverantör av radio- eller televisionsinnehåll och nyttjanderätten till radiofrekvenser har beviljats för uppfyllandet av ett specifikt mål av allmänt intresse, kan en ansökan om förnyad bedömning endast göras för den del av radiofrekvenserna som är nödvändiga för att uppfylla målet i fråga. Den del av radiofrekvenserna som då blir onödig för uppfyllandet av ett sådant mål efter tillämpning av artiklarna 9.3 och 9.4 ska bli föremål för ett nytt tilldelningsförfarande i överensstämmelse med artikel 7.2 i auktorisationsdirektivet. |
| --- | --- |

2.

När rättighetsinnehavaren som nämndes i punkt 1 är en leverantör av radio- eller televisionsinnehåll och nyttjanderätten till radiofrekvenser har beviljats för uppfyllandet av ett specifikt mål av allmänt intresse, kan en ansökan om förnyad bedömning endast göras för den del av radiofrekvenserna som är nödvändiga för att uppfylla målet i fråga. Den del av radiofrekvenserna som då blir onödig för uppfyllandet av ett sådant mål efter tillämpning av artiklarna 9.3 och 9.4 ska bli föremål för ett nytt tilldelningsförfarande i överensstämmelse med artikel 7.2 i auktorisationsdirektivet.

| 3. | Efter den femårsperiod som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att artiklarna 9.3 och 9.4 gäller för samtliga kvarstående tilldelningar och fördelningar av radiofrekvenser som existerade när detta direktiv trädde i kraft. |
| --- | --- |

3.

Efter den femårsperiod som anges i punkt 1 ska medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder för att säkerställa att artiklarna 9.3 och 9.4 gäller för samtliga kvarstående tilldelningar och fördelningar av radiofrekvenser som existerade när detta direktiv trädde i kraft.

| 4. | När medlemsstaterna tillämpar denna artikel ska de vidta lämpliga åtgärder för att garantera en sund konkurrens. |
| --- | --- |

4.

När medlemsstaterna tillämpar denna artikel ska de vidta lämpliga åtgärder för att garantera en sund konkurrens.

Motivering:

Denna artikel är inte förenlig med subsidiaritetsprincipen. Innehavare av nyttjanderätter för tjänster som enbart riktar sig till en enda medlemsstat eller till och med en region i denna medlemsstat bör inte påverkas av beslut om förvaltning av spektrumet på gemenskapsnivå.

Ändringsförslag 5

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 10, införande av artikel 9 b.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 9 b | Stryk artikel 9 b. |
| Överföring av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser | |
| 1. | Medlemsstaterna ska säkerställa att företag kan överföra eller hyra ut sina individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser i de band där denna möjlighet erbjuds i genomförandeåtgärderna som antagits i enlighet med artikel 9 c till andra företag, utan den nationella tillsynsmyndighetens förhandsgodkännande. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 9 b

Artikel 9 b

Stryk artikel 9 b.

Överföring av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser

Överföring av individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa att företag kan överföra eller hyra ut sina individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser i de band där denna möjlighet erbjuds i genomförandeåtgärderna som antagits i enlighet med artikel 9 c till andra företag, utan den nationella tillsynsmyndighetens förhandsgodkännande.

Inom övriga band kan medlemsstaterna även tillåta företag att överlåta eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser till andra företag.

| 2. | Medlemsstaterna ska säkerställa att ett företags avsikt att överlåta nyttjanderätter till radiofrekvenser anmäls till den nationella tillsynsmyndighet som har ansvaret för tilldelningen av spektrum och att den offentliggörs. I de fall användningen av radiofrekvenser har harmoniserats genom tillämpning av radiospektrumbeslutet eller andra gemenskapsåtgärder, ska all sådan överföring ske enligt sådan harmoniserad användning. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska säkerställa att ett företags avsikt att överlåta nyttjanderätter till radiofrekvenser anmäls till den nationella tillsynsmyndighet som har ansvaret för tilldelningen av spektrum och att den offentliggörs. I de fall användningen av radiofrekvenser har harmoniserats genom tillämpning av radiospektrumbeslutet eller andra gemenskapsåtgärder, ska all sådan överföring ske enligt sådan harmoniserad användning.

Motivering:

Förslaget innebär inget verkligt mervärde i förhållande till det aktuella systemet som redan ger möjlighet att frivilligt överföra eller hyra ut individuella nyttjanderätter för radiofrekvenser.

Ändringsförslag 6

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 10, införande av artikel 9 c.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 9 c | Stryk artikel 9 c. |
| Harmoniseringsåtgärder för radiofrekvensförvaltning | |
| Kommissionen kan, för att bidra till utvecklingen av den inre marknaden och uppfylla principerna i denna artikel, vidta lämpliga genomförandeåtgärder för att | |
| a) | harmonisera identifieringen av band för vilka nyttjanderätter kan överföras eller hyras ut från ett företag till ett annat, |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 9 c

Artikel 9 c

Stryk artikel 9 c.

Harmoniseringsåtgärder för radiofrekvensförvaltning

Harmoniseringsåtgärder för radiofrekvensförvaltning

Kommissionen kan, för att bidra till utvecklingen av den inre marknaden och uppfylla principerna i denna artikel, vidta lämpliga genomförandeåtgärder för att

a)

harmonisera identifieringen av band för vilka nyttjanderätter kan överföras eller hyras ut från ett företag till ett annat,

| b) | harmonisera villkoren för sådana rättigheter och de villkor, förfaranden, gränser, begränsningar, återkallanden och övergångsregler som är tillämpliga på sådana överföringar eller uthyrningar, |
| --- | --- |

b)

harmonisera villkoren för sådana rättigheter och de villkor, förfaranden, gränser, begränsningar, återkallanden och övergångsregler som är tillämpliga på sådana överföringar eller uthyrningar,

| c) | harmonisera de särskilda åtgärderna för att säkerställa en sund konkurrens när individuella rättigheter överförs, |
| --- | --- |

c)

harmonisera de särskilda åtgärderna för att säkerställa en sund konkurrens när individuella rättigheter överförs,

| d | skapa ett undantag för principen om teknik- eller tjänsteneutralitet och harmonisera tillämpningsområde och typ för undantagen till dessa principer om teknik och tjänsteneutralitet i enlighet med artikel 9.3 och 9.4, utom vad gäller undantag som syftar till att främja kulturell och språklig mångfald och mediepluralism. |
| --- | --- |

d

skapa ett undantag för principen om teknik- eller tjänsteneutralitet och harmonisera tillämpningsområde och typ för undantagen till dessa principer om teknik och tjänsteneutralitet i enlighet med artikel 9.3 och 9.4, utom vad gäller undantag som syftar till att främja kulturell och språklig mångfald och mediepluralism.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4. Kommissionen får vid genomförandet av bestämmelserna i denna punkt, bistås av Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation i enlighet med artikel 10 förordning [.../EG].

Motivering:

ReK anser att det är av största vikt att Europeiska post- och telesammanslutningen, Internationella teleunionen och ECC får delta i alla åtgärder som syftar till harmonisering av spektrumet, på så vis som är fallet idag.

Ändringsförslag 7

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 11 b, artikel 10, ny version av punkt 4.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av nummer inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området, vilket kan inkludera fastställandet av taxeprinciper för särskilda nummer eller nummerrader. Genomförandeåtgärderna kan omfatta särskilda skyldigheter för Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation vid tillämpningen av dessa åtgärder. | Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av nummer inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området, vilket kan inkludera fastställandet av taxeprinciper för särskilda nummer eller nummerrader. Genomförandeåtgärderna kan omfatta särskilda skyldigheter för Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation vid tillämpningen av dessa åtgärder. |
| Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4. | Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av nummer inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området, vilket kan inkludera fastställandet av taxeprinciper för särskilda nummer eller nummerrader. Genomförandeåtgärderna kan omfatta särskilda skyldigheter för Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation vid tillämpningen av dessa åtgärder.

Medlemsstaterna ska stödja harmonisering av nummer inom gemenskapen när detta främjar den inre marknadens funktion eller utvecklingen av alleuropeiska tjänster. Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området, vilket kan inkludera fastställandet av taxeprinciper för särskilda nummer eller nummerrader. Genomförandeåtgärderna kan omfatta särskilda skyldigheter för Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation vid tillämpningen av dessa åtgärder.

Kommissionen får vidta lämpliga tekniska genomförandeåtgärder på området, vilket kan inkludera fastställandet av taxeprinciper för särskilda nummer eller nummerrader. Genomförandeåtgärderna kan omfatta särskilda skyldigheter för Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation vid tillämpningen av dessa åtgärder.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4.

Dessa åtgärder, som avser att ändra icke väsentliga delar av detta direktiv genom att komplettera det, ska antas i enlighet med det föreskrivande förfarandet med kontroll i artikel 22.3. Kommissionen kan i särskilt brådskande fall, tillämpa det skyndsamma förfarande som anges i artikel 22.4.

Motivering:

Medlemsstaterna är mer kompetenta och bättre informerade när det gäller tekniska åtgärder.

Ändringsförslag 8

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 13, ny version av artikel 12.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 12 | Artikel 12 |
| Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät | Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät |
| 1. | Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella tillsynsmyndigheterna kunna införa ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom där det ingår tillträde till byggnader, master, antenner, ledningar, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 12

Artikel 12

Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

Samlokalisering och gemensamt utnyttjande av faciliteter för leverantörer av elektroniska kommunikationsnät

1.

Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella tillsynsmyndigheterna kunna införa ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom där det ingår tillträde till byggnader, master, antenner, ledningar, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp.

| 1. | Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella tillsynsmyndigheterna kunna införa ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom där det ingår tillträde till byggnader, master, antenner, ledningar, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp i den mån sådana åtgärder är tekniskt genomförbara. |
| --- | --- |

1.

Om ett företag som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät enligt nationell lagstiftning har rätt att installera faciliteter på, över eller under offentlig eller privat egendom, eller om det får utnyttja ett förfarande för att expropriera eller använda egendom, ska de nationella tillsynsmyndigheterna kunna införa ett gemensamt utnyttjande av sådana faciliteter eller sådan egendom där det ingår tillträde till byggnader, master, antenner, ledningar, inspektionsbrunnar och kopplingsskåp i den mån sådana åtgärder är tekniskt genomförbara.

i den mån sådana åtgärder är tekniskt genomförbara

| 2. | Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidta åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet behöver skyddas eller genom att mål för fysisk planering behöver uppnås endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter måste ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidta åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet behöver skyddas eller genom att mål för fysisk planering behöver uppnås endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter måste ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen.

| 2. | Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidta åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet behöver skyddas eller genom att mål för fysisk planering behöver uppnås endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter måste ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får kräva att innehavarna av de nyttjanderätter som anges i punkt 1 gemensamt utnyttjar faciliteter eller egendom (inbegripet fysisk samlokalisering) eller vidta åtgärder för att underlätta samordningen av offentliga arbeten för att miljö, folkhälsa eller allmän säkerhet behöver skyddas eller genom att mål för fysisk planering behöver uppnås endast efter skälig tid av offentligt samråd under vilket alla berörda parter måste ges tillfälle att yttra sig. Sådana föreskrifter om gemensamt utnyttjande eller samordning får innehålla regler för fördelning av kostnaderna för det gemensamma utnyttjandet av faciliteterna eller egendomen.

| 3. | De åtgärder som vidtas av en nationell tillsynsmyndighet i enlighet med punkt 1 ska vara objektiva, öppet redovisade och proportionella. |
| --- | --- |

3.

De åtgärder som vidtas av en nationell tillsynsmyndighet i enlighet med punkt 1 ska vara objektiva, öppet redovisade och proportionella.

| 3. | De åtgärder som vidtas av en nationell tillsynsmyndighet i enlighet med punkt 1 ska vara objektiva, öppet redovisade och proportionella samt innebära en rättvis fördelning av kostnaderna. |
| --- | --- |

3.

De åtgärder som vidtas av en nationell tillsynsmyndighet i enlighet med punkt 1 ska vara objektiva, öppet redovisade och proportionella samt innebära en rättvis fördelning av kostnaderna.

samt innebära en rättvis fördelning av kostnaderna

Motivering:

Fördelningen av kostnaderna för sådana åtgärder bör vara rättvis. Man måste också säkerställa att åtgärderna är tekniskt genomförbara och medför verkliga fördelar för konsumenterna. Om till exempel olika användare samutnyttjar en TV-kabel minskar detta avsevärt det tillgängliga tjänsteutbudet för konsumenten.

Ändringsförslag 9

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 16 c, artikel 15, ny version av punkt 3.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 3. | De nationella tillsynsmyndigheterna ska i största möjliga utsträckning beakta rekommendationen och riktlinjerna vid definitionen av de med hänsyn till nationella förhållanden relevanta marknaderna, särskilt geografiska marknader inom sitt territorium, i överensstämmelse med konkurrenslagstiftningens principer. De nationella tillsynsmyndigheterna ska följa förfarandena i artiklarna 6 och 7, innan de definierar marknader som skiljer sig från dem som framgår av rekommendationen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

3.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska i största möjliga utsträckning beakta rekommendationen och riktlinjerna vid definitionen av de med hänsyn till nationella förhållanden relevanta marknaderna, särskilt geografiska marknader inom sitt territorium, i överensstämmelse med konkurrenslagstiftningens principer. De nationella tillsynsmyndigheterna ska följa förfarandena i artiklarna 6 och 7, innan de definierar marknader som skiljer sig från dem som framgår av rekommendationen.

| 3. | De nationella tillsynsmyndigheterna ska i största möjliga utsträckning beakta rekommendationen och riktlinjerna vid definitionen av de med hänsyn till nationella eller regionala förhållanden relevanta marknaderna, särskilt geografiska marknader inom sitt territorium, i överensstämmelse med konkurrenslagstiftningens principer. De nationella tillsynsmyndigheterna ska följa förfarandena i artiklarna 6 och 7, innan de definierar marknader som skiljer sig från dem som framgår av rekommendationen. |
| --- | --- |

3.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska i största möjliga utsträckning beakta rekommendationen och riktlinjerna vid definitionen av de med hänsyn till nationella eller regionala förhållanden relevanta marknaderna, särskilt geografiska marknader inom sitt territorium, i överensstämmelse med konkurrenslagstiftningens principer. De nationella tillsynsmyndigheterna ska följa förfarandena i artiklarna 6 och 7, innan de definierar marknader som skiljer sig från dem som framgår av rekommendationen.

eller regionala

Motivering:

Man bör även ta hänsyn till regionala skillnader, inte bara nationella.

Ändringsförslag 10

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 17 a, artikel 16, ny version av punkt 1.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | De nationella tillsynsmyndigheterna ska analysera de relevanta marknaderna som förtecknas i rekommendationen och därvid i största möjliga utsträckning beakta riktlinjerna.Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska analysera de relevanta marknaderna som förtecknas i rekommendationen och därvid i största möjliga utsträckning beakta riktlinjerna.Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna.

| 1. | De nationella tillsynsmyndigheterna ska analysera de relevanta marknaderna som förtecknas i rekommendationen och därvid i största möjliga utsträckning beakta riktlinjerna.Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna. Dessa analyser ska ta hänsyn till kulturella, språkliga, regionala och lokala skillnader. |
| --- | --- |

1.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska analysera de relevanta marknaderna som förtecknas i rekommendationen och därvid i största möjliga utsträckning beakta riktlinjerna.Medlemsstaterna ska säkerställa att denna analys, när så är lämpligt, genomförs i samarbete med de nationella konkurrensmyndigheterna. Dessa analyser ska ta hänsyn till kulturella, språkliga, regionala och lokala skillnader.

Dessa analyser ska ta hänsyn till kulturella, språkliga, regionala och lokala skillnader.

Motivering:

Lokala och regionala studier bör vara möjliga och bör finnas inskrivna i lagstiftningen.

Ändringsförslag 11

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), punkt 20, ny version av artikel 19.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 19 | Stryk ny version av artikel 19. |
| Harmoniseringsförfaranden | |
| 1. | När kommissionen konstaterar att skillnader i de nationella tillsynsmyndigheternas genomförande av de tillsynsuppgifter som anges i det här direktivet och särdirektiven skapar hinder för den inre marknaden, får kommissionen, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 i detta direktiv och artiklarna 6 och 8 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), utfärda en rekommendation eller fatta ett beslut om harmonisering av genomförandet av bestämmelserna i det här direktivet och särdirektiven för att de mål som anges i artikel 8 ska uppnås. När den gör detta ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta det eventuella yttrandet från Europeiska myndigheten. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 19

Artikel 19

Stryk ny version av artikel 19.

Harmoniseringsförfaranden

Harmoniseringsförfaranden

1.

När kommissionen konstaterar att skillnader i de nationella tillsynsmyndigheternas genomförande av de tillsynsuppgifter som anges i det här direktivet och särdirektiven skapar hinder för den inre marknaden, får kommissionen, utan att detta påverkar tillämpningen av artikel 9 i detta direktiv och artiklarna 6 och 8 i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), utfärda en rekommendation eller fatta ett beslut om harmonisering av genomförandet av bestämmelserna i det här direktivet och särdirektiven för att de mål som anges i artikel 8 ska uppnås. När den gör detta ska kommissionen i största möjliga utsträckning beakta det eventuella yttrandet från Europeiska myndigheten.

(...)

Motivering:

Artikeln bör tas bort helt och hållet eller åtminstone ändras avsevärt eftersom den myndighet som omnämns flera gånger i texten enligt ReK:s mening står i strid mot subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna.

Ändringsförslag 12

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 2, Ändringar i direktiv 2002/19/EG (tillträdesdirektivet), punkt 9, införande av artikel 13 a.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 13 a | Stryk artikel 13 a. |
| Funktionsseparering | |
| 1. | En nationell tillsynsmyndighet får, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och i synnerhet det andra stycket i artikel 8.3, ålägga vertikalt integrerade företag en skyldighet att placera verksamhet som är relaterad till uppkopplingsprodukter för grossistleveranser i en oberoende operativ affärsenhet. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 13 a

Artikel 13 a

Stryk artikel 13 a.

Funktionsseparering

Funktionsseparering

1.

En nationell tillsynsmyndighet får, i enlighet med bestämmelserna i artikel 8 och i synnerhet det andra stycket i artikel 8.3, ålägga vertikalt integrerade företag en skyldighet att placera verksamhet som är relaterad till uppkopplingsprodukter för grossistleveranser i en oberoende operativ affärsenhet.

(...)

Motivering:

ReK anser att konkurrens på grundval av infrastruktur och marknad är effektivare. En funktionsuppdelning bör därför endast föreskrivas som sista åtgärd om alla andra åtgärder eller handelsavtal visar sig ineffektiva. Den aktuella regelramen ger redan de nationella tillsynsmyndigheterna möjlighet att ta till en sådan sista åtgärd.

Ändringsförslag 13

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 3, Ändringar i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), punkt 3, ny version av artikel 5.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 5 | Artikel 5 |
| Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer | Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer |
| 1. | Medlemsstaterna ska inte kräva att individuella nyttjanderätter beviljas som en förutsättning för utnyttjandet av radiofrekvenser, utan ska i stället knyta villkoren för användning av radiofrekvenser till det allmänna tillståndet, såvida det inte är berättigat att bevilja individuella rättigheter för att |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 5

Artikel 5

Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

Nyttjanderätter till radiofrekvenser och nummer

1.

Medlemsstaterna ska inte kräva att individuella nyttjanderätter beviljas som en förutsättning för utnyttjandet av radiofrekvenser, utan ska i stället knyta villkoren för användning av radiofrekvenser till det allmänna tillståndet, såvida det inte är berättigat att bevilja individuella rättigheter för att

| 1. | Medlemsstaterna ska inte kräva att individuella nyttjanderätter beviljas som en förutsättning för utnyttjandet av radiofrekvenser, utan ska i stället knyta villkoren för användning av radiofrekvenser till det allmänna tillståndet, såvida det inte är berättigat att bevilja individuella rättigheter för att |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska inte kräva att individuella nyttjanderätter beviljas som en förutsättning för utnyttjandet av radiofrekvenser, utan ska i stället knyta villkoren för användning av radiofrekvenser till det allmänna tillståndet, såvida det inte är berättigat att bevilja individuella rättigheter för att

| a) | undvika en allvarlig risk för skadlig störning, eller |
| --- | --- |

a)

undvika en allvarlig risk för skadlig störning, eller

| a) | undvika en allvarlig risk för skadlig störning, eller |
| --- | --- |

a)

undvika en allvarlig risk för skadlig störning, eller

| b) | uppfylla andra mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

b)

uppfylla andra mål av allmänt intresse.

| b) | uppfylla andra mål av allmänt intresse. |
| --- | --- |

b)

uppfylla andra mål av allmänt intresse.

| 2. | Om individuella rättigheter måste beviljas för användningen av radiospektrum och nummer ska medlemsstaterna på begäran bevilja företag som tillhandahåller eller nyttjar nät eller tjänster enligt det allmänna tillståndet sådana rättigheter, om detta inte strider mot bestämmelserna i artiklarna 6, 6a, 7 och artikel 11.1 c i det här direktivet eller andra bestämmelser som ska säkerställa att dessa resurser används på ett effektivt sätt i enlighet med direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). |
| --- | --- |

2.

