# Eiropas Savienības C 366/2017

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 366 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 60. gadagājums2017. gada 27. oktobris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 366

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

60. gadagājums2017. gada 27. oktobris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 11. novembra sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 435, 24.11.2016.
  PIEŅEMTIE TEKSTI2015. gada 23.–26. novembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 448, 1.12.2016.
  PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS
  2015.–2016. GADA SESIJA2015. gada 11. novembra sēde
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 435, 24.11.2016.
  PIEŅEMTIE TEKSTI2015. gada 23.–26. novembra sēdes
  Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 448, 1.12.2016.
  PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 435, 24.11.2016.

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 448, 1.12.2016.

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| | Trešdiena, 2015. gada 11. novembra |
| 2017/C 366/01 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūcija par aviāciju (2015/2933(RSP)) | 2 |
| 2017/C 366/02 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu (2015/2035(INL)) | 7 |
| | Otrdiena, 2015, 24 novembris |
| 2017/C 366/03 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par nevienlīdzības samazināšanu, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai (2014/2237(INI)) | 19 |
| 2017/C 366/04 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par kohēzijas politiku un marginalizētām iedzīvotāju grupām (2014/2247(INI)) | 31 |
| 2017/C 366/05 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (2015/2104(INI)) | 42 |
| | Trešdiena, 2015. gada 25. novembra |
| 2017/C 366/06 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (2015/2066(INI)) | 51 |
| 2017/C 366/07 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par projektu Komisijas Īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (D041427 – 2015/2962(RSP)) | 96 |
| 2017/C 366/08 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu kustību veiktās viņu vervēšanas nepieļaušanu (2015/2063(INI)) | 101 |
| 2017/C 366/09 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (2015/2107(INI)) | 117 |
| | Ceturtdiena, 2015. gada 26. novembra |
| 2017/C 366/10 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par Afganistānu — jo īpaši slepkavībām Zabulas provincē (2015/2968(RSP)) | 129 |
| 2017/C 366/11 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par politisko situāciju Kambodžā (2015/2969(RSP)) | 132 |
| 2017/C 366/12 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par vārda brīvību Bangladešā (2015/2970(RSP)) | 135 |
| 2017/C 366/13 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli Dohas attīstības programmas norisē pirms desmitās PTO Ministru konferences (2015/2632(RSP)) | 140 |
| 2017/C 366/14 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgts starp ES un tās dalībvalstīm un Kolumbiju un Peru (2015/2656(RSP)) | 144 |
| 2017/C 366/15 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par dzīvnieku labturības jauno stratēģiju 2016.–2020. gadam (2015/2957(RSP)) | 149 |
| 2017/C 366/16 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par izglītības nodrošināšanu bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos (2015/2977(RSP)) | 151 |
| 2017/C 366/17 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (2015/2772(RSP)) | 157 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2015. gada 11. novembra

2017/C 366/01

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūcija par aviāciju (2015/2933(RSP))

2

2017/C 366/02

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu (2015/2035(INL))

7

Otrdiena, 2015, 24 novembris

2017/C 366/03

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par nevienlīdzības samazināšanu, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai (2014/2237(INI))

19

2017/C 366/04

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par kohēzijas politiku un marginalizētām iedzīvotāju grupām (2014/2247(INI))

31

2017/C 366/05

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (2015/2104(INI))

42

Trešdiena, 2015. gada 25. novembra

2017/C 366/06

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (2015/2066(INI))

51

2017/C 366/07

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par projektu Komisijas Īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (D041427 – 2015/2962(RSP))

bis

DEHP

96

2017/C 366/08

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu kustību veiktās viņu vervēšanas nepieļaušanu (2015/2063(INI))

101

2017/C 366/09

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (2015/2107(INI))

117

Ceturtdiena, 2015. gada 26. novembra

2017/C 366/10

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par Afganistānu — jo īpaši slepkavībām Zabulas provincē (2015/2968(RSP))

129

2017/C 366/11

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par politisko situāciju Kambodžā (2015/2969(RSP))

132

2017/C 366/12

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par vārda brīvību Bangladešā (2015/2970(RSP))

135

2017/C 366/13

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli Dohas attīstības programmas norisē pirms desmitās PTO Ministru konferences (2015/2632(RSP))

140

2017/C 366/14

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgts starp ES un tās dalībvalstīm un Kolumbiju un Peru (2015/2656(RSP))

144

2017/C 366/15

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par dzīvnieku labturības jauno stratēģiju 2016.–2020. gadam (2015/2957(RSP))

149

2017/C 366/16

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par izglītības nodrošināšanu bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos (2015/2977(RSP))

151

2017/C 366/17

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (2015/2772(RSP))

157

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| | Trešdiena, 2015. gada 11. novembra |
| 2017/C 366/18 | P8_TA(2015)0393Sadarbspējas risinājumi kā līdzeklis publiskā sektora modernizācijai ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu nodrošināšanai (ISA2
  )Sadarbspēja kā līdzeklis publiskā sektora modernizācijai (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))P8_TC1-COD(2014)0185Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 11. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/..., ar ko izveido programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu un kopīgu sistēmu nodrošināšanai (programma ISA2
  ) kā līdzekli publiskā sektora modernizācijai | 159 |
| | Otrdiena, 2015, 24 novembris |
| 2017/C 366/19 | P8_TA(2015)0396Konkrētu Šengenas acquis tiesību aktu atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))P8_TC1-COD(2014)0337Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus Šengenas acquis tiesību aktus | 161 |
| 2017/C 366/20 | P8_TA(2015)0397Konkrētu Šengenas acquis tiesību aktu attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))P8_TC1-COD(2014)0338Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus Šengenas acquis tiesību aktus attiecībā uz policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās | 162 |
| 2017/C 366/21 | P8_TA(2015)0398Konkrētu tiesību aktu attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))P8_TC1-COD(2014)0339Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās | 163 |
| 2017/C 366/22 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes Lēmuma projektu par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE)) | 164 |
| 2017/C 366/23 | P8_TA(2015)0400Apdrošināšanas starpniecība ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apdrošināšanas starpniecību (pārstrādāta redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))P8_TC1-COD(2012)0175Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/... par apdrošināšanas izplatīšanu (pārstrādāta redakcija) | 165 |
| | Trešdiena, 2015. gada 25. novembra |
| 2017/C 366/24 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu, pašu resursi un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD)) | 167 |
| 2017/C 366/25 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu steidzamiem budžeta pasākumiem, lai risinātu bēgļu krīzi, saskaņā ar 12. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD)) | 169 |
| 2017/C 366/26 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 11. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību — avansa maksājumu nodrošināšana 2016. gada budžetā (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD)) | 171 |
| 2017/C 366/27 | Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras laikā apstiprināto Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta kopīgo dokumentu (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD)) | 172 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Trešdiena, 2015. gada 11. novembra

2017/C 366/18

P8_TA(2015)0393Sadarbspējas risinājumi kā līdzeklis publiskā sektora modernizācijai ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu nodrošināšanai (ISA2
  )Sadarbspēja kā līdzeklis publiskā sektora modernizācijai (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))P8_TC1-COD(2014)0185Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 11. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/..., ar ko izveido programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu un kopīgu sistēmu nodrošināšanai (programma ISA2
  ) kā līdzekli publiskā sektora modernizācijai

ISA2

programma ISA2

159

Otrdiena, 2015, 24 novembris

2017/C 366/19

P8_TA(2015)0396Konkrētu Šengenas acquis tiesību aktu atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))P8_TC1-COD(2014)0337Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus Šengenas acquis tiesību aktus

acquis

161

2017/C 366/20

P8_TA(2015)0397Konkrētu Šengenas acquis tiesību aktu attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))P8_TC1-COD(2014)0338Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus Šengenas acquis tiesību aktus attiecībā uz policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

acquis

162

2017/C 366/21

P8_TA(2015)0398Konkrētu tiesību aktu attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās atcelšana ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))P8_TC1-COD(2014)0339Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

163

2017/C 366/22

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes Lēmuma projektu par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE))

164

2017/C 366/23

P8_TA(2015)0400Apdrošināšanas starpniecība ***IEiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apdrošināšanas starpniecību (pārstrādāta redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))P8_TC1-COD(2012)0175Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/... par apdrošināšanas izplatīšanu (pārstrādāta redakcija)

165

Trešdiena, 2015. gada 25. novembra

2017/C 366/24

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu, pašu resursi un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD))

167

2017/C 366/25

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu steidzamiem budžeta pasākumiem, lai risinātu bēgļu krīzi, saskaņā ar 12. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD))

169

2017/C 366/26

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 11. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību — avansa maksājumu nodrošināšana 2016. gada budžetā (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD))

171

2017/C 366/27

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras laikā apstiprināto Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta kopīgo dokumentu (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD))

172

---

| Izmantoto simbolu saraksts






  - | Apspriežu procedūra |
| --- | --- |
| *** | Piekrišanas procedūra |
| **I | Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums |
| **II | Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums |
| ***III | Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums |

Izmantoto simbolu saraksts

*

Apspriežu procedūra

***

Piekrišanas procedūra

**I

Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums

**II

Parastā likumdošanas procedūra: otrais lasījums

***III

Parastā likumdošanas procedūra: trešais lasījums

(Procedūras veids ir atkarīgs no akta projektā ierosinātā juridiskā pamata.)

Parlamenta grozījumi:

Jaunais teksts ir norādīts
  treknā slīprakstā
  . Svītrojumi ir apzīmēti ar simbolu ▌vai svītrojumu. Aizstātās vietas norādītas, iezīmējot jauno tekstu
  treknā slīprakstā
  un dzēšot vai svītrojot tekstu, kurš tiek aizstāts.

treknā slīprakstā

treknā slīprakstā

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

27.10.2017

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2015.–2016. GADA SESIJA

2015. gada 11. novembra sēde

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 435, 24.11.2016.

PIEŅEMTIE TEKSTI

2015. gada 23.–26. novembra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 448, 1.12.2016.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

Trešdiena, 2015. gada 11. novembra

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/2 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/2

---

P8_TA(2015)0394

Gaidāmā aviācijas tiesību aktu pakete

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūcija par aviāciju (2015/2933(RSP))

(2017/C 366/01)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā savu 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju par Eiropas kopējās gaisa telpas izveidi (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2007. gada 25. aprīļa rezolūciju par Eiropas kopējās gaisa telpas izveidi (1),

| — | ņemot vērā 2009. gada 11. marta Direktīvu 2009/12/EK par lidostas maksām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 11. marta Direktīvu 2009/12/EK par lidostas maksām,

| — | ņemot vērā savu 2011. gada 7. jūnija rezolūciju par starptautiskajiem gaisa transporta nolīgumiem, ko noslēdz saskaņā ar Lisabonas līgumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2011. gada 7. jūnija rezolūciju par starptautiskajiem gaisa transporta nolīgumiem, ko noslēdz saskaņā ar Lisabonas līgumu (2),

| — | ņemot vērā savu 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par ES ārējo aviācijas politiku — nākotnes problēmu risinājums (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2013. gada 2. jūlija rezolūciju par ES ārējo aviācijas politiku — nākotnes problēmu risinājums (3),

| — | ņemot vērā savu 2014. gada 12. martā pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu (pārstrādāta redakcija) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2014. gada 12. martā pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Eiropas vienotās gaisa telpas īstenošanu (pārstrādāta redakcija) (4),

| — | ņemot vērā savu 2014. gada 12. martā pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2014. gada 12. martā pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 216/2008 lidlauku, gaisa satiksmes pārvaldības un aeronavigācijas pakalpojumu jomā (5),

| — | ņemot vērā savu 2015. gada 29. oktobra rezolūciju par radiofrekvenču spektra joslu, ko piešķir 2015. gada Pasaules radiosakaru konference, kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim (WRC-15), kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmas (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2015. gada 29. oktobra rezolūciju par radiofrekvenču spektra joslu, ko piešķir 2015. gada Pasaules radiosakaru konference, kas notiek Ženēvā no 2015. gada 2. līdz 27. novembrim (WRC-15), kura ir nepieciešama tādas uz satelītsakariem balstītas tehnoloģijas izstrādāšanai, kas rada iespējas izveidot lidojumu globālās sekošanas sistēmas (6),

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 90. pantu, 100. panta 2. punktu un 218. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un jo īpaši tā 90. pantu, 100. panta 2. punktu un 218. pantu,

| — | ņemot vērā gaidāmo aviācijas tiesību aktu paketi, ko izstrādā Komisija; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā gaidāmo aviācijas tiesību aktu paketi, ko izstrādā Komisija;

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2012. gadā gaisa transporta ekonomikas nozares Eiropā bija tieši saistītas ar 2,6 miljoniem darbvietu un nodrošināja vairāk nekā 2,4 % no ES IKP; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2012. gadā gaisa transporta ekonomikas nozares Eiropā bija tieši saistītas ar 2,6 miljoniem darbvietu un nodrošināja vairāk nekā 2,4 % no ES IKP;

| B. | tā kā 2014. gadā ar gaisa transportu ceļojošo pasažieru skaits ES sasniedza 849,4 miljonus, kas ir par 4,4 % vairāk nekā 2013. gadā un par 16,9 % vairāk nekā 2009. gadā; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2014. gadā ar gaisa transportu ceļojošo pasažieru skaits ES sasniedza 849,4 miljonus, kas ir par 4,4 % vairāk nekā 2013. gadā un par 16,9 % vairāk nekā 2009. gadā;

| C. | tā kā Eiropas aviosabiedrības kopš 2012. gada jau ir likvidējušas vai vēl plāno likvidēt vairāk nekā 20 000 darbvietu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas aviosabiedrības kopš 2012. gada jau ir likvidējušas vai vēl plāno likvidēt vairāk nekā 20 000 darbvietu;

| D. | tā kā Eiropas aviosabiedrības gan iekšzemes, gan ārvalstu tirgos darbojas vidē, kura strauji mainās un kurā nemitīgi pieaug konkurence; |
| --- | --- |

D.

tā kā Eiropas aviosabiedrības gan iekšzemes, gan ārvalstu tirgos darbojas vidē, kura strauji mainās un kurā nemitīgi pieaug konkurence;

| E. | tā kā Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai (ICAO), ES un tās dalībvalstīm ir jāuzlabo daži tiesiskā un finanšu regulējuma akti (piemēram, attiecībā uz ES iekšējo emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), plašākām pasažieru tiesībām, nodokļiem un valsts nodevām, trokšņa samazināšanu lidostās un darbības stundu ierobežošanu); |
| --- | --- |

E.

tā kā Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai (ICAO), ES un tās dalībvalstīm ir jāuzlabo daži tiesiskā un finanšu regulējuma akti (piemēram, attiecībā uz ES iekšējo emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS), plašākām pasažieru tiesībām, nodokļiem un valsts nodevām, trokšņa samazināšanu lidostās un darbības stundu ierobežošanu);

| F. | tā kā gaisa transports ietekmē klimata pārmaiņas, jo rada aptuveni 13 % no visām ES transporta nozares CO2 emisijām un arī citas emisijas (piemēram, NOx); |
| --- | --- |

F.

tā kā gaisa transports ietekmē klimata pārmaiņas, jo rada aptuveni 13 % no visām ES transporta nozares CO2 emisijām un arī citas emisijas (piemēram, NOx);

| G. | tā kā Komisija plāno līdz 2015. gada beigām iesniegt aviācijas tiesību aktu paketi, ko tā izstrādā, lai identificētu ES aviācijas nozarei aktuālas problēmas un piedāvātu to iespējamos risinājumus, |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija plāno līdz 2015. gada beigām iesniegt aviācijas tiesību aktu paketi, ko tā izstrādā, lai identificētu ES aviācijas nozarei aktuālas problēmas un piedāvātu to iespējamos risinājumus,

Aviācijas nozares konkurētspējas uzlabošana

| 1. | uzskata, ka aviācijas tiesību aktu paketei vajadzētu kļūt par tik ļoti nepieciešamo stimulu ilgtspējīgākai Eiropas aviācijas nozarei, ar to būtu jāuzlabo nozares konkurētspēja, jānostiprina Eiropas aviosabiedrības, lidostas un aeronautikas nozare, jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi pasaules tirgū un jānosaka Eiropas aviācijas nozares ilgtermiņa stratēģija; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka aviācijas tiesību aktu paketei vajadzētu kļūt par tik ļoti nepieciešamo stimulu ilgtspējīgākai Eiropas aviācijas nozarei, ar to būtu jāuzlabo nozares konkurētspēja, jānostiprina Eiropas aviosabiedrības, lidostas un aeronautikas nozare, jānodrošina vienlīdzīgi konkurences apstākļi pasaules tirgū un jānosaka Eiropas aviācijas nozares ilgtermiņa stratēģija;

| 2. | aicina Komisiju, izstrādājot aviācijas tiesību aktu paketi, ņemt vērā un tajā iekļaut galvenos argumentus, ko Parlaments paudis, pirmajā lasījumā izskatot Eiropas vienotās gaisa telpas 2+ (SES 2+) un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) tiesību aktus, un arī tos, ko Parlaments paudis 2013. gada 2. jūlija rezolūcijā par ES ārējo aviācijas politiku; |
| --- | --- |

2.

aicina Komisiju, izstrādājot aviācijas tiesību aktu paketi, ņemt vērā un tajā iekļaut galvenos argumentus, ko Parlaments paudis, pirmajā lasījumā izskatot Eiropas vienotās gaisa telpas 2+ (SES 2+) un Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) tiesību aktus, un arī tos, ko Parlaments paudis 2013. gada 2. jūlija rezolūcijā par ES ārējo aviācijas politiku;

| 3. | uzsver, ka aeronautikas nozare dod ievērojamu ieguldījumu ES izaugsmē un nodarbinātībā un tā ir cieši saistīta ar ES aviācijas nozares konkurētspēju (piemēram, nodrošinot pozitīvu eksporta bilanci, videi draudzīgākas tehnoloģijas Eiropas gaisa kuģiem, SESAR ieviešanu, SES, uzraudzības sistēmu), turklāt šīs nozares apgrozījums ir aptuveni EUR 100 miljardi gadā un ar to tieši saistīti aptuveni 500 000 darbvietu; tāpēc prasa īstenot pārmaiņas rosinošu politiku, kas atbalstītu aeronautikas nozari un nodrošinātu tās attīstību; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka aeronautikas nozare dod ievērojamu ieguldījumu ES izaugsmē un nodarbinātībā un tā ir cieši saistīta ar ES aviācijas nozares konkurētspēju (piemēram, nodrošinot pozitīvu eksporta bilanci, videi draudzīgākas tehnoloģijas Eiropas gaisa kuģiem, SESAR ieviešanu, SES, uzraudzības sistēmu), turklāt šīs nozares apgrozījums ir aptuveni EUR 100 miljardi gadā un ar to tieši saistīti aptuveni 500 000 darbvietu; tāpēc prasa īstenot pārmaiņas rosinošu politiku, kas atbalstītu aeronautikas nozari un nodrošinātu tās attīstību;

| 4. | uzsver, ka inovācija ir konkurētspējīgas Eiropas aviācijas nozares priekšnoteikums; tāpēc iesaka Komisijai ņemt vērā un atbalstīt inovāciju tādās jomās kā gaisa satiksmes pārvaldība (automatizēta gaisa satiksmes vadība, brīvo maršrutu noteikšana), tālvadības gaisa kuģa sistēmas, alternatīvi degvielas risinājumi, gaisa kuģu un dzinēju konstrukcija (labāka efektivitāte, mazāk trokšņa), lidostu drošība (bezkontakta risinājumi, vienas pieturas drošības princips), digitalizācija un multimodāli risinājumi (datorizēti lidlauka pakalpojumi); turklāt iesaka tai atbalstīt pasaules mēroga risinājumus vides jomā (piemēram, globāla tirgus pasākuma īstenošanu, kas mazinātu starptautiskās aviācijas radītās CO2 emisijas) un pielāgot reģionālās shēmas (piemēram, aviācijas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS)), lai tās apvienotu vienā globālā sistēmā, kā arī atbalstīt pasākumus, kas mazina lidostu darbības ietekmi uz vidi, un jaunus uzņēmējdarbības modeļus (piemēram, Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas (IATA) jaunā aviosabiedrību un ceļojumu aģentūru komunikācijas programma (New Distribution Capability — NDC), lidojumu savienojumi pašapkalpošanās režīmā vai integrētas biļešu sistēmas); |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka inovācija ir konkurētspējīgas Eiropas aviācijas nozares priekšnoteikums; tāpēc iesaka Komisijai ņemt vērā un atbalstīt inovāciju tādās jomās kā gaisa satiksmes pārvaldība (automatizēta gaisa satiksmes vadība, brīvo maršrutu noteikšana), tālvadības gaisa kuģa sistēmas, alternatīvi degvielas risinājumi, gaisa kuģu un dzinēju konstrukcija (labāka efektivitāte, mazāk trokšņa), lidostu drošība (bezkontakta risinājumi, vienas pieturas drošības princips), digitalizācija un multimodāli risinājumi (datorizēti lidlauka pakalpojumi); turklāt iesaka tai atbalstīt pasaules mēroga risinājumus vides jomā (piemēram, globāla tirgus pasākuma īstenošanu, kas mazinātu starptautiskās aviācijas radītās CO2 emisijas) un pielāgot reģionālās shēmas (piemēram, aviācijas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu (ETS)), lai tās apvienotu vienā globālā sistēmā, kā arī atbalstīt pasākumus, kas mazina lidostu darbības ietekmi uz vidi, un jaunus uzņēmējdarbības modeļus (piemēram, Starptautiskās Gaisa transporta asociācijas (IATA) jaunā aviosabiedrību un ceļojumu aģentūru komunikācijas programma (New Distribution Capability — NDC), lidojumu savienojumi pašapkalpošanās režīmā vai integrētas biļešu sistēmas);

| 5. | aicina Komisiju, īstenojot savas pilnvaras, sākt likvidēt šķēršļus, kas gan ES, gan valstu līmenī apgrūtina Eiropas aviosabiedrības, un tā panākt spēcīgāku Eiropas gaisa transporta nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju, īstenojot savas pilnvaras, sākt likvidēt šķēršļus, kas gan ES, gan valstu līmenī apgrūtina Eiropas aviosabiedrības, un tā panākt spēcīgāku Eiropas gaisa transporta nozares konkurētspēju;

| 6. | uzsver, ka ES aviosabiedrības un lidostas zaudē konkurētspēju salīdzinājumā ar subsidētajiem trešo valstu pārvadātājiem un lidostām; šajā sakarībā prasa īstenot pārmaiņas rosinošu politiku, kas nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz īpašumtiesībām, un stingri iesaka dalībvalstīm uzlabot savu infrastruktūru, lai to aviosabiedrības varētu konkurēt ar izdevīgākiem noteikumiem; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ES aviosabiedrības un lidostas zaudē konkurētspēju salīdzinājumā ar subsidētajiem trešo valstu pārvadātājiem un lidostām; šajā sakarībā prasa īstenot pārmaiņas rosinošu politiku, kas nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus attiecībā uz īpašumtiesībām, un stingri iesaka dalībvalstīm uzlabot savu infrastruktūru, lai to aviosabiedrības varētu konkurēt ar izdevīgākiem noteikumiem;

| 7. | pauž nožēlu, ka darbības jomas ziņā Regula (EK) Nr. 868/2004 par aizsardzību pret negodīgas cenu noteikšanas praksi gaisa satiksmes nozarē ir izrādījusies neatbilstoša un neefektīva; prasa Komisijai izanalizēt cēloņus, kuru dēļ regula nav īstenota, un ne vēlāk kā 2015. gada novembrī sniegt attiecīgu pārskatu; aicina Komisiju pārskatīt Regulu (EK) Nr. 868/2004, lai saglabātu godīgu konkurenci ES aviācijas ārējo attiecību jomā un panāktu spēcīgāku ES aviācijas nozares konkurētspēju, efektīvāk novērstu negodīgu konkurenci, garantētu savstarpīgumu un izskaustu negodīgu praksi, tostarp subsīdijas un valsts atbalstu, kas tiek piešķirts dažu trešo valstu aviosabiedrībām, izkropļojot tirgu; uzsver, ka par mērķi būtu jānosaka politiskās stratēģijas uzlabošana Eiropas līmenī, lai šo konfliktu ātri atrisinātu, galvenokārt pamatojoties uz to, ka tiek piemērota pārredzama godīgas konkurences klauzula; turklāt aicina Komisiju pievērsties aviosabiedrību “efektīvas kontroles” koncepcijai; |
| --- | --- |

7.

pauž nožēlu, ka darbības jomas ziņā Regula (EK) Nr. 868/2004 par aizsardzību pret negodīgas cenu noteikšanas praksi gaisa satiksmes nozarē ir izrādījusies neatbilstoša un neefektīva; prasa Komisijai izanalizēt cēloņus, kuru dēļ regula nav īstenota, un ne vēlāk kā 2015. gada novembrī sniegt attiecīgu pārskatu; aicina Komisiju pārskatīt Regulu (EK) Nr. 868/2004, lai saglabātu godīgu konkurenci ES aviācijas ārējo attiecību jomā un panāktu spēcīgāku ES aviācijas nozares konkurētspēju, efektīvāk novērstu negodīgu konkurenci, garantētu savstarpīgumu un izskaustu negodīgu praksi, tostarp subsīdijas un valsts atbalstu, kas tiek piešķirts dažu trešo valstu aviosabiedrībām, izkropļojot tirgu; uzsver, ka par mērķi būtu jānosaka politiskās stratēģijas uzlabošana Eiropas līmenī, lai šo konfliktu ātri atrisinātu, galvenokārt pamatojoties uz to, ka tiek piemērota pārredzama godīgas konkurences klauzula; turklāt aicina Komisiju pievērsties aviosabiedrību “efektīvas kontroles” koncepcijai;

| 8. | atzīmē, ka Eiropas lidostas izjūt ievērojamu konkurences spiedienu gan no aviosabiedrībām, gan konkurējošām lidostām; tādēļ mudina Komisiju ņemt šīs tendences vērā, īstenojot Lidostas maksu direktīvu, lai ieguvums būtu nodrošināts visām ieinteresētajām personām un arī pasažieriem; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka Eiropas lidostas izjūt ievērojamu konkurences spiedienu gan no aviosabiedrībām, gan konkurējošām lidostām; tādēļ mudina Komisiju ņemt šīs tendences vērā, īstenojot Lidostas maksu direktīvu, lai ieguvums būtu nodrošināts visām ieinteresētajām personām un arī pasažieriem;

| 9. | prasa pielikt vairāk pūļu Padomē, lai apstiprinātu priekšlikumu regulai par laika nišām un tā uzlabotu lidostu veiktspēju, ļaujot netraucēti darboties Eiropas gaisa transportam, jo tiek prognozēts, ka līdz 2030. gadam satiksmes plūsma dubultosies; |
| --- | --- |

9.

prasa pielikt vairāk pūļu Padomē, lai apstiprinātu priekšlikumu regulai par laika nišām un tā uzlabotu lidostu veiktspēju, ļaujot netraucēti darboties Eiropas gaisa transportam, jo tiek prognozēts, ka līdz 2030. gadam satiksmes plūsma dubultosies;

| 10. | uzsver ES mazo un reģionālo lidostu nozīmi, jo tās nodrošina reģionālos savienojumus; aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm sagatavot ES ilgtermiņa stratēģisko plānu par reģionālo lidostu problēmu risināšanu un iespējām ES kontekstā, tostarp par transporta infrastruktūrai paredzēta valsts atbalsta noteikumiem, jo ir jāpanāk nozīmīgāks šo lidostu ieguldījums ES reģionu kohēzijas veidošanā un tam vajadzētu kļūt par vienu no ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas pīlāriem; |
| --- | --- |

10.

uzsver ES mazo un reģionālo lidostu nozīmi, jo tās nodrošina reģionālos savienojumus; aicina Komisiju kopā ar dalībvalstīm sagatavot ES ilgtermiņa stratēģisko plānu par reģionālo lidostu problēmu risināšanu un iespējām ES kontekstā, tostarp par transporta infrastruktūrai paredzēta valsts atbalsta noteikumiem, jo ir jāpanāk nozīmīgāks šo lidostu ieguldījums ES reģionu kohēzijas veidošanā un tam vajadzētu kļūt par vienu no ES izaugsmes un nodarbinātības stratēģijas pīlāriem;

Starptautiskā dimensija

| 11. | uzsver, ka par stratēģisku mērķi ir jānosaka sarunas par visaptverošiem aviācijas nolīgumiem ar galvenajiem ES tirdzniecības partneriem un ka šādas sarunas būtu jāsāk vai jāveicina to raitāka norise; mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk saņemt vispārēju pilnvarojumu no dalībvalstīm, visupirms attiecībā uz Persijas līča sadarbības padomes valstīm, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas aviosabiedrībām un lidostām, garantētu savstarpīgumu un iekļautu nolīgumos iedarbīgu godīgas konkurences klauzulu; uzstāj, ka praksē šie visaptverošie aviācijas nolīgumi būs efektīvi tikai tad, ja tajos būs iekļauta drošības klauzula, kurā definēts pārkāpuma jēdziens un tā tiesiskās sekas; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka par stratēģisku mērķi ir jānosaka sarunas par visaptverošiem aviācijas nolīgumiem ar galvenajiem ES tirdzniecības partneriem un ka šādas sarunas būtu jāsāk vai jāveicina to raitāka norise; mudina Komisiju pēc iespējas drīzāk saņemt vispārēju pilnvarojumu no dalībvalstīm, visupirms attiecībā uz Persijas līča sadarbības padomes valstīm, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus Eiropas aviosabiedrībām un lidostām, garantētu savstarpīgumu un iekļautu nolīgumos iedarbīgu godīgas konkurences klauzulu; uzstāj, ka praksē šie visaptverošie aviācijas nolīgumi būs efektīvi tikai tad, ja tajos būs iekļauta drošības klauzula, kurā definēts pārkāpuma jēdziens un tā tiesiskās sekas;

| 12. | atzīmē, ka gaisa transporta nozare netiek regulēta pasaules mērogā, jo tā nav PTO kompetences joma; uzsver, ka Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) struktūrā ir svarīgi vienoties par globāli pieņemamiem noteikumiem, lai samazinātu aviācijas radītās emisijas un ietekmi uz klimatu; zina, ka ICAO ir apņēmusies izveidot globālu tirgus mehānismu; |
| --- | --- |

12.

atzīmē, ka gaisa transporta nozare netiek regulēta pasaules mērogā, jo tā nav PTO kompetences joma; uzsver, ka Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) struktūrā ir svarīgi vienoties par globāli pieņemamiem noteikumiem, lai samazinātu aviācijas radītās emisijas un ietekmi uz klimatu; zina, ka ICAO ir apņēmusies izveidot globālu tirgus mehānismu;

| 13. | aicina Komisiju un dalībvalstis ātrāk īstenot Eiropas vienotās gaisa telpas koncepciju, pieņemot SES 2+ tiesību aktu kopumu, jo pašlaik Eiropas gaisa telpa ir sadrumstalota un Eiropas gaisa pārvadātājiem tas ir liels slogs; |
| --- | --- |

13.

aicina Komisiju un dalībvalstis ātrāk īstenot Eiropas vienotās gaisa telpas koncepciju, pieņemot SES 2+ tiesību aktu kopumu, jo pašlaik Eiropas gaisa telpa ir sadrumstalota un Eiropas gaisa pārvadātājiem tas ir liels slogs;

| 14. | sagaida, ka aviācijas tiesību aktu paketē būs attiecīgi risinājumi, kas nodrošinās lidostu pilnīgu integrāciju Eiropas transporta tīklā; atgādina, ka aviācijas tiesību aktu paketei ir jāatbilst jau pieņemtiem un arī nākotnē iespējamiem tiesību aktiem par pasažieru tiesībām, un mudina Padomi nākt klajā ar savu nostāju, jo gan pasažieriem, gan gaisa pārvadātājiem ir ļoti nepieciešama skaidrība par noteikumiem; |
| --- | --- |

14.

sagaida, ka aviācijas tiesību aktu paketē būs attiecīgi risinājumi, kas nodrošinās lidostu pilnīgu integrāciju Eiropas transporta tīklā; atgādina, ka aviācijas tiesību aktu paketei ir jāatbilst jau pieņemtiem un arī nākotnē iespējamiem tiesību aktiem par pasažieru tiesībām, un mudina Padomi nākt klajā ar savu nostāju, jo gan pasažieriem, gan gaisa pārvadātājiem ir ļoti nepieciešama skaidrība par noteikumiem;

Aviācijas nozares sociālā programma

| 15. | uzsver, ka daži darba apstākļi aviācijas nozarē var ietekmēt lidojumu drošumu; iesaka Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātam (DG MOVE) sadarboties ar Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu (DG EMPL) un iesaka aviācijas tiesību aktu paketē iekļaut sociālos noteikumus un vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kā tas tika apspriests 2015. gada 4. jūnijā Komisijas rīkotajā augsta līmeņa konferencē par transporta nozares sociālo programmu; |
| --- | --- |

15.

uzsver, ka daži darba apstākļi aviācijas nozarē var ietekmēt lidojumu drošumu; iesaka Komisijas Mobilitātes un transporta ģenerāldirektorātam (DG MOVE) sadarboties ar Nodarbinātības, sociālo lietu un iekļautības ģenerāldirektorātu (DG EMPL) un iesaka aviācijas tiesību aktu paketē iekļaut sociālos noteikumus un vajadzīgos aizsardzības pasākumus, kā tas tika apspriests 2015. gada 4. jūnijā Komisijas rīkotajā augsta līmeņa konferencē par transporta nozares sociālo programmu;

| 16. | prasa uzlabot un saskaņot drošības ķēdi, piesaistot un saglabājot kvalificētu un labi apmācītu darbaspēku; |
| --- | --- |

16.

prasa uzlabot un saskaņot drošības ķēdi, piesaistot un saglabājot kvalificētu un labi apmācītu darbaspēku;

| 17. | uzsver, ka aviācija ir atzīta par augošu nozari, kas piesaistījusi un nodarbina augsti kvalificētus un motivētus speciālistus, un ka šī tendence būtu jāsaglabā, tādēļ ir jāuztur spēkā jau pieņemtie ES normatīvie akti par nodarbinātību un darba apstākļiem, standartiem un praksi, tostarp darba koplīguma slēgšanas sarunu praksi; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka aviācija ir atzīta par augošu nozari, kas piesaistījusi un nodarbina augsti kvalificētus un motivētus speciālistus, un ka šī tendence būtu jāsaglabā, tādēļ ir jāuztur spēkā jau pieņemtie ES normatīvie akti par nodarbinātību un darba apstākļiem, standartiem un praksi, tostarp darba koplīguma slēgšanas sarunu praksi;

| 18. | iesaka stingri definēt jēdzienu “galvenā darījumdarbības vieta”, lai darbības licenci valsts izsniegtu tikai tad, ja tajā ir būtisks gaisa transporta darbības apjoms, turklāt saistībā ar sociālā nodrošinājuma sistēmu un darba tiesību koordinēšanu prasa jēdziena “mājas bāze” definīciju saskaņot ar Regulu (ES) Nr. 83/2014 un Regulu (ES) Nr. 465/2012; uzsver nepieciešamību saīsināt pārejas periodu un precizēt situāciju attiecībā uz tām gaisa kuģu apkalpēm, kurām ir vairākas mājas bāzes; |
| --- | --- |

18.

iesaka stingri definēt jēdzienu “galvenā darījumdarbības vieta”, lai darbības licenci valsts izsniegtu tikai tad, ja tajā ir būtisks gaisa transporta darbības apjoms, turklāt saistībā ar sociālā nodrošinājuma sistēmu un darba tiesību koordinēšanu prasa jēdziena “mājas bāze” definīciju saskaņot ar Regulu (ES) Nr. 83/2014 un Regulu (ES) Nr. 465/2012; uzsver nepieciešamību saīsināt pārejas periodu un precizēt situāciju attiecībā uz tām gaisa kuģu apkalpēm, kurām ir vairākas mājas bāzes;

| 19. | norāda, ka ir grūti īstenot direktīvu par pagaidu darba aģentūrām (Direktīva 2008/104/EK), un iesaka Komisijai izpētīt, kā direktīva pašlaik tiek piemērota nozarē, un attiecīgi lemt par iespējamiem problēmu risinājumiem; |
| --- | --- |

19.

norāda, ka ir grūti īstenot direktīvu par pagaidu darba aģentūrām (Direktīva 2008/104/EK), un iesaka Komisijai izpētīt, kā direktīva pašlaik tiek piemērota nozarē, un attiecīgi lemt par iespējamiem problēmu risinājumiem;

| 20. | ir nobažījies, ka arvien plašāk tiek īstenota no sociālā viedokļa problemātiska uzņēmējdarbības prakse (piemēram, tā dēvētie “izdevīgie karogi”) un aizvien biežāk tiek izmantoti netipiski nodarbinātības veidi (piemēram, fiktīva pašnodarbinātība, pilota pašfinansētu lidojumstundu (pay-to-fly) shēmas un nulles stundu līgumi), jo tas viss var ietekmēt lidojumu drošumu, un uzskata, ka visās aviācijas darbībās būtu jāuztur noteikts sociālo standartu līmenis; |
| --- | --- |

20.

ir nobažījies, ka arvien plašāk tiek īstenota no sociālā viedokļa problemātiska uzņēmējdarbības prakse (piemēram, tā dēvētie “izdevīgie karogi”) un aizvien biežāk tiek izmantoti netipiski nodarbinātības veidi (piemēram, fiktīva pašnodarbinātība, pilota pašfinansētu lidojumstundu (pay-to-fly) shēmas un nulles stundu līgumi), jo tas viss var ietekmēt lidojumu drošumu, un uzskata, ka visās aviācijas darbībās būtu jāuztur noteikts sociālo standartu līmenis;

Augsta drošības līmeņa garantēšana ES gaisa telpā

| 21. | prasa pilnībā īstenot jaunas paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas (SESAR) programmu, un tas nozīmē, ka Komisijai, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa pārvadātājiem un lidostām ir jānodrošina cieša sadarbība un jāuzņemas finansiālas saistības; tāpēc prasa ikvienā aviācijas jomā īstenot vispārēju sistēmisku pieeju, kas aptvertu visus lidojuma posmus un sāktos jau uz zemes, un atvēlēt Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai nozīmīgāku lomu Eiropas vienotās gaisa telpas un SESAR vidē, kas ir daļa no ES un EASA sistēmas, ar kuru reglamentē drošumu, drošību, kā arī vides un veiktspējas aspektus; aicina Komisiju nodrošināt Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI) sākotnēji atvēlētā budžeta izpildi, kuru ietekmēja Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) izveide; |
| --- | --- |

21.

prasa pilnībā īstenot jaunas paaudzes gaisa satiksmes pārvaldības sistēmas (SESAR) programmu, un tas nozīmē, ka Komisijai, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem, gaisa pārvadātājiem un lidostām ir jānodrošina cieša sadarbība un jāuzņemas finansiālas saistības; tāpēc prasa ikvienā aviācijas jomā īstenot vispārēju sistēmisku pieeju, kas aptvertu visus lidojuma posmus un sāktos jau uz zemes, un atvēlēt Eiropas Aviācijas drošības aģentūrai nozīmīgāku lomu Eiropas vienotās gaisa telpas un SESAR vidē, kas ir daļa no ES un EASA sistēmas, ar kuru reglamentē drošumu, drošību, kā arī vides un veiktspējas aspektus; aicina Komisiju nodrošināt Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentam (EISI) sākotnēji atvēlētā budžeta izpildi, kuru ietekmēja Eiropas Stratēģisko investīciju fonda (ESIF) izveide;

| 22. | atzinīgi vērtē ieceri uzticēt EASA vairāk pienākumu un tāpēc sagaida, ka ar grozīto Pamatregulu (EK) Nr. 216/2008 tiks izveidota visaptveroša drošības pārvaldības sistēma un EASA tiks uzticēta atbildība par ES drošības pasākumu, kā arī komerciālo kosmosa transportlīdzekļu un tālvadības gaisa kuģu drošuma aspektiem; aicina Komisiju piešķirt EASA vienotās aviācijas iestādes statusu Eiropā, ņemot vērā plašo pienākumu klāstu, ko tai uzticēs likumdevējs; |
| --- | --- |

22.

atzinīgi vērtē ieceri uzticēt EASA vairāk pienākumu un tāpēc sagaida, ka ar grozīto Pamatregulu (EK) Nr. 216/2008 tiks izveidota visaptveroša drošības pārvaldības sistēma un EASA tiks uzticēta atbildība par ES drošības pasākumu, kā arī komerciālo kosmosa transportlīdzekļu un tālvadības gaisa kuģu drošuma aspektiem; aicina Komisiju piešķirt EASA vienotās aviācijas iestādes statusu Eiropā, ņemot vērā plašo pienākumu klāstu, ko tai uzticēs likumdevējs;

| 23. | aicina Komisiju arī turpmāk nodrošināt visu ES dalībvalstu spēcīgu pārstāvību astoņu ICAO padomes locekļu personā, pēc iespējas drīzāk panākt spēcīgāku EASA ietekmi starptautiskā mērogā un nodrošināt tās oficiālu atzīšanu ICAO, lai ES varētu paust vienotu viedokli, kas garantēs ES iedzīvotājiem augstāku drošības līmeni visā pasaulē, vienlaikus saglabājot ES aviācijas nozares konkurētspēju un eksportu; |
| --- | --- |

23.

aicina Komisiju arī turpmāk nodrošināt visu ES dalībvalstu spēcīgu pārstāvību astoņu ICAO padomes locekļu personā, pēc iespējas drīzāk panākt spēcīgāku EASA ietekmi starptautiskā mērogā un nodrošināt tās oficiālu atzīšanu ICAO, lai ES varētu paust vienotu viedokli, kas garantēs ES iedzīvotājiem augstāku drošības līmeni visā pasaulē, vienlaikus saglabājot ES aviācijas nozares konkurētspēju un eksportu;

| 24. | aicina Komisiju atcelt regulatīvos šķēršļus, kas neļauj īstenot gaisa satiksmes novērošanu ar satelītu palīdzību, un tā garantēt ES iedzīvotājiem dzīvības glābšanas pakalpojumus un prasa, lai Starptautiskā Telesakaru savienība piešķirtu nepieciešamo radiofrekvenču spektru, jo satelītus, kuri nodrošina automātisko atkarīgo novērošanu apraides režīmā (ADS-B), ICAO ir atzinusi par vienu no tehnoloģijām, ko var izmantot gan lidojumu izsekošanai, gan arī gaisa satiksmes pārvaldībai (ATM) vietās, kuras atrodas ārpus visblīvāk apdzīvotajām teritorijām un kur citu uz zemes bāzētu ATM novērošanas tehnoloģiju iespējas ir ierobežotas; uzsver, ka, ieviešot ADS-B, ir jāņem vērā visu gaisa telpas lietotāju vajadzības un ka ir jānodrošina alternatīvo tehnoloģiju sadarbspēja, lai nepieļautu drošuma un drošības pārkāpumus; uzsver, ka tas varētu palīdzēt valdībām, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un aviosabiedrībām Eiropā un visā pasaulē palielināt gaisa satiksmes pārvaldības efektivitāti un jaudu, tā samazinot aviācijas radītās emisijas, un būtiski uzlabot aviācijas drošumu, vienlaikus izveidojot vēl vienu Eiropas gaisa telpas uzraudzības līmeni, kas varētu pastiprināt uzraudzību, kura jau tiek īstenota; |
| --- | --- |

24.

aicina Komisiju atcelt regulatīvos šķēršļus, kas neļauj īstenot gaisa satiksmes novērošanu ar satelītu palīdzību, un tā garantēt ES iedzīvotājiem dzīvības glābšanas pakalpojumus un prasa, lai Starptautiskā Telesakaru savienība piešķirtu nepieciešamo radiofrekvenču spektru, jo satelītus, kuri nodrošina automātisko atkarīgo novērošanu apraides režīmā (ADS-B), ICAO ir atzinusi par vienu no tehnoloģijām, ko var izmantot gan lidojumu izsekošanai, gan arī gaisa satiksmes pārvaldībai (ATM) vietās, kuras atrodas ārpus visblīvāk apdzīvotajām teritorijām un kur citu uz zemes bāzētu ATM novērošanas tehnoloģiju iespējas ir ierobežotas; uzsver, ka, ieviešot ADS-B, ir jāņem vērā visu gaisa telpas lietotāju vajadzības un ka ir jānodrošina alternatīvo tehnoloģiju sadarbspēja, lai nepieļautu drošuma un drošības pārkāpumus; uzsver, ka tas varētu palīdzēt valdībām, aeronavigācijas pakalpojumu sniedzējiem un aviosabiedrībām Eiropā un visā pasaulē palielināt gaisa satiksmes pārvaldības efektivitāti un jaudu, tā samazinot aviācijas radītās emisijas, un būtiski uzlabot aviācijas drošumu, vienlaikus izveidojot vēl vienu Eiropas gaisa telpas uzraudzības līmeni, kas varētu pastiprināt uzraudzību, kura jau tiek īstenota;

| 25. | aicina Komisiju, ņemot vērā EASA darba grupas ziņojumā iekļauto riska novērtējumu, veikt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot pilotu veselības stāvokļa novērtēšanu un panākt lielāku drošību, kā arī uzlabot procesus, kas nodrošina iekļūšanu pilotu kabīnē un izkļūšanu no tās; |
| --- | --- |

25.

aicina Komisiju, ņemot vērā EASA darba grupas ziņojumā iekļauto riska novērtējumu, veikt pasākumus, kuru mērķis ir uzlabot pilotu veselības stāvokļa novērtēšanu un panākt lielāku drošību, kā arī uzlabot procesus, kas nodrošina iekļūšanu pilotu kabīnē un izkļūšanu no tās;

| 26. | pasažieru un kravu pārvadājumu drošību pieprasa garantēt nevis ar atbildes pasākumiem, kā tas ir darīts līdz šim, bet gan ar pieeju, kuras pamatā ir riska novērtējums un kura ir taisnīga un līdzsvarota attiecībā uz sensitīvo aviācijas drošuma jautājumu, lai ar to, no vienas puses, apmierinātu dalībvalstu vajadzības un vēlmes un, no otras puses, mazinātu pasažieru neapmierinātību lidostās un lai nostiprinātu sistēmu, ko izveidojusi Aviācijas drošības komiteja (AVSEC) un Ieinteresēto personu padomdevēju grupa aviācijas drošības jautājumos (SAGAS); tāpēc mudina Komisiju, ņemot vērā veiksmīgo pieredzi, kas gūta citos reģionos, sagatavot tehniski ekonomisko pamatojumu attiecībā uz iespēju arī Eiropā ieviest sākotnējās pārbaudes sistēmu un tā dēvēto vispārējās ieceļošanas (Global Entry) programmu; |
| --- | --- |

26.

pasažieru un kravu pārvadājumu drošību pieprasa garantēt nevis ar atbildes pasākumiem, kā tas ir darīts līdz šim, bet gan ar pieeju, kuras pamatā ir riska novērtējums un kura ir taisnīga un līdzsvarota attiecībā uz sensitīvo aviācijas drošuma jautājumu, lai ar to, no vienas puses, apmierinātu dalībvalstu vajadzības un vēlmes un, no otras puses, mazinātu pasažieru neapmierinātību lidostās un lai nostiprinātu sistēmu, ko izveidojusi Aviācijas drošības komiteja (AVSEC) un Ieinteresēto personu padomdevēju grupa aviācijas drošības jautājumos (SAGAS); tāpēc mudina Komisiju, ņemot vērā veiksmīgo pieredzi, kas gūta citos reģionos, sagatavot tehniski ekonomisko pamatojumu attiecībā uz iespēju arī Eiropā ieviest sākotnējās pārbaudes sistēmu un tā dēvēto vispārējās ieceļošanas (Global Entry) programmu;

| 27. | aicina budžeta lēmējinstitūciju uzturēt konkurētspējīgu EASA budžetu, kurā būtu ņemti vērā šie jaunie pienākumi, lai ES ražotāju un aviosabiedrību rīcībā būtu elastīgi un efektīvi instrumenti, kas ļauj tiem konkurēt visā pasaulē, un atzīmē, ka nozares uzņēmumi nodrošina 70 % no EASA budžeta; |
| --- | --- |

27.

aicina budžeta lēmējinstitūciju uzturēt konkurētspējīgu EASA budžetu, kurā būtu ņemti vērā šie jaunie pienākumi, lai ES ražotāju un aviosabiedrību rīcībā būtu elastīgi un efektīvi instrumenti, kas ļauj tiem konkurēt visā pasaulē, un atzīmē, ka nozares uzņēmumi nodrošina 70 % no EASA budžeta;

| 28. | atzīmē, ka Padomē joprojām nav izskatīti vairāki ar aviāciju saistīti tiesību akti, tāpēc prasa Komisijai rīkoties, lai rastu risinājumu, kas palīdzētu izkļūt no pašreizējā strupceļa; |
| --- | --- |

28.

atzīmē, ka Padomē joprojām nav izskatīti vairāki ar aviāciju saistīti tiesību akti, tāpēc prasa Komisijai rīkoties, lai rastu risinājumu, kas palīdzētu izkļūt no pašreizējā strupceļa;

| 29. | aicina Komisiju visus iepriekšminētos jautājumus risināt, izstrādājot aviācijas tiesību aktu paketi, kas jāiesniedz līdz 2015. gada beigām; |
| --- | --- |

29.

aicina Komisiju visus iepriekšminētos jautājumus risināt, izstrādājot aviācijas tiesību aktu paketi, kas jāiesniedz līdz 2015. gada beigām;

o

o o

| 30. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

30.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 74 E, 20.3.2008., 658. lpp.

(2)  OV C 380 E, 11.12.2012., 5. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0290.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0220.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0221.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0392.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/7 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/7

---

P8_TA(2015)0395

Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reforma

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra rezolūcija par Eiropas Savienības vēlēšanu likuma reformu (2015/2035(INL))

(2017/C 366/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā grozīto Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (“Vēlēšanu akts”), kas pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam (1), un jo īpaši tā 14. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozīto Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (“Vēlēšanu akts”), kas pievienots Padomes 1976. gada 20. septembra Lēmumam (1), un jo īpaši tā 14. pantu,

| — | ņemot vērā līgumus un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 9., 10. un 14. pantu, kā arī 17. panta 7. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 22. pantu, 223. panta 1. punktu un 225. pantu un Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 2. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā līgumus un jo īpaši Līguma par Eiropas Savienību (LES) 9., 10. un 14. pantu, kā arī 17. panta 7. punktu, Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 22. pantu, 223. panta 1. punktu un 225. pantu un Protokola Nr. 1 par valstu parlamentu lomu Eiropas Savienībā 2. pantu,

| — | ņemot vērā Protokolu Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Protokolu Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru un jo īpaši 1998. gada 15. jūlija rezolūciju par vēlēšanu procedūras projektu, kas ietver kopējus principus Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanām (2), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gadā (3) un 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanu norises praktisko aspektu uzlabošanu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūru un jo īpaši 1998. gada 15. jūlija rezolūciju par vēlēšanu procedūras projektu, kas ietver kopējus principus Eiropas Parlamenta deputātu vēlēšanām (2), 2012. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām 2014. gadā (3) un 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par Eiropas Parlamenta 2014. gada vēlēšanu norises praktisko aspektu uzlabošanu (4),

| — | ņemot vērā 2013. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu 2014. gada vēlēšanu perspektīvā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 13. marta rezolūciju par Eiropas Parlamenta sastāvu 2014. gada vēlēšanu perspektīvā (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta Ieteikumu 2013/142/ES par Eiropas Parlamenta vēlēšanu demokrātiskas un efektīvas norises veicināšanu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 12. marta Ieteikumu 2013/142/ES par Eiropas Parlamenta vēlēšanu demokrātiskas un efektīvas norises veicināšanu (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 8. maija paziņojumu “Ziņojums par 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām” (COM(2015)0206), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 8. maija paziņojumu “Ziņojums par 2014. gada Eiropas Parlamenta vēlēšanām” (COM(2015)0206),

| — | ņemot vērā Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu par Eiropas Savienības Vēlēšanu likumu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu par Eiropas Savienības Vēlēšanu likumu (7),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām (8),

| — | ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1993. gada 6. decembra Direktīvu 93/109/EK, ar ko nosaka sīki izstrādātu kārtību balsstiesību un tiesību kandidēt Eiropas Parlamenta vēlēšanās izmantošanai Savienības pilsoņiem, kas dzīvo dalībvalstī, kuras pilsoņi tie nav (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (10) un jo īpaši tās 13., 21. un 31. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 22. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1141/2014 par Eiropas politisko partiju un Eiropas politisko fondu statusu un finansēšanu (10) un jo īpaši tās 13., 21. un 31. pantu;

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta) un jo īpaši tās 11., 23. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu (Harta) un jo īpaši tās 11., 23. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A8-0286/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Konstitucionālo jautājumu komitejas ziņojumu (A8-0286/2015),

| A. | tā kā ar LESD 223. pantu Eiropas Parlamentam ir noteiktas tiesības ierosināt tā vēlēšanu procedūras reformu ar mērķi izstrādāt vienotu procedūru, kas piemērojama visā Savienībā, vai procedūru, kas balstīta uz principiem, kuri ir kopīgi visām dalībvalstīm, un dot savu piekrišanu tai; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar LESD 223. pantu Eiropas Parlamentam ir noteiktas tiesības ierosināt tā vēlēšanu procedūras reformu ar mērķi izstrādāt vienotu procedūru, kas piemērojama visā Savienībā, vai procedūru, kas balstīta uz principiem, kuri ir kopīgi visām dalībvalstīm, un dot savu piekrišanu tai;

| B. | tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūras reformas mērķim vajadzētu būt palielināt demokrātisko un pārnacionālo dimensiju Eiropas Parlamenta vēlēšanās un Savienības lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti, stiprināt Savienības pilsonības jēdzienu, uzlabot Eiropas Parlamenta darbību un Eiropas Savienības pārvaldi, vairot Eiropas Parlamenta darba leģitimitāti, nostiprināt vēlētāju vienlīdzības un vienlīdzīgu iespēju principus, uzlabot Eiropas Parlamenta vēlēšanu sistēmas efektivitāti un tuvināt Eiropas Parlamenta deputātus vēlētājiem, jo īpaši jaunajai paaudzei; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūras reformas mērķim vajadzētu būt palielināt demokrātisko un pārnacionālo dimensiju Eiropas Parlamenta vēlēšanās un Savienības lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti, stiprināt Savienības pilsonības jēdzienu, uzlabot Eiropas Parlamenta darbību un Eiropas Savienības pārvaldi, vairot Eiropas Parlamenta darba leģitimitāti, nostiprināt vēlētāju vienlīdzības un vienlīdzīgu iespēju principus, uzlabot Eiropas Parlamenta vēlēšanu sistēmas efektivitāti un tuvināt Eiropas Parlamenta deputātus vēlētājiem, jo īpaši jaunajai paaudzei;

| C. | tā kā vēlēšanu procedūras reformai ir jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem un ar to nebūtu jācenšas panākt vienveidību pašas vienveidības labad; |
| --- | --- |

C.

tā kā vēlēšanu procedūras reformai ir jāatbilst subsidiaritātes un proporcionalitātes principiem un ar to nebūtu jācenšas panākt vienveidību pašas vienveidības labad;

| D. | tā kā iespēja izstrādāt vienotu vēlēšanu procedūru, pamatojoties uz tiešām vispārējām vēlēšanām, ir paredzēta līgumos jau kopš 1957. gada; |
| --- | --- |

D.

tā kā iespēja izstrādāt vienotu vēlēšanu procedūru, pamatojoties uz tiešām vispārējām vēlēšanām, ir paredzēta līgumos jau kopš 1957. gada;

| E. | tā kā pastāvīgi samazinās vēlētāju aktivitāte Eiropas Parlamenta vēlēšanās, jo īpaši gados jaunāko vēlētāju aktivitāte, un vēlētāju intereses trūkums par Eiropas jautājumiem apdraud Eiropas nākotni, un tā kā tāpēc ir vajadzīgas idejas, kas palīdzēs atdzīvināt Eiropas demokrātiju; |
| --- | --- |

E.

tā kā pastāvīgi samazinās vēlētāju aktivitāte Eiropas Parlamenta vēlēšanās, jo īpaši gados jaunāko vēlētāju aktivitāte, un vēlētāju intereses trūkums par Eiropas jautājumiem apdraud Eiropas nākotni, un tā kā tāpēc ir vajadzīgas idejas, kas palīdzēs atdzīvināt Eiropas demokrātiju;

| F. | tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūras patiesa saskaņošana visās dalībvalstīs varētu labāk veicināt Savienības pilsoņu tiesības piedalīties demokrātiskajā dzīvē, pamatojoties uz vienlīdzīgiem noteikumiem, vienlaikus stiprinot politisko dimensiju Eiropas integrācijā; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas Parlamenta vēlēšanu procedūras patiesa saskaņošana visās dalībvalstīs varētu labāk veicināt Savienības pilsoņu tiesības piedalīties demokrātiskajā dzīvē, pamatojoties uz vienlīdzīgiem noteikumiem, vienlaikus stiprinot politisko dimensiju Eiropas integrācijā;

| G. | tā kā kopš pirmajām tiešajām vēlēšanām 1979. gadā Eiropas Parlamenta pilnvaras ir pakāpeniski paplašinājušās un tā kā pašlaik, jo īpaši pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, Eiropas Parlaments līdzās Padomei ir līdzvērtīgs likumdevējs lielākajā daļā Savienības politikas jomu; |
| --- | --- |

G.

tā kā kopš pirmajām tiešajām vēlēšanām 1979. gadā Eiropas Parlamenta pilnvaras ir pakāpeniski paplašinājušās un tā kā pašlaik, jo īpaši pēc Lisabonas līguma stāšanās spēkā, Eiropas Parlaments līdzās Padomei ir līdzvērtīgs likumdevējs lielākajā daļā Savienības politikas jomu;

| H. | tā kā ar Lisabonas līgumu tika veiktas izmaiņas Eiropas Parlamenta deputātu mandātā, nosakot, ka viņi ir Savienības pilsoņu tieši pārstāvji (11), bet ne “pārstāvji, ko ievēlējušas Kopienā apvienoto valstu tautas” (12); |
| --- | --- |

H.