Om individuella rättigheter måste beviljas för användningen av radiospektrum och nummer ska medlemsstaterna på begäran bevilja företag som tillhandahåller eller nyttjar nät eller tjänster enligt det allmänna tillståndet sådana rättigheter, om detta inte strider mot bestämmelserna i artiklarna 6, 6a, 7 och artikel 11.1 c i det här direktivet eller andra bestämmelser som ska säkerställa att dessa resurser används på ett effektivt sätt i enlighet med direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

| 2. | Om individuella rättigheter måste beviljas för användningen av radiospektrum och nummer ska medlemsstaterna på begäran bevilja företag som tillhandahåller eller nyttjar nät eller tjänster enligt det allmänna tillståndet sådana rättigheter, om detta inte strider mot bestämmelserna i artiklarna 6, 6a, 7 och artikel 11.1 c i det här direktivet eller andra bestämmelser som ska säkerställa att dessa resurser används på ett effektivt sätt i enlighet med direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). |
| --- | --- |

2.

Om individuella rättigheter måste beviljas för användningen av radiospektrum och nummer ska medlemsstaterna på begäran bevilja företag som tillhandahåller eller nyttjar nät eller tjänster enligt det allmänna tillståndet sådana rättigheter, om detta inte strider mot bestämmelserna i artiklarna 6, 6a, 7 och artikel 11.1 c i det här direktivet eller andra bestämmelser som ska säkerställa att dessa resurser används på ett effektivt sätt i enlighet med direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

6a,

Utan att det påverkar eventuella specifika kriterier som medlemsstaterna fastlagt i förväg för att ge leverantörer innehållstjänster för radio- eller tv-sändning rätt att använda radiofrekvenser för att i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen tjäna det allmännas intresse ska sådana rättigheter beviljas i enlighet med ett objektivt, icke-diskriminerande och proportionellt förfarande med god insyn och när det gäller radiofrekvenser i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). Förfarandena ska även vara öppna, förutom i de fall där beviljandet av individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser för leverantörer av innehåll i radio- och tv-sändningar kan bevisas vara grundläggande för att kunna uppfylla en särskild skyldighet som i förväg definierats av medlemsstaten som nödvändig för att kunna uppfylla ett mål av allmänt intresse i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Utan att det påverkar eventuella specifika kriterier som medlemsstaterna fastlagt i förväg för att ge leverantörer innehållstjänster för radio- eller tv-sändning rätt att använda radiofrekvenser för att i överensstämmelse med gemenskapslagstiftningen tjäna det allmännas intresse ska sådana rättigheter beviljas i enlighet med ett objektivt, icke-diskriminerande och proportionellt förfarande med god insyn och när det gäller radiofrekvenser i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). Förfarandena ska även vara öppna, förutom i de fall där beviljandet av individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser för leverantörer av innehåll i radio- och tv-sändningar kan bevisas vara grundläggande för att kunna uppfylla en särskild skyldighet som i förväg definierats av medlemsstaten som nödvändig för att kunna uppfylla ett mål av allmänt intresse i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

i förväg

och när det gäller radiofrekvenser i enlighet med bestämmelserna i artikel 9 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet)

Förfarandena ska även vara öppna, förutom i de fall där beviljandet av individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser för leverantörer av innehåll i radio- och tv-sändningar kan bevisas vara grundläggande för att kunna uppfylla en särskild skyldighet som i förväg definierats av medlemsstaten som nödvändig för att kunna uppfylla ett mål av allmänt intresse i enlighet med gemenskapslagstiftningen.

Medlemsstaterna ska vid beviljandet av nyttjanderätter ange om dessa kan överlåtas på rättsinnehavarens initiativ och under vilka villkor. I fråga om radiofrekvenser ska bestämmelserna överensstämma med artikel 9 b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

Medlemsstaterna ska vid beviljandet av nyttjanderätter ange om dessa kan överlåtas på rättsinnehavarens initiativ och under vilka villkor. I fråga om radiofrekvenser ska bestämmelserna överensstämma med artikel 9 b i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet).

på rättsinnehavarens initiativ

b

Om en medlemsstat ger användarrätt för en begränsad tidsperiod ska tidslängden vara adekvat för den berörda tjänsten med tanke på det mål som eftersträvas, och ska definieras i förväg.

Om en medlemsstat ger användarrätt för en begränsad tidsperiod ska tidslängden vara adekvat för den berörda tjänsten med tanke på det mål som eftersträvas, och ska definieras i förväg.

med tanke på det mål som eftersträvas, och ska definieras i förväg

Varje individuell nyttjanderätt till radiofrekvenser som beviljas för tio år eller längre och som inte får överlåtas eller hyras ut mellan företagen i enlighet med artikel 9 b i ramdirektivet ska, vart femte år och första gången fem år efter dess utfärdande, granskas mot bakgrund av kriterierna i punkt 1. Om kriterierna för att bevilja individuella nyttjanderätter inte längre är tillämpbara ska den individuella nyttjanderätten ändras till ett allmänt tillstånd för användningen av radiofrekvenser, med en tidsfrist på högst fem år från det att granskningen avslutats eller så ska den få kunna överföras eller hyras ut fritt mellan företag.

Varje individuell nyttjanderätt till radiofrekvenser som beviljas för tio år eller längre och som inte får överlåtas eller hyras ut mellan företagen i enlighet med artikel 9 b i ramdirektivet ska, vart femte år och första gången fem år efter dess utfärdande, granskas mot bakgrund av kriterierna i punkt 1. Om kriterierna för att bevilja individuella nyttjanderätter inte längre är tillämpbara ska den individuella nyttjanderätten ändras till ett allmänt tillstånd för användningen av radiofrekvenser, med en tidsfrist på högst fem år från det att granskningen avslutats eller så ska den få kunna överföras eller hyras ut fritt mellan företag.

Varje individuell nyttjanderätt till radiofrekvenser som beviljas för tio år eller längre och som inte får överlåtas eller hyras ut mellan företagen i enlighet med artikel 9 b i ramdirektivet ska, vart femte år och första gången fem år efter dess utfärdande, granskas mot bakgrund av kriterierna i punkt 1. Om kriterierna för att bevilja individuella nyttjanderätter inte längre är tillämpbara ska den individuella nyttjanderätten ändras till ett allmänt tillstånd för användningen av radiofrekvenser, med en tidsfrist på högst fem år från det att granskningen avslutats eller så ska den få kunna överföras eller hyras ut fritt mellan företag.

| 3. | Beslut om nyttjanderätt ska fattas, meddelas och offentliggöras så snart som möjligt, för nummer som har tilldelats för särskilda ändamål i den nationella nummerplanen inom tre veckor och för radiofrekvenser som har tilldelats för elektronisk kommunikation i den nationella frekvensplanen inom sex veckor, efter det att fullständig ansökan mottagits av den nationella tillsynsmyndigheten. Denna senare tidsgräns får inte hindra tillämpningen av internationella avtal om användning av radiofrekvenser eller positioner i omloppsbanor. |
| --- | --- |

3.

Beslut om nyttjanderätt ska fattas, meddelas och offentliggöras så snart som möjligt, för nummer som har tilldelats för särskilda ändamål i den nationella nummerplanen inom tre veckor och för radiofrekvenser som har tilldelats för elektronisk kommunikation i den nationella frekvensplanen inom sex veckor, efter det att fullständig ansökan mottagits av den nationella tillsynsmyndigheten. Denna senare tidsgräns får inte hindra tillämpningen av internationella avtal om användning av radiofrekvenser eller positioner i omloppsbanor.

| 3. | Beslut om nyttjanderätt ska fattas, meddelas och offentliggöras så snart som möjligt, för nummer som har tilldelats för särskilda ändamål i den nationella nummerplanen inom tre veckor och för radiofrekvenser som har tilldelats för elektronisk kommunikation i den nationella frekvensplanen inom sex veckor, efter det att fullständig ansökan mottagits av den nationella tillsynsmyndigheten. Denna senare tidsgräns får inte hindra tillämpningen av internationella avtal om användning av radiofrekvenser eller positioner i omloppsbanor. |
| --- | --- |

3.

Beslut om nyttjanderätt ska fattas, meddelas och offentliggöras så snart som möjligt, för nummer som har tilldelats för särskilda ändamål i den nationella nummerplanen inom tre veckor och för radiofrekvenser som har tilldelats för elektronisk kommunikation i den nationella frekvensplanen inom sex veckor, efter det att fullständig ansökan mottagits av den nationella tillsynsmyndigheten. Denna senare tidsgräns får inte hindra tillämpningen av internationella avtal om användning av radiofrekvenser eller positioner i omloppsbanor.

för elektronisk kommunikation

| 4. | När beslut har fattats, efter samråd med berörda parter i enlighet med artikel 6 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), om att nyttjanderätter till nummer av exceptionellt ekonomiskt värde ska beviljas genom konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden får medlemsstaterna förlänga maximiperioden på tre veckor med ytterligare högst tre veckor. |
| --- | --- |

4.

När beslut har fattats, efter samråd med berörda parter i enlighet med artikel 6 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), om att nyttjanderätter till nummer av exceptionellt ekonomiskt värde ska beviljas genom konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden får medlemsstaterna förlänga maximiperioden på tre veckor med ytterligare högst tre veckor.

| 4. | När beslut har fattats, efter samråd med berörda parter i enlighet med artikel 6 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), om att nyttjanderätter till nummer av exceptionellt ekonomiskt värde ska beviljas genom konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden får medlemsstaterna förlänga maximiperioden på tre veckor med ytterligare högst tre veckor. |
| --- | --- |

4.

När beslut har fattats, efter samråd med berörda parter i enlighet med artikel 6 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet), om att nyttjanderätter till nummer av exceptionellt ekonomiskt värde ska beviljas genom konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden får medlemsstaterna förlänga maximiperioden på tre veckor med ytterligare högst tre veckor.

När det gäller konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden för radiofrekvenser ska artikel 7 vara tillämplig.

När det gäller konkurrensförfaranden eller jämförande urvalsförfaranden för radiofrekvenser ska artikel 7 vara tillämplig.

| 5. | Medlemsstaterna får inte begränsa antalet nyttjanderätter som ska beviljas annat än när detta är nödvändigt för att garantera en effektiv användning av radiofrekvenser i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna får inte begränsa antalet nyttjanderätter som ska beviljas annat än när detta är nödvändigt för att garantera en effektiv användning av radiofrekvenser i enlighet med artikel 7.

| 5. | Medlemsstaterna får inte begränsa antalet nyttjanderätter som ska beviljas annat än när detta är nödvändigt för att garantera en effektiv användning av radiofrekvenser i enlighet med artikel 7. |
| --- | --- |

5.

Medlemsstaterna får inte begränsa antalet nyttjanderätter som ska beviljas annat än när detta är nödvändigt för att garantera en effektiv användning av radiofrekvenser i enlighet med artikel 7.

| 6. | De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att radiofrekvenserna används effektivt i enlighet med artikel 9.2 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). De ska även säkerställa att konkurrensen inte snedvrids som resultat av någon överlåtelse eller ansamling av nyttjanderätter för radiofrekvenser. I sådana fall får medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder som t.ex. att minska, återkalla eller tvinga fram en försäljning av en nyttjanderätt för radiofrekvenser. |
| --- | --- |

6.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att radiofrekvenserna används effektivt i enlighet med artikel 9.2 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). De ska även säkerställa att konkurrensen inte snedvrids som resultat av någon överlåtelse eller ansamling av nyttjanderätter för radiofrekvenser. I sådana fall får medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder som t.ex. att minska, återkalla eller tvinga fram en försäljning av en nyttjanderätt för radiofrekvenser.

| 6. | De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att radiofrekvenserna används effektivt i enlighet med artikel 9.2 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). De ska även säkerställa att konkurrensen inte snedvrids som resultat av någon överlåtelse eller ansamling av nyttjanderätter för radiofrekvenser. I sådana fall får medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder som t.ex. att minska, återkalla eller tvinga fram en försäljning av en nyttjanderätt för radiofrekvenser. |
| --- | --- |

6.

6.

De nationella tillsynsmyndigheterna ska säkerställa att radiofrekvenserna används effektivt i enlighet med artikel 9.2 i direktiv 2002/21/EG (ramdirektivet). De ska även säkerställa att konkurrensen inte snedvrids som resultat av någon överlåtelse eller ansamling av nyttjanderätter för radiofrekvenser. I sådana fall får medlemsstaterna vidta lämpliga åtgärder som t.ex. att minska, återkalla eller tvinga fram en försäljning av en nyttjanderätt för radiofrekvenser.

Motivering:

Det aktuella regelsystemet med allmänna tillstånd samt åtaganden kopplade till individuella tillstånd tycks fungera väl. De nya förslagen tycks relativt komplexa, ibland till och med förvirrande.

Ändringsförslag 14

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 3, Ändringar i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), punkt 5, införande av artikel 6 b.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 6 b | Artikel 6 b |
| Gemensamt urvalsförfarande för utfärdande av rättigheter | Gemensamt urvalsförfarande för utfärdande av rättigheter |
| 1. | De tekniska genomförandeåtgärder som anges i punkt 6a.1 f tillåter att Europeiska myndigheten lägger fram förslag på urvalet av företag som ska beviljas individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer, i enlighet med artikel 12 i förordning [..]. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 6 b

Artikel 6 b

Artikel 6 b

Artikel 6 b

Gemensamt urvalsförfarande för utfärdande av rättigheter

Gemensamt urvalsförfarande för utfärdande av rättigheter

Gemensamt urvalsförfarande för utfärdande av rättigheter

Gemensamt urvalsförfarande för utfärdande av rättigheter

1.

De tekniska genomförandeåtgärder som anges i punkt 6a.1 f tillåter att Europeiska myndigheten lägger fram förslag på urvalet av företag som ska beviljas individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer, i enlighet med artikel 12 i förordning [..].

| 1. | Utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter när det gäller att främja
  kultur- och mediepolitiken eller kulturell och språklig mångfald samt mångfald i medierna kan
  D
  de tekniska genomförandeåtgärder som anges i punkt 6a.1 f tillåter
  tillåta att Europeiska myndigheten
  Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter
  det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet lägger fram förslag på urvalet av företag som tillhandahåller alleuropeiska tjänster eller elektroniska kommunikationstjänster som ska beviljas individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer, i enlighet med artikel 12 i förordning [..]. |
| --- | --- |

1.

Utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter när det gäller att främja
  kultur- och mediepolitiken eller kulturell och språklig mångfald samt mångfald i medierna kan
  D
  de tekniska genomförandeåtgärder som anges i punkt 6a.1 f tillåter
  tillåta att Europeiska myndigheten
  Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter
  det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet lägger fram förslag på urvalet av företag som tillhandahåller alleuropeiska tjänster eller elektroniska kommunikationstjänster som ska beviljas individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer, i enlighet med artikel 12 i förordning [..].

Utan att det påverkar medlemsstaternas befogenheter när det gäller att främja

kultur- och mediepolitiken eller kulturell och språklig mångfald samt mångfald i medierna kan

D

d

tillåter

tillåta

Europeiska myndigheten

Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter

det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet

som tillhandahåller alleuropeiska tjänster eller elektroniska kommunikationstjänster

I sådana fall ska det i åtgärden anges under vilken period som Europeiska myndigheten ska genomföra urvalet, förfarande, regler och villkor för urvalet samt detaljer om eventuella administrativa avgifter och avgifter som ska åläggas innehavarna av nyttjanderätter för radiofrekvenser och/eller nummer, för att säkerställa en optimal användning av spektrum eller nummerresurser. Urvalsförfarandet ska vara öppet, icke-diskriminerande, objektivt och med god insyn.

I sådana fall ska det i åtgärden anges under vilken period som Europeiska myndigheten
  Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter
  det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet ska genomföra urvalet, förfarande, regler och villkor för urvalet samt detaljer om eventuella administrativa avgifter och avgifter som ska åläggas innehavarna av nyttjanderätter för radiofrekvenser och/eller nummer, för att säkerställa en optimal användning av spektrum eller nummerresurser. Urvalsförfarandet ska vara öppet, icke-diskriminerande, objektivt och med god insyn.

Europeiska myndigheten

Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter

det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet

| 2. | Kommissionen ska, samtidigt som den tar största möjliga hänsyn till yttrandet från Europeiska myndigheten, anta en åtgärd om urval av företag som ska beviljas individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer. I åtgärden ska det anges en tidsperiod inom vilken de nationella tillsynsmyndigheterna kan utfärda dessa nyttjanderätter. Kommissionen ska agera i enlighet med förfarandet som anges i artikel 14a.2. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska, samtidigt som den tar största möjliga hänsyn till yttrandet från Europeiska myndigheten, anta en åtgärd om urval av företag som ska beviljas individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer. I åtgärden ska det anges en tidsperiod inom vilken de nationella tillsynsmyndigheterna kan utfärda dessa nyttjanderätter. Kommissionen ska agera i enlighet med förfarandet som anges i artikel 14a.2.

| 2. | Kommissionen ska, samtidigt som den tar största möjliga hänsyn till yttrandet från Europeiska myndigheten,
  med beaktande av yttrande från det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet, anta en åtgärd om urval av företag som tillhandahåller alleuropeiska tjänster eller elektroniska kommunikationstjänster som ska beviljas individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer. I åtgärden ska det anges en tidsperiod inom vilken de nationella tillsynsmyndigheterna kan utfärda dessa nyttjanderätter. Kommissionen ska agera i enlighet med förfarandet som anges i artikel 14a.2. |
| --- | --- |

2.

Kommissionen ska, samtidigt som den tar största möjliga hänsyn till yttrandet från Europeiska myndigheten,
  med beaktande av yttrande från det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet, anta en åtgärd om urval av företag som tillhandahåller alleuropeiska tjänster eller elektroniska kommunikationstjänster som ska beviljas individuella nyttjanderätter till radiofrekvenser eller nummer. I åtgärden ska det anges en tidsperiod inom vilken de nationella tillsynsmyndigheterna kan utfärda dessa nyttjanderätter. Kommissionen ska agera i enlighet med förfarandet som anges i artikel 14a.2.

, samtidigt som den tar största möjliga hänsyn till yttrandet från Europeiska myndigheten,

med beaktande av yttrande från det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet

som tillhandahåller alleuropeiska tjänster eller elektroniska kommunikationstjänster

Motivering:

Det är viktigt att medlemsstaterna får behålla exklusiva befogenheter i fråga om kulturpolitiken och mediepolitiken, i synnerhet när det gäller att besluta omfördelning av spektrumet till radiosändningar och individuella tillstånd till operatörer för sådana tjänster.

När det gäller strykningen av hänvisningen till Europeiska myndigheten för marknaden för elektronisk kommunikation, som kommissionen i sitt förslag till förordning KOM(2007) 699 slutlig – 2007/0249 (COD) föreslår ska inrättas – se ändringsförslag 20 nedan.

Ändringsförslag 15

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Artikel 3, Ändringar i direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet), punkt 7, strykning av artikel 8.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| (7) | Artikel 8 ska utgå. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

(7)

Artikel 8 ska utgå.

| (7) | Artikel 8 ska utgå. |
| --- | --- |

(7)

(7)

Artikel 8 ska utgå.

Motivering:

Artikel 8 i det befintliga direktivet hänvisar till gällande internationella överenskommelser och bör inte utgå utan kvarstå helt oförändrad.

Ändringsförslag 16

”Direktivet om bättre lagstiftning”, Bilaga II, tillägg av bilaga II till direktiv 2002/20/EG (auktorisationsdirektivet)

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Villkor som får harmoniseras i enlighet med punkt d i artikel 6a.1 | Stryk bilaga II |
| (1) | Villkor knutna till nyttjanderätter till radiofrekvenser enligt följande: |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Villkor som får harmoniseras i enlighet med punkt d i artikel 6a.1

Stryk bilaga II

(1)

Villkor knutna till nyttjanderätter till radiofrekvenser enligt följande:

| a) | Giltigheten för nyttjanderätterna till radiofrekvenser. |
| --- | --- |

a)

Giltigheten för nyttjanderätterna till radiofrekvenser.

| b) | Det territoriella tillämpningsområdet för rättigheterna. |
| --- | --- |

b)

Det territoriella tillämpningsområdet för rättigheterna.

| c) | Möjligheten att överföra rättigheten till andra radiofrekvensanvändare, liksom villkoren och förfarandena avseende detta. |
| --- | --- |

c)

Möjligheten att överföra rättigheten till andra radiofrekvensanvändare, liksom villkoren och förfarandena avseende detta.

| d) | Metoden för att bestämma användaravgifter för nyttjanderätter till radiofrekvenser. |
| --- | --- |

d)

Metoden för att bestämma användaravgifter för nyttjanderätter till radiofrekvenser.

| e) | Antalet nyttjanderätter som kan beviljas ett företag. |
| --- | --- |

e)

Antalet nyttjanderätter som kan beviljas ett företag.

| f) | Villkor som anges i del B i bilaga I. |
| --- | --- |

f)

Villkor som anges i del B i bilaga I.

(...)

Motivering:

Bilagan innebär avsevärda inskränkningar i medlemsstaternas befogenheter i fråga om förvaltningen av spektrumet, och beaktar inte den befintliga rättsliga ram som gäller på internationell nivå (Internationella teleunionen).

Ändringsförslag 17

”Medborgardirektivet”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster), punkt 7, artikel 9, ny version av punkterna 2 och 3.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 2. | Medlemsstaterna får mot bakgrund av nationella förhållanden kräva att utsedda företag erbjuder konsumenterna olika taxealternativ eller taxepaket som skiljer sig från dem som erbjuds till vanliga kommersiella villkor, särskilt för att säkerställa att låginkomsttagare eller personer med särskilda sociala behov inte hindras från tillträde till eller användning av tillträde till nät som anges i artikel 4.1, eller de tjänster som identifieras i artiklarna 4.3, 5, 6 och 7 som omfattas av skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och tillhandahålls av utsedda företag. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

2.

Medlemsstaterna får mot bakgrund av nationella förhållanden kräva att utsedda företag erbjuder konsumenterna olika taxealternativ eller taxepaket som skiljer sig från dem som erbjuds till vanliga kommersiella villkor, särskilt för att säkerställa att låginkomsttagare eller personer med särskilda sociala behov inte hindras från tillträde till eller användning av tillträde till nät som anges i artikel 4.1, eller de tjänster som identifieras i artiklarna 4.3, 5, 6 och 7 som omfattas av skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och tillhandahålls av utsedda företag.

| 2. | Medlemsstaterna får mot bakgrund av nationella, regionala eller lokala förhållanden kräva att utsedda företag erbjuder konsumenterna olika taxealternativ eller taxepaket som skiljer sig från dem som erbjuds till vanliga kommersiella villkor, särskilt för att säkerställa att låginkomsttagare eller personer med särskilda sociala behov inte hindras från tillträde till eller användning av tillträde till nät som anges i artikel 4.1, eller de tjänster som identifieras i artiklarna 4.3, 5, 6 och 7 som omfattas av skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och tillhandahålls av utsedda företag. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna får mot bakgrund av nationella, regionala eller lokala förhållanden kräva att utsedda företag erbjuder konsumenterna olika taxealternativ eller taxepaket som skiljer sig från dem som erbjuds till vanliga kommersiella villkor, särskilt för att säkerställa att låginkomsttagare eller personer med särskilda sociala behov inte hindras från tillträde till eller användning av tillträde till nät som anges i artikel 4.1, eller de tjänster som identifieras i artiklarna 4.3, 5, 6 och 7 som omfattas av skyldighet att tillhandahålla samhällsomfattande tjänster och tillhandahålls av utsedda företag.

, regionala eller lokala

| 3. | Medlemsstaterna får, förutom varje bestämmelse om att utsedda företag ska erbjuda särskilda taxealternativ eller iaktta prisbegränsningar eller geografisk utjämning eller andra liknande ordningar, säkerställa att konsumenter med låga inkomster, funktionshinder eller särskilda sociala behov får stöd. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna får, förutom varje bestämmelse om att utsedda företag ska erbjuda särskilda taxealternativ eller iaktta prisbegränsningar eller geografisk utjämning eller andra liknande ordningar, säkerställa att konsumenter med låga inkomster, funktionshinder eller särskilda sociala behov får stöd.

| 3. | Medlemsstaterna får, förutom varje bestämmelse om att utsedda företag ska erbjuda särskilda taxealternativ eller iaktta prisbegränsningar eller geografisk utjämning eller andra liknande ordningar, säkerställa att konsumenter med låga inkomster, funktionshinder eller särskilda sociala behov får stöd, liksom personer i geografiskt svårtillgängliga områden. |
| --- | --- |

3.

Medlemsstaterna får, förutom varje bestämmelse om att utsedda företag ska erbjuda särskilda taxealternativ eller iaktta prisbegränsningar eller geografisk utjämning eller andra liknande ordningar, säkerställa att konsumenter med låga inkomster, funktionshinder eller särskilda sociala behov får stöd, liksom personer i geografiskt svårtillgängliga områden.

, liksom personer i geografiskt svårtillgängliga områden

Motivering:

Kommittén vill rikta uppmärksamheten på konsumenternas behov i glest befolkade regioner och landsbygdsområden.

Ändringsförslag 18

”Medborgardirektivet”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster), punkt 16, ny version av punkt 26.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| Artikel 26 | Artikel 26 |
| Larmtjänster och det gemensamma europeiska larmnumret | Larmtjänster och det gemensamma europeiska larmnumret |
| 1. | Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga slutanvändare av tjänster som anges i punkt 2, även användare av telefonautomater, utöver övriga nationella larmnummer som specificerats av de nationella tillsynsmyndigheterna kan ringa larmtjänster avgiftsfritt genom att använda det gemensamma europeiska larmnumret 112. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

Artikel 26

Artikel 26

Artikel 26

Artikel 26

Larmtjänster och det gemensamma europeiska larmnumret

Larmtjänster och det gemensamma europeiska larmnumret

Larmtjänster och det gemensamma europeiska larmnumret

Larmtjänster och det gemensamma europeiska larmnumret

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga slutanvändare av tjänster som anges i punkt 2, även användare av telefonautomater, utöver övriga nationella larmnummer som specificerats av de nationella tillsynsmyndigheterna kan ringa larmtjänster avgiftsfritt genom att använda det gemensamma europeiska larmnumret 112.

| 1. | Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga slutanvändare av tjänster som anges i punkt 2, även användare av telefonautomater, utöver övriga nationella larmnummer som specificerats av de nationella tillsynsmyndigheterna kan ringa larmtjänster avgiftsfritt genom att använda det gemensamma europeiska larmnumret 112. |
| --- | --- |

1.

Medlemsstaterna ska säkerställa att samtliga slutanvändare av tjänster som anges i punkt 2, även användare av telefonautomater, utöver övriga nationella larmnummer som specificerats av de nationella tillsynsmyndigheterna kan ringa larmtjänster avgiftsfritt genom att använda det gemensamma europeiska larmnumret 112.

| 2. | Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller en uppringningstjänst av nationella och/eller internationella samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan tillhandahåller tillträde till larmtjänster. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska säkerställa att företag som tillhandahåller en uppringningstjänst av nationella och/eller internationella samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan tillhandahåller tillträde till larmtjänster.

| 2. | Medlemsstaterna ska säkerställa att nationella eller alleuropeiska företag som tillhandahåller en uppringningstjänst av nationella och/eller internationella samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan tillhandahåller tillträde till larmtjänster. |
| --- | --- |

2.

Medlemsstaterna ska säkerställa att nationella eller alleuropeiska företag som tillhandahåller en uppringningstjänst av nationella och/eller internationella samtal via ett eller flera nummer inom en nationell eller internationell nummerplan tillhandahåller tillträde till larmtjänster.

nationella eller alleuropeiska

(...)

(...)

Motivering:

Denna punkt innebär avsevärda tekniska begränsningar och får därmed stora konsekvenser när det gäller investeringar som lokala eller regionala operatörer inte kan bära.

Ändringsförslag 19

”Medborgardirektivet”, Artikel 1, Ändringar i direktiv 2002/22/EG (direktivet om samhällsomfattande tjänster), punkt 19, artikel 31, ny version av punkt 1.

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| 1. | Företag som omfattas av medlemsstaternas jurisdiktion och som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät som används för distribution av radio- och tv-sändningar till allmänheten, där ett betydande antal slutanvändare av sådana nät använder dem som sitt huvudsakliga medel för att ta emot radio- och tv-sändningar, får av medlemsstaterna åläggas skälig sändningsplikt (”must carry”) för överföring av vissa angivna kanaler och tjänster för radio- och televisionssändningar samt tillträdestjänster. Sådana skyldigheter ska endast införas när det är nödvändigt för att uppfylla mål av allmänt intresse som är klart och särskilt fastställda av varje medlemsstat i respektive nationell lagstiftning och de ska vara proportionerliga och öppna för insyn. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

1.

Företag som omfattas av medlemsstaternas jurisdiktion och som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät som används för distribution av radio- och tv-sändningar till allmänheten, där ett betydande antal slutanvändare av sådana nät använder dem som sitt huvudsakliga medel för att ta emot radio- och tv-sändningar, får av medlemsstaterna åläggas skälig sändningsplikt (”must carry”) för överföring av vissa angivna kanaler och tjänster för radio- och televisionssändningar samt tillträdestjänster. Sådana skyldigheter ska endast införas när det är nödvändigt för att uppfylla mål av allmänt intresse som är klart och särskilt fastställda av varje medlemsstat i respektive nationell lagstiftning och de ska vara proportionerliga och öppna för insyn.

| 1. | Företag som omfattas av medlemsstaternas jurisdiktion och som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät som används för distribution av radio- och tv-sändningar till allmänheten, där ett betydande antal slutanvändare av sådana nät använder dem som sitt huvudsakliga medel för att ta emot radio- och tv-sändningar, får av medlemsstaterna åläggas skälig sändningsplikt (”must carry”) för överföring av vissa angivna kanaler och tjänster för radio- och televisionssändningar, audiovisuella medietjänster, alla kompletterande tjänster samt tillträdestjänster. Sådana skyldigheter ska endast införas när det är nödvändigt för att uppfylla mål av allmänt intresse som är klart och särskilt fastställda av varje medlemsstat i respektive nationell lagstiftning och de ska vara proportionerliga och öppna för insyn. |
| --- | --- |

1.

Företag som omfattas av medlemsstaternas jurisdiktion och som tillhandahåller elektroniska kommunikationsnät som används för distribution av radio- och tv-sändningar till allmänheten, där ett betydande antal slutanvändare av sådana nät använder dem som sitt huvudsakliga medel för att ta emot radio- och tv-sändningar, får av medlemsstaterna åläggas skälig sändningsplikt (”must carry”) för överföring av vissa angivna kanaler och tjänster för radio- och televisionssändningar, audiovisuella medietjänster, alla kompletterande tjänster samt tillträdestjänster. Sådana skyldigheter ska endast införas när det är nödvändigt för att uppfylla mål av allmänt intresse som är klart och särskilt fastställda av varje medlemsstat i respektive nationell lagstiftning och de ska vara proportionerliga och öppna för insyn.

- och televisions

, audiovisuella medietjänster, alla kompletterande tjänster

Sådana skyldigheter ska endast införas när det är nödvändigt för att uppfylla mål av allmänt intresse som är klart och särskilt fastställda av varje medlemsstat i respektive nationell lagstiftning och de ska vara proportionerliga och öppna för insyn.

Skyldigheterna som anges i det första stycket ska ses över av medlemsstaterna senast ett år efter det datum som nämns i artikel <tidsfrist för genomförandet av ändringsrättsakten>, utom när medlemsstaterna har genomfört en sådan granskning under de senaste två åren.

Skyldigheterna som anges i det första stycket ska ses över av medlemsstaterna senast ett år efter det datum som nämns i artikel <tidsfrist för genomförandet av ändringsrättsakten>, utom när medlemsstaterna har genomfört en sådan granskning under de senaste två åren.

Skyldigheterna som anges i det första stycket ska ses över av medlemsstaterna senast ett år efter det datum som nämns i artikel <tidsfrist för genomförandet av ändringsrättsakten>, utom när medlemsstaterna har genomfört en sådan granskning under de senaste två åren.

Medlemsstaterna ska se över sändningsplikten (”must carry”) åtminstone vart tredje år.

Medlemsstaterna ska se över sändningsplikten (”must carry”) åtminstone vart tredje år
  regelbundet.

åtminstone vart tredje år

regelbundet

Motivering:

Reglerna om sändningsplikt (”must carry”) bör utvidgas till alla tilläggstjänster som är kopplade till radiosändningar, t.ex. programguide, radiodatasystem (RDS) och trafikinformation.

Ändringsförslag 20

Förslag till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en europeisk myndighet för marknaden för elektronisk kommunikation

| Kommissionens textförslag | ReK:s ändringsförslag |
| --- | --- |
| KOM(2007) 699 slutlig – 2007/0249 (COD) | ReK stöder ett europeiskt organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet. ReK uppmanar kommissionen att inrätta detta europeiska organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet genom att omvandla förslaget om en europeisk myndighet för telekommunikationer. Följande faktorer bör beaktas: |
| | ReK anser att organet skulle innebära ett mervärde genom att bidra till effektiviteten i regleringssystemet eftersom kommissionen skulle ha uttrycklig skyldighet att samråda med det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet och beakta dess synpunkter, till skillnad mot vad som gäller för gruppen av tillsynsmyndigheter. |
| | Det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet skulle även fortsättningsvis bestå av företrädare från varje medlemsstats nationella tillsynsmyndighet (precis som är fallet för gruppen av tillsynsmyndigheter i dag) och nationella tillsynsmyndigheter från tredjeland skulle ha observationsstatus (precis som är fallet för gruppen av tillsynsmyndigheter idag). |
| | Det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet skulle vara ansvarigt inför relevanta EU-institutioner och öppet för insyn. Parlamentet och relevanta parlamentsutskott skulle kunna vända sig till styrelsens ordförande och den verkställande direktören. I syfte att säkerställa öppenhet skulle alla styrelsemedlemmar och den verkställande direktören årligen redovisa sina intressen. |

Kommissionens textförslag

ReK:s ändringsförslag

KOM(2007) 699 slutlig – 2007/0249 (COD)

ReK stöder ett europeiskt organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet. ReK uppmanar kommissionen att inrätta detta europeiska organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet genom att omvandla förslaget om en europeisk myndighet för telekommunikationer. Följande faktorer bör beaktas:

ReK anser att organet skulle innebära ett mervärde genom att bidra till effektiviteten i regleringssystemet eftersom kommissionen skulle ha uttrycklig skyldighet att samråda med det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet och beakta dess synpunkter, till skillnad mot vad som gäller för gruppen av tillsynsmyndigheter.

Det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet skulle även fortsättningsvis bestå av företrädare från varje medlemsstats nationella tillsynsmyndighet (precis som är fallet för gruppen av tillsynsmyndigheter i dag) och nationella tillsynsmyndigheter från tredjeland skulle ha observationsstatus (precis som är fallet för gruppen av tillsynsmyndigheter idag).

Det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet skulle vara ansvarigt inför relevanta EU-institutioner och öppet för insyn. Parlamentet och relevanta parlamentsutskott skulle kunna vända sig till styrelsens ordförande och den verkställande direktören. I syfte att säkerställa öppenhet skulle alla styrelsemedlemmar och den verkställande direktören årligen redovisa sina intressen.

Motivering:

Kommissionens text innebär att man ersätter den nuvarande Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter (ERG) med en ny myndighet, av kommissionen kallad ”myndighet”, som skulle vara en egen juridisk person. Syfte med detta organ skulle bland annat vara att med sakkunskap och fastställande av riktlinjer bistå kommissionen och de nationella tillsynsmyndigheterna i genomförandet av deras uppgifter, framför allt i fråga om definition och analys av de nationella marknaderna samt förhandsreglering. Myndigheten skulle också ha en viktig roll genom att bistå kommissionen i samband med utarbetande och genomförande av politiken för förvaltningen av spektrum inom EU. Beslut inom myndigheten skulle fattas med enkel majoritet. Denna institutionella reform skulle kombineras med en avsevärd överföring av befogenheter från medlemsstaterna till kommissionen i samband med regleringen av marknaderna, vilket skulle leda till en uppenbar obalans i fördelningen av befogenheterna mellan de nationella tillsynsmyndigheterna och den europeiska tillsynsmyndigheten. Denna modell syftar alltså till inrättandet av en ”gemensam europeisk tillsynsmyndighet” på telekommunikationsområdet, liknande Federal Communications Commission (FCC) i USA.

Federal Communications Commission (FCC)

Att inrätta ett europeiskt organ för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet, med artikel 95 i EG-fördraget som rättslig grund, skulle ge dagens Europeiska grupp av tillsynsmyndigheter stöd i gemenskapslagstiftningen genom ett formellt rådgivande organ som skulle ha de funktioner och ansvarsområden som fastställs i förordningen. Detta skulle ge organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet större effektivitet och legitimitet än Europeiska gruppen av tillsynsmyndigheter har i dag. Det skulle förbättra och befästa dess position genom att dess funktioner och skyldigheter tydligt fastställs i en förordning samtidigt som det skulle kunna agera som ett effektivt nätverk av samarbetande nationella tillsynsmyndigheter. Rådgivande organ har inrättats eller erkänts genom förordningar förr. Genom förordning (EG) 1/2003 inrättades t.ex. de nationella konkurrensmyndigheternas rådgivande kommitté, och på senare tid har EP genomfört en första behandling av en förordning som innebär ett erkännande av ett organ för de nationella ackrediteringsorganen (COD 2007/0029). Det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet skulle vara ett oberoende expertorgan som fungerar som rådgivare till kommissionen. Det skulle vara oberoende även i förhållande till de olika regeringarna. För att säkerställa oberoendet skulle förordningen garantera tillräcklig finansiering från medlemsstaterna utan politiska begränsningar.

Man bör också ändra ”Direktivet om bättre lagstiftning” KOM(2007) 697 slutlig – 2007/0247 (COD) och ”Medborgardirektivet” KOM(2007) 698 slutlig – 2007/0248 (COD) så att alla hänvisningar till denna av kommissionen föreslagna myndighet ändras till det europeiska organet för tillsynsmyndigheter på telekommunikationsområdet.

Bryssel den 19 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Kommissionens rekommendation C(2007) 5406, EUT L 344, 28.12.2007, s. 65.