tā kā ar Lisabonas līgumu tika veiktas izmaiņas Eiropas Parlamenta deputātu mandātā, nosakot, ka viņi ir Savienības pilsoņu tieši pārstāvji (11), bet ne “pārstāvji, ko ievēlējušas Kopienā apvienoto valstu tautas” (12);

| I. | tā kā vienīgo reizi Vēlēšanu akta reforma īstenota 2002. gadā, pieņemot Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom
   (13), kurā noteica, ka dalībvalstis rīko vēlēšanas, ievērojot proporcionālas pārstāvības principu, izmantojot sarakstu sistēmu vai atsevišķu pārdalāmu balsu sistēmu, un ar kuru atcēla Eiropas Parlamenta deputātu divkāršo mandātu; tā kā turklāt dalībvalstīm nepārprotami tika piešķirtas tiesības izveidot vēlēšanu apgabalus valsts līmenī, kā arī noteikt slieksni, kas nepārsniedz 5 procentus no nodotajām balsīm; |
| --- | --- |

I.

tā kā vienīgo reizi Vēlēšanu akta reforma īstenota 2002. gadā, pieņemot Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom
   (13), kurā noteica, ka dalībvalstis rīko vēlēšanas, ievērojot proporcionālas pārstāvības principu, izmantojot sarakstu sistēmu vai atsevišķu pārdalāmu balsu sistēmu, un ar kuru atcēla Eiropas Parlamenta deputātu divkāršo mandātu; tā kā turklāt dalībvalstīm nepārprotami tika piešķirtas tiesības izveidot vēlēšanu apgabalus valsts līmenī, kā arī noteikt slieksni, kas nepārsniedz 5 procentus no nodotajām balsīm;

| J. | tā kā visaptveroša vienošanās par patiesi vienotu vēlēšanu procedūru vēl nav sasniegta, lai gan zināma vēlēšanu sistēmu konverģence pakāpeniski notiek, cita starpā pieņemot sekundāros tiesību aktus, piemēram, Padomes Direktīvu 93/109/EK; |
| --- | --- |

J.

tā kā visaptveroša vienošanās par patiesi vienotu vēlēšanu procedūru vēl nav sasniegta, lai gan zināma vēlēšanu sistēmu konverģence pakāpeniski notiek, cita starpā pieņemot sekundāros tiesību aktus, piemēram, Padomes Direktīvu 93/109/EK;

| K. | tā kā Savienības pilsonības jēdziens, kas konstitucionālajā kārtībā formāli ieviests ar Māstrihtas līgumu 1993. gadā, ietver Savienības pilsoņu tiesības piedalīties Eiropas un pašvaldību vēlēšanās savā dalībvalstī un savā dzīvesvietas valstī ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās valsts pilsoņiem (14); tā kā ar Hartu, kas saskaņā ar Lisabonas līgumu ir juridiski saistoša, šīs tiesības ir nostiprinātas; |
| --- | --- |

K.

tā kā Savienības pilsonības jēdziens, kas konstitucionālajā kārtībā formāli ieviests ar Māstrihtas līgumu 1993. gadā, ietver Savienības pilsoņu tiesības piedalīties Eiropas un pašvaldību vēlēšanās savā dalībvalstī un savā dzīvesvietas valstī ar tādiem pašiem nosacījumiem kā attiecīgās valsts pilsoņiem (14); tā kā ar Hartu, kas saskaņā ar Lisabonas līgumu ir juridiski saistoša, šīs tiesības ir nostiprinātas;

| L. | tā kā, neskatoties uz šīm reformām, Eiropas vēlēšanu norise joprojām tiek reglamentēta galvenokārt ar dalībvalstu tiesību aktiem, vēlēšanu kampaņas joprojām tiek īstenotas valsts līmenī un Eiropas politiskās partijas nevar pietiekamā mērā īstenot savu konstitucionālo mandātu un veicināt “Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu”, kā to paredz LES 10. panta 4. punkts; |
| --- | --- |

L.

tā kā, neskatoties uz šīm reformām, Eiropas vēlēšanu norise joprojām tiek reglamentēta galvenokārt ar dalībvalstu tiesību aktiem, vēlēšanu kampaņas joprojām tiek īstenotas valsts līmenī un Eiropas politiskās partijas nevar pietiekamā mērā īstenot savu konstitucionālo mandātu un veicināt “Eiropas politiskās apziņas veidošanos un Savienības pilsoņu gribas izteikšanu”, kā to paredz LES 10. panta 4. punkts;

| M. | tā kā Eiropas politiskās partijas ir vispiemērotākajā situācijā, lai veicinātu “Eiropas politiskās apziņas veidošanos”, un tādēļ tām būtu aktīvāk jāiesaistās Parlamenta vēlēšanu kampaņās, lai uzlabotu to pamanāmību un parādītu saikni starp balsojumu par konkrētu valstu partiju un tā ietekmi uz Eiropas politiskās grupas lielumu Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

M.

tā kā Eiropas politiskās partijas ir vispiemērotākajā situācijā, lai veicinātu “Eiropas politiskās apziņas veidošanos”, un tādēļ tām būtu aktīvāk jāiesaistās Parlamenta vēlēšanu kampaņās, lai uzlabotu to pamanāmību un parādītu saikni starp balsojumu par konkrētu valstu partiju un tā ietekmi uz Eiropas politiskās grupas lielumu Eiropas Parlamentā;

| N. | tā kā procedūra attiecībā uz kandidātu izvirzīšanu Eiropas Parlamenta vēlēšanām ievērojami atšķiras atkarībā no konkrētās dalībvalsts un partijas, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību un demokrātiskajiem standartiem, ņemot vērā, ka pārredzamas un demokrātiskas procedūras kandidātu atlasei ir būtiskas, lai veidotu uzticēšanos politiskajai sistēmai; |
| --- | --- |

N.

tā kā procedūra attiecībā uz kandidātu izvirzīšanu Eiropas Parlamenta vēlēšanām ievērojami atšķiras atkarībā no konkrētās dalībvalsts un partijas, jo īpaši attiecībā uz pārredzamību un demokrātiskajiem standartiem, ņemot vērā, ka pārredzamas un demokrātiskas procedūras kandidātu atlasei ir būtiskas, lai veidotu uzticēšanos politiskajai sistēmai;

| O. | tā kā dalībvalstīs ievērojami atšķiras deputātu kandidātu sarakstu iesniegšanas termiņš Eiropas vēlēšanām, kas pašlaik ir no 17 līdz 83 dienām, un tas kandidātiem un vēlētājiem Savienībā rada nevienlīdzīgu situāciju attiecībā uz laikposmu, kurā jārīko kampaņas vai jāpārdomā izvēle balsojumā; |
| --- | --- |

O.

tā kā dalībvalstīs ievērojami atšķiras deputātu kandidātu sarakstu iesniegšanas termiņš Eiropas vēlēšanām, kas pašlaik ir no 17 līdz 83 dienām, un tas kandidātiem un vēlētājiem Savienībā rada nevienlīdzīgu situāciju attiecībā uz laikposmu, kurā jārīko kampaņas vai jāpārdomā izvēle balsojumā;

| P. | tā kā termiņi, kuros ir jāpabeidz Eiropas vēlēšanu vēlētāju saraksta sagatavošana, dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras un var padarīt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par vēlētājiem (kuras mērķis ir izvairīties no divkāršas balsošanas) sarežģītu un varbūt pat neiespējamu; |
| --- | --- |

P.

tā kā termiņi, kuros ir jāpabeidz Eiropas vēlēšanu vēlētāju saraksta sagatavošana, dažādās dalībvalstīs ievērojami atšķiras un var padarīt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par vēlētājiem (kuras mērķis ir izvairīties no divkāršas balsošanas) sarežģītu un varbūt pat neiespējamu;

| Q. | tā kā tādu vienotu vēlēšanu apgabalu izveidošana, kuros kandidātu sarakstu pirmajā vietā ir politiskās saimes kandidāts Komisijas priekšsēdētāja amatam, ievērojami nostiprinātu Eiropas demokrātiju un papildus leģitimizētu Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā tādu vienotu vēlēšanu apgabalu izveidošana, kuros kandidātu sarakstu pirmajā vietā ir politiskās saimes kandidāts Komisijas priekšsēdētāja amatam, ievērojami nostiprinātu Eiropas demokrātiju un papildus leģitimizētu Komisijas priekšsēdētāja ievēlēšanu;

| R. | tā kā spēkā esošajos noteikumos par Eiropas vēlēšanām attiecībā uz tām ir paredzēta iespēja noteikt neobligātu slieksni, kas nepārsniedz 5 procentus no nodotajām balsīm, un tā kā 15 dalībvalstis ir izmantojušas šo iespēju un noteikušas slieksni no 3 līdz 5 procentiem; tā kā mazākās dalībvalstīs un dalībvalstīs, kuras savu teritoriju ir sadalījušas vēlēšanu apgabalos, faktiskais slieksnis tomēr pārsniedz 3 procentus, lai gan oficiāli slieksnis nav noteikts; tā kā konstitucionālā tradīcija atzīst obligātu sliekšņu ieviešanu kā likumīgu veidu, lai nodrošinātu, ka parlamenti spēj darboties; |
| --- | --- |

R.

tā kā spēkā esošajos noteikumos par Eiropas vēlēšanām attiecībā uz tām ir paredzēta iespēja noteikt neobligātu slieksni, kas nepārsniedz 5 procentus no nodotajām balsīm, un tā kā 15 dalībvalstis ir izmantojušas šo iespēju un noteikušas slieksni no 3 līdz 5 procentiem; tā kā mazākās dalībvalstīs un dalībvalstīs, kuras savu teritoriju ir sadalījušas vēlēšanu apgabalos, faktiskais slieksnis tomēr pārsniedz 3 procentus, lai gan oficiāli slieksnis nav noteikts; tā kā konstitucionālā tradīcija atzīst obligātu sliekšņu ieviešanu kā likumīgu veidu, lai nodrošinātu, ka parlamenti spēj darboties;

| S. | tā kā, neskatoties uz to, ka Vēlēšanu akta 10. panta 2. punktā ir skaidri noteikts aizliegums priekšlaicīgi publicēt vēlēšanu rezultātus, iepriekš ir notikusi šāda rezultātu publiskošana; tā kā visās dalībvalstīs saskaņots balsošanas slēgšanas laiks būtiski stiprinātu Eiropas vienotības sajūtu Eiropas vēlēšanās, kā arī mazinātu iespēju ietekmēt vēlēšanu iznākumu, ja vēlēšanu rezultātus kādā dalībvalstī dara zināmus sabiedrībai, pirms ir beigusies balsošana visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

S.

tā kā, neskatoties uz to, ka Vēlēšanu akta 10. panta 2. punktā ir skaidri noteikts aizliegums priekšlaicīgi publicēt vēlēšanu rezultātus, iepriekš ir notikusi šāda rezultātu publiskošana; tā kā visās dalībvalstīs saskaņots balsošanas slēgšanas laiks būtiski stiprinātu Eiropas vienotības sajūtu Eiropas vēlēšanās, kā arī mazinātu iespēju ietekmēt vēlēšanu iznākumu, ja vēlēšanu rezultātus kādā dalībvalstī dara zināmus sabiedrībai, pirms ir beigusies balsošana visās dalībvalstīs;

| T. | tā kā pirmie oficiālie provizoriskie vēlēšanu rezultāti būtu jāpaziņo vienlaicīgi visās dalībvalstīs vēlēšanu perioda pēdējā dienā plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika; |
| --- | --- |

T.

tā kā pirmie oficiālie provizoriskie vēlēšanu rezultāti būtu jāpaziņo vienlaicīgi visās dalībvalstīs vēlēšanu perioda pēdējā dienā plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika;

| U. | tā kā kopēja Eiropas vēlēšanu diena labāk atspoguļotu pilsoņu kopīgu līdzdalību visā Savienībā, stiprinātu līdzdalības demokrātiju un palīdzētu radīt viendabīgākas Eiropas mēroga vēlēšanas; |
| --- | --- |

U.

tā kā kopēja Eiropas vēlēšanu diena labāk atspoguļotu pilsoņu kopīgu līdzdalību visā Savienībā, stiprinātu līdzdalības demokrātiju un palīdzētu radīt viendabīgākas Eiropas mēroga vēlēšanas;

| V. | tā kā ar Lisabonas līgumu tika ieviesta jauna konstitucionālā kārtība, piešķirot Eiropas Parlamentam tiesības ievēlēt Eiropas Komisijas priekšsēdētāju (15), nevis tikai dot savu piekrišanu; tā kā Eiropas vēlēšanas 2014. gadā radīja svarīgu precedentu šajā ziņā un parādīja, ka vadošo kandidātu izvirzīšana palielina iedzīvotāju interesi par Eiropas vēlēšanām; |
| --- | --- |

V.

tā kā ar Lisabonas līgumu tika ieviesta jauna konstitucionālā kārtība, piešķirot Eiropas Parlamentam tiesības ievēlēt Eiropas Komisijas priekšsēdētāju (15), nevis tikai dot savu piekrišanu; tā kā Eiropas vēlēšanas 2014. gadā radīja svarīgu precedentu šajā ziņā un parādīja, ka vadošo kandidātu izvirzīšana palielina iedzīvotāju interesi par Eiropas vēlēšanām;

| W. | tā kā vadošo kandidātu izvirzīšana Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amatam veido saikni starp valsts līmenī nodotajām balsīm un Eiropas kontekstu un ļauj Savienības pilsoņiem izdarīt apzinātu izvēli starp alternatīvām politiskām programmām; tā kā vadošo kandidātu izvirzīšana atklātās un pārredzamās procedūrās stiprina demokrātisko leģitimitāti un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

W.

tā kā vadošo kandidātu izvirzīšana Eiropas Komisijas priekšsēdētāja amatam veido saikni starp valsts līmenī nodotajām balsīm un Eiropas kontekstu un ļauj Savienības pilsoņiem izdarīt apzinātu izvēli starp alternatīvām politiskām programmām; tā kā vadošo kandidātu izvirzīšana atklātās un pārredzamās procedūrās stiprina demokrātisko leģitimitāti un pārskatatbildību;

| X. | tā kā vadošo kandidātu izvirzīšanas un atlases procedūra šim amatam ir Eiropas demokrātijas spēcīga izpausme; tā kā turklāt tai vajadzētu būt neatņemamai daļai no vēlēšanu kampaņas; |
| --- | --- |

X.

tā kā vadošo kandidātu izvirzīšanas un atlases procedūra šim amatam ir Eiropas demokrātijas spēcīga izpausme; tā kā turklāt tai vajadzētu būt neatņemamai daļai no vēlēšanu kampaņas;

| Y. | tā kā Eiropas politiskajām partijām paredzētais termiņš kandidātu izvirzīšanai būtu jākodificē Vēlēšanu aktā un tā kā vadošajiem kandidātiem Komisijas priekšsēdētāja amatam vajadzētu būt Eiropas Parlamenta vēlēšanu kandidātiem; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Eiropas politiskajām partijām paredzētais termiņš kandidātu izvirzīšanai būtu jākodificē Vēlēšanu aktā un tā kā vadošajiem kandidātiem Komisijas priekšsēdētāja amatam vajadzētu būt Eiropas Parlamenta vēlēšanu kandidātiem;

| Z. | tā kā ne visas dalībvalstis paredz saviem pilsoņiem iespēju balsot, atrodoties ārvalstīs, savukārt valstīs, kuras paredz šādu iespēju, būtiski atšķiras nosacījumi, kas liedz balsot; tā kā, piešķirot visiem Savienības pilsoņiem, kas dzīvo ārpus Savienības, tiesības piedalīties vēlēšanās, tiktu uzlabota vienlīdzība vēlēšanās; tā kā tomēr visām dalībvalstīm nepieciešams labāk koordinēt savas administratīvās sistēmas, lai novērstu iespēju vēlētājiem balsot divreiz divās dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ne visas dalībvalstis paredz saviem pilsoņiem iespēju balsot, atrodoties ārvalstīs, savukārt valstīs, kuras paredz šādu iespēju, būtiski atšķiras nosacījumi, kas liedz balsot; tā kā, piešķirot visiem Savienības pilsoņiem, kas dzīvo ārpus Savienības, tiesības piedalīties vēlēšanās, tiktu uzlabota vienlīdzība vēlēšanās; tā kā tomēr visām dalībvalstīm nepieciešams labāk koordinēt savas administratīvās sistēmas, lai novērstu iespēju vēlētājiem balsot divreiz divās dažādās dalībvalstīs;

| AA. | tā kā vismaz 13 dalībvalstīs nav izveidoti piemēroti iekšējie noteikumi, kas liedz Savienības pilsoņiem, kuriem ir dubultā dalībvalstu pilsonība, balsot divreiz, pārkāpjot Vēlēšanu akta 9. pantu; |
| --- | --- |

AA.

tā kā vismaz 13 dalībvalstīs nav izveidoti piemēroti iekšējie noteikumi, kas liedz Savienības pilsoņiem, kuriem ir dubultā dalībvalstu pilsonība, balsot divreiz, pārkāpjot Vēlēšanu akta 9. pantu;

| AB. | tā kā Savienības līmenī būtu jāizveido vēlēšanu iestāde, kas darbotos kā vienots dalībvalstu kontaktpunktu tīkls, jo tā atvieglotu piekļuvi informācijai par noteikumiem, kas reglamentē Eiropas vēlēšanas, kā arī vienkāršotu procesu un stiprinātu šo vēlēšanu Eiropas dimensiju; tā kā tādēļ Komisija tiek aicināta izpētīt praktiskos pasākumus, kas nepieciešami, lai izveidotu šādu iestādi Savienības līmenī; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Savienības līmenī būtu jāizveido vēlēšanu iestāde, kas darbotos kā vienots dalībvalstu kontaktpunktu tīkls, jo tā atvieglotu piekļuvi informācijai par noteikumiem, kas reglamentē Eiropas vēlēšanas, kā arī vienkāršotu procesu un stiprinātu šo vēlēšanu Eiropas dimensiju; tā kā tādēļ Komisija tiek aicināta izpētīt praktiskos pasākumus, kas nepieciešami, lai izveidotu šādu iestādi Savienības līmenī;

| AC. | tā kā dalībvalstu atšķirīgo konstitucionālo un vēlēšanu tradīciju dēļ minimālais vecums, no kura ir tiesības kandidēt vēlēšanās, 28 dalībvalstīs ir no 18 līdz 25 gadiem, un minimālais vecums, no kura ir tiesības balsot, ir no 16 līdz 18 gadiem; tā kā būtu ļoti vēlama balsošanas vecuma un kandidātu minimālā vecuma saskaņošana, jo tā nodrošinātu Savienības pilsoņiem patiesu balsošanas vienlīdzību, kā arī ļautu izvairīties no diskriminācijas saistībā ar pilsonības būtiskāko aspektu, proti, tiesībām piedalīties demokrātiskajā procesā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā dalībvalstu atšķirīgo konstitucionālo un vēlēšanu tradīciju dēļ minimālais vecums, no kura ir tiesības kandidēt vēlēšanās, 28 dalībvalstīs ir no 18 līdz 25 gadiem, un minimālais vecums, no kura ir tiesības balsot, ir no 16 līdz 18 gadiem; tā kā būtu ļoti vēlama balsošanas vecuma un kandidātu minimālā vecuma saskaņošana, jo tā nodrošinātu Savienības pilsoņiem patiesu balsošanas vienlīdzību, kā arī ļautu izvairīties no diskriminācijas saistībā ar pilsonības būtiskāko aspektu, proti, tiesībām piedalīties demokrātiskajā procesā;

| AD. | tā kā politisko partiju oficiāla izveide un konsolidēšana Savienības līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas tapšanu un Savienības pilsoņu gribas paušanu un tā kā šāda izveide un konsolidēšana ir arī sekmējusi vēlēšanu sistēmu pakāpenisku tuvināšanu; |
| --- | --- |

AD.

tā kā politisko partiju oficiāla izveide un konsolidēšana Savienības līmenī veicina Eiropas politiskās apziņas tapšanu un Savienības pilsoņu gribas paušanu un tā kā šāda izveide un konsolidēšana ir arī sekmējusi vēlēšanu sistēmu pakāpenisku tuvināšanu;

| AE. | tā kā balsošana pa pastu, elektroniskā balsošana un balsošana internetā varētu uzlabot Eiropas vēlēšanu norises efektivitāti un padarīt tās pievilcīgākas vēlētājiem ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti iespējami augstākie datu aizsardzības standarti; |
| --- | --- |

AE.

tā kā balsošana pa pastu, elektroniskā balsošana un balsošana internetā varētu uzlabot Eiropas vēlēšanu norises efektivitāti un padarīt tās pievilcīgākas vēlētājiem ar nosacījumu, ka tiek nodrošināti iespējami augstākie datu aizsardzības standarti;

| AF. | tā kā lielākajā daļā dalībvalstu izpildvaras pārstāvji var kandidēt attiecīgās valsts parlamenta vēlēšanās, nepārtraucot savu institucionālo darbību; |
| --- | --- |

AF.

tā kā lielākajā daļā dalībvalstu izpildvaras pārstāvji var kandidēt attiecīgās valsts parlamenta vēlēšanās, nepārtraucot savu institucionālo darbību;

| AG. | tā kā, neraugoties uz nepārtraukto progresu kopš 1979. gada attiecībā uz attiecībā uz vietu sadalījuma līdzsvaru starp sievietēm un vīriešiem, joprojām pastāv ievērojamas atšķirības šajā ziņā starp dalībvalstīm, un 10 no tām mazāk pārstāvētais dzimums veido mazāk nekā 33 procenti; tā kā pašreizējā Eiropas Parlamenta sastāvs, kurā ir tikai 36,62 procenti sieviešu, nesasniedz dzimumu līdztiesības nodrošināšanas vērtības un mērķus, kas paredzēti Hartā; |
| --- | --- |

AG.

tā kā, neraugoties uz nepārtraukto progresu kopš 1979. gada attiecībā uz attiecībā uz vietu sadalījuma līdzsvaru starp sievietēm un vīriešiem, joprojām pastāv ievērojamas atšķirības šajā ziņā starp dalībvalstīm, un 10 no tām mazāk pārstāvētais dzimums veido mazāk nekā 33 procenti; tā kā pašreizējā Eiropas Parlamenta sastāvs, kurā ir tikai 36,62 procenti sieviešu, nesasniedz dzimumu līdztiesības nodrošināšanas vērtības un mērķus, kas paredzēti Hartā;

| AH. | tā kā ir jāsasniedz sieviešu un vīriešu līdztiesība kā viena no Savienības pamatvērtībām, bet tikai ļoti nedaudzas dalībvalstis ir iekļāvušas šo principu savos vēlēšanu likumos; tā kā dzimumu kvotas un dzimumu paritātes saraksti politisko lēmumu pieņemšanā ir apliecinājuši sevi kā ļoti efektīvus instrumentus, ar ko risina diskriminācijas un dzimumu līdzsvara trūkuma problēmas un uzlabo demokrātisku pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanas struktūrās; |
| --- | --- |

AH.

tā kā ir jāsasniedz sieviešu un vīriešu līdztiesība kā viena no Savienības pamatvērtībām, bet tikai ļoti nedaudzas dalībvalstis ir iekļāvušas šo principu savos vēlēšanu likumos; tā kā dzimumu kvotas un dzimumu paritātes saraksti politisko lēmumu pieņemšanā ir apliecinājuši sevi kā ļoti efektīvus instrumentus, ar ko risina diskriminācijas un dzimumu līdzsvara trūkuma problēmas un uzlabo demokrātisku pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanas struktūrās;

| AI. | tā kā degresīvās proporcionalitātes princips, kurš nostiprināts LES, ir būtiski veicinājis kopīgu atbildību par Eiropas projektu starp visām dalībvalstīm, |
| --- | --- |

AI.

tā kā degresīvās proporcionalitātes princips, kurš nostiprināts LES, ir būtiski veicinājis kopīgu atbildību par Eiropas projektu starp visām dalībvalstīm,

| 1. | nolemj reformēt vēlēšanu procedūru savlaicīgi pirms 2019. gada vēlēšanām nolūkā pastiprināt Eiropas vēlēšanu demokrātisko un pārnacionālo dimensiju un ES lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti, stiprināt Savienības pilsonības jēdzienu un vēlētāju vienlīdzību, veicināt pārstāvības demokrātijas principu un Savienības pilsoņu tiešo pārstāvību Eiropas Parlamentā saskaņā ar LESD 10. pantu, uzlabot Eiropas Parlamenta darbību un Eiropas Savienības pārvaldību, padarīt Eiropas Parlamentu leģitīmāku un efektīvāku, uzlabot Eiropas vēlēšanu īstenošanas sistēmas efektivitāti, veicināt kopīgu atbildību starp iedzīvotājiem no visām dalībvalstīm, uzlabot Eiropas Parlamenta sastāva līdzsvaru un nodrošināt pēc iespējas augstāku Savienības vēlētāju līdztiesības un līdzdalības līmeni; |
| --- | --- |

1.

nolemj reformēt vēlēšanu procedūru savlaicīgi pirms 2019. gada vēlēšanām nolūkā pastiprināt Eiropas vēlēšanu demokrātisko un pārnacionālo dimensiju un ES lēmumu pieņemšanas procesa demokrātisko leģitimitāti, stiprināt Savienības pilsonības jēdzienu un vēlētāju vienlīdzību, veicināt pārstāvības demokrātijas principu un Savienības pilsoņu tiešo pārstāvību Eiropas Parlamentā saskaņā ar LESD 10. pantu, uzlabot Eiropas Parlamenta darbību un Eiropas Savienības pārvaldību, padarīt Eiropas Parlamentu leģitīmāku un efektīvāku, uzlabot Eiropas vēlēšanu īstenošanas sistēmas efektivitāti, veicināt kopīgu atbildību starp iedzīvotājiem no visām dalībvalstīm, uzlabot Eiropas Parlamenta sastāva līdzsvaru un nodrošināt pēc iespējas augstāku Savienības vēlētāju līdztiesības un līdzdalības līmeni;

| 2. | ierosina veicināt Eiropas politisko partiju pamanāmību, norādot to nosaukumus un logotipus uz vēlēšanu zīmēm un iesaka šos nosaukumus un logotipus lietot arī televīzijas un radio reklāmas kampaņu raidījumos, kā arī atveidot tos uz plakātiem un citiem materiāliem, ko izmanto Eiropas vēlēšanu kampaņās, īpašu uzmanību pievēršot valstu partiju programmām, jo šādi pasākumi padarītu Eiropas vēlēšanas pārskatāmākas un uzlabotu to norises demokrātiskumu, un tādējādi pilsoņi varētu nepārprotami saistīt savu balsojumu ar politisko ietekmi, kas tam ir uz Eiropas politiskajām partijām un to spēju veidot politiskas grupas Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

2.

ierosina veicināt Eiropas politisko partiju pamanāmību, norādot to nosaukumus un logotipus uz vēlēšanu zīmēm un iesaka šos nosaukumus un logotipus lietot arī televīzijas un radio reklāmas kampaņu raidījumos, kā arī atveidot tos uz plakātiem un citiem materiāliem, ko izmanto Eiropas vēlēšanu kampaņās, īpašu uzmanību pievēršot valstu partiju programmām, jo šādi pasākumi padarītu Eiropas vēlēšanas pārskatāmākas un uzlabotu to norises demokrātiskumu, un tādējādi pilsoņi varētu nepārprotami saistīt savu balsojumu ar politisko ietekmi, kas tam ir uz Eiropas politiskajām partijām un to spēju veidot politiskas grupas Eiropas Parlamentā;

| 3. | uzskata, ka vienlaikus, ņemot vērā Savienības saistības ievērot subsidiaritātes principu, reģionālajām politiskajām partijām, kas sacenšas Eiropas vēlēšanās, būtu jāievēro tāda pati prakse un ka reģionālās iestādes būtu jāmudina šajā kontekstā izmantot oficiāli atzītas reģionālās valodas; |
| --- | --- |

3.

uzskata, ka vienlaikus, ņemot vērā Savienības saistības ievērot subsidiaritātes principu, reģionālajām politiskajām partijām, kas sacenšas Eiropas vēlēšanās, būtu jāievēro tāda pati prakse un ka reģionālās iestādes būtu jāmudina šajā kontekstā izmantot oficiāli atzītas reģionālās valodas;

| 4. | mudina dalībvalstis veicināt Eiropas politisko partiju, kā arī to vadošo kandidātu dalību vēlēšanu kampaņās, jo īpaši televīzijā un citos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

4.

mudina dalībvalstis veicināt Eiropas politisko partiju, kā arī to vadošo kandidātu dalību vēlēšanu kampaņās, jo īpaši televīzijā un citos plašsaziņas līdzekļos;

| 5. | apņemas noteikt kopīgu minimālo 12 nedēļu termiņu līdz vēlēšanu dienai deputātu kandidātu sarakstu iesniegšanai, lai veicinātu vēlētāju vienlīdzību, paredzot kandidātiem un vēlētājiem Savienībā vienādu periodu, kura laikā gatavoties vēlēšanām un pārdomāt balsojumu; mudina dalībvalstis apsvērt veidus, kā nodrošināt lielāku konverģenci starp noteikumiem, kas reglamentē vēlēšanu kampaņas saistībā ar Eiropas vēlēšanām; |
| --- | --- |

5.