1

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/70 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/70

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Handlingsplan för vuxenutbildning – Det är alltid rätt tid att lära sig något nytt”

(2008/C 257/11)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | I många medlemsstater bär den lokala och regionala nivån ansvaret för vuxenutbildningen, och det är på den lokala och regionala nivån som utbildningsbeslut fattas och genomförs. Därför bör de åtgärder som föreslås i handlingsplanen vid behov även genomföras på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

—

I många medlemsstater bär den lokala och regionala nivån ansvaret för vuxenutbildningen, och det är på den lokala och regionala nivån som utbildningsbeslut fattas och genomförs. Därför bör de åtgärder som föreslås i handlingsplanen vid behov även genomföras på regional och lokal nivå.

| — | I synnerhet vuxenutbildningen utgör ett viktigt bidrag när det handlar om anställbarhet, rörlighet, social integration och personlig utveckling, eftersom den gör det lättare för alla att tillägna sig nyckelkompetenser. |
| --- | --- |

—

I synnerhet vuxenutbildningen utgör ett viktigt bidrag när det handlar om anställbarhet, rörlighet, social integration och personlig utveckling, eftersom den gör det lättare för alla att tillägna sig nyckelkompetenser.

| — | Vuxenutbildningens fördelar, bekräftelsen och frigörandet av den enskildes förmåga, ger ett betydelsefullt ”mervärde” när det gäller andra aspekter på deltagarnas sociala, yrkesmässiga, civila, kulturella och ekonomiska liv. Vuxenutbildningsprogram som bygger på partnerskapsprinciper och partnerskapsförfaranden är ett av de viktigaste sätten att öka individens och lokalsamhällets möjligheter att påverka. |
| --- | --- |

—

Vuxenutbildningens fördelar, bekräftelsen och frigörandet av den enskildes förmåga, ger ett betydelsefullt ”mervärde” när det gäller andra aspekter på deltagarnas sociala, yrkesmässiga, civila, kulturella och ekonomiska liv. Vuxenutbildningsprogram som bygger på partnerskapsprinciper och partnerskapsförfaranden är ett av de viktigaste sätten att öka individens och lokalsamhällets möjligheter att påverka.

| — | Vi stöder och kommer aktivt att bidra till att nödvändiga ekonomiska, mänskliga, administrativa och andra resurser finns tillgängliga för att uppnå målet om ett större och mer djupgående deltagande av EU-medborgarna i vuxenutbildning. |
| --- | --- |

—

Vi stöder och kommer aktivt att bidra till att nödvändiga ekonomiska, mänskliga, administrativa och andra resurser finns tillgängliga för att uppnå målet om ett större och mer djupgående deltagande av EU-medborgarna i vuxenutbildning.

| — | Vi vill säkerställa att lokala och regionala tillhandahållare och aktörer medverkar som samarbetsparter i alla faser, framför allt med avseende på politikutformning, styresformer och genomförande. |
| --- | --- |

—

Vi vill säkerställa att lokala och regionala tillhandahållare och aktörer medverkar som samarbetsparter i alla faser, framför allt med avseende på politikutformning, styresformer och genomförande.

| — | Vi beklagar att de medel som såväl den offentliga som den privata sektorn avsätter till vuxenutbildning är otillräckliga trots kommissionens uppmaning att säkerställa tillräckliga investeringsnivåer och en bättre övervakning av vuxenutbildningssektorn. |
| --- | --- |

—

Vi beklagar att de medel som såväl den offentliga som den privata sektorn avsätter till vuxenutbildning är otillräckliga trots kommissionens uppmaning att säkerställa tillräckliga investeringsnivåer och en bättre övervakning av vuxenutbildningssektorn.

| Föredragande | : | Mary Shields (IE–UEN-AE), ledamot av Cork City Council |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Mary Shields (IE–UEN-AE), ledamot av Cork City Council

Referensdokument

Meddelande från kommissionen till rådet, Europaparlamentet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén samt Regionkommittén: ”Handlingsplan för vuxenutbildning – Det är alltid rätt tid att lära sig något nytt”

KOM(2007) 558 slutlig

REGIONKOMMITTÉN

POLITISKA REKOMMENDATIONER

ALLMÄNNA KOMMENTARER

| 1. | Regionkommittén välkomnar att vuxenutbildningen ses som ett brett koncept och en omfattande process i kommissionens meddelande om ”Handlingsplan för vuxenutbildning – Det är alltid rätt tid att lära sig något nytt”, och ser positivt på att man i dokumentet fokuserar på den vuxna inläraren. |
| --- | --- |

1.

Regionkommittén välkomnar att vuxenutbildningen ses som ett brett koncept och en omfattande process i kommissionens meddelande om ”Handlingsplan för vuxenutbildning – Det är alltid rätt tid att lära sig något nytt”, och ser positivt på att man i dokumentet fokuserar på den vuxna inläraren.

| 2. | Utbildning är en avgörande faktor för tillväxt och utveckling på lokal och regional nivå och för att uppnå Lissabonstrategins målsättningar. I synnerhet vuxenutbildningen utgör ett viktigt bidrag när det handlar om anställbarhet, rörlighet, social integration och personlig utveckling, eftersom den gör det lättare för alla att tillägna sig nyckelkompetenser. |
| --- | --- |

2.

Utbildning är en avgörande faktor för tillväxt och utveckling på lokal och regional nivå och för att uppnå Lissabonstrategins målsättningar. I synnerhet vuxenutbildningen utgör ett viktigt bidrag när det handlar om anställbarhet, rörlighet, social integration och personlig utveckling, eftersom den gör det lättare för alla att tillägna sig nyckelkompetenser.

| 3. | Vuxenutbildning är av största betydelse för EU:s framtid. I och med flexicurity är den traditionella kulturen med ”en livslång anställning” ett minne blott. Dessutom förändras tekniken allt fortare, vilket kräver en ständig ”vidareutbildning” vid alla åldrar för att hålla jämna steg med kompetenskraven. Medellivslängden kommer också att öka. I detta framtidsperspektiv är vuxenutbildning ytterst viktigt, både för individens egen förkovran och för EU:s ekonomiska framgång och sociala sammanhållning. |
| --- | --- |

3.

Vuxenutbildning är av största betydelse för EU:s framtid. I och med flexicurity är den traditionella kulturen med ”en livslång anställning” ett minne blott. Dessutom förändras tekniken allt fortare, vilket kräver en ständig ”vidareutbildning” vid alla åldrar för att hålla jämna steg med kompetenskraven. Medellivslängden kommer också att öka. I detta framtidsperspektiv är vuxenutbildning ytterst viktigt, både för individens egen förkovran och för EU:s ekonomiska framgång och sociala sammanhållning.

| 4. | ReK vill peka på vuxenutbildningens huvuduppgifter, som fastställts av OECD, nämligen att höja kompetensen, att främja självförverkligande och sammanhållning i samhället samt att öka det sociala engagemanget. |
| --- | --- |

4.

ReK vill peka på vuxenutbildningens huvuduppgifter, som fastställts av OECD, nämligen att höja kompetensen, att främja självförverkligande och sammanhållning i samhället samt att öka det sociala engagemanget.

| 5. | Vuxenutbildningen innebär grundläggande fördelar för EU-medborgarna – samhällsutveckling, ekonomisk välfärd och konkurrenskraft, ökad social integration, personligt inflytande och ökad samhällsintegration som en integrerad del av utvecklingen under livsförloppet – och kommittén ser positivt på att kommissionen fastställer tre nyckelfaktorer som är av grundläggande betydelse för en effektiv och välfungerande vuxenutbildningssektor: politiska åtgärder, styrning och system för tillhandahållande. |
| --- | --- |

5.

Vuxenutbildningen innebär grundläggande fördelar för EU-medborgarna – samhällsutveckling, ekonomisk välfärd och konkurrenskraft, ökad social integration, personligt inflytande och ökad samhällsintegration som en integrerad del av utvecklingen under livsförloppet – och kommittén ser positivt på att kommissionen fastställer tre nyckelfaktorer som är av grundläggande betydelse för en effektiv och välfungerande vuxenutbildningssektor: politiska åtgärder, styrning och system för tillhandahållande.

| 6. | Kommittén ser positivt på att vuxnas lärande inbegrips i det livslånga lärandet, så att politiken på detta område överensstämmer med de strategier som utformas för livslångt lärande. |
| --- | --- |

6.

Kommittén ser positivt på att vuxnas lärande inbegrips i det livslånga lärandet, så att politiken på detta område överensstämmer med de strategier som utformas för livslångt lärande.

| 7. | De fem centrala områdena för åtgärder i den föreslagna handlingsplanen och tidsplanen för att genomföra dem får kommitténs stöd. |
| --- | --- |

7.

De fem centrala områdena för åtgärder i den föreslagna handlingsplanen och tidsplanen för att genomföra dem får kommitténs stöd.

| 8. | Den föreslagna handlingsplanen skapar möjligheter att integrera och förbättra vuxenutbildning med inriktning på särskilda målgrupper, olika finansiella och resursmässiga aspekter, forskning och yrkesutveckling, samt gör det möjligt att hantera de många olika europeiska utbildningstraditionerna. |
| --- | --- |

8.

Den föreslagna handlingsplanen skapar möjligheter att integrera och förbättra vuxenutbildning med inriktning på särskilda målgrupper, olika finansiella och resursmässiga aspekter, forskning och yrkesutveckling, samt gör det möjligt att hantera de många olika europeiska utbildningstraditionerna.

| 9. | Vi håller med om att en helhetsinriktad integrering av dessa aspekter (punkt 4) och den därmed sammanhängande handlingsplanen ger vuxenutbildningen i EU en plats i en proaktiv, reflekterande, inlärarorienterad och politiskt inspirerad fas av en utvidgad utveckling. |
| --- | --- |

9.

Vi håller med om att en helhetsinriktad integrering av dessa aspekter (punkt 4) och den därmed sammanhängande handlingsplanen ger vuxenutbildningen i EU en plats i en proaktiv, reflekterande, inlärarorienterad och politiskt inspirerad fas av en utvidgad utveckling.

| 10. | I många medlemsstater bär den lokala och regionala nivån ansvaret för vuxenutbildningen, och det är på den lokala och regionala nivån som utbildningsbeslut fattas och genomförs. Därför bör de åtgärder som föreslås i handlingsplanen i förekommande fall även genomföras på regional och lokal nivå. |
| --- | --- |

10.

I många medlemsstater bär den lokala och regionala nivån ansvaret för vuxenutbildningen, och det är på den lokala och regionala nivån som utbildningsbeslut fattas och genomförs. Därför bör de åtgärder som föreslås i handlingsplanen i förekommande fall även genomföras på regional och lokal nivå.

| 11. | Vi ser positivt på att man konsekvent använder begreppet ”vuxenutbildning”. Det breda och omfattande begreppet ”vuxenutbildning” anger i sig betydelsen av ett personligt engagemang vid inlärning och i det stora antalet formella och informella inlärningssituationer i medborgarnas liv. Vi vill framhålla de utvecklingsmässiga fördelarna med att delta aktivt i ett EU där förhållandena förändras, och att det är viktigt att ”ta ödet i egna händer”. |
| --- | --- |

11.

Vi ser positivt på att man konsekvent använder begreppet ”vuxenutbildning”. Det breda och omfattande begreppet ”vuxenutbildning” anger i sig betydelsen av ett personligt engagemang vid inlärning och i det stora antalet formella och informella inlärningssituationer i medborgarnas liv. Vi vill framhålla de utvecklingsmässiga fördelarna med att delta aktivt i ett EU där förhållandena förändras, och att det är viktigt att ”ta ödet i egna händer”.

| 12. | Utvecklingen av en diversifierad vuxenutbildning blir effektivare och fungerar bättre om inlärarna betraktas som förvärvare/förmedlare/skapare av kunskap, och vi kan notera att den föreslagna handlingsplanen strävar efter att på ett lämpligt sätt omsätta detta koncept i praktiken. |
| --- | --- |

12.

Utvecklingen av en diversifierad vuxenutbildning blir effektivare och fungerar bättre om inlärarna betraktas som förvärvare/förmedlare/skapare av kunskap, och vi kan notera att den föreslagna handlingsplanen strävar efter att på ett lämpligt sätt omsätta detta koncept i praktiken.

| 13. | Vuxenutbildningen inbegriper en mångfasetterad beskrivning av samverkande faktorer: kunskap, färdigheter och attityder, insikt och förståelse osv. Vuxna har många och olika livserfarenheter, och deras inlärning berikas om de involveras, får ta eget ansvar för sin inlärning och känner att de accepteras, deltar och får stöd i en inlärningsmiljö präglad av ”ömsesidig respekt”. De sociala kontakterna mellan de olika deltagarna (inlärare, lärare, handledare, administration osv.) spelar en mycket betydelsefull roll för den enskildes möjligheter till effektiv inlärning som vuxen. |
| --- | --- |

13.

Vuxenutbildningen inbegriper en mångfasetterad beskrivning av samverkande faktorer: kunskap, färdigheter och attityder, insikt och förståelse osv. Vuxna har många och olika livserfarenheter, och deras inlärning berikas om de involveras, får ta eget ansvar för sin inlärning och känner att de accepteras, deltar och får stöd i en inlärningsmiljö präglad av ”ömsesidig respekt”. De sociala kontakterna mellan de olika deltagarna (inlärare, lärare, handledare, administration osv.) spelar en mycket betydelsefull roll för den enskildes möjligheter till effektiv inlärning som vuxen.

| 14. | Vuxenutbildningens fördelar, bekräftelsen och frigörandet av den enskildes förmåga, ger ett betydelsefullt ”mervärde” när det gäller andra aspekter på deltagarnas sociala, yrkesmässiga, civila, kulturella och ekonomiska liv samt i fråga om främjandet av de generationsövergripande aspekterna liksom samspelet mellan generationerna. Vuxenutbildningsprogram som bygger på partnerskapsprinciper och -förfaranden är ett av de viktigaste sätten att öka individens och lokalsamhällets möjligheter att påverka. |
| --- | --- |

14.

Vuxenutbildningens fördelar, bekräftelsen och frigörandet av den enskildes förmåga, ger ett betydelsefullt ”mervärde” när det gäller andra aspekter på deltagarnas sociala, yrkesmässiga, civila, kulturella och ekonomiska liv samt i fråga om främjandet av de generationsövergripande aspekterna liksom samspelet mellan generationerna. Vuxenutbildningsprogram som bygger på partnerskapsprinciper och -förfaranden är ett av de viktigaste sätten att öka individens och lokalsamhällets möjligheter att påverka.

| 15. | ReK anser att det är mycket viktigt att alla EU-medborgare framför allt tillägnar sig nyckelkompetenser som ger möjlighet till ett självständigt och tillfredsställande liv. EU:s nyckelkompetenser är därför en utmärkt referensram när man ska utveckla sådana kompetenser, inte minst på regional och lokal nivå. Vuxna ska kunna uppdatera sina nyckelkompetenser livet igenom, och särskilt fokus bör läggas på målgrupper som har fastställts som prioriterade grupper i ett nationellt, regionalt eller lokalt sammanhang. Lokala och regionala initiativ för att informera, involvera och motivera dessa grupper utgör här ett viktigt bidrag, också när det gäller att erbjuda ett utbildningsutbud som motsvarar behoven hos människor i den lokala miljön. |
| --- | --- |

15.

ReK anser att det är mycket viktigt att alla EU-medborgare framför allt tillägnar sig nyckelkompetenser som ger möjlighet till ett självständigt och tillfredsställande liv. EU:s nyckelkompetenser är därför en utmärkt referensram när man ska utveckla sådana kompetenser, inte minst på regional och lokal nivå. Vuxna ska kunna uppdatera sina nyckelkompetenser livet igenom, och särskilt fokus bör läggas på målgrupper som har fastställts som prioriterade grupper i ett nationellt, regionalt eller lokalt sammanhang. Lokala och regionala initiativ för att informera, involvera och motivera dessa grupper utgör här ett viktigt bidrag, också när det gäller att erbjuda ett utbildningsutbud som motsvarar behoven hos människor i den lokala miljön.

| 16. | Vi stöder bredden och djupet vad gäller (den formella och informella) utbildningsverksamheten för vuxna i den föreslagna handlingsplanen, spännvidden när det gäller lärandets dimensioner samt de utvecklingspräglade metoderna för utvärdering av inlärning, som återspeglar en grundtanke och process baserad på teorier om olika former av intelligens (Multiple Intelligences). |
| --- | --- |

16.

Vi stöder bredden och djupet vad gäller (den formella och informella) utbildningsverksamheten för vuxna i den föreslagna handlingsplanen, spännvidden när det gäller lärandets dimensioner samt de utvecklingspräglade metoderna för utvärdering av inlärning, som återspeglar en grundtanke och process baserad på teorier om olika former av intelligens (Multiple Intelligences).

| 17. | Vi stöder och kommer aktivt att bidra till att nödvändiga ekonomiska, mänskliga, administrativa och andra resurser finns tillgängliga för att uppnå målet om ett större och mer djupgående deltagande av EU-medborgarna i vuxenutbildning. |
| --- | --- |

17.

Vi stöder och kommer aktivt att bidra till att nödvändiga ekonomiska, mänskliga, administrativa och andra resurser finns tillgängliga för att uppnå målet om ett större och mer djupgående deltagande av EU-medborgarna i vuxenutbildning.

Inlärningspartnerskap

| 18. | Kommittén noterar att vuxenutbildning då den arrangeras på rätt sätt aktivt kan främja integrationen. Med hjälp av vuxenutbildning kan man både integrera invandrare i det nya hemlandet och erbjuda den inhemska befolkningen möjlighet att få kunskap om nya kulturer och lära sig nya språk. |
| --- | --- |

18.

Kommittén noterar att vuxenutbildning då den arrangeras på rätt sätt aktivt kan främja integrationen. Med hjälp av vuxenutbildning kan man både integrera invandrare i det nya hemlandet och erbjuda den inhemska befolkningen möjlighet att få kunskap om nya kulturer och lära sig nya språk.

| 19. | Vi ser positivt på att man genomgående i meddelandet framhåller betydelsen av ”partnerskap” som en pådrivande princip och process i det sociala och personliga engagemanget i fråga om vuxenutbildning. Utbildningspartnerskap är symbiotiska processer och ingår redan i en rad olika utbildningsutbud för vuxna i hela EU. |
| --- | --- |

19.

Vi ser positivt på att man genomgående i meddelandet framhåller betydelsen av ”partnerskap” som en pådrivande princip och process i det sociala och personliga engagemanget i fråga om vuxenutbildning. Utbildningspartnerskap är symbiotiska processer och ingår redan i en rad olika utbildningsutbud för vuxna i hela EU.

| 20. | ReK vill understryka att utbildningspartnerskap






  — | spelar en viktig roll för att motivera såväl enskilda inlärare som inlärare i gruppundervisning, |
| --- | --- | --- |

20.

ReK vill understryka att utbildningspartnerskap

—

spelar en viktig roll för att motivera såväl enskilda inlärare som inlärare i gruppundervisning,

| — | ger en solid grund för likabehandling av alla berörda parter, |
| --- | --- |

—

ger en solid grund för likabehandling av alla berörda parter,

| — | skapar tvåvägskommunikation och ömsesidig respekt, |
| --- | --- |

—

skapar tvåvägskommunikation och ömsesidig respekt,

| — | bidrar till att göra inlärningsprocessen för vuxna mer professionell, |
| --- | --- |

—

bidrar till att göra inlärningsprocessen för vuxna mer professionell,

| — | är en avgörande faktor för att främja ett större och bredare deltagande som även inbegriper ”utestängda” personer och grupper. |
| --- | --- |

—

är en avgörande faktor för att främja ett större och bredare deltagande som även inbegriper ”utestängda” personer och grupper.

| 21. | Partnerskap bidrar på ett mycket värdefullt sätt till den framtida vuxenutbildningen i EU, och vi vill föreslå kommissionen att basera sin planering på att kartlägga lämpliga principer och mål, beskriva bästa praxis vad gäller partnerskapsaspekter baserat på befintlig vuxenutbildning i EU, integrera resultaten i undervisningsmaterialet och bidra till att utforma och utveckla lämpliga kvantitativa och kvalitativa utvärderingsförfaranden. |
| --- | --- |

21.

Partnerskap bidrar på ett mycket värdefullt sätt till den framtida vuxenutbildningen i EU, och vi vill föreslå kommissionen att basera sin planering på att kartlägga lämpliga principer och mål, beskriva bästa praxis vad gäller partnerskapsaspekter baserat på befintlig vuxenutbildning i EU, integrera resultaten i undervisningsmaterialet och bidra till att utforma och utveckla lämpliga kvantitativa och kvalitativa utvärderingsförfaranden.

| 22. | Vi menar att denna färdighetsgivande ”kaskadmetod” kan utgöra en hållbar aspekt inom vuxenutbildningen i EU. Detta ligger i linje med underliggande EU-mål och stöder de lokala och regionala aktörernas roll och bidrag i en integrerad process. |
| --- | --- |

22.

Vi menar att denna färdighetsgivande ”kaskadmetod” kan utgöra en hållbar aspekt inom vuxenutbildningen i EU. Detta ligger i linje med underliggande EU-mål och stöder de lokala och regionala aktörernas roll och bidrag i en integrerad process.

Att delta eller inte i vuxenutbildning

| 23. | Regionkommittén ser positivt på att man i kommissionens meddelande fäster vikt vid att bredda och fördjupa deltagandet i olika former av livslångt lärande som riktar sig till samtliga EU-medborgare och i synnerhet till personer och grupper med inget eller lågt deltagande eller utestängda personer och grupper, exempelvis personer med låg läs- och skrivkunnighet, äldre personer, socialt utestängda grupper, funktionshindrade, personer som lämnat skolan i förtid, lågkvalificerade arbetstagare, äldre arbetstagare, migrerande arbetstagare osv. |
| --- | --- |

23.

Regionkommittén ser positivt på att man i kommissionens meddelande fäster vikt vid att bredda och fördjupa deltagandet i olika former av livslångt lärande som riktar sig till samtliga EU-medborgare och i synnerhet till personer och grupper med inget eller lågt deltagande eller utestängda personer och grupper, exempelvis personer med låg läs- och skrivkunnighet, äldre personer, socialt utestängda grupper, funktionshindrade, personer som lämnat skolan i förtid, lågkvalificerade arbetstagare, äldre arbetstagare, migrerande arbetstagare osv.

| 24. | Utestängning från eller uteblivet deltagande i utbildning är ett första steg mot en framtida marginalisering, som ofta åtföljs av utestängning från arbetsmarknaden och från samhälls- och kulturlivet. |
| --- | --- |

24.

Utestängning från eller uteblivet deltagande i utbildning är ett första steg mot en framtida marginalisering, som ofta åtföljs av utestängning från arbetsmarknaden och från samhälls- och kulturlivet.

| 25. | Regionkommittén instämmer i att det krävs samordnade metoder för att komma till rätta med trenden att ett stort antal individer och grupper är underrepresenterade i vuxenutbildningen, och att det bör etableras en kultur präglad av ständigt lärande som inbegriper alla medborgare. |
| --- | --- |

25.

Regionkommittén instämmer i att det krävs samordnade metoder för att komma till rätta med trenden att ett stort antal individer och grupper är underrepresenterade i vuxenutbildningen, och att det bör etableras en kultur präglad av ständigt lärande som inbegriper alla medborgare.

| 26. | Detta är inte någon enkel och lätt utmaning som snabbt kan antas. Det är en uppgift som bör ses som en form av personlig investering och ett engagemang i samhället och utbildningen som måste förankras på det personliga, yrkesmässiga, lokala, regionala och nationella planet. |
| --- | --- |

26.

Detta är inte någon enkel och lätt utmaning som snabbt kan antas. Det är en uppgift som bör ses som en form av personlig investering och ett engagemang i samhället och utbildningen som måste förankras på det personliga, yrkesmässiga, lokala, regionala och nationella planet.

| 27. | Vi vill säkerställa att lokala och regionala tillhandahållare och aktörer medverkar som samarbetsparter i alla faser, framför allt med avseende på politikutformning, styresformer och genomförande, eftersom ansvaret för tillhandahållande av vuxenutbildning i många medlemsstater finns på den lokala och regionala nivån, och eftersom det finns många exempel på ett lokalt och regionalt engagemang för att förbättra de kunskaper som finns på arbetsplatserna, samhällsintegrationen, medborgarkunskapen, den kulturella integrationen och anpassningen till förändrade sociala och personliga förhållanden. |
| --- | --- |

27.

Vi vill säkerställa att lokala och regionala tillhandahållare och aktörer medverkar som samarbetsparter i alla faser, framför allt med avseende på politikutformning, styresformer och genomförande, eftersom ansvaret för tillhandahållande av vuxenutbildning i många medlemsstater finns på den lokala och regionala nivån, och eftersom det finns många exempel på ett lokalt och regionalt engagemang för att förbättra de kunskaper som finns på arbetsplatserna, samhällsintegrationen, medborgarkunskapen, den kulturella integrationen och anpassningen till förändrade sociala och personliga förhållanden.

| 28. | ReK uppmanar arbetsmarknadsparterna att se till att de vuxenstuderandes behov beaktas i kollektivavtalen. |
| --- | --- |

28.

ReK uppmanar arbetsmarknadsparterna att se till att de vuxenstuderandes behov beaktas i kollektivavtalen.

| 29. | Kommittén konstaterar att man vid utvecklingen av vuxenutbildningen även bör beakta jämställdhet mellan könen. Det finns visserligen regioner där uppmärksamheten bör fästas vid kvinnorna, men i många länder är det faktiskt männen som deltar i vuxenutbildning i mindre utsträckning, framför allt inom gemenskapsutvecklingsprogram och liknande. |
| --- | --- |

29.

Kommittén konstaterar att man vid utvecklingen av vuxenutbildningen även bör beakta jämställdhet mellan könen. Det finns visserligen regioner där uppmärksamheten bör fästas vid kvinnorna, men i många länder är det faktiskt männen som deltar i vuxenutbildning i mindre utsträckning, framför allt inom gemenskapsutvecklingsprogram och liknande.

En effektiv vuxenutbildningssektor – politiska åtgärder

| 30. | Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens synpunkt att det finns ett grundläggande behov av att de lokala och regionala myndigheterna tillsammans med andra aktörer inleder konkreta och symbiotiska vuxenutbildningsinsatser för att främja möjligheterna till vuxenutbildning tillsammans med och för utsatta individer och grupper. |
| --- | --- |

30.

Regionkommittén stöder Europeiska kommissionens synpunkt att det finns ett grundläggande behov av att de lokala och regionala myndigheterna tillsammans med andra aktörer inleder konkreta och symbiotiska vuxenutbildningsinsatser för att främja möjligheterna till vuxenutbildning tillsammans med och för utsatta individer och grupper.

| 31. | Vuxenutbildningen är ett viktigt redskap för att koppla ihop olika politikområden på lokal och regional nivå, såsom utbildnings-, samhälls-, arbetsmarknads-, tillväxt- och integrationsaspekter. |
| --- | --- |

31.

Vuxenutbildningen är ett viktigt redskap för att koppla ihop olika politikområden på lokal och regional nivå, såsom utbildnings-, samhälls-, arbetsmarknads-, tillväxt- och integrationsaspekter.

| 32. | Vi håller med om att arbetsplatsbaserad utbildning utgör en positiv och ”färdig ram” för sådana utbildningsinsatser som kan främja personligt och organisatoriskt lärande och kompetensutveckling, bidra till framväxten av lärande organisationer, skapa ett klimat av ständigt lärande och leda till att effektiva strategier för hantering av förändringar utformas och genomförs på olika nivåer. |
| --- | --- |

32.

Vi håller med om att arbetsplatsbaserad utbildning utgör en positiv och ”färdig ram” för sådana utbildningsinsatser som kan främja personligt och organisatoriskt lärande och kompetensutveckling, bidra till framväxten av lärande organisationer, skapa ett klimat av ständigt lärande och leda till att effektiva strategier för hantering av förändringar utformas och genomförs på olika nivåer.

| 33. | Arbetsplatserna är ett värdefullt forum där potentiella vuxenutbildningsdeltagare redan finns på plats, och de åtgärder som krävs för att främja deltagandet i utbildning på arbetsplatsen påverkas av ett stort antal variabler (1). |
| --- | --- |

33.

Arbetsplatserna är ett värdefullt forum där potentiella vuxenutbildningsdeltagare redan finns på plats, och de åtgärder som krävs för att främja deltagandet i utbildning på arbetsplatsen påverkas av ett stort antal variabler (1).

En effektiv vuxenutbildningssektor – forskning

| 34. | Regionkommittén ställer sig bakom slutsatserna från samrådet om handlingsplanen, där det framhålls att ”jämfört med andra utbildningsområden har det varken forskats, debatterats eller publicerats särskilt mycket om vuxenutbildningens bidrag och fördelar”, och kommittén anser att en integrerad och fokuserad forskningsprocess skulle kunna utgöra ett stöd för att förverkliga de fem budskap som anges i meddelandet om vuxenutbildning. |
| --- | --- |

34.

Regionkommittén ställer sig bakom slutsatserna från samrådet om handlingsplanen, där det framhålls att ”jämfört med andra utbildningsområden har det varken forskats, debatterats eller publicerats särskilt mycket om vuxenutbildningens bidrag och fördelar”, och kommittén anser att en integrerad och fokuserad forskningsprocess skulle kunna utgöra ett stöd för att förverkliga de fem budskap som anges i meddelandet om vuxenutbildning.

| 35. | Vi välkomnar de fördelar som en målinriktad kvalitetsforskning kan ge när det gäller att uppnå handlingsplanens målsättningar, eftersom det förefaller som om ”feedback” i fråga om inlärning, insikter och material för alla berörda skulle stärka basen för ett effektivt tillhandahållande av vuxenutbildning. |
| --- | --- |

35.

Vi välkomnar de fördelar som en målinriktad kvalitetsforskning kan ge när det gäller att uppnå handlingsplanens målsättningar, eftersom det förefaller som om ”feedback” i fråga om inlärning, insikter och material för alla berörda skulle stärka basen för ett effektivt tillhandahållande av vuxenutbildning.

| 36. | Bättre europeisk forskning om deltagandet skulle betyda att man tar sig ur beroendet av jämförande uppgifter och analyser från andra system, särskilt USA, i syfte att på ett lämpligt sätt belysa frågan om deltagande i EU. |
| --- | --- |

36.

Bättre europeisk forskning om deltagandet skulle betyda att man tar sig ur beroendet av jämförande uppgifter och analyser från andra system, särskilt USA, i syfte att på ett lämpligt sätt belysa frågan om deltagande i EU.

| 37. | Som vägledning för olika delar av handlingsplanen skulle forskning kunna bedrivas i form av en ”feedbackprocess” som avser följande: kartläggning och analys av vilka faktorer som påverkar deltagandet/bristen på deltagande i vuxenutbildningen i EU och vilken roll som spelas av dessa faktorer, inklusive allmänna och sociala bakgrundsfaktorer, relaterade beteende-/situationsfaktorer och personliga attityder och läggningar, de europeiska inlärarnas motivationsinriktning, inlärningsstilar och inställning till vuxenutbildning, investeringsavkastningen (ekonomiskt, personligt, för samhället och regionen, yrkesmässigt osv.) av satsningar på vuxenutbildning samt föreställningar, attityder och insikter hos de målgrupper i EU som endast deltar i liten utsträckning, profilen för de lärare som deltar i formella utbildningsprocesser för vuxna samt den grundläggande och fortsatta utbildningen av denna personal. |
| --- | --- |

37.

Som vägledning för olika delar av handlingsplanen skulle forskning kunna bedrivas i form av en ”feedbackprocess” som avser följande: kartläggning och analys av vilka faktorer som påverkar deltagandet/bristen på deltagande i vuxenutbildningen i EU och vilken roll som spelas av dessa faktorer, inklusive allmänna och sociala bakgrundsfaktorer, relaterade beteende-/situationsfaktorer och personliga attityder och läggningar, de europeiska inlärarnas motivationsinriktning, inlärningsstilar och inställning till vuxenutbildning, investeringsavkastningen (ekonomiskt, personligt, för samhället och regionen, yrkesmässigt osv.) av satsningar på vuxenutbildning samt föreställningar, attityder och insikter hos de målgrupper i EU som endast deltar i liten utsträckning, profilen för de lärare som deltar i formella utbildningsprocesser för vuxna samt den grundläggande och fortsatta utbildningen av denna personal.

En effektiv vuxenutbildningssektor – styrning

| 38. | Regionkommittén noterar att man vid samrådet i anslutning till meddelandet kom fram till att det är viktigt med en god styrning av vuxenutbildningen, som bland annat kännetecknas av fokus på den vuxna inläraren, innovativa undervisningsmetoder, effektiv analys av inlärningsbehoven, lokal och regional planering samt behovet av en planerad och systematisk strategi på alla nivåer och inom alla former av såväl formell som informell vuxenutbildning. |
| --- | --- |

38.

Regionkommittén noterar att man vid samrådet i anslutning till meddelandet kom fram till att det är viktigt med en god styrning av vuxenutbildningen, som bland annat kännetecknas av fokus på den vuxna inläraren, innovativa undervisningsmetoder, effektiv analys av inlärningsbehoven, lokal och regional planering samt behovet av en planerad och systematisk strategi på alla nivåer och inom alla former av såväl formell som informell vuxenutbildning.

| 39. | Vi välkomnar att den vuxna inläraren ställs i centrum i avsnittet om styrning, och noterar med tillfredsställelse den betydelse man fäster vid lokala och regionala bidrag inom ramen för partnerskap för vuxenutbildning. |
| --- | --- |

39.

Vi välkomnar att den vuxna inläraren ställs i centrum i avsnittet om styrning, och noterar med tillfredsställelse den betydelse man fäster vid lokala och regionala bidrag inom ramen för partnerskap för vuxenutbildning.

En effektiv vuxenutbildningssektor – tillhandahållande

| 40. | Vi håller med om att utmaningen för vuxenutbildningen i ett EU utvidgat till 27 medlemsstater är att ”tillhandahålla en tjänst” som på en och samma gång tar hänsyn både till inlärarnas motivation, intressen och behov och till en arbetsmarknad som har förändrats eller håller på att förändras, liksom till samhällets krav, och som genom sammanlänkade åtgärder strävar efter att övervinna olika flerdimensionella hinder för deltagande. |
| --- | --- |

40.

Vi håller med om att utmaningen för vuxenutbildningen i ett EU utvidgat till 27 medlemsstater är att ”tillhandahålla en tjänst” som på en och samma gång tar hänsyn både till inlärarnas motivation, intressen och behov och till en arbetsmarknad som har förändrats eller håller på att förändras, liksom till samhällets krav, och som genom sammanlänkade åtgärder strävar efter att övervinna olika flerdimensionella hinder för deltagande.

| 41. | Kommittén konstaterar att skapande av funktionella nätverk mellan läroanstalter som erbjuder vuxenutbildning och läroanstalter för sekundär utbildning möjliggör ett kostnadseffektivt utbildningsutbud, men även bidrar till att ungdomar blir förtrogna med vuxenutbildningen. På så sätt får de redan tidigt kännedom om läroanstalter för vuxenutbildning och kan i ett senare skede utnyttja dem för sina egna behov. |
| --- | --- |

41.

Kommittén konstaterar att skapande av funktionella nätverk mellan läroanstalter som erbjuder vuxenutbildning och läroanstalter för sekundär utbildning möjliggör ett kostnadseffektivt utbildningsutbud, men även bidrar till att ungdomar blir förtrogna med vuxenutbildningen. På så sätt får de redan tidigt kännedom om läroanstalter för vuxenutbildning och kan i ett senare skede utnyttja dem för sina egna behov.

| 42. | Kommittén anser att man genom att förena resurserna för ungdoms- och vuxenutbildning på ett heltäckande och flexibelt sätt kan uppfylla de skiftande arbetskraftsbehoven inom arbetslivet och de särskilda behoven av vuxenutbildning samt möta efterfrågan på yrkeskunniga lärare och dessutom öka utbildningssystemets kostnadseffektivitet. |
| --- | --- |

42.

Kommittén anser att man genom att förena resurserna för ungdoms- och vuxenutbildning på ett heltäckande och flexibelt sätt kan uppfylla de skiftande arbetskraftsbehoven inom arbetslivet och de särskilda behoven av vuxenutbildning samt möta efterfrågan på yrkeskunniga lärare och dessutom öka utbildningssystemets kostnadseffektivitet.

| 43. | Vi välkomnar de åtgärder som beskrivs i anslutning till samrådsprocessen avseende deltagandet i vuxenutbildning, eftersom de återspeglar god praxis på internationell nivå, och vi vill föreslå följande:






  — | Ett initiativ om grundläggande samhälls- och arbetsplatskompetens för vuxna, i syfte att bättre utnyttja samhället och arbetsplatserna för vuxenutbildning. |
| --- | --- | --- |

43.

Vi välkomnar de åtgärder som beskrivs i anslutning till samrådsprocessen avseende deltagandet i vuxenutbildning, eftersom de återspeglar god praxis på internationell nivå, och vi vill föreslå följande:

—

Ett initiativ om grundläggande samhälls- och arbetsplatskompetens för vuxna, i syfte att bättre utnyttja samhället och arbetsplatserna för vuxenutbildning.

| — | Stöd för ett europeiskt nätverk för lokala och regionala tillhandahållare av vuxenutbildning och handledare eller rådgivare. |
| --- | --- |

—

Stöd för ett europeiskt nätverk för lokala och regionala tillhandahållare av vuxenutbildning och handledare eller rådgivare.

| — | Breddad tillgång till högre utbildning genom att underlätta en höjning av kvalifikationsnivån ”med minst ett steg” med innovativa åtgärder för att främja deltagandet i fortbildning på hel- eller deltid. |
| --- | --- |

—

Breddad tillgång till högre utbildning genom att underlätta en höjning av kvalifikationsnivån ”med minst ett steg” med innovativa åtgärder för att främja deltagandet i fortbildning på hel- eller deltid.

| 44. | Vi beklagar att de medel som såväl den offentliga som den privata sektorn avsätter till vuxenutbildning är otillräckliga trots kommissionens uppmaning att säkerställa tillräckliga investeringsnivåer och en bättre övervakning av vuxenutbildningssektorn. |
| --- | --- |

44.

Vi beklagar att de medel som såväl den offentliga som den privata sektorn avsätter till vuxenutbildning är otillräckliga trots kommissionens uppmaning att säkerställa tillräckliga investeringsnivåer och en bättre övervakning av vuxenutbildningssektorn.

| 45. | Vi efterlyser ökade resurser till befintliga och framtida program för att bevara de potentiella effekterna på vuxenutbildningssektorn. |
| --- | --- |

45.

Vi efterlyser ökade resurser till befintliga och framtida program för att bevara de potentiella effekterna på vuxenutbildningssektorn.

HANDLINGSPLAN

Analys av vilka effekter som medlemsstaternas reformer inom all sorts utbildning har haft på vuxenutbildningen

| 46. | Regionkommittén noterar att det finns ett nära samband mellan vuxenutbildning och andra (välutvecklade) utbildningssektorer samt det faktum att deltagandet i formell eller informell utbildning inte innebär ett ”oskrivet blad” i medborgarnas liv, utan utgör en del av en självutvecklingsprocess med ett mervärde för samhället. |
| --- | --- |

46.

Regionkommittén noterar att det finns ett nära samband mellan vuxenutbildning och andra (välutvecklade) utbildningssektorer samt det faktum att deltagandet i formell eller informell utbildning inte innebär ett ”oskrivet blad” i medborgarnas liv, utan utgör en del av en självutvecklingsprocess med ett mervärde för samhället.

| 47. | Vi ser positivt på att man utarbetar nationella referensramar för kvalifikationer och integrerar vuxenutbildningssektorn. En fokuserad analys av denna utveckling i handlingsplanen kommer att bidra till enhetlighet och ge vuxenutbildningen i EU högre status. |
| --- | --- |

47.

Vi ser positivt på att man utarbetar nationella referensramar för kvalifikationer och integrerar vuxenutbildningssektorn. En fokuserad analys av denna utveckling i handlingsplanen kommer att bidra till enhetlighet och ge vuxenutbildningen i EU högre status.

Förbättra kvaliteten inom vuxenutbildningssektorn

| 48. | Vi inser att yrkesskickligheten hos de anställda inom vuxenutbildningen är viktig, liksom tillhandahållandet av fortlöpande utbildning som är specifik för vuxenutbildning. De är ofta de första som många vuxna inlärare kommer i kontakt med, och kvaliteten på deras undervisning, tjänster och utlärningsmetoder är avgörande för att den europeiska politiska retoriken om ett ökat och djupare deltagande i vuxenutbildningen i praktiken ska kunna omvandlas till verklig tillväxt på detta område. |
| --- | --- |

48.

Vi inser att yrkesskickligheten hos de anställda inom vuxenutbildningen är viktig, liksom tillhandahållandet av fortlöpande utbildning som är specifik för vuxenutbildning. De är ofta de första som många vuxna inlärare kommer i kontakt med, och kvaliteten på deras undervisning, tjänster och utlärningsmetoder är avgörande för att den europeiska politiska retoriken om ett ökat och djupare deltagande i vuxenutbildningen i praktiken ska kunna omvandlas till verklig tillväxt på detta område.

| 49. | Man bör säkerställa undervisningspersonalens arbetslivskunskaper genom samverkan och ett flexibelt samarbete med arbetslivet. |
| --- | --- |

49.