apņemas noteikt kopīgu minimālo 12 nedēļu termiņu līdz vēlēšanu dienai deputātu kandidātu sarakstu iesniegšanai, lai veicinātu vēlētāju vienlīdzību, paredzot kandidātiem un vēlētājiem Savienībā vienādu periodu, kura laikā gatavoties vēlēšanām un pārdomāt balsojumu; mudina dalībvalstis apsvērt veidus, kā nodrošināt lielāku konverģenci starp noteikumiem, kas reglamentē vēlēšanu kampaņas saistībā ar Eiropas vēlēšanām;

| 6. | uzskata, ka ir svarīgi, lai politiskās partijas visos līmeņos pieņemtu demokrātiskas un pārredzamas procedūras kandidātu atlasei; iesaka valstu partijām organizēt demokrātisku balsojumu, lai izvēlētos savus kandidātus Eiropas vēlēšanām; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka ir svarīgi, lai politiskās partijas visos līmeņos pieņemtu demokrātiskas un pārredzamas procedūras kandidātu atlasei; iesaka valstu partijām organizēt demokrātisku balsojumu, lai izvēlētos savus kandidātus Eiropas vēlēšanām;

| 7. | ierosina noteikt obligāto slieksni vietu sadalījumam no 3 līdz 5 procentiem dalībvalstīs ar vienu vēlēšanu apgabalu un vēlēšanu apgabalos, kuros izmanto sarakstu sistēmu un kuriem ir vairāk nekā 26 deputātu vietas; uzskata, ka šāds noteikums ir būtisks, lai nodrošinātu Eiropas Parlamenta darbību, jo tas ļautu izvairīties no turpmākās sadrumstalotības; |
| --- | --- |

7.

ierosina noteikt obligāto slieksni vietu sadalījumam no 3 līdz 5 procentiem dalībvalstīs ar vienu vēlēšanu apgabalu un vēlēšanu apgabalos, kuros izmanto sarakstu sistēmu un kuriem ir vairāk nekā 26 deputātu vietas; uzskata, ka šāds noteikums ir būtisks, lai nodrošinātu Eiropas Parlamenta darbību, jo tas ļautu izvairīties no turpmākās sadrumstalotības;

| 8. | neskatoties uz to, ka dalībvalstis vēlēšanu perioda ietvaros var brīvi noteikt vēlēšanu dienu(-as), ierosina paredzēt, ka visās dalībvalstīs vēlēšanas beidzas Eiropas vēlēšanu svētdienā plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika, tādējādi nodrošinot Vēlēšanu akta 10. panta 2. punkta pareizu piemērošanu un mazinot iespējamību, ka tiek ietekmēts vēlēšanu iznākums, ja vēlēšanu rezultātus kādā no dalībvalstīm dara zināmus sabiedrībai, pirms ir beigusies balsošana visās dalībvalstīs; iestājas par viedokli, ka vēlēšanu rezultātu agrīnas izsludināšanas aizliegumam vajadzētu būt spēkā visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

8.

neskatoties uz to, ka dalībvalstis vēlēšanu perioda ietvaros var brīvi noteikt vēlēšanu dienu(-as), ierosina paredzēt, ka visās dalībvalstīs vēlēšanas beidzas Eiropas vēlēšanu svētdienā plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika, tādējādi nodrošinot Vēlēšanu akta 10. panta 2. punkta pareizu piemērošanu un mazinot iespējamību, ka tiek ietekmēts vēlēšanu iznākums, ja vēlēšanu rezultātus kādā no dalībvalstīm dara zināmus sabiedrībai, pirms ir beigusies balsošana visās dalībvalstīs; iestājas par viedokli, ka vēlēšanu rezultātu agrīnas izsludināšanas aizliegumam vajadzētu būt spēkā visās dalībvalstīs;

| 9. | apņemas noteikt Eiropas politiskajām partijām vienotu 12 nedēļu termiņu pirms Eiropas vēlēšanām vadošo kandidātu izvirzīšanai, lai tām nodrošinātu iespēju iesniegt vēlēšanu programmas, organizēt politiskās debates starp kandidātiem un sagatavot Savienības mēroga vēlēšanu kampaņas; uzskata, ka vadošo kandidātu izvirzīšanas process ir vēlēšanu kampaņu būtisks aspekts, ņemot vērā netiešo saikni starp Eiropas vēlēšanu rezultātiem un Komisijas priekšsēdētāja kandidāta izvirzīšanu, kā tas paredzēts Lisabonas līgumā; |
| --- | --- |

9.

apņemas noteikt Eiropas politiskajām partijām vienotu 12 nedēļu termiņu pirms Eiropas vēlēšanām vadošo kandidātu izvirzīšanai, lai tām nodrošinātu iespēju iesniegt vēlēšanu programmas, organizēt politiskās debates starp kandidātiem un sagatavot Savienības mēroga vēlēšanu kampaņas; uzskata, ka vadošo kandidātu izvirzīšanas process ir vēlēšanu kampaņu būtisks aspekts, ņemot vērā netiešo saikni starp Eiropas vēlēšanu rezultātiem un Komisijas priekšsēdētāja kandidāta izvirzīšanu, kā tas paredzēts Lisabonas līgumā;

| 10. | apņemas noteikt vienotu astoņu nedēļu termiņu, lai pabeigtu vēlētāju saraksta sastādīšanu un sešas nedēļas — informācijas sagatavošanai par Savienības pilsoņiem ar dubulto pilsonību un Savienības pilsoņiem, kas dzīvo citā dalībvalstī, ar kuru apmainās ar attiecīgo valsts vienoto iestādi, kas atbild par vēlētāju sarakstu sastādīšanu; |
| --- | --- |

10.

apņemas noteikt vienotu astoņu nedēļu termiņu, lai pabeigtu vēlētāju saraksta sastādīšanu un sešas nedēļas — informācijas sagatavošanai par Savienības pilsoņiem ar dubulto pilsonību un Savienības pilsoņiem, kas dzīvo citā dalībvalstī, ar kuru apmainās ar attiecīgo valsts vienoto iestādi, kas atbild par vēlētāju sarakstu sastādīšanu;

| 11. | ierosina, ka vēlēšanu integritāte būtu jāatbalsta ar kampaņām paredzēto izdevumu ierobežošanu, — samērīgā apjomā, kas ļautu pienācīgi iepazīstināt ar politiskajām partijām, kandidātiem un viņu vēlēšanu programmām; |
| --- | --- |

11.

ierosina, ka vēlēšanu integritāte būtu jāatbalsta ar kampaņām paredzēto izdevumu ierobežošanu, — samērīgā apjomā, kas ļautu pienācīgi iepazīstināt ar politiskajām partijām, kandidātiem un viņu vēlēšanu programmām;

| 12. | ierosina piešķirt Savienības pilsoņiem, tostarp tiem, kas dzīvo vai strādā kādā trešā valstī, tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās; uzskata, ka tādējādi beidzot visiem Savienības pilsoņiem tiktu nodrošinātas vienādas tiesības balsot Eiropas vēlēšanās ar vienādiem nosacījumiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas vai pilsonības; |
| --- | --- |

12.

ierosina piešķirt Savienības pilsoņiem, tostarp tiem, kas dzīvo vai strādā kādā trešā valstī, tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās; uzskata, ka tādējādi beidzot visiem Savienības pilsoņiem tiktu nodrošinātas vienādas tiesības balsot Eiropas vēlēšanās ar vienādiem nosacījumiem neatkarīgi no viņu dzīvesvietas vai pilsonības;

| 13. | tomēr aicina visas dalībvalstis labāk koordinēt savas administratīvās sistēmas, lai novērstu iespēju vēlētājiem balsot divreiz divās dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

13.

tomēr aicina visas dalībvalstis labāk koordinēt savas administratīvās sistēmas, lai novērstu iespēju vēlētājiem balsot divreiz divās dažādās dalībvalstīs;

| 14. | mudina dalībvalstis atļaut balsot pa pastu, elektroniski un internetā, lai palielinātu dalību un padarītu balsošanu vienkāršāku visiem iedzīvotājiem, jo īpaši cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām un cilvēkiem, kas dzīvo vai strādā dalībvalstī, kuras pilsonis viņš nav, vai trešā valstī, ar noteikumu, ka tiek veikti vajadzīgie pasākumi, lai novērstu jebkādu iespējamu krāpšanu, izmantojot minētās balsošanas iespējas; |
| --- | --- |

14.

mudina dalībvalstis atļaut balsot pa pastu, elektroniski un internetā, lai palielinātu dalību un padarītu balsošanu vienkāršāku visiem iedzīvotājiem, jo īpaši cilvēkiem ar ierobežotām pārvietošanās spējām un cilvēkiem, kas dzīvo vai strādā dalībvalstī, kuras pilsonis viņš nav, vai trešā valstī, ar noteikumu, ka tiek veikti vajadzīgie pasākumi, lai novērstu jebkādu iespējamu krāpšanu, izmantojot minētās balsošanas iespējas;

| 15. | iesaka dalībvalstīm nākotnē apsvērt iespējas saskaņot vēlētāju minimālo vecumu un noteikt, ka balsstiesības ir no 16 gadu vecuma, lai vēl vairāk veicinātu vēlētāju — Savienības pilsoņu — vienlīdzību; |
| --- | --- |

15.

iesaka dalībvalstīm nākotnē apsvērt iespējas saskaņot vēlētāju minimālo vecumu un noteikt, ka balsstiesības ir no 16 gadu vecuma, lai vēl vairāk veicinātu vēlētāju — Savienības pilsoņu — vienlīdzību;

| 16. | aicina pārskatīt Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, lai pielāgotu noteikumus par komisāriem, kuri kandidē Eiropas Parlamenta vēlēšanās nolūkā novērst traucējumu Komisijas institucionālajai efektivitātei vēlēšanu laikā un vienlaikus izvairīties no iestāžu resursu neatbilstīgas izmantošanas; |
| --- | --- |

16.

aicina pārskatīt Pamatnolīgumu par Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas attiecībām, lai pielāgotu noteikumus par komisāriem, kuri kandidē Eiropas Parlamenta vēlēšanās nolūkā novērst traucējumu Komisijas institucionālajai efektivitātei vēlēšanu laikā un vienlaikus izvairīties no iestāžu resursu neatbilstīgas izmantošanas;

| 17. | apņemas pēc apspriedēm ar Padomi piešķirt Parlamentam tiesības noteikt Eiropas Parlamenta vēlēšanu periodu; |
| --- | --- |

17.

apņemas pēc apspriedēm ar Padomi piešķirt Parlamentam tiesības noteikt Eiropas Parlamenta vēlēšanu periodu;

| 18. | mudina dalībvalstis pieņemt atbilstīgu tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu visaugstākos standartus attiecībā uz informatīvu, godīgu un objektīvu atspoguļojumu plašsaziņas līdzekļos vēlēšanu kampaņas laikā, jo īpaši sabiedriskajā apraidē; uzskata, ka tas ir būtiski, lai dotu iespēju Savienības pilsoņiem izdarīt apzinātu izvēli par konkurējošām politiskām programmām; atzīst, ka šā mērķa sasniegšanā liela nozīme ir pašreglamentējošiem instrumentiem, piemēram, rīcības kodeksiem; |
| --- | --- |

18.

mudina dalībvalstis pieņemt atbilstīgu tiesisko regulējumu, kas nodrošinātu visaugstākos standartus attiecībā uz informatīvu, godīgu un objektīvu atspoguļojumu plašsaziņas līdzekļos vēlēšanu kampaņas laikā, jo īpaši sabiedriskajā apraidē; uzskata, ka tas ir būtiski, lai dotu iespēju Savienības pilsoņiem izdarīt apzinātu izvēli par konkurējošām politiskām programmām; atzīst, ka šā mērķa sasniegšanā liela nozīme ir pašreglamentējošiem instrumentiem, piemēram, rīcības kodeksiem;

| 19. | aicina pastiprināt standartus, kuru mērķis ir nodrošināt brīvu un netraucētu konkurenci starp politiskajām partijām, īpaši attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu un neitralitāti visos valsts pārvaldes līmeņos, lai uzlabotu vēlēšanu procesu; |
| --- | --- |

19.

aicina pastiprināt standartus, kuru mērķis ir nodrošināt brīvu un netraucētu konkurenci starp politiskajām partijām, īpaši attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu plurālismu un neitralitāti visos valsts pārvaldes līmeņos, lai uzlabotu vēlēšanu procesu;

| 20. | uzsver, cik svarīgi ir palielināt sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanā un panākt sieviešu labāku pārstāvību Eiropas vēlēšanās; tāpēc aicina dalībvalstis un Savienības iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu vīriešu un sieviešu līdztiesības principu visā vēlēšanu procesā; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdzsvara ievērošanu deputātu kandidātu sarakstos; |
| --- | --- |

20.

uzsver, cik svarīgi ir palielināt sieviešu pārstāvību politisko lēmumu pieņemšanā un panākt sieviešu labāku pārstāvību Eiropas vēlēšanās; tāpēc aicina dalībvalstis un Savienības iestādes veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai veicinātu vīriešu un sieviešu līdztiesības principu visā vēlēšanu procesā; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt dzimumu līdzsvara ievērošanu deputātu kandidātu sarakstos;

| 21. | mudina dalībvalstis veikt pasākumus, lai veicinātu etnisko, lingvistisko un citu minoritāšu pienācīgu pārstāvību Eiropas vēlēšanās; |
| --- | --- |

21.

mudina dalībvalstis veikt pasākumus, lai veicinātu etnisko, lingvistisko un citu minoritāšu pienācīgu pārstāvību Eiropas vēlēšanās;

| 22. | uzskata, ka būtu vēlams izveidot Eiropas Vēlēšanu iestādi, kurai varētu uzdot apkopot informāciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām, pārraudzīt vēlēšanu norisi un veicināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka būtu vēlams izveidot Eiropas Vēlēšanu iestādi, kurai varētu uzdot apkopot informāciju par Eiropas Parlamenta vēlēšanām, pārraudzīt vēlēšanu norisi un veicināt informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm;

| 23. | apņemas noteikt, ka Eiropas Parlamenta deputāta amatam vajadzētu arī būt nesavienojamam ar deputāta amatu reģionālā parlamentā vai asamblejā, kam uzticētas likumdošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

23.

apņemas noteikt, ka Eiropas Parlamenta deputāta amatam vajadzētu arī būt nesavienojamam ar deputāta amatu reģionālā parlamentā vai asamblejā, kam uzticētas likumdošanas pilnvaras;

| 24. | atgādina, ka, neraugoties uz Komisijas ieteikumiem, dalībvalstīm atkārtoti nav izdevies vienoties par balsu kopēju nodošanas dienu; mudina dalībvalstis strādāt pie tā, lai panāktu vienošanos par šo jautājumu; |
| --- | --- |

24.

atgādina, ka, neraugoties uz Komisijas ieteikumiem, dalībvalstīm atkārtoti nav izdevies vienoties par balsu kopēju nodošanas dienu; mudina dalībvalstis strādāt pie tā, lai panāktu vienošanos par šo jautājumu;

| 25. | iesniedz Padomei pielikumā pievienoto priekšlikumu par grozījumu veikšanu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (16); |
| --- | --- |

25.

iesniedz Padomei pielikumā pievienoto priekšlikumu par grozījumu veikšanu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (16);

| 26. | uzdod priekšsēdētājam šo nosūtīt rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

26.

uzdod priekšsēdētājam šo nosūtīt rezolūciju Eiropadomei, Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Padomes Lēmums 76/787/EOTK, EEK, Euratom (OV L 278, 8.10.1976., 1. lpp.), kas grozīts ar Padomes Lēmumu 93/81/Euratom, EOTK, EEK (OV L 33, 9.2.1993., 15. lpp.) un ar Padomes Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.).

(2)  OV C 292, 21.9.1998., 66. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0462.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0323.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0082.

(6)  OV L 79, 21.3.2013., 29. lpp.

(7)  PE 558.775 (http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/IDAN/2015/558775/EPRS_ IDA(2015)558775_EN.pdf

(8)  OV L 304, 20.11.2010., 47. lpp.

(9)  OV L 329, 30.12.1993., 34. lpp.

(10)  OV L 317, 4.11.2014., 1. lpp.

(11)  LES 10. panta 2. punkts un 14. panta 2. punkts.

(12)  Eiropas Kopienas dibināšanas līguma 189. panta 1. punkts.

(13)  Padomes 2002. gada 25. jūnija un 2002. gada 23. septembra Lēmums 2002/772/EK, Euratom, ar ko groza Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu vispārējās tiešās vēlēšanās, kurš pievienots Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.).

(14)  LESD 20. panta 2. punkts.

(15)  LES 17. panta 7. punkts.

(16)  Grozījumi, kas iekļauti pielikumā pievienotajā priekšlikumā, ir balstīti uz konsolidāciju, ko izstrādājis Eiropas Parlamenta Juridiskais dienests, pamatojoties uz Aktu par Asamblejas pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās (OV L 278, 8.10.1976., 5. lpp.), kas grozīts ar Lēmumu 93/81/Euratom, EOTK, EEK, ar kuru groza Aktu par Eiropas Parlamenta pārstāvju ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, kas pievienots 1976. gada 20. septembra Padomes Lēmumam 76/787/EOTK, EEK, Euratom (OV L 33, 9.2.1993., 15. lpp.), un Padomes 2002. gada 25. jūnija un 2002. gada 23. septembra Lēmumu 2002/772/EK, Euratom (OV L 283, 21.10.2002., 1. lpp.). Tas atšķiras no konsolidētās versijas, ko izstrādājis Eiropas Savienības Publikāciju Birojs (CONSLEG. 1976X1008-23/09/2002) divos punktos: tajā iekļauts ievilkums 7. panta 1. punktā “– Reģionu komitejas loceklis”, kas izriet no Amsterdamas līguma 5. panta (OV C 340, 10.11.1997.) un tas ir pārnumurēts saskaņā ar Lēmuma 2002/772/EK, Euratom 2. panta 1. punktu.

---

PIELIKUMS

Priekšlikums

PADOMES LĒMUMAM,

par noteikumu pieņemšanu par grozījumu veikšanu Aktā par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību un jo īpaši tā 223. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta priekšlikumu,

pēc leģislatīvā akta projekta nosūtīšanas valstu parlamentiem,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

saskaņā ar īpašo likumdošanas procedūru,

tā kā ir jāīsteno Līguma noteikumi par vēlēšanu procedūru,

IR PIEŅĒMUSI turpmāk izklāstītos noteikumus un iesaka dalībvalstīm tos apstiprināt saskaņā ar to attiecīgām konstitucionālajām prasībām.

1. pants

Aktu par Eiropas Parlamenta deputātu ievēlēšanu tiešās vispārējās vēlēšanās, kas iekļauts Padomes Lēmuma 76/787/EOTK/EEK, Euratom
   (1) pielikumā, groza šādi:

| (1) | akta 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Katrā dalībvalstī Eiropas Parlamenta deputātus ievēlē kā Eiropas Savienības pilsoņu pārstāvjus, ievērojot proporcionālas pārstāvības principu, izmantojot sarakstu sistēmu vai vienas balss sistēmu.”; |
| --- | --- |

(1)

akta 1. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Katrā dalībvalstī Eiropas Parlamenta deputātus ievēlē kā Eiropas Savienības pilsoņu pārstāvjus, ievērojot proporcionālas pārstāvības principu, izmantojot sarakstu sistēmu vai vienas balss sistēmu.”;

| (2) | iekļauj šādu pantu:
  “2. a pants
  Padome vienprātīgi pieņem lēmumu par vienotu vēlēšanu apgabalu, kura kandidātu sarakstos pirmajā vietā ir katras politiskās saimes kandidāts Komisijas priekšsēdētāja amatam.”; |
| --- | --- |

(2)

iekļauj šādu pantu:

“2. a pants

Padome vienprātīgi pieņem lēmumu par vienotu vēlēšanu apgabalu, kura kandidātu sarakstos pirmajā vietā ir katras politiskās saimes kandidāts Komisijas priekšsēdētāja amatam.”;

| (3) | akta 3. pantu aizstāj ar šādu:
  “3. pants
  Vēlēšanu apgabalos un dalībvalstīs ar vienu vēlēšanu apgabalu, kur izmanto sarakstu sistēmu un kur ir vairāk nekā 26 deputātu vietas, dalībvalstis nosaka slieksni vietu sadalījumam, kas nav zemāks par 3 procentiem un nepārsniedz 5 procentus no nodotajām balsīm attiecīgajā vēlēšanu apgabalā vai dalībvalstī ar vienu vēlēšanu apgabalu.”; |
| --- | --- |

(3)

akta 3. pantu aizstāj ar šādu:

“3. pants

Vēlēšanu apgabalos un dalībvalstīs ar vienu vēlēšanu apgabalu, kur izmanto sarakstu sistēmu un kur ir vairāk nekā 26 deputātu vietas, dalībvalstis nosaka slieksni vietu sadalījumam, kas nav zemāks par 3 procentiem un nepārsniedz 5 procentus no nodotajām balsīm attiecīgajā vēlēšanu apgabalā vai dalībvalstī ar vienu vēlēšanu apgabalu.”;

| (4) | iekļauj šādus pantus:
  “3.a pants
  Katra dalībvalsts nosaka termiņu deputātu kandidātu sarakstu iesniegšanai. Šāds termiņš nav mazāks par 12 nedēļām pirms 10. panta 1. punktā minētā vēlēšanu perioda sākuma.
  3.b pants
  Vēlētāju saraksta izveides un pabeigšanas termiņš ir astoņas nedēļas pirms pirmās vēlēšanu dienas.
  3.c pants
  Politiskās partijas, kas piedalās Eiropas Parlamenta vēlēšanās, ievēro demokrātiskās procedūras un pārredzamību, izraugoties savus kandidātus minētajām vēlēšanām..
  3.d pants
  Eiropas Parlamenta vēlēšanu kandidātu sarakstos nodrošina dzimumu līdztiesību.
  3.e pants
  Vēlēšanu zīmes, kuras izmanto Eiropas Parlamenta vēlēšanās, vienādā mērā nodrošina gan valstu partiju, gan Eiropas politisko partiju nosaukumu un logotipu atpazīstamību.
  Dalībvalstis veicina un atvieglo šīs saiknes atspoguļošanu, televīzijas un radio vēlēšanu kampaņu raidījumos un to materiālos. Vēlēšanu kampaņas materiāli ietver atsauci uz Eiropas politiskās partijas programmu, ja ir kāda Eiropas politiska partija, ar kuru valsts partija ir saistīta.
  Noteikumi par Eiropas Parlamenta vēlēšanu materiālu nosūtīšanu vēlētājiem ir tādi paši kā noteikumi, ko piemēro attiecība uz valsts, reģionālām un pašvaldību vēlēšanām attiecīgajā dalībvalstī.
  3.f pants
  Eiropas politiskās partijas izvirza savus kandidātus Komisijas priekšsēdētāja amatam vismaz 12 nedēļas pirms 10. panta 1. punktā minētā vēlēšanu perioda sākuma.”; |
| --- | --- |

(4)

iekļauj šādus pantus:

“3.a pants

Katra dalībvalsts nosaka termiņu deputātu kandidātu sarakstu iesniegšanai. Šāds termiņš nav mazāks par 12 nedēļām pirms 10. panta 1. punktā minētā vēlēšanu perioda sākuma.

3.b pants

Vēlētāju saraksta izveides un pabeigšanas termiņš ir astoņas nedēļas pirms pirmās vēlēšanu dienas.

3.c pants

Politiskās partijas, kas piedalās Eiropas Parlamenta vēlēšanās, ievēro demokrātiskās procedūras un pārredzamību, izraugoties savus kandidātus minētajām vēlēšanām..

3.d pants

Eiropas Parlamenta vēlēšanu kandidātu sarakstos nodrošina dzimumu līdztiesību.

3.e pants

Vēlēšanu zīmes, kuras izmanto Eiropas Parlamenta vēlēšanās, vienādā mērā nodrošina gan valstu partiju, gan Eiropas politisko partiju nosaukumu un logotipu atpazīstamību.

Dalībvalstis veicina un atvieglo šīs saiknes atspoguļošanu, televīzijas un radio vēlēšanu kampaņu raidījumos un to materiālos. Vēlēšanu kampaņas materiāli ietver atsauci uz Eiropas politiskās partijas programmu, ja ir kāda Eiropas politiska partija, ar kuru valsts partija ir saistīta.

Noteikumi par Eiropas Parlamenta vēlēšanu materiālu nosūtīšanu vēlētājiem ir tādi paši kā noteikumi, ko piemēro attiecība uz valsts, reģionālām un pašvaldību vēlēšanām attiecīgajā dalībvalstī.

3.f pants

Eiropas politiskās partijas izvirza savus kandidātus Komisijas priekšsēdētāja amatam vismaz 12 nedēļas pirms 10. panta 1. punktā minētā vēlēšanu perioda sākuma.”;

| (5) | iekļauj šādus pantus:
  “4.a pants
  Dalībvalstis var ieviest elektronisko un interneta balsošanu Eiropas Parlamenta vēlēšanās un, ja tas tiek darīts, tās pieņem pasākumus, kas ir pietiekami, lai nodrošinātu rezultātu ticamību, balsojuma aizklātumu un datu aizsardzību.
  4.b pants
  Dalībvalstis var paredzēt iespēju saviem pilsoņiem nodot balsi Eiropas Parlamenta vēlēšanās pa pastu.”;; |
| --- | --- |

(5)

iekļauj šādus pantus:

“4.a pants

Dalībvalstis var ieviest elektronisko un interneta balsošanu Eiropas Parlamenta vēlēšanās un, ja tas tiek darīts, tās pieņem pasākumus, kas ir pietiekami, lai nodrošinātu rezultātu ticamību, balsojuma aizklātumu un datu aizsardzību.

4.b pants

Dalībvalstis var paredzēt iespēju saviem pilsoņiem nodot balsi Eiropas Parlamenta vēlēšanās pa pastu.”;;

| (6) | akta 5. panta 1. punkta otro daļu svītro; |
| --- | --- |

(6)

akta 5. panta 1. punkta otro daļu svītro;

| (7) | akta 6. pantu aizstāj ar šādu:
  “6. pants
  1.   Eiropas Parlamenta deputāti balso katrs atsevišķi un dara to personīgi. Viņi neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus. Viņi pārstāv visus Savienības pilsoņus.
  2.   Eiropas Parlamenta deputāti bauda privilēģijas un imunitāti, kas viņiem piemērojama saskaņā ar Protokolu Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.”; |
| --- | --- |

(7)

akta 6. pantu aizstāj ar šādu:

“6. pants

1.   Eiropas Parlamenta deputāti balso katrs atsevišķi un dara to personīgi. Viņi neseko nekādiem norādījumiem un nepilda saistošus uzdevumus. Viņi pārstāv visus Savienības pilsoņus.

2.   Eiropas Parlamenta deputāti bauda privilēģijas un imunitāti, kas viņiem piemērojama saskaņā ar Protokolu Nr. 7 par privilēģijām un imunitāti Eiropas Savienībā, kurš pievienots Līgumam par Eiropas Savienības darbību un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumam.”;

| (8) | akta 7. pantu groza šādi:






  a) | panta 1. punktu aizstāj ar šādu:
  “1.   Eiropas Parlamenta deputāta amats nav savienojams ar šādiem amatiem:






  — | dalībvalsts valdības locekļa amatu, |
| --- | --- | --- | --- |

(8)

akta 7. pantu groza šādi:

a)

panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Eiropas Parlamenta deputāta amats nav savienojams ar šādiem amatiem:

—

dalībvalsts valdības locekļa amatu,

| — | tādu valsts vai reģionālo parlamentu vai asambleju deputāta amatu, kam uzticētas likumdošanas pilnvaras, |
| --- | --- |

—

tādu valsts vai reģionālo parlamentu vai asambleju deputāta amatu, kam uzticētas likumdošanas pilnvaras,

| — | Komisijas locekļa amatu, |
| --- | --- |

—

Komisijas locekļa amatu,

| — | Eiropas Savienības Tiesas vai Vispārējās tiesas tiesneša, ģenerāladvokāta vai tiesas sekretāra amatu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības Tiesas vai Vispārējās tiesas tiesneša, ģenerāladvokāta vai tiesas sekretāra amatu,

| — | Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Centrālās bankas Valdes locekļa amatu,

| — | Revīzijas palātas locekļa amatu, |
| --- | --- |

—

Revīzijas palātas locekļa amatu,

| — | Eiropas Ombuda amatu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Ombuda amatu,

| — | Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa amatu, |
| --- | --- |

—

Ekonomikas un sociālo lietu komitejas locekļa amatu,

| — | Reģionu komitejas locekļa amatu, |
| --- | --- |

—

Reģionu komitejas locekļa amatu,

| — | komiteju vai citu tādu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu izveidotu struktūru locekļu amatu, kura uzdevums ir pārvaldīt Savienības līdzekļus vai pastāvīgi veikt tiešu administratīvu uzdevumu, |
| --- | --- |

—

komiteju vai citu tādu saskaņā ar Līgumu par Eiropas Savienības darbību vai Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līgumu izveidotu struktūru locekļu amatu, kura uzdevums ir pārvaldīt Savienības līdzekļus vai pastāvīgi veikt tiešu administratīvu uzdevumu,

| — | Eiropas Investīciju bankas Direktoru padomes, Vadības komitejas vai personāla locekļa amatu, |
| --- | --- |

—

Eiropas Investīciju bankas Direktoru padomes, Vadības komitejas vai personāla locekļa amatu,

| — | Eiropas Savienības iestādēs vai citās ar tām saistītās specializētu struktūrās vai Eiropas Centrālajā bankā strādājošu ierēdņu vai citu darbinieku amatu.”; |
| --- | --- |

—

Eiropas Savienības iestādēs vai citās ar tām saistītās specializētu struktūrās vai Eiropas Centrālajā bankā strādājošu ierēdņu vai citu darbinieku amatu.”;

| (b) | panta 2. punktu svītro; |
| --- | --- |

(b)

panta 2. punktu svītro;

| (c) | panta 4. punktu aizstāj ar šādu:
  “4.   Eiropas Parlamenta deputātus, kuriem 1. un 3. punkts tiek piemērots 5. pantā minētā piecu gadu termiņa laikā, aizstāj saskaņā ar 13. pantu.”; |
| --- | --- |

(c)

panta 4. punktu aizstāj ar šādu:

“4.   Eiropas Parlamenta deputātus, kuriem 1. un 3. punkts tiek piemērots 5. pantā minētā piecu gadu termiņa laikā, aizstāj saskaņā ar 13. pantu.”;

| (9) | iekļauj šādus pantus:
  “9.a pants
  Visiem Savienības pilsoņiem, tostarp tiem, kas dzīvo un strādā trešās valstīs, ir tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šo tiesību īstenošanu.
  9.b pants
  Katra dalībvalsts ieceļ kontaktiestādi, kuras kompetencē ir datu apmaiņa par vēlētājiem ar sadarbības partneriem citās dalībvalstīs. Minētā iestāde ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms vēlēšanu pirmās dienas, izmantojot vienotus un drošus elektroniskus komunikācijas līdzekļus, minētajiem sadarbības partneriem nosūta datus par Savienības pilsoņiem, kuri ir vairāk nekā vienas dalībvalsts valstspiederīgie, un Savienības pilsoņiem, kuri nav tās dalībvalsts valstspiederīgie, kurā viņi pastāvīgi uzturas.
  Nosūtītajā informācijā iekļauj vismaz attiecīgā pilsoņa uzvārdu, vārdu, vecumu, dzīvesvietas pilsētu un ierašanās datumu attiecīgajā dalībvalstī.”; |
| --- | --- |

(9)

iekļauj šādus pantus:

“9.a pants

Visiem Savienības pilsoņiem, tostarp tiem, kas dzīvo un strādā trešās valstīs, ir tiesības balsot Eiropas Parlamenta vēlēšanās. Dalībvalstis veic nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu šo tiesību īstenošanu.