Man bör säkerställa undervisningspersonalens arbetslivskunskaper genom samverkan och ett flexibelt samarbete med arbetslivet.

| 50. | Vi ser med intresse fram emot kartläggningen av bästa europeiska praxis i den kommande studien Adult learning professions in Europe, som kommer att fungera som en heltäckande bas för en ”professionell” utveckling. Vi ser positivt på att förteckningen över aktörer och medarbetare inom vuxenutbildningen är så omfattande. |
| --- | --- |

50.

Vi ser med intresse fram emot kartläggningen av bästa europeiska praxis i den kommande studien Adult learning professions in Europe, som kommer att fungera som en heltäckande bas för en ”professionell” utveckling. Vi ser positivt på att förteckningen över aktörer och medarbetare inom vuxenutbildningen är så omfattande.

Förbättra vuxnas möjligheter att höja sin kvalifikationsnivå med minst ett steg

| 51. | Regionkommittén anser att den åtgärd som ska ge vuxna möjlighet att höja sin kvalifikationsnivå ”med minst ett steg” kan få en mycket positiv effekt på de vuxnas motivation och inlärarnas fortsatta deltagande i en livslång process. Den fokuserar bland annat på de förändrade demografiska mönstren i EU genom att ta hänsyn till ”vad inlärarna själva har att säga”, och på kvalitetsinformation om vuxenutbildning, vägledning och resurser. För många vuxna är känslan av bekräftelse av det egna jaget och det välbefinnande som är kopplat till ”framgångsrik” (formell/informell) inlärning viktig. |
| --- | --- |

51.

Regionkommittén anser att den åtgärd som ska ge vuxna möjlighet att höja sin kvalifikationsnivå ”med minst ett steg” kan få en mycket positiv effekt på de vuxnas motivation och inlärarnas fortsatta deltagande i en livslång process. Den fokuserar bland annat på de förändrade demografiska mönstren i EU genom att ta hänsyn till ”vad inlärarna själva har att säga”, och på kvalitetsinformation om vuxenutbildning, vägledning och resurser. För många vuxna är känslan av bekräftelse av det egna jaget och det välbefinnande som är kopplat till ”framgångsrik” (formell/informell) inlärning viktig.

| 52. | Vi tror att handlingsplanen kan bidra positivt till att det utarbetas projekt som använder god praxis för att nå ut till målgrupperna och att den även kan bidra till att öka värdet av resultat från projekt som Grundtvig-programmet. Vi föreslår ett bättre utnyttjande av medierna när det gäller att främja vuxenutbildningsprogrammens tillgänglighet och lämplighet, framför allt för målgrupper som är svåra att nå. |
| --- | --- |

52.

Vi tror att handlingsplanen kan bidra positivt till att det utarbetas projekt som använder god praxis för att nå ut till målgrupperna och att den även kan bidra till att öka värdet av resultat från projekt som Grundtvig-programmet. Vi föreslår ett bättre utnyttjande av medierna när det gäller att främja vuxenutbildningsprogrammens tillgänglighet och lämplighet, framför allt för målgrupper som är svåra att nå.

Korta handläggningstiden för bedömning och erkännande av icke-formellt och informellt lärande bland svagare grupper

| 53. | Regionkommittén vill understryka att breddningen av antalet vuxna inlärare i sig är ett uttryck för att man i omfattande utsträckning börjar erkänna de många olika färdigheter, ”intelligenser”, kunskaper, sociala och personliga kompetenser, erfarenheter osv. som alla EU-medborgare besitter. Det är dessa värdefulla bidrag som de vuxna inlärarna bär med sig i undervisningen. Det är viktigt att tillhandahålla möjligheter till livslångt lärande på ett sådant sätt att inlärarna kan relatera nya kunskaper, färdigheter och infallsvinklar till sin närmiljö, och undervisningen bör ske i former som passar den enskilde. |
| --- | --- |

53.

Regionkommittén vill understryka att breddningen av antalet vuxna inlärare i sig är ett uttryck för att man i omfattande utsträckning börjar erkänna de många olika färdigheter, ”intelligenser”, kunskaper, sociala och personliga kompetenser, erfarenheter osv. som alla EU-medborgare besitter. Det är dessa värdefulla bidrag som de vuxna inlärarna bär med sig i undervisningen. Det är viktigt att tillhandahålla möjligheter till livslångt lärande på ett sådant sätt att inlärarna kan relatera nya kunskaper, färdigheter och infallsvinklar till sin närmiljö, och undervisningen bör ske i former som passar den enskilde.

| 54. | Regionkommittén välkomnar de förslag i handlingsplanen som avser en kartläggning av bästa praxis för erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande med särskild inriktning på ömsesidigt lärande och samproduktion av allmänt undervisningsmaterial, eftersom det innebär ett erkännande och en legitimering som kan inverka positivt på sektorn och framför allt på den vuxna inläraren. Validering måste därför utföras lokalt och regionalt, och det är nödvändigt att engagera arbetslivets olika branscher både vad gäller kompetensbehov och validering. |
| --- | --- |

54.

Regionkommittén välkomnar de förslag i handlingsplanen som avser en kartläggning av bästa praxis för erkännande och validering av icke-formellt och informellt lärande med särskild inriktning på ömsesidigt lärande och samproduktion av allmänt undervisningsmaterial, eftersom det innebär ett erkännande och en legitimering som kan inverka positivt på sektorn och framför allt på den vuxna inläraren. Validering måste därför utföras lokalt och regionalt, och det är nödvändigt att engagera arbetslivets olika branscher både vad gäller kompetensbehov och validering.

| 55. | Att man i större utsträckning erkänner tidigare förvärvad ”inlärning” bör bidra till ett bredare och djupare deltagande av äldre EU-medborgare. Undersökningar visar att äldre inte är någon synlig grupp i EU:s utbildningssystem, och den demografiska utvecklingen pekar tydligt på att det är angeläget att fokusera insatser på denna grupp. |
| --- | --- |

55.

Att man i större utsträckning erkänner tidigare förvärvad ”inlärning” bör bidra till ett bredare och djupare deltagande av äldre EU-medborgare. Undersökningar visar att äldre inte är någon synlig grupp i EU:s utbildningssystem, och den demografiska utvecklingen pekar tydligt på att det är angeläget att fokusera insatser på denna grupp.

| 56. | Vi anser att inget eller ett lågt deltagande av denna grupp får betydande konsekvenser för gruppen själv, även med hänsyn till hälsorelaterade, sociala, medborgerliga och kulturella aspekter samt när det gäller kontakterna mellan generationerna och sammanhållningen i EU. Med goda principer och god praxis till följd av åldersforskning med fokus på utbildning måste man försöka bygga upp effektiva partnerskap för vuxeninlärning med denna grupp, erkänna och validera deras inlärningsbehov, önskemål, resultat, erfarenheter, motivation, inlärningsstilar, förväntningar osv. och utmana rådande uppfattningar och stereotypa föreställningar avseende vuxenutbildning för äldre. |
| --- | --- |

56.

Vi anser att inget eller ett lågt deltagande av denna grupp får betydande konsekvenser för gruppen själv, även med hänsyn till hälsorelaterade, sociala, medborgerliga och kulturella aspekter samt när det gäller kontakterna mellan generationerna och sammanhållningen i EU. Med goda principer och god praxis till följd av åldersforskning med fokus på utbildning måste man försöka bygga upp effektiva partnerskap för vuxeninlärning med denna grupp, erkänna och validera deras inlärningsbehov, önskemål, resultat, erfarenheter, motivation, inlärningsstilar, förväntningar osv. och utmana rådande uppfattningar och stereotypa föreställningar avseende vuxenutbildning för äldre.

| 57. | Vi efterlyser att man i samarbete tillhandahåller tillräckligt finansierade möjligheter till kvalitetsinlärning som kan ta lämplig hänsyn till kognitiva, fysiska, motivationsbaserade, läggningsrelaterade faktorer och attityder till inlärning osv. hos denna allt viktigare grupp av vuxna inlärare i EU. |
| --- | --- |

57.

Vi efterlyser att man i samarbete tillhandahåller tillräckligt finansierade möjligheter till kvalitetsinlärning som kan ta lämplig hänsyn till kognitiva, fysiska, motivationsbaserade, läggningsrelaterade faktorer och attityder till inlärning osv. hos denna allt viktigare grupp av vuxna inlärare i EU.

| 58. | Regionkommittén vill verka för att informations- och kommunikationsteknikens (IKT) användning och inflytande när det gäller vuxenutbildning når fler individer. |
| --- | --- |

58.

Regionkommittén vill verka för att informations- och kommunikationsteknikens (IKT) användning och inflytande när det gäller vuxenutbildning når fler individer.

| 59. | Det finns ett stort antal belägg för att den snabba expansionen av e-lärande i EU riskerar att leda till en ny form av social ojämlikhet, t.ex. digital utestängning. Undersökningar visar att antalet personer som har tillgång till Internet och konsekvent använder sig av det för inlärning allmänt sett ökar inom EU, men att dessa personer är ganska få i de olika grupperna av utsatta. |
| --- | --- |

59.

Det finns ett stort antal belägg för att den snabba expansionen av e-lärande i EU riskerar att leda till en ny form av social ojämlikhet, t.ex. digital utestängning. Undersökningar visar att antalet personer som har tillgång till Internet och konsekvent använder sig av det för inlärning allmänt sett ökar inom EU, men att dessa personer är ganska få i de olika grupperna av utsatta.

| 60. | Vi är av uppfattningen att en ojämlik tillgång till IKT snarare ökar än minskar hindren att delta i vuxenutbildning. Uttrycket ”den digitala klyftan” anger att det med hänsyn till geografiska, sociala, ekonomiska och könsrelaterade aspekter råder stora skillnader och en grundläggande obalans i fråga om tillgång till och användning av IKT. ”Blandade metoder”, kvaliteten på erfarenheterna av e-lärande, hinder att delta i e-lärande osv. är viktiga aspekter för en effektiv och välfungerande vuxenutbildning i EU. Det handlar snarare om att utnyttja de möjligheter som den nya tekniken ger och se till att den kommer fler till del genom en lokal och regional infrastruktur för lärande. |
| --- | --- |

60.

Vi är av uppfattningen att en ojämlik tillgång till IKT snarare ökar än minskar hindren att delta i vuxenutbildning. Uttrycket ”den digitala klyftan” anger att det med hänsyn till geografiska, sociala, ekonomiska och könsrelaterade aspekter råder stora skillnader och en grundläggande obalans i fråga om tillgång till och användning av IKT. ”Blandade metoder”, kvaliteten på erfarenheterna av e-lärande, hinder att delta i e-lärande osv. är viktiga aspekter för en effektiv och välfungerande vuxenutbildning i EU. Det handlar snarare om att utnyttja de möjligheter som den nya tekniken ger och se till att den kommer fler till del genom en lokal och regional infrastruktur för lärande.

Förbättra övervakningen av vuxenutbildningssektorn

| 61. | Regionkommittén noterar att det faktum att man inte lyckas redogöra för fördelarna med vuxenutbildning innebär en stor svaghet på området och får stora personliga, sociala, ekonomiska, politiska och resurs- och strukturrelaterade konsekvenser. |
| --- | --- |

61.

Regionkommittén noterar att det faktum att man inte lyckas redogöra för fördelarna med vuxenutbildning innebär en stor svaghet på området och får stora personliga, sociala, ekonomiska, politiska och resurs- och strukturrelaterade konsekvenser.

| 62. | Vad som behövs är inte en process som, i likhet med en ”svart låda”, består av kvantitativa input-output-uppgifter och resultat, utan ett forskningsstyrt kvalitativt och kommunikationsinriktat engagemang som kan förädla vuxenutbildningens status och dess värde inom ramen för verksamheten och på det enskilda, lokala, regionala och nationella planet. Strävan efter ömsesidig förståelse, huvudprinciper osv. kan bidra på detta område, och de insatser som i detta avseende beskrivs i meddelandet välkomnas. |
| --- | --- |

62.

Vad som behövs är inte en process som, i likhet med en ”svart låda”, består av kvantitativa input-output-uppgifter och resultat, utan ett forskningsstyrt kvalitativt och kommunikationsinriktat engagemang som kan förädla vuxenutbildningens status och dess värde inom ramen för verksamheten och på det enskilda, lokala, regionala och nationella planet. Strävan efter ömsesidig förståelse, huvudprinciper osv. kan bidra på detta område, och de insatser som i detta avseende beskrivs i meddelandet välkomnas.

Bryssel den 19 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

(1)  Dessa variabler inbegriper (i) tidigare utbildningserfarenheter/föreställningar hos målgrupperna, (ii) deltagarnas motivationsinriktning och inlärningsstilar (iii), i vilken omfattning och på vilket sätt partnerskapen medverkar vid utbildningen; (iv) omfattningen och kvaliteten på stödsystem för vuxna, vägledning och möjligheter till ömsesidigt lärande, (v) validering och erkännande av formell och icke-formell vuxenutbildning på arbetsplatsen, (vi) förhållandet mellan vuxenutbildningen och deltagarnas sociala och personliga behov, och (vii) tillämpningen av en omfattande innovativ inlärningsmetodik, särskilt när det gäller aspekter som ömsesidig handledning och ömsesidigt stöd, en positiv psykosocial inlärningsmiljö osv.

1

---

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/76 |
| --- | --- | --- | --- |

9.10.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/76

---

Yttrande från Regionkommittén om ”Kluster och klusterpolitik”

(2008/C 257/12)

REGIONKOMMITTÉNS STÅNDPUNKT

| — | Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta ett ramprogram som underlättar samarbete och kontakter mellan alla berörda myndigheter och att utforma riktlinjer för inrättande av kluster och kontakter dem emellan, även över landsgränser. Samarbete mellan kluster är en lovande metod för att stärka Europas innovationskapacitet och skapa intresse hos investerare och innovatörer runt om i världen. Därför får det gränsöverskridande samarbetet mellan kluster inte begränsas till EU utan bör ske på internationell nivå; det slutliga målet bör vara att inrätta kluster på internationell nivå (world level clusters). |
| --- | --- |

—

Kommittén uppmanar kommissionen att utarbeta ett ramprogram som underlättar samarbete och kontakter mellan alla berörda myndigheter och att utforma riktlinjer för inrättande av kluster och kontakter dem emellan, även över landsgränser. Samarbete mellan kluster är en lovande metod för att stärka Europas innovationskapacitet och skapa intresse hos investerare och innovatörer runt om i världen. Därför får det gränsöverskridande samarbetet mellan kluster inte begränsas till EU utan bör ske på internationell nivå; det slutliga målet bör vara att inrätta kluster på internationell nivå (world level clusters).

| — | Kommittén anser att det behövs en övergripande strategisk ram som innefattar de olika aktörernas synsätt, såväl de offentliga myndigheternas och universitetens som forskningscentrumens och företagens, och som gör det möjligt att på ett samordnat sätt genomföra de tre ovannämnda processerna:






  — | Göra det möjligt att skapa förutsättningar för och stimulera klusterutveckling. |
| --- | --- | --- |

—

Kommittén anser att det behövs en övergripande strategisk ram som innefattar de olika aktörernas synsätt, såväl de offentliga myndigheternas och universitetens som forskningscentrumens och företagens, och som gör det möjligt att på ett samordnat sätt genomföra de tre ovannämnda processerna:

—

Göra det möjligt att skapa förutsättningar för och stimulera klusterutveckling.

| — | Främja genomförandet av initiativ från klustren. |
| --- | --- |

—

Främja genomförandet av initiativ från klustren.

| — | Åstadkomma samverkan mellan klustren både på nationell och transnationell nivå, för utbyte av erfarenheter och samarbete. |
| --- | --- |

—

Åstadkomma samverkan mellan klustren både på nationell och transnationell nivå, för utbyte av erfarenheter och samarbete.

| — | Som ett första steg för att utveckla den strategiska ramen bör man inrätta en grupp med sakkunniga på hög nivå som studerar frågan och för rådet och kommissionen utarbetar riktlinjer för integration och harmonisering av kriterierna. |
| --- | --- |

—

Som ett första steg för att utveckla den strategiska ramen bör man inrätta en grupp med sakkunniga på hög nivå som studerar frågan och för rådet och kommissionen utarbetar riktlinjer för integration och harmonisering av kriterierna.

| Föredragande | : | Antonio González Terol (ES-PPE), generaldirektör vid regionen Madrids enhet för kontakter med EU |
| --- | --- | --- |

Föredragande

:

Antonio González Terol (ES-PPE), generaldirektör vid regionen Madrids enhet för kontakter med EU

POLITISKA REKOMMENDATIONER

REGIONKOMMITTÉN HAR AVGETT DETTA YTTRANDE

med beaktande av

det faktum att rådet (konkurrenskraft) vid sitt möte den 4 december 2006 fastställde att kluster skulle vara en av de nio prioriterade åtgärderna för att stärka den europeiska innovationen, och

det faktum att kommittén har fått i uppdrag av det slovenska ordförandeskapet att utarbeta ett yttrande under det pågående halvåret, så att kommissionen kan ta hänsyn till kommitténs åsikter i arbetet med ett meddelande om klusterpolitik (juli 2008).

det faktum att det i ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Bryssel den 13–14 mars 2008 anges att det finns behov av en bättre samordning av de insatser som syftar till att förbättra de allmänna villkoren för innovation – bland annat en starkare koppling till den vetenskapliga världen, företagen och innovationsklustren av världsklass – samt en utveckling av kluster och regionala nätverk, och att man även bör främja ett större deltagande av innovativa små och medelstora företag i företagskluster och vid offentlig upphandling.

Allmänna kommentarer

| 1. | Kommittén uppmanar det kommande franska ordförandeskapet att fortsätta med de insatser och studier som rör kluster och med de politiska debatterna, och att undersöka vilka nya åtgärder som kan utvecklas inom ramen för den klusterpolitik som kommissionen håller på att utarbeta. |
| --- | --- |

1.

Kommittén uppmanar det kommande franska ordförandeskapet att fortsätta med de insatser och studier som rör kluster och med de politiska debatterna, och att undersöka vilka nya åtgärder som kan utvecklas inom ramen för den klusterpolitik som kommissionen håller på att utarbeta.

| 2. | Med kluster avses en geografisk koncentration av företag som är specialiserade inom en sektor och knutna till särskilda leverantörer och andra företag som de konkurrerar men också samarbetar med. Denna sektor omfattar ett stort antal branscher, korsbefruktning av fackområden och verksamheter. Kluster når sin högsta utvecklingsnivå när de kan utnyttja det ömsesidiga beroendet för att bredda sin verksamhet och skapa samverkanseffekter som medför tillväxt för hela sektorn, något som kommer alla i klustret till del. Man talar i detta sammanhang om ”coopetition”: en företagsstrategi som förenar samarbete och konkurrens, är typisk för kluster och ger maximal konkurrenskraft. Klustermedlemmarna måste hysa förtroende för varandra och ha gemensamma mål och prioriteringar, så att de kan åstadkomma övergripande samordning i en komplex miljö med olika nivåer. |
| --- | --- |

2.

Med kluster avses en geografisk koncentration av företag som är specialiserade inom en sektor och knutna till särskilda leverantörer och andra företag som de konkurrerar men också samarbetar med. Denna sektor omfattar ett stort antal branscher, korsbefruktning av fackområden och verksamheter. Kluster når sin högsta utvecklingsnivå när de kan utnyttja det ömsesidiga beroendet för att bredda sin verksamhet och skapa samverkanseffekter som medför tillväxt för hela sektorn, något som kommer alla i klustret till del. Man talar i detta sammanhang om ”coopetition”: en företagsstrategi som förenar samarbete och konkurrens, är typisk för kluster och ger maximal konkurrenskraft. Klustermedlemmarna måste hysa förtroende för varandra och ha gemensamma mål och prioriteringar, så att de kan åstadkomma övergripande samordning i en komplex miljö med olika nivåer.

| 3. | ReK inser att EU inte ligger så långt framme när det gäller att omvandla idéer till nya produkter och tjänster, och att det krävs en ny offentlig politik som underlättar samverkan mellan olika samhällsaktörer som skapar, överför och tillämpar kunskap. Det är med andra ord nödvändigt att utveckla nya kommunikationsvägar mellan offentliga myndigheter, universitet, forskningsinstitut och företag. |
| --- | --- |

3.