9.b pants

Katra dalībvalsts ieceļ kontaktiestādi, kuras kompetencē ir datu apmaiņa par vēlētājiem ar sadarbības partneriem citās dalībvalstīs. Minētā iestāde ne vēlāk kā sešas nedēļas pirms vēlēšanu pirmās dienas, izmantojot vienotus un drošus elektroniskus komunikācijas līdzekļus, minētajiem sadarbības partneriem nosūta datus par Savienības pilsoņiem, kuri ir vairāk nekā vienas dalībvalsts valstspiederīgie, un Savienības pilsoņiem, kuri nav tās dalībvalsts valstspiederīgie, kurā viņi pastāvīgi uzturas.

Nosūtītajā informācijā iekļauj vismaz attiecīgā pilsoņa uzvārdu, vārdu, vecumu, dzīvesvietas pilsētu un ierašanās datumu attiecīgajā dalībvalstī.”;

| (10) | akta 10. un 11. pantu aizstāj ar šādiem:
  “10. pants
  1.   Eiropas Parlamenta vēlēšanas notiek datumā vai datumos un laikos, ko noteikusi katra dalībvalsts. Šis datums vai datumi visās dalībvalstīs ir vienā periodā, sākot no ceturtdienas rīta un beidzot ar tās pašas nedēļas svētdienu. Visās dalībvalstīs vēlēšanas beidzas minētajā svētdienā plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika..
  2.   Dalībvalstis nedara oficiāli zināmus atklātībai savus balsu skaitīšanas rezultātus, kamēr nav beigusies balsošana. Pirmos oficiālos provizoriskos vēlēšanu rezultātus vienlaicīgi paziņo visās dalībvalstīs 1. punktā norādītā vēlēšanu perioda beigās. Pirms tam nevar publicēt nekādas prognozes, kuru pamatā ir vēlētāju aptaujas vēlēšanu iecirkņos.
  3.   Pa pastu nodoto balsu skaitīšana sākas visās dalībvalstīs pēc tam, kad beigusies balsošana dalībvalstī, kuras vēlētāji 1. punktā minētajā vēlēšanu periodā balso pēdējie.
  11. pants
  1.   Eiropas Parlaments pēc apspriešanās ar Padomi ne vēlāk kā vienu gadu pirms piecu gadu termiņa beigām, kas minēts 5. pantā, nosaka vēlēšanu periodu vēlēšanām.
  2.   Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 229. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 109. pantu, Eiropas Parlaments bez pieprasījuma par sasaukšanu sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad apritējis viens mēnesis pēc vēlēšanām.”; |
| --- | --- |

(10)

akta 10. un 11. pantu aizstāj ar šādiem:

“10. pants

1.   Eiropas Parlamenta vēlēšanas notiek datumā vai datumos un laikos, ko noteikusi katra dalībvalsts. Šis datums vai datumi visās dalībvalstīs ir vienā periodā, sākot no ceturtdienas rīta un beidzot ar tās pašas nedēļas svētdienu. Visās dalībvalstīs vēlēšanas beidzas minētajā svētdienā plkst. 21.00 pēc Centrāleiropas laika..

2.   Dalībvalstis nedara oficiāli zināmus atklātībai savus balsu skaitīšanas rezultātus, kamēr nav beigusies balsošana. Pirmos oficiālos provizoriskos vēlēšanu rezultātus vienlaicīgi paziņo visās dalībvalstīs 1. punktā norādītā vēlēšanu perioda beigās. Pirms tam nevar publicēt nekādas prognozes, kuru pamatā ir vēlētāju aptaujas vēlēšanu iecirkņos.

3.   Pa pastu nodoto balsu skaitīšana sākas visās dalībvalstīs pēc tam, kad beigusies balsošana dalībvalstī, kuras vēlētāji 1. punktā minētajā vēlēšanu periodā balso pēdējie.

11. pants

1.   Eiropas Parlaments pēc apspriešanās ar Padomi ne vēlāk kā vienu gadu pirms piecu gadu termiņa beigām, kas minēts 5. pantā, nosaka vēlēšanu periodu vēlēšanām.

2.   Neskarot Līguma par Eiropas Savienības darbību 229. pantu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 109. pantu, Eiropas Parlaments bez pieprasījuma par sasaukšanu sanāk pirmajā otrdienā pēc tam, kad apritējis viens mēnesis pēc vēlēšanām.”;

| (11) | akta 14. un 15. pantu aizstāj ar šādiem:
  “14. pants
  Pasākumus šā Akta īstenošanai ierosina Eiropas Parlaments, pieņemot lēmumu ar tā deputātu vairākumu, un Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu, pēc apspriešanās ar Komisiju un pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas.
  15. pants
  Šis Akts ir sagatavots angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, īru, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.
  Saskaņā ar Pievienošanās līgumiem, šā Akta bulgāru, čehu, igauņu, horvātu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, rumāņu, slovāku, slovēņu un ungāru teksta versijas arī tiek uzskatītas par autentiskām.”; |
| --- | --- |

(11)

akta 14. un 15. pantu aizstāj ar šādiem:

“14. pants

Pasākumus šā Akta īstenošanai ierosina Eiropas Parlaments, pieņemot lēmumu ar tā deputātu vairākumu, un Padome, lemjot ar kvalificētu balsu vairākumu, pēc apspriešanās ar Komisiju un pēc Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas.

15. pants

Šis Akts ir sagatavots angļu, dāņu, franču, grieķu, holandiešu, itāļu, īru, portugāļu, somu, spāņu, vācu un zviedru valodā, un visi teksti ir vienlīdz autentiski.

Saskaņā ar Pievienošanās līgumiem, šā Akta bulgāru, čehu, igauņu, horvātu, latviešu, lietuviešu, maltiešu, poļu, rumāņu, slovāku, slovēņu un ungāru teksta versijas arī tiek uzskatītas par autentiskām.”;

| (12) | akta I un II pielikumu svītro. |
| --- | --- |

(12)

akta I un II pielikumu svītro.

2. pants

1.   Grozījumi, kas izklāstīti 1. pantā, stājas spēkā tā mēneša pirmajā datumā, kurš seko šā lēmuma noteikumu apstiprināšanai dalībvalstīs saskaņā ar to attiecīgajām konstitucionālajām prasībām.

2.   Dalībvalstis paziņo Padomes ģenerālsekretāram par savu valsts procedūru pabeigšanu.

3. pants

Šo lēmumu publicē Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

Briselē ...,

Padomes vārdā

priekšsēdētājs

---

(1)  Padomes Lēmums 76/787/EOTK, EEK, Euratom (1976. gada 20. septembris) (OV L 278, 8.10.1976., 1. lpp.).

1

Euratom

---

Otrdiena, 2015, 24 novembris

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/19 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/19

---

P8_TA(2015)0401

Nevienlīdzības samazināšana, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par nevienlīdzības samazināšanu, īpašu uzmanību pievēršot bērnu nabadzības problēmai (2014/2237(INI))

(2017/C 366/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1989. gada 20. novembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par bērna tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1989. gada 20. novembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par bērna tiesībām,

| — | ņemot vērā 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 13. decembrī Ņujorkā pieņemto ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 3. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 24. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 24. pantu,

| — | ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto Eiropas Sociālo hartu,

| — | ņemot vērā Rasu vienlīdzības direktīvu (2000/43/EK) un Nodarbinātības vienlīdzības pamatdirektīvu (2000/78/EK), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rasu vienlīdzības direktīvu (2000/43/EK) un Nodarbinātības vienlīdzības pamatdirektīvu (2000/78/EK),

| — | ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra Ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (2013/112/EU), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2013. gada 20. februāra Ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” (2013/112/EU),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Nodarbinātība un sociālās norises Eiropā 2012. gadā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu “Nodarbinātība un sociālās norises Eiropā 2012. gadā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. februāra paziņojumu “ES plāns par bērnu tiesībām” (COM(2011)0060), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 15. februāra paziņojumu “ES plāns par bērnu tiesībām” (COM(2011)0060),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. decembra paziņojumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 16. decembra paziņojumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758),

| — | ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. jūlija paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (COM(2006)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2006. gada 4. jūlija paziņojumu “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (COM(2006)0367),

| — | ņemot vērā Eurofound ziņojumu “Trešais Eiropas dzīves kvalitātes apsekojums — dzīves kvalitāte Eiropā: krīzes ietekme”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound ziņojumu “Trešais Eiropas dzīves kvalitātes apsekojums — dzīves kvalitāte Eiropā: krīzes ietekme”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2013. gada ziņojumu “Trešais Eiropas dzīves kvalitātes apsekojums — dzīves kvalitāte Eiropā: sociālā nevienlīdzība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2013. gada ziņojumu “Trešais Eiropas dzīves kvalitātes apsekojums — dzīves kvalitāte Eiropā: sociālā nevienlīdzība”,

| — | ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 27. novembra rezolūciju par ANO Konvencijas par bērna tiesībām 25. gadskārtu (1),

| — | ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par krīzes ietekmi uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 4. jūlija rezolūciju par krīzes ietekmi uz aprūpes pieejamību mazāk aizsargātu iedzīvotāju grupām (2),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. jūnija rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. jūnija rezolūciju par Komisijas paziņojumu “Sociālie ieguldījumi izaugsmei un kohēzijai, tostarp Eiropas Sociālā fonda īstenošana 2014.–2020. gadā” (3),

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. novembra rezolūciju par Eiropas platformu cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību (4),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par sieviešu nabadzības izpausmēm Eiropas Savienībā (5),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā ES (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nevienlīdzības samazināšanu veselības jomā ES (6),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. oktobra rezolūciju par minimālā ienākuma nozīmi nabadzības apkarošanā un integrējošas sabiedrības attīstības veicināšanā Eiropā (7),

| — | ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 9. oktobra rezolūciju par sociālās integrācijas veicināšanu un nabadzības, tostarp bērnu nabadzības, apkarošanu ES (8),

| — | ņemot vērā 2008. gada 16. janvāra rezolūciju “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 16. janvāra rezolūciju “Ceļā uz ES stratēģiju par bērnu tiesībām” (9),

| — | ņemot vērā organizācijas Save the Children (“Glābiet bērnus”) 2014. gada ziņojumu “Bērnu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā organizācijas Save the Children (“Glābiet bērnus”) 2014. gada ziņojumu “Bērnu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā”,

| — | ņemot vērā UNICEF Pētījumu centra 2014. gada ziņojumu “Recesijas laika bērni — ekonomikas krīzes ietekme uz bērnu labklājību bagātajās valstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNICEF Pētījumu centra 2014. gada ziņojumu “Recesijas laika bērni — ekonomikas krīzes ietekme uz bērnu labklājību bagātajās valstīs”,

| — | ņemot vērā Eiropas Nabadzības novēršanas tīkla un Eurochild tīkla 2013. gada ziņojumu “Ceļā uz bērnu labklājību Eiropā — izskaidrojumi par bērnu nabadzību ES”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Nabadzības novēršanas tīkla un Eurochild tīkla 2013. gada ziņojumu “Ceļā uz bērnu labklājību Eiropā — izskaidrojumi par bērnu nabadzību ES”,

| — | ņemot vērā Eurochild 2014. gada izvērtēšanas ziņojumu “2014. gada valstu reformu programmas un valstu sociālie ziņojumi no bērnu nabadzības un labklājības perspektīvas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurochild 2014. gada izvērtēšanas ziņojumu “2014. gada valstu reformu programmas un valstu sociālie ziņojumi no bērnu nabadzības un labklājības perspektīvas”,

| — | ņemot vērā 2014. gada 26.–28. novembrī Bukarestē notikušās Eurochild 11. konferences ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26.–28. novembrī Bukarestē notikušās Eurochild 11. konferences ziņojumu,

| — | ņemot vērā UNICEF Innocenti pētījumu centra 2012. gada ziņojumu “Bērnu nabadzības mērīšana — jauni bērnu nabadzību salīdzinošie rādītāji pasaules bagātajās valstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNICEF Innocenti pētījumu centra 2012. gada ziņojumu “Bērnu nabadzības mērīšana — jauni bērnu nabadzību salīdzinošie rādītāji pasaules bagātajās valstīs”,

| — | ņemot vērā pētījumu centra DRIVERS galīgo zinātnisko ziņojumu “Sociālā nevienlīdzība agrīnā vecuma bērnu veselības aprūpē un attīstībā — sistemātisks Eiropas mēroga pārskats” (Londona, 2014. gada septembris), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu centra DRIVERS galīgo zinātnisko ziņojumu “Sociālā nevienlīdzība agrīnā vecuma bērnu veselības aprūpē un attīstībā — sistemātisks Eiropas mēroga pārskats” (Londona, 2014. gada septembris),

| — | ņemot vērā ES 2013. gada statistikas datus par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2013. gada statistikas datus par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 30. septembra atzinumu par tematu “Darbs un nabadzība — ceļā uz visaptverošu pieeju”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2009. gada 30. septembra atzinumu par tematu “Darbs un nabadzība — ceļā uz visaptverošu pieeju”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 14. jūlija atzinumu par tematu “Bērnu nabadzība un bērnu labklājība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2010. gada 14. jūlija atzinumu par tematu “Bērnu nabadzība un bērnu labklājība”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 10. decembra atzinumu par tematu “Minimālais ienākums un nabadzības rādītāji Eiropā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2013. gada 10. decembra atzinumu par tematu “Minimālais ienākums un nabadzības rādītāji Eiropā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Neatkarīgo ekspertu tīkla sociālās integrācijas jautājumos sagatavoto kopsavilkuma ziņojumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana — pētījums par valstu politiku” (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Neatkarīgo ekspertu tīkla sociālās integrācijas jautājumos sagatavoto kopsavilkuma ziņojumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana — pētījums par valstu politiku” (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0310/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0310/2015),

| A. | tā kā, ja ES vēlas sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi līdz 2020. gadam nabadzības skarto cilvēku skaitu samazināt par vismaz 20 miljoniem, bērnu nabadzības apkarošanai būtu jānodrošina lielāka politiskā redzamība augstākajā ES politiskajā līmenī; |
| --- | --- |

A.

tā kā, ja ES vēlas sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķi līdz 2020. gadam nabadzības skarto cilvēku skaitu samazināt par vismaz 20 miljoniem, bērnu nabadzības apkarošanai būtu jānodrošina lielāka politiskā redzamība augstākajā ES politiskajā līmenī;

| B. | tā kā saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām visiem bērniem vajadzētu būt garantētām tiesībām uz izglītību, veselības aprūpes pakalpojumiem, mājokli, aizsardzību, līdzdalību viņus skarošu lēmumu pieņemšanā, atpūtu un brīvo laiku, veselīgu uzturu un aprūpi ģimenes vidē; |
| --- | --- |

B.

tā kā saskaņā ar ANO Konvenciju par bērna tiesībām visiem bērniem vajadzētu būt garantētām tiesībām uz izglītību, veselības aprūpes pakalpojumiem, mājokli, aizsardzību, līdzdalību viņus skarošu lēmumu pieņemšanā, atpūtu un brīvo laiku, veselīgu uzturu un aprūpi ģimenes vidē;

| C. | tā kā lielākā daļa dalībvalstu līdz šim ir pievērsušas pārāk maz uzmanības ES struktūrfondu izmantošanai, lai samazinātu satraucoši augsto un aizvien pieaugošo bērnu nabadzības līmeni Eiropā un veicinātu viņu sociālo iekļaušanu un vispārēju labklājību; |
| --- | --- |

C.

tā kā lielākā daļa dalībvalstu līdz šim ir pievērsušas pārāk maz uzmanības ES struktūrfondu izmantošanai, lai samazinātu satraucoši augsto un aizvien pieaugošo bērnu nabadzības līmeni Eiropā un veicinātu viņu sociālo iekļaušanu un vispārēju labklājību;

| D. | tā kā sociālā nevienlīdzība būtiski veicina bērnu nabadzības pastiprināšanos un tā kā bērni ir nabadzības riskam visvairāk pakļautā iedzīvotāju grupa 19 dalībvalstīs; |
| --- | --- |

D.

tā kā sociālā nevienlīdzība būtiski veicina bērnu nabadzības pastiprināšanos un tā kā bērni ir nabadzības riskam visvairāk pakļautā iedzīvotāju grupa 19 dalībvalstīs;

| E. | tā kā saskaņā ar Eurostat informāciju galvenie faktori, kas ietekmē bērnu nabadzību, ir labklājības pārdales politika, tas, cik efektīva ir valdības intervence, izmantojot ienākumu atbalstu, atbalsta pakalpojumu sniegšana, darba politika (11), vecāku stāvoklis darba tirgū, kas ir cieši saistīts ar viņu izglītības līmeni, un mājsaimniecības sastāvs; tā kā nodarbinātības veicināšanas pasākumi ir efektīvs nabadzības apkarošanas instruments; |
| --- | --- |

E.

tā kā saskaņā ar Eurostat informāciju galvenie faktori, kas ietekmē bērnu nabadzību, ir labklājības pārdales politika, tas, cik efektīva ir valdības intervence, izmantojot ienākumu atbalstu, atbalsta pakalpojumu sniegšana, darba politika (11), vecāku stāvoklis darba tirgū, kas ir cieši saistīts ar viņu izglītības līmeni, un mājsaimniecības sastāvs; tā kā nodarbinātības veicināšanas pasākumi ir efektīvs nabadzības apkarošanas instruments;

| F. | tā kā piektā daļa ES iedzīvotāju ir jaunāki par 18 gadiem; tā kā, neraugoties uz uzņemtajām saistībām, pašlaik Eiropas Savienībā nabadzība vai sociālā atstumtība draud vairāk nekā ceturtajai daļai bērnu; |
| --- | --- |

F.

tā kā piektā daļa ES iedzīvotāju ir jaunāki par 18 gadiem; tā kā, neraugoties uz uzņemtajām saistībām, pašlaik Eiropas Savienībā nabadzība vai sociālā atstumtība draud vairāk nekā ceturtajai daļai bērnu;

| G. | tā kā Parlaments ir atkārtoti prasījis īstenot pasākumu kopumu sociālo investīciju jomā un atbalsta Komisijas ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”, kurā ierosināta visaptveroša politika bērnu nabadzības novēršanai un bērnu labklājības veicināšanai, pamatojoties uz trim pīlāriem, proti, atbilstošu resursu pieejamību no Eiropas Sociālā fonda, kvalitatīvu un iekļaujošu pakalpojumu pieejamību un bērnu līdzdalību sabiedrībā un lēmumu pieņemšanā, un kurā bērni ir atzīti par tiesību subjektiem; tomēr pauž nožēlu, ka ES nav veikusi saskaņotus pasākumus, lai to īstenotu ar Eiropas pusgada palīdzību; |
| --- | --- |

G.

tā kā Parlaments ir atkārtoti prasījis īstenot pasākumu kopumu sociālo investīciju jomā un atbalsta Komisijas ieteikumu “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana”, kurā ierosināta visaptveroša politika bērnu nabadzības novēršanai un bērnu labklājības veicināšanai, pamatojoties uz trim pīlāriem, proti, atbilstošu resursu pieejamību no Eiropas Sociālā fonda, kvalitatīvu un iekļaujošu pakalpojumu pieejamību un bērnu līdzdalību sabiedrībā un lēmumu pieņemšanā, un kurā bērni ir atzīti par tiesību subjektiem; tomēr pauž nožēlu, ka ES nav veikusi saskaņotus pasākumus, lai to īstenotu ar Eiropas pusgada palīdzību;

| H. | tā kā, lai gan bērnu, kuru vecākiem ir ļoti zema darba intensitāte, nabadzības vai sociālās atstumtības risks ir par 56,7 % augstāks, bērnu nabadzības riskam ir pakļautas arī ģimenes ar augstu darba intensitāti (Rumānijā, Lietuvā, Portugālē, Spānijā, Grieķijā, Latvijā, Slovākijā, Polijā un Luksemburgā); |
| --- | --- |

H.

tā kā, lai gan bērnu, kuru vecākiem ir ļoti zema darba intensitāte, nabadzības vai sociālās atstumtības risks ir par 56,7 % augstāks, bērnu nabadzības riskam ir pakļautas arī ģimenes ar augstu darba intensitāti (Rumānijā, Lietuvā, Portugālē, Spānijā, Grieķijā, Latvijā, Slovākijā, Polijā un Luksemburgā);

| I. | tā kā bērnu nabadzību rada ģimeņu nabadzība, tā kā tāpēc ģimenes ar zemiem ienākumiem un lielas ģimenes ir pakļautas lielākam nabadzības riskam, savukārt ienākumu pārdale būtiski ietekmē sociālās nevienlīdzības ciklu mazināšanu, un tā kā valstu darba samaksas politika un sociālā sistēma, kas aizvien vairāk pasliktinās, palielina nabadzības un sociālās atstumtības risku, tādējādi veicinot bērnu nabadzības palielināšanos, kā tas vērojams dalībvalstīs ar zemāko bērnu nabadzības līmeni, kurās arī vispārējās nabadzības un nevienlīdzības līmenis ir viszemākais; |
| --- | --- |

I.

tā kā bērnu nabadzību rada ģimeņu nabadzība, tā kā tāpēc ģimenes ar zemiem ienākumiem un lielas ģimenes ir pakļautas lielākam nabadzības riskam, savukārt ienākumu pārdale būtiski ietekmē sociālās nevienlīdzības ciklu mazināšanu, un tā kā valstu darba samaksas politika un sociālā sistēma, kas aizvien vairāk pasliktinās, palielina nabadzības un sociālās atstumtības risku, tādējādi veicinot bērnu nabadzības palielināšanos, kā tas vērojams dalībvalstīs ar zemāko bērnu nabadzības līmeni, kurās arī vispārējās nabadzības un nevienlīdzības līmenis ir viszemākais;

| J. | tā kā laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu skaits Eiropā (ES 27 un Norvēģija, Islande un Šveice) palielinājās par gandrīz vienu miljonu, tikai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam vien šim skaitlim palielinoties par pusmiljonu (12); tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2013. gadā ES 28 nabadzības vai sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 26,5 miljoni bērnu; tā kā laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam nabadzības vai sociālās atstumtības risks ES 27 palielinājās no 26,5 % līdz 28 %; tā kā 2013. gadā ES 27 dalībvalstīs nabadzības vai sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 28 % no visiem iedzīvotājiem, kas ir jaunāki par 18 gadiem, un tā kā lielākajā daļā valstu bērni ir vairāk pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam nekā pieaugušie; |
| --- | --- |

J.

tā kā laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam nabadzības vai sociālās atstumtības riskam pakļauto bērnu skaits Eiropā (ES 27 un Norvēģija, Islande un Šveice) palielinājās par gandrīz vienu miljonu, tikai laikposmā no 2011. līdz 2012. gadam vien šim skaitlim palielinoties par pusmiljonu (12); tā kā saskaņā ar Eurostat datiem 2013. gadā ES 28 nabadzības vai sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 26,5 miljoni bērnu; tā kā laikposmā no 2008. līdz 2012. gadam nabadzības vai sociālās atstumtības risks ES 27 palielinājās no 26,5 % līdz 28 %; tā kā 2013. gadā ES 27 dalībvalstīs nabadzības vai sociālās atstumtības riskam bija pakļauti 28 % no visiem iedzīvotājiem, kas ir jaunāki par 18 gadiem, un tā kā lielākajā daļā valstu bērni ir vairāk pakļauti nabadzības un sociālās atstumtības riskam nekā pieaugušie;

| K. | tā kā sievietes ir pakļautas lielākam nabadzības riskam nekā vīrieši un tā kā sieviešu nabadzības novēršana ir ne vien svarīga pati par sevi, bet tai ir arī liela nozīme bērnu nabadzības mazināšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā sievietes ir pakļautas lielākam nabadzības riskam nekā vīrieši un tā kā sieviešu nabadzības novēršana ir ne vien svarīga pati par sevi, bet tai ir arī liela nozīme bērnu nabadzības mazināšanā;

| L. | tā kā aizvien vairāk palielinās nevienlīdzība starp ES dalībvalstīm; tā kā satraukumu rada tas, ka palielinās to bērnu īpatsvars, kuri cieš no nepietiekama uztura, kas izraisa tādu slimību parādīšanos no jauna, kuras ES jau bija izzudušas (piemēram, rahīts); tā kā par bērnu nabadzības palielināšanos liecina arī tas, ka saskaņā ar UNICEF datiem (13) tādās valstīs kā Igaunija, Grieķija un Itālija kopš 2008. gada ir divkāršojies to bērnu īpatsvars, kuri nevar atļauties ēst gaļu vai zivis divas dienas pēc kārtas; |
| --- | --- |

L.

tā kā aizvien vairāk palielinās nevienlīdzība starp ES dalībvalstīm; tā kā satraukumu rada tas, ka palielinās to bērnu īpatsvars, kuri cieš no nepietiekama uztura, kas izraisa tādu slimību parādīšanos no jauna, kuras ES jau bija izzudušas (piemēram, rahīts); tā kā par bērnu nabadzības palielināšanos liecina arī tas, ka saskaņā ar UNICEF datiem (13) tādās valstīs kā Igaunija, Grieķija un Itālija kopš 2008. gada ir divkāršojies to bērnu īpatsvars, kuri nevar atļauties ēst gaļu vai zivis divas dienas pēc kārtas;

| M. | tā kā ANO Bērnu tiesību komiteja noslēguma piezīmēs par dažu valstu jaunākajiem periodiskajiem ziņojumiem pauda bažas par bērnu nabadzības un/vai bērnu nabadzības riska līmeņa paaugstināšanos ekonomikas krīzes dēļ, kas ietekmē daudzu ANO Bērna tiesību konvencijā ietverto tiesību, it īpaši tiesību uz veselību, izglītību un sociālo aizsardzību, īstenošanu, un mudināja attiecīgās iestādes nodrošināt bērnu tiesību ievērošanai paredzēto budžeta pozīciju aizsardzību un tā kā finanšu un ekonomikas krīze ir izraisījusi dzīves un darba apstākļu pasliktināšanos un tādas jaunas grupas parādīšanos, kuru dēvē arī par jaunajiem trūcīgajiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā ANO Bērnu tiesību komiteja noslēguma piezīmēs par dažu valstu jaunākajiem periodiskajiem ziņojumiem pauda bažas par bērnu nabadzības un/vai bērnu nabadzības riska līmeņa paaugstināšanos ekonomikas krīzes dēļ, kas ietekmē daudzu ANO Bērna tiesību konvencijā ietverto tiesību, it īpaši tiesību uz veselību, izglītību un sociālo aizsardzību, īstenošanu, un mudināja attiecīgās iestādes nodrošināt bērnu tiesību ievērošanai paredzēto budžeta pozīciju aizsardzību un tā kā finanšu un ekonomikas krīze ir izraisījusi dzīves un darba apstākļu pasliktināšanos un tādas jaunas grupas parādīšanos, kuru dēvē arī par jaunajiem trūcīgajiem;

| N. | tā kā labvēlīga uzņēmējdarbības vide veicina nodarbinātību dalībvalstīs un paplašina nodarbinātības iespējas vecākiem, kuri vēlāk var kalpot par labu piemēru, it īpaši kopienās, kuras nelabvēlīgi ietekmējusi nabadzība un atstumtība vairākās paaudzēs; |
| --- | --- |

N.

tā kā labvēlīga uzņēmējdarbības vide veicina nodarbinātību dalībvalstīs un paplašina nodarbinātības iespējas vecākiem, kuri vēlāk var kalpot par labu piemēru, it īpaši kopienās, kuras nelabvēlīgi ietekmējusi nabadzība un atstumtība vairākās paaudzēs;

| O. | tā kā viena vecāka ģimenes, it īpaši tās, kurās ģimenes galva ir vientuļā māte, ir pakļautas lielākam nabadzības vai sociālās atstumtības riskam (49,8 % salīdzinājumā ar 25,2 %) — lai gan saskaņā ar EU-SILC datiem (14) šajā jomā pastāv lielas atšķirības starp valstīm —, kas ir saistīts ar nabadzības feminizēšanos, to sieviešu nesamērīgi lielo īpatsvaru, kuras strādā nestabilu darbu vai brīvprātīgu nepilnas slodzes darbu, nesamērīgo laiku, ko sievietes velta neapmaksāta darba veikšanai, pārtraukumiem sieviešu profesionālajā dzīvē, lai aprūpētu bērnus vai citus ģimenes locekļus, un atšķirību vīriešu un sieviešu darba samaksā; |
| --- | --- |

O.

tā kā viena vecāka ģimenes, it īpaši tās, kurās ģimenes galva ir vientuļā māte, ir pakļautas lielākam nabadzības vai sociālās atstumtības riskam (49,8 % salīdzinājumā ar 25,2 %) — lai gan saskaņā ar EU-SILC datiem (14) šajā jomā pastāv lielas atšķirības starp valstīm —, kas ir saistīts ar nabadzības feminizēšanos, to sieviešu nesamērīgi lielo īpatsvaru, kuras strādā nestabilu darbu vai brīvprātīgu nepilnas slodzes darbu, nesamērīgo laiku, ko sievietes velta neapmaksāta darba veikšanai, pārtraukumiem sieviešu profesionālajā dzīvē, lai aprūpētu bērnus vai citus ģimenes locekļus, un atšķirību vīriešu un sieviešu darba samaksā;

| P. | tā kā bērnu nabadzību var mazināt, uzlabojot bērnu aprūpi un līdz ar to palielinot iespējas darba tirgū, it īpaši sievietēm; |
| --- | --- |

P.

tā kā bērnu nabadzību var mazināt, uzlabojot bērnu aprūpi un līdz ar to palielinot iespējas darba tirgū, it īpaši sievietēm;

| Q. | tā kā bērni un viņu vecāki, audžuvecāki un aprūpētāji ir jāaizsargā no jebkāda veida diskriminācijas, piemēram, tādas, kas balstās uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, etnisko vai sociālo izcelsmi, nacionālo minoritāti, īpašumu, dzimšanu, invaliditāti, vecumu vai citiem faktoriem, un tā kā bērni no mazaizsargātām iedzīvotāju grupām ir pakļauti lielākam marginalizācijas, nabadzības un sociālās atstumtības riskam, ko apstiprina Eiropas Nacionālo organizāciju darbam ar bezpajumtniekiem federācijas jaunākie ziņojumi, kuros uzsvērta bezpajumtnieku patversmēs uzņemto sieviešu, jauniešu un ģimeņu ar bērniem (it īpaši migrantu ģimeņu) skaita palielināšanās; tā kā lielas viena apgādnieka ģimenes ir vairāk pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā īstenotās algu samazināšanas politikas un sociālās aizsardzības sistēmas pasliktināšanās dēļ; |
| --- | --- |

Q.

tā kā bērni un viņu vecāki, audžuvecāki un aprūpētāji ir jāaizsargā no jebkāda veida diskriminācijas, piemēram, tādas, kas balstās uz dzimumu, rasi, ādas krāsu, valodu, reliģiju vai pārliecību, politiskajiem vai citiem uzskatiem, etnisko vai sociālo izcelsmi, nacionālo minoritāti, īpašumu, dzimšanu, invaliditāti, vecumu vai citiem faktoriem, un tā kā bērni no mazaizsargātām iedzīvotāju grupām ir pakļauti lielākam marginalizācijas, nabadzības un sociālās atstumtības riskam, ko apstiprina Eiropas Nacionālo organizāciju darbam ar bezpajumtniekiem federācijas jaunākie ziņojumi, kuros uzsvērta bezpajumtnieku patversmēs uzņemto sieviešu, jauniešu un ģimeņu ar bērniem (it īpaši migrantu ģimeņu) skaita palielināšanās; tā kā lielas viena apgādnieka ģimenes ir vairāk pakļautas nabadzības un sociālās atstumtības riskam finanšu un ekonomikas krīzes rezultātā īstenotās algu samazināšanas politikas un sociālās aizsardzības sistēmas pasliktināšanās dēļ;

| R. | tā kā bērnu nabadzība un sociālā atstumtība var ilgt visu mūžu un izraisīt bezdarba un nabadzības turpināšanos no paaudzes paaudzē; tā kā ir palielinājusies izglītības plaisa starp bērniem no dažādām sociāli ekonomiskajām grupām (11 ES dalībvalstīs agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumus vecuma grupā līdz 3 gadiem saņem ne vairāk kā 15 % bērnu); |
| --- | --- |

R.

tā kā bērnu nabadzība un sociālā atstumtība var ilgt visu mūžu un izraisīt bezdarba un nabadzības turpināšanos no paaudzes paaudzē; tā kā ir palielinājusies izglītības plaisa starp bērniem no dažādām sociāli ekonomiskajām grupām (11 ES dalībvalstīs agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pakalpojumus vecuma grupā līdz 3 gadiem saņem ne vairāk kā 15 % bērnu);

| S. | tā kā, ņemot vērā to, ka bērnu pamatiemaņas attīstās pirmajos piecos dzīves gados, agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei ir izšķiroša ietekme uz viņu kognitīvo attīstību un tā kā kvalitatīvas izglītības pieejamība ir pamats sekmju gūšanai turpmākajā dzīvē no izglītības, labklājības, nodarbināmības un sociālās integrācijas viedokļa, it īpaši attiecībā uz bērniem, kas aug nelabvēlīgos apstākļos; tā kā ir palielinājusies izglītības plaisa starp bērniem no dažādām sociāli ekonomiskajām grupām; tā kā strādājoši vecāki, kuriem nav pieejams bērnudārzs, bieži ir spiesti atstāt bērnus cita bērna uzraudzībā vai izmantot neoficiālus un nesertificētus maksas aprūpes tīklus, kas apdraud bērnu drošību un labklājību; tā kā pirmsskolas izglītībai var būt svarīga loma nabadzības riskam pakļauto bērnu zemā sociāli ekonomiskā statusa kompensēšanā un ir faktors, kas atvieglo vecāku atgriešanos darba tirgū (15); tā kā ar iekļaujošas izglītības palīdzību tiek risinātas visu skolēnu dažādās vajadzības, palielinot līdzdalību mācību procesā, kā arī kultūru un kopienas vērtību apguvē, un tādējādi tā ir spēcīgs instruments bērnu nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā; |
| --- | --- |

S.

tā kā, ņemot vērā to, ka bērnu pamatiemaņas attīstās pirmajos piecos dzīves gados, agrīnajai pirmsskolas izglītībai un aprūpei ir izšķiroša ietekme uz viņu kognitīvo attīstību un tā kā kvalitatīvas izglītības pieejamība ir pamats sekmju gūšanai turpmākajā dzīvē no izglītības, labklājības, nodarbināmības un sociālās integrācijas viedokļa, it īpaši attiecībā uz bērniem, kas aug nelabvēlīgos apstākļos; tā kā ir palielinājusies izglītības plaisa starp bērniem no dažādām sociāli ekonomiskajām grupām; tā kā strādājoši vecāki, kuriem nav pieejams bērnudārzs, bieži ir spiesti atstāt bērnus cita bērna uzraudzībā vai izmantot neoficiālus un nesertificētus maksas aprūpes tīklus, kas apdraud bērnu drošību un labklājību; tā kā pirmsskolas izglītībai var būt svarīga loma nabadzības riskam pakļauto bērnu zemā sociāli ekonomiskā statusa kompensēšanā un ir faktors, kas atvieglo vecāku atgriešanos darba tirgū (15); tā kā ar iekļaujošas izglītības palīdzību tiek risinātas visu skolēnu dažādās vajadzības, palielinot līdzdalību mācību procesā, kā arī kultūru un kopienas vērtību apguvē, un tādējādi tā ir spēcīgs instruments bērnu nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā;

| T. | tā kā bērnu nabadzības un izmantošanas novēršanas darbā galvenā loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tāpēc tām ir izšķiroša nozīme marginalizācijas un sociālās atstumtības nepieļaušanā, un tā kā attiecīgos gadījumos valstu iestādēm tām būtu jānodrošina pietiekami līdzekļi minēto mērķu īstenošanai; |
| --- | --- |

T.

tā kā bērnu nabadzības un izmantošanas novēršanas darbā galvenā loma ir vietējām un reģionālajām pašvaldībām un tāpēc tām ir izšķiroša nozīme marginalizācijas un sociālās atstumtības nepieļaušanā, un tā kā attiecīgos gadījumos valstu iestādēm tām būtu jānodrošina pietiekami līdzekļi minēto mērķu īstenošanai;

| U. | tā kā vairumā valstu ģimenes sedz lielāko daļu ar izglītību saistīto izdevumu, it īpaši izdevumus, kas saistīti ar mācību materiāliem un transportu; tā kā šie izdevumi ir viens no faktoriem, kas veicina mācību pamešanu; tā kā joprojām pastāv finansiāli, administratīvi un citi praktiski šķēršļi izglītības pieejamībai marginalizētām bērnu grupām; |
| --- | --- |

U.

tā kā vairumā valstu ģimenes sedz lielāko daļu ar izglītību saistīto izdevumu, it īpaši izdevumus, kas saistīti ar mācību materiāliem un transportu; tā kā šie izdevumi ir viens no faktoriem, kas veicina mācību pamešanu; tā kā joprojām pastāv finansiāli, administratīvi un citi praktiski šķēršļi izglītības pieejamībai marginalizētām bērnu grupām;

| V. | tā kā sociāli ekonomiskā vide, kādā dzīvo bērni, ietekmē skolā un skolas brīvlaikā pavadītā laika kvalitāti un tā kā nepietiekamā stimulēšana brīvajā laikā nelabvēlīgi ietekmē atšķirību palielināšanos starp bērniem, it īpaši viņu izglītībā; |
| --- | --- |

V.

tā kā sociāli ekonomiskā vide, kādā dzīvo bērni, ietekmē skolā un skolas brīvlaikā pavadītā laika kvalitāti un tā kā nepietiekamā stimulēšana brīvajā laikā nelabvēlīgi ietekmē atšķirību palielināšanos starp bērniem, it īpaši viņu izglītībā;

| W. | tā kā mācību pamešanas vidējais līmenis ES 2012. gadā bija 13 %, bet dažās valstīs (Portugālē, Spānijā un Maltā) tas pat pārsniedza 20 % (16); |
| --- | --- |

W.

tā kā mācību pamešanas vidējais līmenis ES 2012. gadā bija 13 %, bet dažās valstīs (Portugālē, Spānijā un Maltā) tas pat pārsniedza 20 % (16);

| X. | tā kā pat valstīs, kurās tiesības uz veselības aizsardzību ir noteiktas ar likumu, ir daudz bērnu, kam nav pieejama pienācīga veselības aprūpe, un bērni, kuriem ir ļoti ierobežota piekļuve citiem pakalpojumiem, izņemot neatliekamo medicīnisko palīdzību, piemēram, pediatra vai zobārsta pakalpojumiem, it īpaši tāpēc, ka trūkst pieejamu publisko pakalpojumu; tā kā nabadzīgās ģimenēs dzimušie bērni ir pakļauti lielākam hronisko slimību un veselības problēmu riskam, kas veicina nevienlīdzības turpināšanos; |
| --- | --- |

X.

tā kā pat valstīs, kurās tiesības uz veselības aizsardzību ir noteiktas ar likumu, ir daudz bērnu, kam nav pieejama pienācīga veselības aprūpe, un bērni, kuriem ir ļoti ierobežota piekļuve citiem pakalpojumiem, izņemot neatliekamo medicīnisko palīdzību, piemēram, pediatra vai zobārsta pakalpojumiem, it īpaši tāpēc, ka trūkst pieejamu publisko pakalpojumu; tā kā nabadzīgās ģimenēs dzimušie bērni ir pakļauti lielākam hronisko slimību un veselības problēmu riskam, kas veicina nevienlīdzības turpināšanos;

| Y. | tā kā ģimeņu finansiālās problēmas veicina vecāku garīgās veselības pasliktināšanos un ģimeņu izjukšanu, kas savukārt nenoliedzami ietekmē bērnu psiholoģisko un sociālo labklājību; |
| --- | --- |

Y.

tā kā ģimeņu finansiālās problēmas veicina vecāku garīgās veselības pasliktināšanos un ģimeņu izjukšanu, kas savukārt nenoliedzami ietekmē bērnu psiholoģisko un sociālo labklājību;

| Z. | tā kā videi, kurā bērns dzīvo, tostarp pirmsdzemdību periodam, ir izšķiroša ietekme uz kognitīvās sistēmas attīstību, saziņas un lingvistiskajām spējām, kā arī sociālajām un emocionālajām spējām, kas vēlākā dzīves posmā ietekmē veselību, labklājību, piedalīšanos sabiedriskajā dzīvē un mācīšanās spējas (17); |
| --- | --- |

Z.

tā kā videi, kurā bērns dzīvo, tostarp pirmsdzemdību periodam, ir izšķiroša ietekme uz kognitīvās sistēmas attīstību, saziņas un lingvistiskajām spējām, kā arī sociālajām un emocionālajām spējām, kas vēlākā dzīves posmā ietekmē veselību, labklājību, piedalīšanos sabiedriskajā dzīvē un mācīšanās spējas (17);

| AA. | tā kā visiem bērniem ir tiesības uz aizsardzību pret nabadzību, vardarbību un nolaidīgu attieksmi un tā kā pētījumā ir secināts, ka ģimeņu finansiālās grūtības, publisko pakalpojumu samazināšana un nabadzības palielināšanās var pastiprināt vardarbību pret bērniem; |
| --- | --- |

AA.

tā kā visiem bērniem ir tiesības uz aizsardzību pret nabadzību, vardarbību un nolaidīgu attieksmi un tā kā pētījumā ir secināts, ka ģimeņu finansiālās grūtības, publisko pakalpojumu samazināšana un nabadzības palielināšanās var pastiprināt vardarbību pret bērniem;

| AB. | tā kā bērnu nabadzība ir daudzdimensionāla parādība un tai ir nepieciešama daudzdimensionāla pieeja; tā kā nodarbinātība ir svarīgs faktors, bet tā ne vienmēr attiecīgo bērnu ģimenēm garantē izkļūšanu no nabadzības; |
| --- | --- |

AB.

tā kā bērnu nabadzība ir daudzdimensionāla parādība un tai ir nepieciešama daudzdimensionāla pieeja; tā kā nodarbinātība ir svarīgs faktors, bet tā ne vienmēr attiecīgo bērnu ģimenēm garantē izkļūšanu no nabadzības;

| AC. | tā kā bērnu nabadzība rada augstas ekonomiskās izmaksas sabiedrībai, it īpaši saistībā ar palielinātiem sociālā atbalsta izdevumiem; |
| --- | --- |

AC.

tā kā bērnu nabadzība rada augstas ekonomiskās izmaksas sabiedrībai, it īpaši saistībā ar palielinātiem sociālā atbalsta izdevumiem;

| AD. | tā kā ģimenes, kas ir pakļautas nabadzības riskam, visticamāk, dzīvo antisanitārās un nedrošās zonās un tā kā ES 28 šādos apstākļos joprojām dzīvo 17 % bērnu un 15 ES dalībvalstīs šis rādītājs ir augstāks par vidējo; tā kā pieaugošais to gadījumu skaits, kad nespējas segt mājokļa izmaksas dēļ notiek izlikšana no mājokļa, liek bērniem dzīvot aizvien nedrošākos dzīves apstākļos, kas savukārt negatīvi ietekmē viņu attīstību un turpmākās izredzes; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ģimenes, kas ir pakļautas nabadzības riskam, visticamāk, dzīvo antisanitārās un nedrošās zonās un tā kā ES 28 šādos apstākļos joprojām dzīvo 17 % bērnu un 15 ES dalībvalstīs šis rādītājs ir augstāks par vidējo; tā kā pieaugošais to gadījumu skaits, kad nespējas segt mājokļa izmaksas dēļ notiek izlikšana no mājokļa, liek bērniem dzīvot aizvien nedrošākos dzīves apstākļos, kas savukārt negatīvi ietekmē viņu attīstību un turpmākās izredzes;

| AE. | tā kā saskaņā ar Eurostat 2012. gada statistikas datiem par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) enerģētiskā nabadzība ir problēma, kas skar visas dalībvalstis; tā kā enerģijas cenu pieauguma dēļ daudzi bērni dzīvo neapkurinātā mājoklī un tā rezultātā palielinās saslimstība ar elpošanas ceļu un sirds un asinsvadu slimībām; |
| --- | --- |

AE.

tā kā saskaņā ar Eurostat 2012. gada statistikas datiem par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) enerģētiskā nabadzība ir problēma, kas skar visas dalībvalstis; tā kā enerģijas cenu pieauguma dēļ daudzi bērni dzīvo neapkurinātā mājoklī un tā rezultātā palielinās saslimstība ar elpošanas ceļu un sirds un asinsvadu slimībām;

| AF. | tā kā ģimenes, kurās ir bērni ar veselības problēmām, un tāpat arī vecāki, kuriem ir veselības problēmas, biežāk saskaras ar nabadzības risku, ģimenes iziršanu un grūtībām iekļauties darba tirgū; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ģimenes, kurās ir bērni ar veselības problēmām, un tāpat arī vecāki, kuriem ir veselības problēmas, biežāk saskaras ar nabadzības risku, ģimenes iziršanu un grūtībām iekļauties darba tirgū;

| AG. | tā kā nākamā ilgtspējīgas attīstības mērķu programma laikposmam pēc 2015. gada un tās universālums sniedz iespēju palielināt investīcijas bērnos un viņu tiesībās; |
| --- | --- |

AG.

tā kā nākamā ilgtspējīgas attīstības mērķu programma laikposmam pēc 2015. gada un tās universālums sniedz iespēju palielināt investīcijas bērnos un viņu tiesībās;

| AH. | tā kā nabadzības riskam pakļauto bērnu vidū īpaši daudz ir migrantu bērnu un viņi ir pakļauti lielākai diskriminācijai valodas šķēršļu dēļ, un tā kā nelegālo imigrantu bērni atrodas vēl sliktākā situācijā; tā kā pašlaik, pastiprinoties migrācijas plūsmām, pieaug to gadījumu skaits, kad imigrantu bērni paliek savā dzimtenē citu ģimenes locekļu vai trešo personu aprūpē, un tā kā tas nelabvēlīgi ietekmē bērnu attīstību, it īpaši emocionālā līmenī; |
| --- | --- |

AH.

tā kā nabadzības riskam pakļauto bērnu vidū īpaši daudz ir migrantu bērnu un viņi ir pakļauti lielākai diskriminācijai valodas šķēršļu dēļ, un tā kā nelegālo imigrantu bērni atrodas vēl sliktākā situācijā; tā kā pašlaik, pastiprinoties migrācijas plūsmām, pieaug to gadījumu skaits, kad imigrantu bērni paliek savā dzimtenē citu ģimenes locekļu vai trešo personu aprūpē, un tā kā tas nelabvēlīgi ietekmē bērnu attīstību, it īpaši emocionālā līmenī;

| AI. | tā kā pēdējos gados Eiropas Savienībā politikas līmenī bērnu nabadzībai veltītā pastiprinātā uzmanība un ES valstu vadītāju atbalstošie politiskie paziņojumi tomēr nav noveduši pie bērnu nabadzības līmeņa vērā ņemamas samazināšanās; |
| --- | --- |

AI.

tā kā pēdējos gados Eiropas Savienībā politikas līmenī bērnu nabadzībai veltītā pastiprinātā uzmanība un ES valstu vadītāju atbalstošie politiskie paziņojumi tomēr nav noveduši pie bērnu nabadzības līmeņa vērā ņemamas samazināšanās;

| AJ. | tā kā ir jāpalielina finansiālais atbalsts mazaizsargātām ģimenēm paredzētām pārtikas palīdzības programmām, jo palielinās to bērnu skaits, kuriem ēdiens pieejams tikai skolā; tā kā šīs programmas ir svarīgas, taču tās nevar uzskatīt par ilgtermiņa risinājumu; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā ir jāpalielina finansiālais atbalsts mazaizsargātām ģimenēm paredzētām pārtikas palīdzības programmām, jo palielinās to bērnu skaits, kuriem ēdiens pieejams tikai skolā; tā kā šīs programmas ir svarīgas, taču tās nevar uzskatīt par ilgtermiņa risinājumu;

| AK. | tā kā vides problēmas, piemēram, piesārņojums, satiksme, piesārņota augsne un apšaubāmas kvalitātes dzeramais ūdens, bieži vien nesamērīgi skar nabadzībā dzīvojošos bērnus, |
| --- | --- |

AK.

tā kā vides problēmas, piemēram, piesārņojums, satiksme, piesārņota augsne un apšaubāmas kvalitātes dzeramais ūdens, bieži vien nesamērīgi skar nabadzībā dzīvojošos bērnus,

| 1. | iesaka dalībvalstīm uzņemties reālas saistības izstrādāt tādu bērnu nabadzības apkarošanas politiku, kurā galvenā uzmanība būtu veltīta bērnu nabadzību veicinošo faktoru novēršanai un tāda sociālā atbalsta kvantitatīvai un kvalitatīvai palielināšanai, kurš paredzēts īpaši bērniem un arī vecākiem, kas ir bezdarbnieki, kā arī nabadzīgiem strādājošajiem (piemēram, bezdarbnieku pabalsti un atbilstoši minimālie ienākumi), un popularizēt darba tiesības, kas garantē sociālās tiesības, tostarp saskaņā ar valsts praksi un koplīgumiem tiesību aktos noteiktu minimālo algu, kas sniegtu lielāku drošību ģimenēm un mazinātu nestabilu nodarbinātību, vienlaikus veicinot tādu nodarbinātību, kas paredz atbilstošas sociālās tiesības; |
| --- | --- |

1.

iesaka dalībvalstīm uzņemties reālas saistības izstrādāt tādu bērnu nabadzības apkarošanas politiku, kurā galvenā uzmanība būtu veltīta bērnu nabadzību veicinošo faktoru novēršanai un tāda sociālā atbalsta kvantitatīvai un kvalitatīvai palielināšanai, kurš paredzēts īpaši bērniem un arī vecākiem, kas ir bezdarbnieki, kā arī nabadzīgiem strādājošajiem (piemēram, bezdarbnieku pabalsti un atbilstoši minimālie ienākumi), un popularizēt darba tiesības, kas garantē sociālās tiesības, tostarp saskaņā ar valsts praksi un koplīgumiem tiesību aktos noteiktu minimālo algu, kas sniegtu lielāku drošību ģimenēm un mazinātu nestabilu nodarbinātību, vienlaikus veicinot tādu nodarbinātību, kas paredz atbilstošas sociālās tiesības;

| 2. | prasa uzraudzīt un izvērtēt šāda atbalsta efektivitāti, lai politikas nostādnes cīņai pret nabadzību, atstumtību un mācību pamešanu pielāgotu sociālās vienlīdzības prasībām; mudina dalībvalstis izstrādāt un izmantot dažādas ikvienam intervences posmam piemērotas pierādījumu vākšanas metodes; |
| --- | --- |

2.

prasa uzraudzīt un izvērtēt šāda atbalsta efektivitāti, lai politikas nostādnes cīņai pret nabadzību, atstumtību un mācību pamešanu pielāgotu sociālās vienlīdzības prasībām; mudina dalībvalstis izstrādāt un izmantot dažādas ikvienam intervences posmam piemērotas pierādījumu vākšanas metodes;

| 3. | iesaka Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt ceļvedi, lai īstenotu Komisijas ieteikumā “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” iekļauto triju pīlāru pieeju resursu, pakalpojumu un bērnu līdzdalības pieejamības ziņā; uzskata — lai ar triju pīlāru pieejas palīdzību sasniegtu labākus rezultātus, varētu būt noderīgi izstrādāt īpašus precīzus rādītājus bērnu nabadzības līmeņa mērīšanai un šīs parādības visvairāk skarto jomu noteikšanai; aicina dalībvalstis sociālo investīciju jomas pasākumu kopuma un iepriekš minētā Komisijas ieteikuma attiecīgos aspektus efektīvi un visaptverošā veidā integrēt savās ikgadējās valsts reformu programmās un valsts sociālajos ziņojumos un aicina Komisiju noteikt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķa apakšmērķi — mazināt bērnu nabadzību un sociālo atstumtību —, padarīt bērnu nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanu redzamu un to precīzi formulēt visos Eiropas pusgada posmos; uzsver, ka bērnu nabadzības mazināšana, investējot bērnos, būtu jāizvirza par vienu no galvenajām prioritātēm 2016. gada izaugsmes pētījumā un jānosaka par svarīgu līdzekli nabadzības mazināšanas mērķa īstenošanai; aicina Komisiju uzraudzīt, kā dalībvalstis, izmantojot tam paredzēto ceļvedi, īsteno minēto Komisijas ieteikumu, nodrošināt, ka tās katru gadu sniedz ziņojumu par šo īstenošanu, kā arī izmantot Eiropas Sociālo fondu šī ieteikuma īstenošanai un izvērtēt ikgadējās valsts reformu programmās ierosināto reformu ietekmi uz nabadzību; |
| --- | --- |

3.

iesaka Komisijai sadarbībā ar dalībvalstīm izstrādāt ceļvedi, lai īstenotu Komisijas ieteikumā “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana” iekļauto triju pīlāru pieeju resursu, pakalpojumu un bērnu līdzdalības pieejamības ziņā; uzskata — lai ar triju pīlāru pieejas palīdzību sasniegtu labākus rezultātus, varētu būt noderīgi izstrādāt īpašus precīzus rādītājus bērnu nabadzības līmeņa mērīšanai un šīs parādības visvairāk skarto jomu noteikšanai; aicina dalībvalstis sociālo investīciju jomas pasākumu kopuma un iepriekš minētā Komisijas ieteikuma attiecīgos aspektus efektīvi un visaptverošā veidā integrēt savās ikgadējās valsts reformu programmās un valsts sociālajos ziņojumos un aicina Komisiju noteikt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķa apakšmērķi — mazināt bērnu nabadzību un sociālo atstumtību —, padarīt bērnu nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanu redzamu un to precīzi formulēt visos Eiropas pusgada posmos; uzsver, ka bērnu nabadzības mazināšana, investējot bērnos, būtu jāizvirza par vienu no galvenajām prioritātēm 2016. gada izaugsmes pētījumā un jānosaka par svarīgu līdzekli nabadzības mazināšanas mērķa īstenošanai; aicina Komisiju uzraudzīt, kā dalībvalstis, izmantojot tam paredzēto ceļvedi, īsteno minēto Komisijas ieteikumu, nodrošināt, ka tās katru gadu sniedz ziņojumu par šo īstenošanu, kā arī izmantot Eiropas Sociālo fondu šī ieteikuma īstenošanai un izvērtēt ikgadējās valsts reformu programmās ierosināto reformu ietekmi uz nabadzību;

| 4. | aicina dalībvalstis centienos novērst bērnu nabadzību uzmanību veltīt arī to sieviešu stāvoklim, kuras aprūpē bērnus un ģimenes locekļus ar īpašām vajadzībām un invaliditāti; |
| --- | --- |

4.

aicina dalībvalstis centienos novērst bērnu nabadzību uzmanību veltīt arī to sieviešu stāvoklim, kuras aprūpē bērnus un ģimenes locekļus ar īpašām vajadzībām un invaliditāti;

| 5. | iesaka dalībvalstīm Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) līdzekļu izmantošanā un sociālās politikas nostādņu izstrādē lielāku uzmanību veltīt to ģimeņu (jo īpaši viena vecāka ģimeņu) aizsardzībai pret nabadzību, kurās ir bērni ar veselības problēmām; |
| --- | --- |

5.

iesaka dalībvalstīm Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESIF) līdzekļu izmantošanā un sociālās politikas nostādņu izstrādē lielāku uzmanību veltīt to ģimeņu (jo īpaši viena vecāka ģimeņu) aizsardzībai pret nabadzību, kurās ir bērni ar veselības problēmām;

| 6. | atkārtoti uzsver, ka liela nozīme ir preventīvai publiskajai politikai, saskaņā ar kuru tiek investēts tādās pārdomātās bērnu labklājības politikas nostādnēs, kas nevis koncentrējas uz bērnu sociālās atstumtības un nabadzības sekām, bet gan atbalsta tādu indivīdu attīstību, kuri spēj iekļauties sabiedrībā un darba tirgū; |
| --- | --- |

6.