ReK inser att EU inte ligger så långt framme när det gäller att omvandla idéer till nya produkter och tjänster, och att det krävs en ny offentlig politik som underlättar samverkan mellan olika samhällsaktörer som skapar, överför och tillämpar kunskap. Det är med andra ord nödvändigt att utveckla nya kommunikationsvägar mellan offentliga myndigheter, universitet, forskningsinstitut och företag.

| 4. | Kommittén anser att det krävs investeringar i forskning och utveckling men att de hittills har varit otillräckliga. För att stärka den europeiska innovationen måste man samla sina krafter och styra investeringar och forskning till strategiska områden. |
| --- | --- |

4.

Kommittén anser att det krävs investeringar i forskning och utveckling men att de hittills har varit otillräckliga. För att stärka den europeiska innovationen måste man samla sina krafter och styra investeringar och forskning till strategiska områden.

| 5. | Enbart geografisk koncentration av företag är inte en garanti för att det ska uppstå kluster, ekonomiska nätverk och samverkanseffekter och för att konkurrenskraften ska förbättras. Man måste uppnå en kritisk massa eller en produktion som är tillräckligt omfattande innan man kan tala om kluster. Det är också nödvändigt att i högre grad uppmärksamma kvalitetsaspekter och yttre omständigheter, framför allt ömsesidigt förtroende och stabila förbindelser mellan företagen som en förutsättning för hållbara gemensamma insatser. |
| --- | --- |

5.

Enbart geografisk koncentration av företag är inte en garanti för att det ska uppstå kluster, ekonomiska nätverk och samverkanseffekter och för att konkurrenskraften ska förbättras. Man måste uppnå en kritisk massa eller en produktion som är tillräckligt omfattande innan man kan tala om kluster. Det är också nödvändigt att i högre grad uppmärksamma kvalitetsaspekter och yttre omständigheter, framför allt ömsesidigt förtroende och stabila förbindelser mellan företagen som en förutsättning för hållbara gemensamma insatser.

| 6. | Enligt vår uppfattning räcker de statistiska uppgifterna inte till för att bedöma dessa två aspekter, och vi föreslår att observationsorganet European Cluster Observatory i en studie undersöker de grundläggande förutsättningarna för att kunna ta hänsyn till dessa aspekter, som är avgörande för uppkomsten av ett kluster. Kommittén står gärna till tjänst med sina erfarenheter och sina nära förbindelser med regionerna. |
| --- | --- |

6.

Enligt vår uppfattning räcker de statistiska uppgifterna inte till för att bedöma dessa två aspekter, och vi föreslår att observationsorganet European Cluster Observatory i en studie undersöker de grundläggande förutsättningarna för att kunna ta hänsyn till dessa aspekter, som är avgörande för uppkomsten av ett kluster. Kommittén står gärna till tjänst med sina erfarenheter och sina nära förbindelser med regionerna.

| 7. | Kommittén instämmer i att klustren är viktiga drivkrafter och föregångare på innovationsområdet, att de bidrar till industrins och tjänstesektorns konkurrenskraft och hållbara utveckling och att de stärker regionernas ekonomiska utveckling genom att de skapar välstånd och sysselsättning. På så sätt bidrar de också till den territoriella sammanhållningen, ett av EU:s mål i enlighet med Lissabonfördraget. |
| --- | --- |

7.

Kommittén instämmer i att klustren är viktiga drivkrafter och föregångare på innovationsområdet, att de bidrar till industrins och tjänstesektorns konkurrenskraft och hållbara utveckling och att de stärker regionernas ekonomiska utveckling genom att de skapar välstånd och sysselsättning. På så sätt bidrar de också till den territoriella sammanhållningen, ett av EU:s mål i enlighet med Lissabonfördraget.

| 8. | Kommittén anser att det i många fall är nödvändigt att offentliga myndigheter och privata företag bidrar till att stimulera kluster och hjälper dem att hålla en tätposition inom sina sektorer. |
| --- | --- |

8.

Kommittén anser att det i många fall är nödvändigt att offentliga myndigheter och privata företag bidrar till att stimulera kluster och hjälper dem att hålla en tätposition inom sina sektorer.

| 9. | Den offentliga sektorn kan också spela en viktig roll när det gäller att hantera de utmaningar som klusterinitiativen ställs inför genom att






  — | hjälpa till att fastställa mål och övervaka resultaten, |
| --- | --- | --- |

9.

Den offentliga sektorn kan också spela en viktig roll när det gäller att hantera de utmaningar som klusterinitiativen ställs inför genom att

—

hjälpa till att fastställa mål och övervaka resultaten,

| — | underlätta processen med att skapa ett kluster så att initiativet utvecklas och mognar med tiden (i linje med vad som sägs nedan), |
| --- | --- |

—

underlätta processen med att skapa ett kluster så att initiativet utvecklas och mognar med tiden (i linje med vad som sägs nedan),

| — | integrera klusterinitiativet i en mer omfattande politisk dagordning. |
| --- | --- |

—

integrera klusterinitiativet i en mer omfattande politisk dagordning.

| 10. | ReK anser också att den offentliga sektorns roll bör vara att skapa nödvändiga yttre förutsättningar för utvecklingen av kluster, t.ex. på följande sätt:






  — | Garantera att det finns mänskliga resurser med höga kvalifikationer. |
| --- | --- | --- |

10.

ReK anser också att den offentliga sektorns roll bör vara att skapa nödvändiga yttre förutsättningar för utvecklingen av kluster, t.ex. på följande sätt:

—

Garantera att det finns mänskliga resurser med höga kvalifikationer.

| — | Underlätta de administrativa förfarandena för att skapa och utveckla kluster. |
| --- | --- |

—

Underlätta de administrativa förfarandena för att skapa och utveckla kluster.

| — | Främja inrättandet av informationscentrum och heltäckande tjänstecentrum. |
| --- | --- |

—

Främja inrättandet av informationscentrum och heltäckande tjänstecentrum.

| — | Stödja samarbetet mellan utbildningsinstanser och kluster, framför allt genom inrättande av gemensamma centrum för särskild utbildning. I varje medlemsstat bör det finnas åtminstone ett centrum för specialutbildning i klusterbildning. |
| --- | --- |

—

Stödja samarbetet mellan utbildningsinstanser och kluster, framför allt genom inrättande av gemensamma centrum för särskild utbildning. I varje medlemsstat bör det finnas åtminstone ett centrum för specialutbildning i klusterbildning.

| — | Säkerställa dels tillgången till finansiella instrument som räcker till för klustrens behov, dels förbindelserna mellan företagare, innovationscentrum, investerare och finansieringskällor. |
| --- | --- |

—

Säkerställa dels tillgången till finansiella instrument som räcker till för klustrens behov, dels förbindelserna mellan företagare, innovationscentrum, investerare och finansieringskällor.

| — | Underlätta samordning inom och mellan kluster samt förbindelser mellan kluster och offentliga myndigheter. |
| --- | --- |

—

Underlätta samordning inom och mellan kluster samt förbindelser mellan kluster och offentliga myndigheter.

| — | Stödja utvecklingen av klustrens externa möjligheter, främja deras verksamhet på internationell nivå och uppmuntra transnationella nätverk. En lämplig offentlig politik kan göra det lättare att skapa en varumärkesbild av regionen – och klustret – som ger större möjligheter till extern tillväxt. |
| --- | --- |

—

Stödja utvecklingen av klustrens externa möjligheter, främja deras verksamhet på internationell nivå och uppmuntra transnationella nätverk. En lämplig offentlig politik kan göra det lättare att skapa en varumärkesbild av regionen – och klustret – som ger större möjligheter till extern tillväxt.

| — | Främja forskning, utveckling och innovation med särskild inriktning på faktorer som är avgörande för att inleda och utveckla innovativa insatser som kan ge en hävstångseffekt inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

—

Främja forskning, utveckling och innovation med särskild inriktning på faktorer som är avgörande för att inleda och utveckla innovativa insatser som kan ge en hävstångseffekt inom den privata sektorn.

| — | Stödja och skynda på privata initiativ utan att glömma att de tre administrationsnivåerna – europeisk, nationell och regional nivå – bör vara knutna till varandra, och att den regionala nivån spelar en viktig roll för att fastställa och genomföra en stödpolitik för kluster. |
| --- | --- |

—

Stödja och skynda på privata initiativ utan att glömma att de tre administrationsnivåerna – europeisk, nationell och regional nivå – bör vara knutna till varandra, och att den regionala nivån spelar en viktig roll för att fastställa och genomföra en stödpolitik för kluster.

Kommittén vill dock påpeka att de offentliga myndigheterna måste undvika två stora misstag:

| — | De bör inte skapa kluster från grunden där sådana inte finns. Kluster brukar vara resultatet av en historisk utveckling, och att skapa dem på konstgjord väg brukar därför vara dömt att misslyckas. |
| --- | --- |

—

De bör inte skapa kluster från grunden där sådana inte finns. Kluster brukar vara resultatet av en historisk utveckling, och att skapa dem på konstgjord väg brukar därför vara dömt att misslyckas.

| — | Av samma skäl bör man undvika att ge klustren konstgjord andning när marknaderna och tekniken har lämnat dem på efterkälken. |
| --- | --- |

—

Av samma skäl bör man undvika att ge klustren konstgjord andning när marknaderna och tekniken har lämnat dem på efterkälken.

| 11. | För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver klustren bygga upp ett starkt nätverk mellan företag, universitet och offentliga myndigheter samt en kontinuerlig innovationsprocess som gör det möjligt att hela tiden utnyttja nya samverkanseffekter. Endast på så sätt kan man garantera att klustren blir bärkraftiga i framtiden. Spetsforskning är förvisso ett av klustrens särdrag, men man bör utgå ifrån att inte alla kluster kan uppnå samma utvecklingsnivå eller internationella omfattning. Spetsforskning på detta område byggs upp tålmodigt under lång tid, med hjälp av särskilda finansiella resurser, goda styresformer och marknadsinriktade strukturella reformer som möjliggör den rörlighet som krävs (för riskkapital och investerare). |
| --- | --- |

11.

För att kunna konkurrera på den globala marknaden behöver klustren bygga upp ett starkt nätverk mellan företag, universitet och offentliga myndigheter samt en kontinuerlig innovationsprocess som gör det möjligt att hela tiden utnyttja nya samverkanseffekter. Endast på så sätt kan man garantera att klustren blir bärkraftiga i framtiden. Spetsforskning är förvisso ett av klustrens särdrag, men man bör utgå ifrån att inte alla kluster kan uppnå samma utvecklingsnivå eller internationella omfattning. Spetsforskning på detta område byggs upp tålmodigt under lång tid, med hjälp av särskilda finansiella resurser, goda styresformer och marknadsinriktade strukturella reformer som möjliggör den rörlighet som krävs (för riskkapital och investerare).

| 12. | Under den nuvarande globaliseringen av marknaderna anser kommittén att skapandet av globala värdekedjor (global value chains) genom kluster är en viktig förutsättning för att förbättra såväl samordningen mellan företag som den totala konkurrensnivån. Även om innovation är ett grundläggande särdrag för alla kluster, måste man framhålla att kluster inte bara utvecklas inom teknikintensiva sektorer utan även förekommer inom sektorer med teknik på medelhög eller låg nivå. |
| --- | --- |

12.

Under den nuvarande globaliseringen av marknaderna anser kommittén att skapandet av globala värdekedjor (global value chains) genom kluster är en viktig förutsättning för att förbättra såväl samordningen mellan företag som den totala konkurrensnivån. Även om innovation är ett grundläggande särdrag för alla kluster, måste man framhålla att kluster inte bara utvecklas inom teknikintensiva sektorer utan även förekommer inom sektorer med teknik på medelhög eller låg nivå.

| 13. | Kluster är särskilt intressanta för små och medelstora företag, som genom dem kan stärka sina kontakter med universitet och stora företag och även få tillträde till internationella handelsnätverk. |
| --- | --- |

13.

Kluster är särskilt intressanta för små och medelstora företag, som genom dem kan stärka sina kontakter med universitet och stora företag och även få tillträde till internationella handelsnätverk.

| 14. | Kommittén vill dock påpeka att man i vissa länder och regioner ibland fokuserar alltför mycket på de små och medelstora företagen och glömmer bort att den låga andelen storföretag kan innebära ekonomiska begränsningar för klustren. |
| --- | --- |

14.

Kommittén vill dock påpeka att man i vissa länder och regioner ibland fokuserar alltför mycket på de små och medelstora företagen och glömmer bort att den låga andelen storföretag kan innebära ekonomiska begränsningar för klustren.

Att bidra till Lissabonagendan

| 15. | Kommittén anser att den fria rörligheten för produktionsfaktorer och de höga kostnaderna för utvecklade ekonomier för närvarande gynnar utlokalisering. Denna process bör motverkas genom att man riktar in produktionssystemen på verksamhet med mervärde, framför allt forsknings- och utvecklingsintensiv verksamhet. |
| --- | --- |

15.

Kommittén anser att den fria rörligheten för produktionsfaktorer och de höga kostnaderna för utvecklade ekonomier för närvarande gynnar utlokalisering. Denna process bör motverkas genom att man riktar in produktionssystemen på verksamhet med mervärde, framför allt forsknings- och utvecklingsintensiv verksamhet.

| 16. | Lissabonagendan kom till som en reaktion på globaliseringens utmaningar. Dess mål är att uppvärdera EU:s befintliga humankapital, göra innovationspolitiken konsekvent, skapa en innovationsfrämjande ramlagstiftning, främja etablering och utveckling av innovativa företag och förbättra gränssnitten i innovationssystemet. Genom att uppfylla dessa mål kan vi gå mot ett samhälle som är öppet för innovation och kunskap och därför blir konkurrenskraftigt, om inte i fråga om kostnader så i fråga om att skapa mervärde. |
| --- | --- |

16.

Lissabonagendan kom till som en reaktion på globaliseringens utmaningar. Dess mål är att uppvärdera EU:s befintliga humankapital, göra innovationspolitiken konsekvent, skapa en innovationsfrämjande ramlagstiftning, främja etablering och utveckling av innovativa företag och förbättra gränssnitten i innovationssystemet. Genom att uppfylla dessa mål kan vi gå mot ett samhälle som är öppet för innovation och kunskap och därför blir konkurrenskraftigt, om inte i fråga om kostnader så i fråga om att skapa mervärde.

| 17. | För att regionerna ska bli mer konkurrenskraftiga måste man förstärka de kapitalintensiva sektorer som har högt specialiserad arbetskraft och mycket innovativ karaktär. |
| --- | --- |

17.

För att regionerna ska bli mer konkurrenskraftiga måste man förstärka de kapitalintensiva sektorer som har högt specialiserad arbetskraft och mycket innovativ karaktär.

| 18. | Kommittén vill erinra om att det råder ett kraftigt underskott på privata FoU-utgifter i Europa. I detta sammanhang anser vi att det inte tjänar något till att bara öka de offentliga FoU-utgifterna, om företagen inte själva eftersträvar dessa målsättningar och gör de insatser som krävs. Det är dock viktigt att de offentliga FoU-utgifterna på nationell nivå ligger på en slagkraftig nivå. Bara på det sättet kan dessa utgifter nå ut på marknaden genom forskning och innovation. Offentliga FoU-utgifter bör fungera som en hävstång på den privata sektorns forskning, utveckling och innovation, så att denna verksamhets andel av de europeiska regionernas BNP kan öka rejält. För detta ändamål krävs en kombination av följande fyra viktiga åtgärder:






  — | Stärka utvecklingen av kluster och konglomerat av företag och offentliga institutioner runt mycket innovativa verksamheter. |
| --- | --- | --- |

18.

Kommittén vill erinra om att det råder ett kraftigt underskott på privata FoU-utgifter i Europa. I detta sammanhang anser vi att det inte tjänar något till att bara öka de offentliga FoU-utgifterna, om företagen inte själva eftersträvar dessa målsättningar och gör de insatser som krävs. Det är dock viktigt att de offentliga FoU-utgifterna på nationell nivå ligger på en slagkraftig nivå. Bara på det sättet kan dessa utgifter nå ut på marknaden genom forskning och innovation. Offentliga FoU-utgifter bör fungera som en hävstång på den privata sektorns forskning, utveckling och innovation, så att denna verksamhets andel av de europeiska regionernas BNP kan öka rejält. För detta ändamål krävs en kombination av följande fyra viktiga åtgärder:

—

Stärka utvecklingen av kluster och konglomerat av företag och offentliga institutioner runt mycket innovativa verksamheter.

| — | Främja skapandet av fysiska utrymmen som är lämpliga för denna verksamhet och där kunskap (universitet) och handel (företag) kan utvecklas sida vid sida: forsknings- och teknikparker. |
| --- | --- |

—

Främja skapandet av fysiska utrymmen som är lämpliga för denna verksamhet och där kunskap (universitet) och handel (företag) kan utvecklas sida vid sida: forsknings- och teknikparker.

| — | Främja finansiella och andra instrument som kan stödja inrättandet av nya innovationsbaserade företag. |
| --- | --- |

—

Främja finansiella och andra instrument som kan stödja inrättandet av nya innovationsbaserade företag.

| — | Uppmuntra samverkan mellan olika kunskaps-, FoU- och innovationscentrum och främja forum för utbyte av kunskap och skapandet av nätverk med regioner som har spetskompetens på innovationsområdet. |
| --- | --- |

—

Uppmuntra samverkan mellan olika kunskaps-, FoU- och innovationscentrum och främja forum för utbyte av kunskap och skapandet av nätverk med regioner som har spetskompetens på innovationsområdet.

Utveckla gemenskapsdimensionen

| 19. | Det är glädjande att kommissionen gjort framsteg genom en rad program och nätverk som bidragit till att utformningen av kluster nått långt och att erfarenheter har kunnat utbytas. |
| --- | --- |

19.

Det är glädjande att kommissionen gjort framsteg genom en rad program och nätverk som bidragit till att utformningen av kluster nått långt och att erfarenheter har kunnat utbytas.

| 20. | Det råder inga tvivel om att kommissionen stöder utvecklingen av nya och bättre kluster på nationell och regional nivå, men det behövs information om kartläggningen och utvecklingen av välfungerande metoder. Det behövs också organ som kan undersöka vilka redskap som kan användas och tillgås systematiskt, och redskapen bör bli lättillgängliga för aktörerna. Kommittén vill påpeka att den i detta sammanhang f.n. påbörjar arbetet med en studie, ”Kluster och klusterpolitik: en guide för lokala och regionala beslutsfattare”. |
| --- | --- |

20.

Det råder inga tvivel om att kommissionen stöder utvecklingen av nya och bättre kluster på nationell och regional nivå, men det behövs information om kartläggningen och utvecklingen av välfungerande metoder. Det behövs också organ som kan undersöka vilka redskap som kan användas och tillgås systematiskt, och redskapen bör bli lättillgängliga för aktörerna. Kommittén vill påpeka att den i detta sammanhang f.n. påbörjar arbetet med en studie, ”Kluster och klusterpolitik: en guide för lokala och regionala beslutsfattare”.

| 21. | Kommittén uppmanar dock kommissionen att utarbeta ett ramprogram som underlättar samarbete och kontakter mellan alla berörda myndigheter och att utforma riktlinjer för inrättande av kluster och kontakter dem emellan, även över landsgränser. Samarbete mellan kluster är en lovande metod för att stärka Europas innovationskapacitet och skapa intresse hos investerare och innovatörer runt om i världen. Därför får det gränsöverskridande samarbetet mellan kluster inte begränsas till EU utan bör ske på internationell nivå; det slutliga målet bör vara att inrätta kluster på internationell nivå (world level clusters). |
| --- | --- |

21.

Kommittén uppmanar dock kommissionen att utarbeta ett ramprogram som underlättar samarbete och kontakter mellan alla berörda myndigheter och att utforma riktlinjer för inrättande av kluster och kontakter dem emellan, även över landsgränser. Samarbete mellan kluster är en lovande metod för att stärka Europas innovationskapacitet och skapa intresse hos investerare och innovatörer runt om i världen. Därför får det gränsöverskridande samarbetet mellan kluster inte begränsas till EU utan bör ske på internationell nivå; det slutliga målet bör vara att inrätta kluster på internationell nivå (world level clusters).

| 22. | ReK anser att samarbetet mellan kluster är av stort intresse för de små och medelstora företagen, eftersom det underlättar viktig information, utbyte av teknik och möjligheten att dela forskningsinfrastruktur och produktionsresurser. |
| --- | --- |

22.