atkārtoti uzsver, ka liela nozīme ir preventīvai publiskajai politikai, saskaņā ar kuru tiek investēts tādās pārdomātās bērnu labklājības politikas nostādnēs, kas nevis koncentrējas uz bērnu sociālās atstumtības un nabadzības sekām, bet gan atbalsta tādu indivīdu attīstību, kuri spēj iekļauties sabiedrībā un darba tirgū;

| 7. | uzskata — neaizmirstot par nepieciešamību palīdzēt bērniem, kuri dzīvo nabadzībā, ir pametuši mācības vai ir sociāli atstumti, bērnu un jauniešu atbalsta politikai būtu jāietver būtiski preventīvi elementi, tostarp ilgtermiņa stratēģijas sociālās nevienlīdzības apkarošanai; |
| --- | --- |

7.

uzskata — neaizmirstot par nepieciešamību palīdzēt bērniem, kuri dzīvo nabadzībā, ir pametuši mācības vai ir sociāli atstumti, bērnu un jauniešu atbalsta politikai būtu jāietver būtiski preventīvi elementi, tostarp ilgtermiņa stratēģijas sociālās nevienlīdzības apkarošanai;

| 8. | iesaka dalībvalstīm ieviest vai palielināt bērniem paredzētā universāla sociālā atbalsta veidus, piemēram, subsidētu vai bezmaksas maltīšu nodrošināšanu, it īpaši mazaizsargātiem un nabadzīgiem bērniem, lai nodrošinātu viņu veselīgu attīstību; aicina dalībvalstis pieņemt aktīvus nodarbinātības pasākumus kā daļu no visaptverošas stratēģijas un politikas, lai atbalstītu kvalitatīvas nodarbinātības, pienācīgu ienākumu, kā arī kvalitatīvu publisko pakalpojumu (īpaši bērnu aprūpes, izglītības, veselības aprūpes, mājokļa un brīvā laika pavadīšanas iespēju) pieejamību vecākiem, atvieglojot viņiem profesionālās un privātās dzīves saskaņošanu, un pastiprināt bērnu un viņu ģimenes locekļu līdzdalību šādas politikas izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā; uzsver, ka universāli risinājumi būtu jākombinē ar specifisku mērķu sasniegšanai paredzētiem pasākumiem, lai atbalstītu vismazāk aizsargātās un vismarginalizētākās bērnu un pusaudžu grupas; pauž nožēlu par dalībvalstu valdībām raksturīgo aizvien pieaugošo tendenci no universāla atbalsta politikas pāriet uz atbalstu, kas ir atkarīgs no ienākumiem, jo ir pierādīts, ka universāla atbalsta politika nodrošina labāku aizsardzību pret bērnu nabadzību (18); |
| --- | --- |

8.

iesaka dalībvalstīm ieviest vai palielināt bērniem paredzētā universāla sociālā atbalsta veidus, piemēram, subsidētu vai bezmaksas maltīšu nodrošināšanu, it īpaši mazaizsargātiem un nabadzīgiem bērniem, lai nodrošinātu viņu veselīgu attīstību; aicina dalībvalstis pieņemt aktīvus nodarbinātības pasākumus kā daļu no visaptverošas stratēģijas un politikas, lai atbalstītu kvalitatīvas nodarbinātības, pienācīgu ienākumu, kā arī kvalitatīvu publisko pakalpojumu (īpaši bērnu aprūpes, izglītības, veselības aprūpes, mājokļa un brīvā laika pavadīšanas iespēju) pieejamību vecākiem, atvieglojot viņiem profesionālās un privātās dzīves saskaņošanu, un pastiprināt bērnu un viņu ģimenes locekļu līdzdalību šādas politikas izstrādē, īstenošanā un uzraudzībā; uzsver, ka universāli risinājumi būtu jākombinē ar specifisku mērķu sasniegšanai paredzētiem pasākumiem, lai atbalstītu vismazāk aizsargātās un vismarginalizētākās bērnu un pusaudžu grupas; pauž nožēlu par dalībvalstu valdībām raksturīgo aizvien pieaugošo tendenci no universāla atbalsta politikas pāriet uz atbalstu, kas ir atkarīgs no ienākumiem, jo ir pierādīts, ka universāla atbalsta politika nodrošina labāku aizsardzību pret bērnu nabadzību (18);

| 9. | mudina dalībvalstis un Komisiju vienoties par ES standartiem vai ieviest saskaņotu metodoloģiju bērna audzināšanas izmaksu noteikšanai un bērnu nabadzības nepieļaušanai un apkarošanai nepieciešamo resursu noteikšanai; |
| --- | --- |

9.

mudina dalībvalstis un Komisiju vienoties par ES standartiem vai ieviest saskaņotu metodoloģiju bērna audzināšanas izmaksu noteikšanai un bērnu nabadzības nepieļaušanai un apkarošanai nepieciešamo resursu noteikšanai;

| 10. | aicina Komisiju atturēties no ieteikšanas dalībvalstīm pārveidot vai samazināt publiskos pakalpojumus, no elastīgu darba attiecību popularizēšanas un no publisko pakalpojumu privatizēšanas, jo šādi pasākumi ir nepārprotami izraisījuši bērnu sociālo tiesību pavājināšanos; |
| --- | --- |

10.

aicina Komisiju atturēties no ieteikšanas dalībvalstīm pārveidot vai samazināt publiskos pakalpojumus, no elastīgu darba attiecību popularizēšanas un no publisko pakalpojumu privatizēšanas, jo šādi pasākumi ir nepārprotami izraisījuši bērnu sociālo tiesību pavājināšanos;

| 11. | prasa Komisijai uzsvērt nepieciešamību pēc investīcijām bezmaksas publiskajā izglītībā, precīzi izstrādājot īpašas mācību metodes vismazāk aizsargātajām sociālajām grupām, piemēram, imigrantiem un cilvēkiem ar dažāda veida invaliditāti; uzskata, ka izglītība var būt viena no svarīgākajām prioritātēm, lai nodrošinātu, ka bērni apgūst prasmes, kas viņiem darītu pieejamu labi apmaksātu kvalificētu darbu, tādējādi viņiem ļaujot pašiem izkļūt no nabadzības; |
| --- | --- |

11.

prasa Komisijai uzsvērt nepieciešamību pēc investīcijām bezmaksas publiskajā izglītībā, precīzi izstrādājot īpašas mācību metodes vismazāk aizsargātajām sociālajām grupām, piemēram, imigrantiem un cilvēkiem ar dažāda veida invaliditāti; uzskata, ka izglītība var būt viena no svarīgākajām prioritātēm, lai nodrošinātu, ka bērni apgūst prasmes, kas viņiem darītu pieejamu labi apmaksātu kvalificētu darbu, tādējādi viņiem ļaujot pašiem izkļūt no nabadzības;

| 12. | atgādina — lai novērstu bērnu nabadzību, ir jāpieņem dzīves cikla pieeja, kas paredz arī nabadzības riska pārmantošanas no paaudzes paaudzē pārtraukšanu un atspoguļo dažādās agrīnās bērnības, vēlākās bērnības un pusaudža gadu vajadzības, ir jāizmanto pilnībā uz bērnu orientēta pieeja, nosakot to nelabvēlīgo faktoru skaitu, kuriem vienlaikus ir pakļauts katrs bērns, un tādējādi identificējot tos bērnus, kas dzīvo visnelabvēlīgākajos apstākļos, kā arī mērot ne tikai monetāro nabadzību, bet arī daudzdimensiālo trūkumu; |
| --- | --- |

12.

atgādina — lai novērstu bērnu nabadzību, ir jāpieņem dzīves cikla pieeja, kas paredz arī nabadzības riska pārmantošanas no paaudzes paaudzē pārtraukšanu un atspoguļo dažādās agrīnās bērnības, vēlākās bērnības un pusaudža gadu vajadzības, ir jāizmanto pilnībā uz bērnu orientēta pieeja, nosakot to nelabvēlīgo faktoru skaitu, kuriem vienlaikus ir pakļauts katrs bērns, un tādējādi identificējot tos bērnus, kas dzīvo visnelabvēlīgākajos apstākļos, kā arī mērot ne tikai monetāro nabadzību, bet arī daudzdimensiālo trūkumu;

| 13. | iesaka nodrošināt, lai visiem bērniem šajā svarīgajā viņu attīstības posmā būtu pieejami kvalitatīvi pakalpojumi; uzskata, ka veselības aprūpe, izglītība, atbalsts vecākiem un ģimenei, mājoklis un aizsardzība ir pamatpakalpojumi, ko visbiežāk nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības; |
| --- | --- |

13.

iesaka nodrošināt, lai visiem bērniem šajā svarīgajā viņu attīstības posmā būtu pieejami kvalitatīvi pakalpojumi; uzskata, ka veselības aprūpe, izglītība, atbalsts vecākiem un ģimenei, mājoklis un aizsardzība ir pamatpakalpojumi, ko visbiežāk nodrošina vietējās un reģionālās pašvaldības;

| 14. | mudina dalībvalstis pieņemt, īstenot un pārraudzīt daudzdimensionālās bērnu nabadzības mazināšanas plānus, galveno uzmanību pievēršot dabiskajām bērnu tiesībām, un noteikt mērķus bērnu nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanai, galveno uzmanību skaidri veltot bērniem, kuri ir pakļauti vislielākajam nabadzības riskam; atgādina, cik svarīgi ir tas, lai ES dalībvalstis sasniegtu vismaz pirmskrīzes līmeni attiecībā uz faktiskajiem izdevumiem vismazāk aizsargāto bērnu sociālajai aizsardzībai, veselības aprūpei, izglītībai un viņiem paredzētajam sociālajam mājoklim; |
| --- | --- |

14.

mudina dalībvalstis pieņemt, īstenot un pārraudzīt daudzdimensionālās bērnu nabadzības mazināšanas plānus, galveno uzmanību pievēršot dabiskajām bērnu tiesībām, un noteikt mērķus bērnu nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanai, galveno uzmanību skaidri veltot bērniem, kuri ir pakļauti vislielākajam nabadzības riskam; atgādina, cik svarīgi ir tas, lai ES dalībvalstis sasniegtu vismaz pirmskrīzes līmeni attiecībā uz faktiskajiem izdevumiem vismazāk aizsargāto bērnu sociālajai aizsardzībai, veselības aprūpei, izglītībai un viņiem paredzētajam sociālajam mājoklim;

| 15. | mudina dalībvalstis īstenot plānus, lai mazinātu sociālās atstumtības sajūtu bērniem ar apgrūtinātu spēju mācīties, un ieviest efektīvākus mācību moduļus šādiem bērniem paredzētu mācību metožu atbalstam; |
| --- | --- |

15.

mudina dalībvalstis īstenot plānus, lai mazinātu sociālās atstumtības sajūtu bērniem ar apgrūtinātu spēju mācīties, un ieviest efektīvākus mācību moduļus šādiem bērniem paredzētu mācību metožu atbalstam;

| 16. | aicina dalībvalstis atzīt, ka bērnu nabadzība un sociālā atstumtība ir svarīgākie šķēršļi, kas jāpārvar, ja tās vēlas sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz nodarbinātības līmeni un investīcijām pētniecībā, izstrādē, enerģētikā un ilgtspējīgā attīstībā; |
| --- | --- |

16.

aicina dalībvalstis atzīt, ka bērnu nabadzība un sociālā atstumtība ir svarīgākie šķēršļi, kas jāpārvar, ja tās vēlas sasniegt stratēģijas “Eiropa 2020” mērķus attiecībā uz nodarbinātības līmeni un investīcijām pētniecībā, izstrādē, enerģētikā un ilgtspējīgā attīstībā;

| 17. | mudina dalībvalstis lielāku uzmanību veltīt piemērotas ārpusskolas vides radīšanai un pieejamībai, lai bērni varētu pēc stundām un skolas brīvdienās pavadīt laiku jēgpilnās un stimulējošās nodarbēs, un lielāku uzmanību veltīt arī veselības aprūpes pamatpakalpojumu pieejamībai bērniem nelabvēlīgos rajonos un attālos un grūti pieejamos reģionos; |
| --- | --- |

17.

mudina dalībvalstis lielāku uzmanību veltīt piemērotas ārpusskolas vides radīšanai un pieejamībai, lai bērni varētu pēc stundām un skolas brīvdienās pavadīt laiku jēgpilnās un stimulējošās nodarbēs, un lielāku uzmanību veltīt arī veselības aprūpes pamatpakalpojumu pieejamībai bērniem nelabvēlīgos rajonos un attālos un grūti pieejamos reģionos;

| 18. | aicina dalībvalstis izvairīties no nabadzībā dzīvojošo un sociālā atstumtībā nonākušo bērnu novirzīšanas uz norobežotiem nelabvēlīgiem rajoniem, šajā nolūkā ieviešot minimālus standartus attiecībā uz bērnu mājokli, kuros tiek ņemtas vērā bērna labākās intereses, un garantējot mājsaimniecībām atbilstošu mājokli, kas apmierina to vajadzības un nodrošina mājsaimniecības locekļu labklājību, privātumu un dzīves kvalitāti, tādējādi veicinot sociālā taisnīguma un kohēzijas panākšanu un sociālās atstumtības un nabadzības apkarošanu; |
| --- | --- |

18.

aicina dalībvalstis izvairīties no nabadzībā dzīvojošo un sociālā atstumtībā nonākušo bērnu novirzīšanas uz norobežotiem nelabvēlīgiem rajoniem, šajā nolūkā ieviešot minimālus standartus attiecībā uz bērnu mājokli, kuros tiek ņemtas vērā bērna labākās intereses, un garantējot mājsaimniecībām atbilstošu mājokli, kas apmierina to vajadzības un nodrošina mājsaimniecības locekļu labklājību, privātumu un dzīves kvalitāti, tādējādi veicinot sociālā taisnīguma un kohēzijas panākšanu un sociālās atstumtības un nabadzības apkarošanu;

| 19. | prasa Komisijai un Parlamentam izmantot daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatīšanas sniegtās iespējas, lai labāk izmantotu Eiropas Sociālo fondu, Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām un Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, un pārbaudīt, vai bērni ir viena no prioritātēm reģionālo un kohēzijas programmu plānošanā un īstenošanā, it īpaši attiecībā uz pienākumu pakāpeniski likvidēt lielās aprūpes iestādes (spēkā no 2014. gada), lai pastiprinātu vecāku uz adopcijas pamata un audžuvecāku statusu nolūkā nodrošināt to, ka bāreņi un mazaizsargātie bērni var uzaugt ģimenē vai ģimenei pielīdzināmā vidē; mudina arī Komisiju izstrādāt rādītājus bērnu nabadzības analīzei; |
| --- | --- |

19.

prasa Komisijai un Parlamentam izmantot daudzgadu finanšu shēmas starpposma pārskatīšanas sniegtās iespējas, lai labāk izmantotu Eiropas Sociālo fondu, Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām un Nodarbinātības un sociālās inovācijas programmu, un pārbaudīt, vai bērni ir viena no prioritātēm reģionālo un kohēzijas programmu plānošanā un īstenošanā, it īpaši attiecībā uz pienākumu pakāpeniski likvidēt lielās aprūpes iestādes (spēkā no 2014. gada), lai pastiprinātu vecāku uz adopcijas pamata un audžuvecāku statusu nolūkā nodrošināt to, ka bāreņi un mazaizsargātie bērni var uzaugt ģimenē vai ģimenei pielīdzināmā vidē; mudina arī Komisiju izstrādāt rādītājus bērnu nabadzības analīzei;

| 20. | mudina Komisiju un dalībvalstis apsvērt to, vai stratēģijas pārtikas jomā, piemēram, uztura dažādošana un pārtikas bagātināšana, kā arī izglītošana par uzturu, pasākumi sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma jomā un visbeidzot pārtikas piedevu izmantošana, būtu jāparedz īpašām iedzīvotāju grupām, lai novērstu nepilnvērtīga vai nepietiekama uztura nelabvēlīgo ietekmi uz bērnu veselību; |
| --- | --- |

20.

mudina Komisiju un dalībvalstis apsvērt to, vai stratēģijas pārtikas jomā, piemēram, uztura dažādošana un pārtikas bagātināšana, kā arī izglītošana par uzturu, pasākumi sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma jomā un visbeidzot pārtikas piedevu izmantošana, būtu jāparedz īpašām iedzīvotāju grupām, lai novērstu nepilnvērtīga vai nepietiekama uztura nelabvēlīgo ietekmi uz bērnu veselību;

| 21. | iesaka dalībvalstīm valsts budžetā iekļaut redzamas, pārredzamas un līdzdalību veicinošas un pārskatatbildībai pakļautas apropriācijas un izmaksas, lai apkarotu bērnu nabadzību un pildītu savu pienākumu aizsargāt bērnus, tostarp palielinot publiskos izdevumus šo mērķu sasniegšanai; aicina dalībvalstis maksimāli izmantot ESIF, it īpaši Eiropas Sociālo fondu, lai īstenotu visus trīs ieteikuma par ieguldījumu bērnos pīlārus; |
| --- | --- |

21.

iesaka dalībvalstīm valsts budžetā iekļaut redzamas, pārredzamas un līdzdalību veicinošas un pārskatatbildībai pakļautas apropriācijas un izmaksas, lai apkarotu bērnu nabadzību un pildītu savu pienākumu aizsargāt bērnus, tostarp palielinot publiskos izdevumus šo mērķu sasniegšanai; aicina dalībvalstis maksimāli izmantot ESIF, it īpaši Eiropas Sociālo fondu, lai īstenotu visus trīs ieteikuma par ieguldījumu bērnos pīlārus;

| 22. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt pamatnostādnes, lai atbalstītu bērnu līdzdalību politikas sagatavošanā, ieviešot mehānismus, kas veicina un nodrošina bērnu līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kuri ietekmē viņu dzīvi, un kas viņiem ļauj un viņus mudina paust uz informāciju balstītu viedokli, nodrošinot, ka šim viedoklim tiek piešķirta pienācīga nozīme un tas tiek atspoguļots svarīgākajos šos bērnus ietekmējošos lēmumos; |
| --- | --- |

22.

iesaka dalībvalstīm izstrādāt pamatnostādnes, lai atbalstītu bērnu līdzdalību politikas sagatavošanā, ieviešot mehānismus, kas veicina un nodrošina bērnu līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kuri ietekmē viņu dzīvi, un kas viņiem ļauj un viņus mudina paust uz informāciju balstītu viedokli, nodrošinot, ka šim viedoklim tiek piešķirta pienācīga nozīme un tas tiek atspoguļots svarīgākajos šos bērnus ietekmējošos lēmumos;

| 23. | iesaka Komisijai un dalībvalstīm noteikt mērķus bērnu nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanai; |
| --- | --- |

23.

iesaka Komisijai un dalībvalstīm noteikt mērķus bērnu nabadzības un sociālās atstumtības mazināšanai;

| 24. | mudina dalībvalstis nepieciešamības gadījumā noslēgt sadarbības līgumus ar institūcijām, kas veicina bērnu izglītību, apmācību kultūras un sporta jomā, kā arī integrāciju un kas apkaro bērnu nabadzību; tomēr iesaka dalībvalstīm nodrošināt šāda atbalsta un tā faktisko rezultātu uzraudzību, kvalitāti, ilgtspēju un atbilstību; |
| --- | --- |

24.

mudina dalībvalstis nepieciešamības gadījumā noslēgt sadarbības līgumus ar institūcijām, kas veicina bērnu izglītību, apmācību kultūras un sporta jomā, kā arī integrāciju un kas apkaro bērnu nabadzību; tomēr iesaka dalībvalstīm nodrošināt šāda atbalsta un tā faktisko rezultātu uzraudzību, kvalitāti, ilgtspēju un atbilstību;

| 25. | aicina dalībvalstis izstrādāt īpašus tiesību aktus, lai aizsargātu vai pastiprinātu ar maternitāti un paternitāti saistītās tiesības, tostarp īstenojot efektīvus instrumentus, lai nodrošinātu profesionālās un ģimenes dzīves saskaņošanu un saglabātu darbvietu sievietēm pēc viņu atgriešanās no grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, kā arī lai nodrošinātu atbalstu viena vecāka ģimenēm; turklāt uzsver, ka to tiesību aktu pastiprināšana, kuri attiecas uz paternitātes atvaļinājumu, ir svarīgs impulss cīņai pret diskrimināciju dzimuma dēļ darbā, tostarp nevienlīdzīgu darba samaksu; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka nevienlīdzīgu attieksmi pret darbiniekiem un uzmākšanos darbiniekiem darba vietā darba devēji nevar pamatot, atsaucoties uz grūtniecību, bērna aprūpi vai ar ģimeni saistītiem jautājumiem; |
| --- | --- |

25.

aicina dalībvalstis izstrādāt īpašus tiesību aktus, lai aizsargātu vai pastiprinātu ar maternitāti un paternitāti saistītās tiesības, tostarp īstenojot efektīvus instrumentus, lai nodrošinātu profesionālās un ģimenes dzīves saskaņošanu un saglabātu darbvietu sievietēm pēc viņu atgriešanās no grūtniecības un dzemdību atvaļinājuma, kā arī lai nodrošinātu atbalstu viena vecāka ģimenēm; turklāt uzsver, ka to tiesību aktu pastiprināšana, kuri attiecas uz paternitātes atvaļinājumu, ir svarīgs impulss cīņai pret diskrimināciju dzimuma dēļ darbā, tostarp nevienlīdzīgu darba samaksu; mudina dalībvalstis nodrošināt, ka nevienlīdzīgu attieksmi pret darbiniekiem un uzmākšanos darbiniekiem darba vietā darba devēji nevar pamatot, atsaucoties uz grūtniecību, bērna aprūpi vai ar ģimeni saistītiem jautājumiem;

| 26. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt proaktīvas, universālas un integrētas sociālās politikas nostādnes, lai nepieļautu nabadzību un bērna izņemšanu no ģimenes vides; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka bērnu un jauniešu ievietošana aprūpes iestādēs tiek izmantota tikai ārkārtas apstākļos kā pēdējais līdzeklis un izmantot ES struktūrfondus un ESIF, lai atbalstītu pāreju no bērnu aprūpes iestāžu pakalpojumiem uz aprūpi ģimenē un kopienas sniegtiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

26.

iesaka dalībvalstīm izstrādāt proaktīvas, universālas un integrētas sociālās politikas nostādnes, lai nepieļautu nabadzību un bērna izņemšanu no ģimenes vides; aicina dalībvalstis nodrošināt, ka bērnu un jauniešu ievietošana aprūpes iestādēs tiek izmantota tikai ārkārtas apstākļos kā pēdējais līdzeklis un izmantot ES struktūrfondus un ESIF, lai atbalstītu pāreju no bērnu aprūpes iestāžu pakalpojumiem uz aprūpi ģimenē un kopienas sniegtiem pakalpojumiem;

| 27. | iesaka dalībvalstīm atteikties no bērnu institucionālās aprūpes par labu stabilai uz aprūpi audžuģimenē balstītai sistēmai, kas bērnus un jauniešus labāk sagatavo neatkarīgas dzīves uzsākšanai, mācību turpināšanai vai darbam; |
| --- | --- |

27.

iesaka dalībvalstīm atteikties no bērnu institucionālās aprūpes par labu stabilai uz aprūpi audžuģimenē balstītai sistēmai, kas bērnus un jauniešus labāk sagatavo neatkarīgas dzīves uzsākšanai, mācību turpināšanai vai darbam;

| 28. | iesaka dalībvalstīm izstrādāt un īstenot tādas integrētas aizsardzības sistēmas bērnu aizsardzībai pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu, ekspluatāciju un nolaidīgu attieksmi, kuras nodrošinātu, ka visas atbildīgās personas un sistēmas komponenti visās nozarēs un aģentūrās sadarbojas, kopīgi pildot pienākumus, lai visiem bērniem nodrošinātu aizsargājošu un iespējas palielinošu vidi; |
| --- | --- |

28.

iesaka dalībvalstīm izstrādāt un īstenot tādas integrētas aizsardzības sistēmas bērnu aizsardzībai pret vardarbību, ļaunprātīgu izmantošanu, ekspluatāciju un nolaidīgu attieksmi, kuras nodrošinātu, ka visas atbildīgās personas un sistēmas komponenti visās nozarēs un aģentūrās sadarbojas, kopīgi pildot pienākumus, lai visiem bērniem nodrošinātu aizsargājošu un iespējas palielinošu vidi;

| 29. | mudina dalībvalstis īstenot tādu politiku, kura atvieglo pienācīgu darbvietu izveidi un saglabāšanu, un izstrādāt apmācību sistēmas, uzlabojot kvalifikāciju un darba apstākļus, paredzot tāldarba un elastīga darbalaika izmantošanas iespējas, kas vecākiem palīdzētu iekļūt darba tirgū vai atgriezties tajā pēc pārtraukuma karjerā; |
| --- | --- |

29.

mudina dalībvalstis īstenot tādu politiku, kura atvieglo pienācīgu darbvietu izveidi un saglabāšanu, un izstrādāt apmācību sistēmas, uzlabojot kvalifikāciju un darba apstākļus, paredzot tāldarba un elastīga darbalaika izmantošanas iespējas, kas vecākiem palīdzētu iekļūt darba tirgū vai atgriezties tajā pēc pārtraukuma karjerā;

| 30. | aicina ES iestādes un aģentūras, dalībvalstu iestādes un citas ieinteresētās personas skaidri noteikt lomas, pienākumus, regulāru dialogu un procedūras gadījumos, kad bērniem ir nepieciešama aizsardzība pārrobežu situācijās; |
| --- | --- |

30.

aicina ES iestādes un aģentūras, dalībvalstu iestādes un citas ieinteresētās personas skaidri noteikt lomas, pienākumus, regulāru dialogu un procedūras gadījumos, kad bērniem ir nepieciešama aizsardzība pārrobežu situācijās;

| 31. | iesaka dalībvalstīm garantēt brīvas, iekļaujošas un kvalitatīvas publiskās izglītības pieejamību jebkurā vecumā, tostarp agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes un oficiālās un neoficiālās izglītības pieejamību, veicinot bērnu emocionālo, sociālo, kognitīvo un fizisko attīstību, noteikt atbilstošu pedagogu un audzēkņu proporciju un veicināt sociālo daudzveidību izglītībā, lai garantētu bērnu drošību un labklājību, nodrošinātu, ka visi bērni var gūt labumu no iekļaujošas kvalitatīvas izglītības, un tādējādi maksimāli palielinātu izglītības sistēmu ietekmi uz iespēju vienlīdzību un pārrautu nabadzības ciklu; |
| --- | --- |

31.

iesaka dalībvalstīm garantēt brīvas, iekļaujošas un kvalitatīvas publiskās izglītības pieejamību jebkurā vecumā, tostarp agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes un oficiālās un neoficiālās izglītības pieejamību, veicinot bērnu emocionālo, sociālo, kognitīvo un fizisko attīstību, noteikt atbilstošu pedagogu un audzēkņu proporciju un veicināt sociālo daudzveidību izglītībā, lai garantētu bērnu drošību un labklājību, nodrošinātu, ka visi bērni var gūt labumu no iekļaujošas kvalitatīvas izglītības, un tādējādi maksimāli palielinātu izglītības sistēmu ietekmi uz iespēju vienlīdzību un pārrautu nabadzības ciklu;

| 32. | mudina dalībvalstis palielināt piedāvāto izglītības pakalpojumu kvalitāti, piemērojot individuālu pieeju un veicinot sadarbību starp skolotājiem, sociālajiem darbiniekiem un vecākiem, lai izvairītos no tā, ka bērni un jaunieši pārtrauc mācības; |
| --- | --- |

32.

mudina dalībvalstis palielināt piedāvāto izglītības pakalpojumu kvalitāti, piemērojot individuālu pieeju un veicinot sadarbību starp skolotājiem, sociālajiem darbiniekiem un vecākiem, lai izvairītos no tā, ka bērni un jaunieši pārtrauc mācības;

| 33. | aicina dalībvalstis īpašu uzmanību veltīt tam, lai pilnveidotu agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pieejamību par pieņemamām cenām, uzskatot to par sociālu investīciju, kuras mērķis ir novērst nevienlīdzību un problēmas, ar kurām it īpaši saskaras bērni no maznodrošinātām ģimenēm, un veicināt vecāku izpratni par labumiem, ko sniedz aktīva līdzdalība agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes programmās; |
| --- | --- |

33.

aicina dalībvalstis īpašu uzmanību veltīt tam, lai pilnveidotu agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes pieejamību par pieņemamām cenām, uzskatot to par sociālu investīciju, kuras mērķis ir novērst nevienlīdzību un problēmas, ar kurām it īpaši saskaras bērni no maznodrošinātām ģimenēm, un veicināt vecāku izpratni par labumiem, ko sniedz aktīva līdzdalība agrīnās pirmsskolas izglītības un aprūpes programmās;

| 34. | aicina dalībvalstis popularizēt iekļaujošu izglītības sistēmu, ne tikai palielinot īpašās apmācības pedagogu skaitu, bet arī integrējot bērnus ar īpašām izglītības vajadzībām parastajās klasēs; |
| --- | --- |

34.

aicina dalībvalstis popularizēt iekļaujošu izglītības sistēmu, ne tikai palielinot īpašās apmācības pedagogu skaitu, bet arī integrējot bērnus ar īpašām izglītības vajadzībām parastajās klasēs;

| 35. | mudina dalībvalstis nodrošināt silīšu un bērnudārzu vispārēju un vienlīdzīgu pieejamību visu sociālo grupu bērniem; |
| --- | --- |

35.