ReK anser att samarbetet mellan kluster är av stort intresse för de små och medelstora företagen, eftersom det underlättar viktig information, utbyte av teknik och möjligheten att dela forskningsinfrastruktur och produktionsresurser.

| 23. | Man kan konstatera att det råder en tydlig obalans mellan å ena sidan många klusters vilja att utveckla sin verksamhet i den egna regionen eller det egna landet och å andra sidan de enorma möjligheterna till utbyte av information och välfungerande metoder med andra kluster i grannländer. |
| --- | --- |

23.

Man kan konstatera att det råder en tydlig obalans mellan å ena sidan många klusters vilja att utveckla sin verksamhet i den egna regionen eller det egna landet och å andra sidan de enorma möjligheterna till utbyte av information och välfungerande metoder med andra kluster i grannländer.

| 24. | ReK uppmanar kommissionen att undanröja alla hinder för handel och investeringar i Europa. Fullbordandet av inre marknaden är en grundförutsättning för att marknaden ska kunna öppnas för konkurrens. |
| --- | --- |

24.

ReK uppmanar kommissionen att undanröja alla hinder för handel och investeringar i Europa. Fullbordandet av inre marknaden är en grundförutsättning för att marknaden ska kunna öppnas för konkurrens.

| 25. | Kommittén erinrar om att om de nuvarande handelshindren i kombination med annorlunda lagstiftning, socialförsäkringssystem, administrativa system och skattesystem i hög grad kan försvåra det transnationella samarbetet. Slutligen bidrar språkhinder till att klustrens målsättningar utformas och genomförs inom det egna landets geografiska gränser, och de internationella kontakterna blir begränsade. |
| --- | --- |

25.

Kommittén erinrar om att om de nuvarande handelshindren i kombination med annorlunda lagstiftning, socialförsäkringssystem, administrativa system och skattesystem i hög grad kan försvåra det transnationella samarbetet. Slutligen bidrar språkhinder till att klustrens målsättningar utformas och genomförs inom det egna landets geografiska gränser, och de internationella kontakterna blir begränsade.

ReK:s rekommendationer

| 26. | Kommittén rekommenderar kommissionen att komma till rätta med uppdelningen på många olika åtgärder inom EU:s klusterpolitik. Vi anser att det är nödvändigt att föra samman främjandet av kluster och stödet till samarbete mellan kluster i en enda, särskild åtgärd. |
| --- | --- |

26.

Kommittén rekommenderar kommissionen att komma till rätta med uppdelningen på många olika åtgärder inom EU:s klusterpolitik. Vi anser att det är nödvändigt att föra samman främjandet av kluster och stödet till samarbete mellan kluster i en enda, särskild åtgärd.

| 27. | Som nödvändigt komplement till den allt viktigare roll som kommissionen ger de regionala myndigheterna i arbetet med att främja, samordna och utnyttja klusterinitiativ, anser ReK att kommissionen själv i regionerna borde säkerställa större synlighet för de initiativ som kommissionen direkt förvaltar i fråga om FoU (framför allt inom sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation). Man bör vara särskild uppmärksam på att säkerställa effektiv samverkan mellan de självständiga byråer som kommissionen har inrättat på FoU-området och med de gemensamma teknikinitiativen. |
| --- | --- |

27.

Som nödvändigt komplement till den allt viktigare roll som kommissionen ger de regionala myndigheterna i arbetet med att främja, samordna och utnyttja klusterinitiativ, anser ReK att kommissionen själv i regionerna borde säkerställa större synlighet för de initiativ som kommissionen direkt förvaltar i fråga om FoU (framför allt inom sjunde ramprogrammet och ramprogrammet för konkurrenskraft och innovation). Man bör vara särskild uppmärksam på att säkerställa effektiv samverkan mellan de självständiga byråer som kommissionen har inrättat på FoU-området och med de gemensamma teknikinitiativen.

| 28. | ReK efterlyser en integrering och harmonisering av kriterierna för stöd till kluster på EU-nivå, vilket skulle utgöra ett avgörande komplement till den nuvarande politiken för samarbete på alla nivåer, det vill säga för att åstadkomma ett enhetligt och strukturerat angreppssätt i stället för det rådande splittrade angreppssättet med olika europeiska initiativ för kluster på många områden (FoU, politik för mellanregionalt samarbete, övervakning av teknik och konkurrens, stöd till finansiering av projekt etc.). |
| --- | --- |

28.

ReK efterlyser en integrering och harmonisering av kriterierna för stöd till kluster på EU-nivå, vilket skulle utgöra ett avgörande komplement till den nuvarande politiken för samarbete på alla nivåer, det vill säga för att åstadkomma ett enhetligt och strukturerat angreppssätt i stället för det rådande splittrade angreppssättet med olika europeiska initiativ för kluster på många områden (FoU, politik för mellanregionalt samarbete, övervakning av teknik och konkurrens, stöd till finansiering av projekt etc.).

Image

| 29. | Kommittén framhåller att samtliga åtgärder som främjas tack vare detta integrerade synsätt bör fokusera på tillväxt- och konkurrensmål och prioriteringar som sträcker sig längre än bara till utbyte av erfarenheter och information och inbegriper gemensamma projekt och insatser, utbyte av personal och stödmottagare mellan projekten samt utveckling av gemenskapsnät och gemenskapsinstitutioner etc.

  Därför föreslår vi följande:







  1. | GENOMFÖRANDE AV EN GEMENSAM STRATEGISK RAM FÖR KLUSTREN
  Kommittén anser att det behövs en övergripande strategisk ram som innefattar de olika aktörernas synsätt, såväl de offentliga myndigheternas och universitetens som forskningscentrumens och företagens, och som gör det möjligt att på ett samordnat sätt genomföra de tre ovannämnda processerna:






  — | Göra det möjligt att skapa förutsättningar för och stimulera klusterutveckling. |
| --- | --- | --- | --- |

29.

Kommittén framhåller att samtliga åtgärder som främjas tack vare detta integrerade synsätt bör fokusera på tillväxt- och konkurrensmål och prioriteringar som sträcker sig längre än bara till utbyte av erfarenheter och information och inbegriper gemensamma projekt och insatser, utbyte av personal och stödmottagare mellan projekten samt utveckling av gemenskapsnät och gemenskapsinstitutioner etc.

Därför föreslår vi följande:

1.

GENOMFÖRANDE AV EN GEMENSAM STRATEGISK RAM FÖR KLUSTREN

Kommittén anser att det behövs en övergripande strategisk ram som innefattar de olika aktörernas synsätt, såväl de offentliga myndigheternas och universitetens som forskningscentrumens och företagens, och som gör det möjligt att på ett samordnat sätt genomföra de tre ovannämnda processerna:

—

Göra det möjligt att skapa förutsättningar för och stimulera klusterutveckling.

| — | Främja genomförandet av initiativ från klustren. |
| --- | --- |

—

Främja genomförandet av initiativ från klustren.

| — | Åstadkomma samverkan mellan klustren både på nationell och transnationell nivå, för utbyte av erfarenheter och samarbete. |
| --- | --- |

—

Åstadkomma samverkan mellan klustren både på nationell och transnationell nivå, för utbyte av erfarenheter och samarbete.

Som ett första steg för att utveckla den strategiska ramen bör man inrätta en grupp med sakkunniga på hög nivå som studerar frågan och för rådet och kommissionen utarbetar riktlinjer för integration och harmonisering av kriterierna. Denna grupp bör ges ett stort oberoende och ledas av en europeisk personlighet med väldokumenterade erfarenheter på detta område. I gruppen bör det även ingå företrädare för samtliga berörda aktörer, från dels den politiska världen, olika förvaltningar (främst regionala), företag som har erfarenheter av att förvalta kluster, universitet, forskningscentrum och tekniska institut, dels finansiella institutioner och andra instanser som kan delta i finansieringen (nätverk bestående av företagsänglar, riskkapitalfonder osv.).

Kommittén anser att den strategiska ramen kan dra nytta av de olika initiativ som redan förekommer runt klustren på olika områden, och att den kan ge en översikt över alla initiativ och bidra med åtgärder som gör det möjligt att främja klustrens utvecklingsprocesser.

ETABLERINGSFASEN

| — | Man skapar de yttre förutsättningar som behövs för att ett kluster ska kunna utvecklas. |
| --- | --- |

—

Man skapar de yttre förutsättningar som behövs för att ett kluster ska kunna utvecklas.

| — | Finansiella anslag gör det lättare för småföretagen i ett område att gå samman i nätverk och bedöma eventuella samverkanseffekter. |
| --- | --- |

—

Finansiella anslag gör det lättare för småföretagen i ett område att gå samman i nätverk och bedöma eventuella samverkanseffekter.

| — | Företag som fungerar som ”lokomotiv” engageras. |
| --- | --- |

—

Företag som fungerar som ”lokomotiv” engageras.

| — | Kontakter knyts med forskningsinstitut som är aktiva inom sektorn. |
| --- | --- |

—

Kontakter knyts med forskningsinstitut som är aktiva inom sektorn.

LANSERINGSFASEN

| — | Förtroendefulla relationer utvecklas. |
| --- | --- |

—

Förtroendefulla relationer utvecklas.

| — | Relevanta företag knyts till olika kluster för inrättande av transnationella metakluster. |
| --- | --- |

—

Relevanta företag knyts till olika kluster för inrättande av transnationella metakluster.

| — | Klustrets organisationsform och varumärkesbild utformas. |
| --- | --- |

—

Klustrets organisationsform och varumärkesbild utformas.

| — | En strategisk samarbetsagenda utarbetas. |
| --- | --- |

—

En strategisk samarbetsagenda utarbetas.

TILLVÄXTFASEN

| — | Egna projekt utformas och utvecklas. |
| --- | --- |

—

Egna projekt utformas och utvecklas.

| — | Klustren införlivas i de europeiska teknikplattformarna. |
| --- | --- |

—

Klustren införlivas i de europeiska teknikplattformarna.

| — | Man bildar allianser mellan kluster och plattformar för samarbete mellan regioner. |
| --- | --- |

—

Man bildar allianser mellan kluster och plattformar för samarbete mellan regioner.

| — | Resultaten av klustrens samarbete sprids, varmed man garanterar att projektresultaten når ut till andra regioner. |
| --- | --- |

—

Resultaten av klustrens samarbete sprids, varmed man garanterar att projektresultaten når ut till andra regioner.

| — | Nya produkter skapas som ett resultat av samarbetsinitiativ. |
| --- | --- |

—

Nya produkter skapas som ett resultat av samarbetsinitiativ.

MOGNINGSFASEN

| — | Egna innovationer och patent. |
| --- | --- |

—

Egna innovationer och patent.

| — | Kommersiella subkluster bildas. |
| --- | --- |

—

Kommersiella subkluster bildas.

| — | Strategiska partnerskap för ekonomisk utveckling bildas. |
| --- | --- |

—

Strategiska partnerskap för ekonomisk utveckling bildas.

| — | Regionen drar till sig nya investeringar. |
| --- | --- |

—

Regionen drar till sig nya investeringar.

| 2. | DYNAMISKA ÅTGÄRDER FÖR ATT SKAPA EN STRATEGISK RAM SOM GÖR PROCESSEN TROVÄRDIG
  Kommittén inser att man bör uppmuntra samarbete mellan företagen i klustren, och verka för att det inrättas ett nätverk för klusternätverken på högsta nivå som gör det möjligt för dem att dela olika tjänster och bästa praxis på europeisk och internationell nivå, bland annat på följande sätt:






  — | Utveckling av samarbetsinstrument för att dela den kunskap som utvecklas i de regionala klustren. |
| --- | --- | --- |

2.

DYNAMISKA ÅTGÄRDER FÖR ATT SKAPA EN STRATEGISK RAM SOM GÖR PROCESSEN TROVÄRDIG

Kommittén inser att man bör uppmuntra samarbete mellan företagen i klustren, och verka för att det inrättas ett nätverk för klusternätverken på högsta nivå som gör det möjligt för dem att dela olika tjänster och bästa praxis på europeisk och internationell nivå, bland annat på följande sätt:

—

Utveckling av samarbetsinstrument för att dela den kunskap som utvecklas i de regionala klustren.

| — | Främjande av evenemang/möten/matchning med olika aktörer, särskilt företag, från olika kluster. |
| --- | --- |

—

Främjande av evenemang/möten/matchning med olika aktörer, särskilt företag, från olika kluster.

| — | Utarbetande av en gemensam årsrapport om verksamheterna i alla europeiska kluster. |
| --- | --- |

—

Utarbetande av en gemensam årsrapport om verksamheterna i alla europeiska kluster.

| — | Främjande av gemensamma tjänster på områdena utbildning, information osv. |
| --- | --- |

—

Främjande av gemensamma tjänster på områdena utbildning, information osv.

Kommittén framhåller att det är avgörande att de offentliga myndigheterna uppmuntrar projekt som kan föregripa efterfrågan, och att det sker genom följande:

| — | Sammankoppling av tekniska observations- och övervakningsorgan i de olika regionerna genom inrättande av ett europeiskt system för övervakning av forskning och innovation inom industrin samt förbättring av informationen om intellektuella resurser, så att det blir möjligt att föregripa eventuella lösningar på utbudssidan och åstadkomma teknik som kan skapa värde. |
| --- | --- |

—

Sammankoppling av tekniska observations- och övervakningsorgan i de olika regionerna genom inrättande av ett europeiskt system för övervakning av forskning och innovation inom industrin samt förbättring av informationen om intellektuella resurser, så att det blir möjligt att föregripa eventuella lösningar på utbudssidan och åstadkomma teknik som kan skapa värde.

| — | Främja samarbetet med de europeiska teknikplattformarna. |
| --- | --- |

—

Främja samarbetet med de europeiska teknikplattformarna.

| — | Utveckling av offentliga projekt som är gemensamma för flera regioner (gemensamma kravspecifikationer och inköpsprocesser). |
| --- | --- |

—

Utveckling av offentliga projekt som är gemensamma för flera regioner (gemensamma kravspecifikationer och inköpsprocesser).

| — | Främjande av gemensamma regelverk i olika regioner som bidrar till eller föregriper utvecklingen av innovativ teknik. |
| --- | --- |

—

Främjande av gemensamma regelverk i olika regioner som bidrar till eller föregriper utvecklingen av innovativ teknik.

Kommittén framhåller att det är absolut nödvändigt att samla all information i en enda informationsplattform för kluster (INFOCLUSTER) och att införliva funktioner som är nyttiga för företagen och som i dag endast delvis täcks. Observationsorganet European Cluster Observatory vore bäst lämpat att axla uppgiften som informationsplattform. Det rör sig om följande:

| — | En system för geografisk information som innefattar det nuvarande utbudet av forskningsinfrastruktur och forskningscentrum, företag som är aktiva på FoU- och innovationsområdet, universitet och andra centrum, forskningsområden som uppbär stöd, tekniska och politiska viktiga kontakter etc. Detta redskap skulle underlätta förbindelserna mellan olika kunskapscentrum och de egna klustren. Det skulle kunna ledas av kommissionen i samarbete med Regionkommittén, som skulle kunna underlätta kontakterna med regionerna och klustren på regional nivå. |
| --- | --- |

—

En system för geografisk information som innefattar det nuvarande utbudet av forskningsinfrastruktur och forskningscentrum, företag som är aktiva på FoU- och innovationsområdet, universitet och andra centrum, forskningsområden som uppbär stöd, tekniska och politiska viktiga kontakter etc. Detta redskap skulle underlätta förbindelserna mellan olika kunskapscentrum och de egna klustren. Det skulle kunna ledas av kommissionen i samarbete med Regionkommittén, som skulle kunna underlätta kontakterna med regionerna och klustren på regional nivå.

| — | En dynamisk och konkurrenskraftig barometer som skulle göra det möjligt för varje kluster att jämföra sig med andra kluster av liknande karaktär och få reda på hur man ligger till i konkurrensen. |
| --- | --- |

—

En dynamisk och konkurrenskraftig barometer som skulle göra det möjligt för varje kluster att jämföra sig med andra kluster av liknande karaktär och få reda på hur man ligger till i konkurrensen.

| — | En karta över klusterpolitiken, med de program och den nationella och regionala politik som tillämpas i vart och ett av territorierna på alla områden (stöd till FoU och innovation, finansiella stödinstrument, utbildnings- och utbytesprogram etc.) för utbyte av information. |
| --- | --- |

—

En karta över klusterpolitiken, med de program och den nationella och regionala politik som tillämpas i vart och ett av territorierna på alla områden (stöd till FoU och innovation, finansiella stödinstrument, utbildnings- och utbytesprogram etc.) för utbyte av information.

| — | Olika rapporter om företagens och klustrens bästa praxis i fråga om kunskapsdelning. |
| --- | --- |

—

Olika rapporter om företagens och klustrens bästa praxis i fråga om kunskapsdelning.

Kommittén bekräftar att det är nödvändigt att främja samarbetet mellan de olika regionernas och ländernas finansiella innovationsinstrument (kapital/skuld/direktstöd), i syfte att underlätta investeringar i stora projekt som via kluster omfattar olika regioner i olika europeiska länder och som skulle kunna dra nytta av en hävstångseffekt från gemenskapsmedel från EIB och EIF.

Kommittén anser att det är möjligt att dela resurser och tjänster mellan klustren, så att de kan få gemensam tillgång till tjänster av högre kvalitet.

| — | En specialiserad jobbörs och program för utbyte och utbildning av forskare inom den privata sektorn. |
| --- | --- |

—

En specialiserad jobbörs och program för utbyte och utbildning av forskare inom den privata sektorn.

| — | Rörlighet för företag som delar på utrustning och tjänster i företagskuvöser. |
| --- | --- |

—

Rörlighet för företag som delar på utrustning och tjänster i företagskuvöser.

| — | Utbyte av teknisk kompetens, forskningsinfrastruktur och produktionsutrustning som möjliggör skalfördelar och fördelar i fråga om bredd. |
| --- | --- |

—

Utbyte av teknisk kompetens, forskningsinfrastruktur och produktionsutrustning som möjliggör skalfördelar och fördelar i fråga om bredd.

| — | Ett europeiskt system för övervakning av investeringar, innovation inom industrin och förbättrad information om intellektuella resurser. |
| --- | --- |

—

Ett europeiskt system för övervakning av investeringar, innovation inom industrin och förbättrad information om intellektuella resurser.

| 3. | FÖRHANDSBEDÖMNING OCH INTERIMS- OCH EFTERHANDSUTVÄRDERING SOM KAN TJÄNA SOM UNDERLAG FÖR FRAMTIDA ÅTGÄRDER
  Utvärdering kan betraktas som en sorts forskning som använder särskilda metoder och ger svar på frågor om huruvida klustrens behov har tillgodosetts, en lämplig politik har utformats och genomförts på ett korrekt sätt och de förväntade effekterna har uppnåtts, och huruvida det är möjligt att åter försöka uppnå de mål som ännu inte uppnåtts och göra politiken effektivare.
  Kommittén ser bedömning och utvärdering som redskap som ska användas under hela genomförandeprocessen och som förutom andra fördelar torde öka klusterpolitikens trovärdighet. |
| --- | --- |

3.

FÖRHANDSBEDÖMNING OCH INTERIMS- OCH EFTERHANDSUTVÄRDERING SOM KAN TJÄNA SOM UNDERLAG FÖR FRAMTIDA ÅTGÄRDER

Utvärdering kan betraktas som en sorts forskning som använder särskilda metoder och ger svar på frågor om huruvida klustrens behov har tillgodosetts, en lämplig politik har utformats och genomförts på ett korrekt sätt och de förväntade effekterna har uppnåtts, och huruvida det är möjligt att åter försöka uppnå de mål som ännu inte uppnåtts och göra politiken effektivare.

Kommittén ser bedömning och utvärdering som redskap som ska användas under hela genomförandeprocessen och som förutom andra fördelar torde öka klusterpolitikens trovärdighet.

Bryssel den 19 juni 2008

Regionkommitténs

ordförande

Luc VAN DEN BRANDE

---

9.10.2008

| 9.10.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 257/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 257/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---