mudina dalībvalstis nodrošināt silīšu un bērnudārzu vispārēju un vienlīdzīgu pieejamību visu sociālo grupu bērniem;

| 36. | iesaka dalībvalstīm veicināt visu bērnu pilnīgu iesaistīšanos izglītības apguvē, nodrošinot bezmaksas mācību pamatmateriālus, sātīgas maltītes skolā un skolas transportu nabadzīgiem vai nabadzības riskam pakļautiem bērniem, lai palielinātu pašreizējo publisko investīciju efektivitāti šajā jomā un sekmīgāk cīnītos pret nabadzības nodošanu no paaudzes paaudzē; |
| --- | --- |

36.

iesaka dalībvalstīm veicināt visu bērnu pilnīgu iesaistīšanos izglītības apguvē, nodrošinot bezmaksas mācību pamatmateriālus, sātīgas maltītes skolā un skolas transportu nabadzīgiem vai nabadzības riskam pakļautiem bērniem, lai palielinātu pašreizējo publisko investīciju efektivitāti šajā jomā un sekmīgāk cīnītos pret nabadzības nodošanu no paaudzes paaudzē;

| 37. | mudina dalībvalstis garantēt bezmaksas kvalitatīvu publisko veselības aprūpi attiecībā uz profilaksi, vakcinācijas programmām, primāro aprūpi un diagnosticēšanas, ārstēšanas un rehabilitācijas pieejamību, nodrošināt runas traucējumu un psiholoģisko terapiju bērniem, garantēt sievietēm tiesības uz seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību, nodrošinot jaundzimušo un mātes veselības aprūpi un aprūpi mājās pirmsdzemdību un pēcdzemdību periodā, it īpaši priekšlaicīgu dzemdību gadījumos, un ģimenes ārstu, medmāsu, zobārstu, ģimenes konsultantu un garīgās veselības speciālistu pieejamību visiem bērniem un viņu ģimenēm; aicina dalībvalstis un Komisiju integrēt šos aspektus valstu un ES sabiedrības veselības aizsardzības stratēģijās; |
| --- | --- |

37.

mudina dalībvalstis garantēt bezmaksas kvalitatīvu publisko veselības aprūpi attiecībā uz profilaksi, vakcinācijas programmām, primāro aprūpi un diagnosticēšanas, ārstēšanas un rehabilitācijas pieejamību, nodrošināt runas traucējumu un psiholoģisko terapiju bērniem, garantēt sievietēm tiesības uz seksuālās un reproduktīvās veselības aizsardzību, nodrošinot jaundzimušo un mātes veselības aprūpi un aprūpi mājās pirmsdzemdību un pēcdzemdību periodā, it īpaši priekšlaicīgu dzemdību gadījumos, un ģimenes ārstu, medmāsu, zobārstu, ģimenes konsultantu un garīgās veselības speciālistu pieejamību visiem bērniem un viņu ģimenēm; aicina dalībvalstis un Komisiju integrēt šos aspektus valstu un ES sabiedrības veselības aizsardzības stratēģijās;

| 38. | iesaka, lai dalībvalstis sniedz nepieciešamo atbalstu nolūkā visiem bērniem nodrošināt tiesības uz kultūru, sportu un atpūtu, kā arī atklātas telpas un veselīgas vides pieejamību, īpašu uzmanību pievēršot vienlīdzīgas pieejamības un kvalitātes nodrošināšanai nabadzīgiem bērniem, bērniem attālos reģionos, bērniem ar invaliditāti, bērniem, kas pieder pie nacionālām, etniskām, reliģiskām vai lingvistiskām minoritātēm, migrantu bērniem, bērniem, kuri pārvietojas ES teritorijā neatkarīgi no viņu valstspiederības, un pamestiem bērniem; atgādina par tiesībām rotaļāties, kas noteiktas ANO Konvencijā par bērna tiesībām; |
| --- | --- |

38.

iesaka, lai dalībvalstis sniedz nepieciešamo atbalstu nolūkā visiem bērniem nodrošināt tiesības uz kultūru, sportu un atpūtu, kā arī atklātas telpas un veselīgas vides pieejamību, īpašu uzmanību pievēršot vienlīdzīgas pieejamības un kvalitātes nodrošināšanai nabadzīgiem bērniem, bērniem attālos reģionos, bērniem ar invaliditāti, bērniem, kas pieder pie nacionālām, etniskām, reliģiskām vai lingvistiskām minoritātēm, migrantu bērniem, bērniem, kuri pārvietojas ES teritorijā neatkarīgi no viņu valstspiederības, un pamestiem bērniem; atgādina par tiesībām rotaļāties, kas noteiktas ANO Konvencijā par bērna tiesībām;

| 39. | uzsver, ka ir jāpastiprina nabadzīgo un sociāli atstumto bērnu aizsardzība pret vardarbību ģimenē; |
| --- | --- |

39.

uzsver, ka ir jāpastiprina nabadzīgo un sociāli atstumto bērnu aizsardzība pret vardarbību ģimenē;

| 40. | aicina dalībvalstis, it īpaši tās, kurās sociālā nevienlīdzība ir izteiktāka, saskaņā ar agrīnas iejaukšanās pieeju pastiprināt valsts garantētās sociālās tiesības un uzlabot valsts garantēto pakalpojumu un sociālās aizsardzības pieejamību, sociālā drošības dienestos palielinot to darbinieku un profesionāļu skaitu, kuri strādā ar bērniem un viņu ģimenēm, un pastiprinot medicīnisko, psiholoģisko un sociālo aprūpi, to novirzot uz visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem, it īpaši bērniem; |
| --- | --- |

40.

aicina dalībvalstis, it īpaši tās, kurās sociālā nevienlīdzība ir izteiktāka, saskaņā ar agrīnas iejaukšanās pieeju pastiprināt valsts garantētās sociālās tiesības un uzlabot valsts garantēto pakalpojumu un sociālās aizsardzības pieejamību, sociālā drošības dienestos palielinot to darbinieku un profesionāļu skaitu, kuri strādā ar bērniem un viņu ģimenēm, un pastiprinot medicīnisko, psiholoģisko un sociālo aprūpi, to novirzot uz visnabadzīgākajiem iedzīvotājiem, it īpaši bērniem;

| 41. | iesaka dalībvalstīm ieviest mehānismus, kas veicina un nodrošina bērnu līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kuri ietekmē viņu dzīvi, un ļaut viņiem un mudināt viņus izteikt uz informāciju balstītu viedokli, nodrošinot, ka šim viedoklim tiek piešķirta pienācīga nozīme un tas tiek atspoguļots svarīgākajos viņus ietekmējošos lēmumos; |
| --- | --- |

41.

iesaka dalībvalstīm ieviest mehānismus, kas veicina un nodrošina bērnu līdzdalību tādu lēmumu pieņemšanā, kuri ietekmē viņu dzīvi, un ļaut viņiem un mudināt viņus izteikt uz informāciju balstītu viedokli, nodrošinot, ka šim viedoklim tiek piešķirta pienācīga nozīme un tas tiek atspoguļots svarīgākajos viņus ietekmējošos lēmumos;

| 42. | atzīst pilsoniskās sabiedrības, tostarp bērnu tiesību aizsardzības organizāciju un nabadzības apkarošanas organizāciju, lomu saskaņotas ES politikas nodrošināšanā un prasa pastiprināt pilsonisko dialogu par bērnu nabadzības nepieļaušanu un novēršanu dalībvalstīs; |
| --- | --- |

42.

atzīst pilsoniskās sabiedrības, tostarp bērnu tiesību aizsardzības organizāciju un nabadzības apkarošanas organizāciju, lomu saskaņotas ES politikas nodrošināšanā un prasa pastiprināt pilsonisko dialogu par bērnu nabadzības nepieļaušanu un novēršanu dalībvalstīs;

| 43. | mudina Komisiju priekšlaicīgas mācību pamešanas līmeni un bērnu nabadzības novēršanu noteikt par nepārprotamu prioritāti; |
| --- | --- |

43.

mudina Komisiju priekšlaicīgas mācību pamešanas līmeni un bērnu nabadzības novēršanu noteikt par nepārprotamu prioritāti;

| 44. | aicina dalībvalstis un Komisiju aktīvi piedalīties cīņā pret bērnu tirdzniecību jebkāda veida izmantošanas nolūkā, tostarp darbam, piespiedu laulībām, nelikumīgai adopcijai, nelikumīgām darbībām un seksuālai izmantošanai; |
| --- | --- |

44.

aicina dalībvalstis un Komisiju aktīvi piedalīties cīņā pret bērnu tirdzniecību jebkāda veida izmantošanas nolūkā, tostarp darbam, piespiedu laulībām, nelikumīgai adopcijai, nelikumīgām darbībām un seksuālai izmantošanai;

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt to Eiropas līmeņa un starpvalstu tīklu darbību, kuri apkaro bērnu un jauniešu nabadzību un sociālo atstumtību; norāda, ka ir īpaši jāatbalsta attālo un vismazāk attīstīto reģionu integrācija šādos tīklos un institūcijās; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt to Eiropas līmeņa un starpvalstu tīklu darbību, kuri apkaro bērnu un jauniešu nabadzību un sociālo atstumtību; norāda, ka ir īpaši jāatbalsta attālo un vismazāk attīstīto reģionu integrācija šādos tīklos un institūcijās;

| 46. | uzskata, ka tiesības uz bezmaksas vispārējo izglītību, veselības aizsardzību un sociālo drošību ir pamatnosacījumi nabadzības, it īpaši bērnu nabadzības, apkarošanai; paturot prātā šo mērķi un ņemot vērā publisko pakalpojumu pavājināšanos, aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest garantiju bērniem, lai ikvienam nabadzīgam bērnam būtu pieejama bezmaksas veselības aprūpe, izglītība, bērnu aprūpe, pienācīgs mājoklis un atbilstošs uzturs; šai garantijai vajadzētu būt daļai no Eiropas integrētā plāna bērnu nabadzības apkarošanai, kurš ietvertu gan minēto garantiju bērniem, gan programmas, kas vecākiem piedāvā iespējas izkļūt no sociālās atstumtības un iekļauties darba tirgū, kā arī atbilstošu atbalstu; |
| --- | --- |

46.

uzskata, ka tiesības uz bezmaksas vispārējo izglītību, veselības aizsardzību un sociālo drošību ir pamatnosacījumi nabadzības, it īpaši bērnu nabadzības, apkarošanai; paturot prātā šo mērķi un ņemot vērā publisko pakalpojumu pavājināšanos, aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest garantiju bērniem, lai ikvienam nabadzīgam bērnam būtu pieejama bezmaksas veselības aprūpe, izglītība, bērnu aprūpe, pienācīgs mājoklis un atbilstošs uzturs; šai garantijai vajadzētu būt daļai no Eiropas integrētā plāna bērnu nabadzības apkarošanai, kurš ietvertu gan minēto garantiju bērniem, gan programmas, kas vecākiem piedāvā iespējas izkļūt no sociālās atstumtības un iekļauties darba tirgū, kā arī atbilstošu atbalstu;

| 47. | aicina dalībvalstis ar pašvaldību palīdzību atbalstīt bērniem un ģimenēm paredzētos vietējos atbalsta centrus — it īpaši kopienās un/vai rajonos, kurus visvairāk skar bērnu nabadzība —, kas sniedz ne tikai juridisku palīdzību un/vai konsultācijas, konsultācijas vecākiem un ar skolu saistītu atbalstu, bet arī apmācību un norādījumus, piemēram, veselīga dzīvesveida un interneta drošas izmantošanas jomā; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis ar pašvaldību palīdzību atbalstīt bērniem un ģimenēm paredzētos vietējos atbalsta centrus — it īpaši kopienās un/vai rajonos, kurus visvairāk skar bērnu nabadzība —, kas sniedz ne tikai juridisku palīdzību un/vai konsultācijas, konsultācijas vecākiem un ar skolu saistītu atbalstu, bet arī apmācību un norādījumus, piemēram, veselīga dzīvesveida un interneta drošas izmantošanas jomā;

| 48. | iesaka Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt statistikas metodes, ar kuru palīdzību nabadzības, sociālās atstumtības, nevienlīdzības, diskriminācijas un bērnu labklājības (vecāku ienākumi, kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu pieejamība, piedalīšanās sociālos un kultūras pasākumos, oficiālu un neoficiālu izglītības pasākumu pieejamība, pakļautība fiziskam riskam, drošība, ģimenes vides stabilitāte un apmierinātība ar dzīves līmeni) mērīšanā integrē daudzdimensionālus rādītājus sadalījumā pēc vecuma, dzimuma un konkrētām mazaizsargāto iedzīvotāju grupām, lai izstrādātu uz informāciju un pierādījumiem balstītu politiku un ņemtu vērā relatīvo nabadzības mērījumu ierobežojumus un UNDP, UNICEF, ESAO un Sociālās aizsardzības komitejas Rādītāju apakšgrupas darbu, neaprobežojoties tikai ar nabadzības un sociālās atstumtības risku (AROPE) raksturojošiem rādītājiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstošus uz visaptverošu pieeju pamatotus risinājumus un pilnībā izmantot datus, kuri apkopoti saistībā ar tādām iniciatīvām kā UNICEF izstrādātā Trūkuma daudzkāršas pārklāšanās analīze (Multi-Overlapping Deprivation Analysis (MODA)); uzsver, ka ir jāizstrādā papildu rādītāji, lai uzlabotu pakalpojumu kvalitātes, rezultātu un pakalpojumu pieejamības novērtēšanu, piemēram, saistībā ar vecāku sociāli ekonomisko statusu un grupu (migranti vai minoritāšu pārstāvji), dzimumu, invaliditāti un ģeogrāfisko aspektu; |
| --- | --- |

48.

iesaka Komisijai un dalībvalstīm izstrādāt statistikas metodes, ar kuru palīdzību nabadzības, sociālās atstumtības, nevienlīdzības, diskriminācijas un bērnu labklājības (vecāku ienākumi, kvalitatīvu sabiedrisko pakalpojumu pieejamība, piedalīšanās sociālos un kultūras pasākumos, oficiālu un neoficiālu izglītības pasākumu pieejamība, pakļautība fiziskam riskam, drošība, ģimenes vides stabilitāte un apmierinātība ar dzīves līmeni) mērīšanā integrē daudzdimensionālus rādītājus sadalījumā pēc vecuma, dzimuma un konkrētām mazaizsargāto iedzīvotāju grupām, lai izstrādātu uz informāciju un pierādījumiem balstītu politiku un ņemtu vērā relatīvo nabadzības mērījumu ierobežojumus un UNDP, UNICEF, ESAO un Sociālās aizsardzības komitejas Rādītāju apakšgrupas darbu, neaprobežojoties tikai ar nabadzības un sociālās atstumtības risku (AROPE) raksturojošiem rādītājiem; aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstošus uz visaptverošu pieeju pamatotus risinājumus un pilnībā izmantot datus, kuri apkopoti saistībā ar tādām iniciatīvām kā UNICEF izstrādātā Trūkuma daudzkāršas pārklāšanās analīze (Multi-Overlapping Deprivation Analysis (MODA)); uzsver, ka ir jāizstrādā papildu rādītāji, lai uzlabotu pakalpojumu kvalitātes, rezultātu un pakalpojumu pieejamības novērtēšanu, piemēram, saistībā ar vecāku sociāli ekonomisko statusu un grupu (migranti vai minoritāšu pārstāvji), dzimumu, invaliditāti un ģeogrāfisko aspektu;

| 49. | aicina Eiropas Ekonomikas un sociālo komiteju un Reģionu komiteju sagatavot atzinumus par investīcijām bērnos; |
| --- | --- |

49.

aicina Eiropas Ekonomikas un sociālo komiteju un Reģionu komiteju sagatavot atzinumus par investīcijām bērnos;

| 50. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm. |
| --- | --- |

50.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai un dalībvalstīm.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0070.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0328.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0266.

(4)  OV C 153 E, 31.5.2013., 57. lpp.

(5)  OV C 199 E, 7.7.2012., 77. lpp.

(6)  OV C 199 E, 7.7.2012., 25. lpp.

(7)  OV C 70 E, 8.3.2012., 8. lpp.

(8)  OV C 9 E, 15.1.2010., 11. lpp.

(9)  OV C 41 E, 19.2.2009., 24. lpp.

(10)  Eiropas neatkarīgo sociālās integrācijas ekspertu tīkla kopsavilkuma ziņojums “Ieguldījums bērnos: nabadzības apburtā loka pārraušana — pētījums par valstu politiku”, Brisele, 2014. gads.

(11)  Save the Children ziņojums “Bērnu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā” (Child Poverty and Social Exclusion in Europe), Brisele, 2014. gads, 5. lpp.

(12)  Save the Children ziņojums “Bērnu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā” (Child Poverty and Social Exclusion in Europe), Brisele, 2014. gads, 5. lpp.

(13)  UNICEF Pētījumu centra 2014. gada ziņojums “Recesijas laika bērni — ekonomikas krīzes ietekme uz bērnu labklājību bagātajās valstīs”, Innocenti Report Card 12, UNICEF Pētījumu centrs, Florence, 2. lpp.

(14)  Save the Children ziņojums “Bērnu nabadzība un sociālā atstumtība Eiropā” (Child Poverty and Social Exclusion in Europe), Brisele, 2014. gads, 14. lpp.

(15)  Komisijas ziņojums “Pētījums par līdzekļiem politikas īstenošanai bērnu nabadzības jomā” (Study regarding funds for implementing policy regarding child poverty), 2008. gads, 9. lpp.

(16)  EU-SILC (Eiropas Savienības statistika par ienākumiem un dzīves apstākļiem).

(17)  Drivers, “Universālas un kvalitatīvas agrīnās bērnības programmas, kas atbilst vajadzībai veicināt labāku un vienlīdzīgāku iznākumu bērnībā un turpmākajā dzīvē” (Universal, quality early childhood programmes that are responsive to need promote better and more equal outcomes in childhood and later life), 2014. gads.

(18)  Pamatojoties uz Eurofound pētījumu.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/31 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/31

---

P8_TA(2015)0402

Kohēzijas politika un marginalizētas iedzīvotāju grupas

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par kohēzijas politiku un marginalizētām iedzīvotāju grupām (2014/2247(INI))

(2017/C 366/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 151., 153., 162. un 174.–176. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 151., 153., 162. un 174.–176. pantu,

| — | ņemot vērā ES Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas konvencijas, kas aizsargā cilvēktiesības un pamatbrīvības, jo īpaši Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) un attiecīgo Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Sociālo hartu un attiecīgos Eiropas Sociālo tiesību komitejas ieteikumus, kā arī Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas konvencijas, kas aizsargā cilvēktiesības un pamatbrīvības, jo īpaši Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju (ECTK) un attiecīgo Eiropas Cilvēktiesību tiesas judikatūru, Eiropas Sociālo hartu un attiecīgos Eiropas Sociālo tiesību komitejas ieteikumus, kā arī Eiropas Padomes Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību,

| — | ņemot vērā ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām,

| — | ņemot vērā SDO Konvenciju par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām neatkarīgās valstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO Konvenciju par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām neatkarīgās valstīs,

| — | ņemot vērā ES diskriminācijas novēršanas direktīvas, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 14. pantu un minētās konvencijas 12. protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES diskriminācijas novēršanas direktīvas, Eiropas Cilvēktiesību konvencijas 14. pantu un minētās konvencijas 12. protokolu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2011. gada 5. janvāra Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 2011. gada 5. janvāra Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “KNR”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1) (turpmāk “KNR”),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1301/2013 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu un īpašiem noteikumiem attiecībā uz mērķi “Investīcijas izaugsmei un nodarbinātībai” un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 1080/2006 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Regulu (ES) Nr. 437/2010, ar ko Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu groza attiecībā uz nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu atbalstam paredzētas mājokļu intervences atbilstību (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 19. maija Regulu (ES) Nr. 437/2010, ar ko Regulu (EK) Nr. 1080/2006 par Eiropas Reģionālās attīstības fondu groza attiecībā uz nelabvēlīgos apstākļos esošu kopienu atbalstam paredzētas mājokļu intervences atbilstību (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1304/2013 par Eiropas Sociālo fondu un ar ko atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1081/2006 (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1381/2013, ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1381/2013, ar ko izveido programmu “Tiesības, vienlīdzība un pilsonība” laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 11. marta Regulu (ES) Nr. 223/2014 par Eiropas atbalsta fondu vistrūcīgākajām personām (6),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 7. janvāra Deleģēto regulu (ES) Nr. 240/2014 par Eiropas rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību saistībā ar Eiropas strukturālajiem un investīciju fondiem (7),

| — | ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas Komisijas 7. un 8. progresa ziņojumu par ES kohēzijas politiku un 2013. gada stratēģisko ziņojumu par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 26. februāra rezolūciju par Eiropas Komisijas 7. un 8. progresa ziņojumu par ES kohēzijas politiku un 2013. gada stratēģisko ziņojumu par programmu īstenošanu 2007.–2013. gadā (8),

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par progresu, kas gūts, īstenojot dalībvalstu stratēģijas romu tautības iedzīvotāju integrācijai (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. decembra rezolūciju par progresu, kas gūts, īstenojot dalībvalstu stratēģijas romu tautības iedzīvotāju integrācijai (9),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par sociālajiem mājokļiem Eiropas Savienībā (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par sociālajiem mājokļiem Eiropas Savienībā (10),

| — | ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 9. marta rezolūciju par ES stratēģiju romu integrācijai (11),

| — | ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 20. maija rezolūciju par kohēzijas politikas ieguldījumu Lisabonas mērķu un stratēģijas “ES 2020” mērķu sasniegšanā (12),

| — | ņemot vērā 2009. gada 11. marta rezolūciju par romu sociālo stāvokli un labāku piekļuvi ES darba tirgum (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 11. marta rezolūciju par romu sociālo stāvokli un labāku piekļuvi ES darba tirgum (13),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē. Ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšana Savienībā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 23. jūlija sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju “Ieguldījumi darbvietās un izaugsmē. Ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas veicināšana Savienībā”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. februāra tematisko vadlīniju dokumentu par romiem un marginalizētām iedzīvotāju grupām (tematiskais mērķis Nr. 9 — sociālā iekļaušana un nabadzība), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 27. februāra tematisko vadlīniju dokumentu par romiem un marginalizētām iedzīvotāju grupām (tematiskais mērķis Nr. 9 — sociālā iekļaušana un nabadzība),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. aprīļa paziņojumu “Ziņojums par to, kā īsteno ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām” (COM(2014)0209), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 2. aprīļa paziņojumu “Ziņojums par to, kā īsteno ES programmu attiecībā uz romu integrācijas valsts stratēģijām” (COM(2014)0209),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 21. maija paziņojumu “Romu integrācijas valstu stratēģijas: pirmais solis ES programmas īstenošanā” (COM(2012)0226), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 21. maija paziņojumu “Romu integrācijas valstu stratēģijas: pirmais solis ES programmas īstenošanā” (COM(2012)0226),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu “Eiropas stratēģija Donavas reģionam” (COM(2010)0715), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 8. decembra paziņojumu “Eiropas stratēģija Donavas reģionam” (COM(2010)0715),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. decembra paziņojumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 12. decembra paziņojumu “Eiropas platforma cīņai pret nabadzību un sociālo atstumtību: Eiropas pamatprogramma sociālai un teritoriālai kohēzijai” (COM(2010)0758),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 3. marta paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. decembra ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 9. decembra ieteikumu par efektīviem romu integrācijas pasākumiem dalībvalstīs (14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 1. jūlija Vadlīnijas par Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu izglītības segregācijas un teritoriālās segregācijas novēršanā (projekts), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 1. jūlija Vadlīnijas par Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanu izglītības segregācijas un teritoriālās segregācijas novēršanā (projekts),

| — | ņemot vērā 2015. gada 24. februāra jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild rakstiski, par marginalizētu iedzīvotāju grupu finansēšanu (E-002782/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 24. februāra jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild rakstiski, par marginalizētu iedzīvotāju grupu finansēšanu (E-002782/2015),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Romu integrācijas stratēģijas” (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu “Romu integrācijas stratēģijas” (15),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0314/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0314/2015),

| A. | tā kā kohēzijas politikas mērķis ir uzlabot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, mazināt sociālās atšķirības, tostarp samazināt un izskaust nabadzību un atstumtību, kas panākams, novēršot segregāciju un veicinot vienlīdzīgu piekļuvi un iespējas visiem iedzīvotājiem, tostarp visvairāk marginalizētajām iedzīvotāju grupām, kā arī tām grupām un visu vecuma grupu cilvēkiem, kas saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību un kam trūkst piekļuves izglītībai, nodarbinātībai, mājokļiem un veselības aprūpes sistēmām; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzijas politikas mērķis ir uzlabot ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju, mazināt sociālās atšķirības, tostarp samazināt un izskaust nabadzību un atstumtību, kas panākams, novēršot segregāciju un veicinot vienlīdzīgu piekļuvi un iespējas visiem iedzīvotājiem, tostarp visvairāk marginalizētajām iedzīvotāju grupām, kā arī tām grupām un visu vecuma grupu cilvēkiem, kas saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību un kam trūkst piekļuves izglītībai, nodarbinātībai, mājokļiem un veselības aprūpes sistēmām;

| B. | tā kā ar kohēzijas politiku, kas noteikta 1986. gada Vienotajā Eiropas aktā, ir paredzēts mazināt dažādo reģionu atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību; tā kā Līgums par Eiropas Savienības darbību kohēziju papildina ar vēl vienu aspektu, minot “ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar kohēzijas politiku, kas noteikta 1986. gada Vienotajā Eiropas aktā, ir paredzēts mazināt dažādo reģionu atšķirības un vismazāk attīstīto reģionu atpalicību; tā kā Līgums par Eiropas Savienības darbību kohēziju papildina ar vēl vienu aspektu, minot “ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju”;

| C. | tā kā sociālās kohēzijas mērķa sasniegšanas nolūkā marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušanas politikā vajadzīga Eiropas rīcība un dalībvalstīm ir jāizmanto savas kompetences šajā jomā, īstenojot atbalsta darbības un darbības transnacionālu un nacionālu programmu ietvaros; |
| --- | --- |

C.

tā kā sociālās kohēzijas mērķa sasniegšanas nolūkā marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušanas politikā vajadzīga Eiropas rīcība un dalībvalstīm ir jāizmanto savas kompetences šajā jomā, īstenojot atbalsta darbības un darbības transnacionālu un nacionālu programmu ietvaros;

| D. | tā kā 2010. gadā tika radīta iespēja Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) izmantot marginalizēto iedzīvotāju grupu finansēšanai; tā kā 2014.–2020. gada kohēzijas politikas tiesiskais regulējums sniedz stratēģisku pieeju; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2010. gadā tika radīta iespēja Eiropas Reģionālās attīstības fondu (ERAF) izmantot marginalizēto iedzīvotāju grupu finansēšanai; tā kā 2014.–2020. gada kohēzijas politikas tiesiskais regulējums sniedz stratēģisku pieeju;

| E. | tā kā Regulā (ES) Nr. 1304/2013 noteikts, ka ESF sniedz atbalstu cilvēkiem, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, ilgstošiem bezdarbniekiem, invalīdiem, migrantiem, etniskajām minoritātēm, sociāli atstumtām kopienām un visu vecuma grupu cilvēkiem, kas saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Regulā (ES) Nr. 1304/2013 noteikts, ka ESF sniedz atbalstu cilvēkiem, tostarp nelabvēlīgā situācijā esošām grupām, piemēram, ilgstošiem bezdarbniekiem, invalīdiem, migrantiem, etniskajām minoritātēm, sociāli atstumtām kopienām un visu vecuma grupu cilvēkiem, kas saskaras ar nabadzību un sociālo atstumtību;

| F. | tā kā 2014.–2020. gada plānošanas periodā vismaz 23,1 % kohēzijas politikas budžeta tiks piešķirts ESF ieguldījumiem; tā kā ERAF un ESF ir īpaša un svarīga loma — katrā dalībvalstī vismaz 20 % no ESF ir paredzēti īpašajam mērķim veicināt sociālo iekļaušanu un apkarot nabadzību un visu veidu diskrimināciju, tāpēc tas ir izšķirīgi svarīgs rīks, ar ko veicināt marginalizēto iedzīvotāju grupu lielāku iekļautību; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2014.–2020. gada plānošanas periodā vismaz 23,1 % kohēzijas politikas budžeta tiks piešķirts ESF ieguldījumiem; tā kā ERAF un ESF ir īpaša un svarīga loma — katrā dalībvalstī vismaz 20 % no ESF ir paredzēti īpašajam mērķim veicināt sociālo iekļaušanu un apkarot nabadzību un visu veidu diskrimināciju, tāpēc tas ir izšķirīgi svarīgs rīks, ar ko veicināt marginalizēto iedzīvotāju grupu lielāku iekļautību;

| G. | tā kā Regulā (ES) Nr. 1303/2013 ir paredzēti vairāki ar nediskriminēšanu, dzimumu un invaliditāti saistīti priekšnosacījumi, kas ir jāievēro (16); |
| --- | --- |

G.

tā kā Regulā (ES) Nr. 1303/2013 ir paredzēti vairāki ar nediskriminēšanu, dzimumu un invaliditāti saistīti priekšnosacījumi, kas ir jāievēro (16);

| H. | tā kā Komisijas sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju liecina, ka ekonomikas krīzes dēļ ir palielinājusies nabadzība un sociālā atstumtība; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisijas sestais ziņojums par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju liecina, ka ekonomikas krīzes dēļ ir palielinājusies nabadzība un sociālā atstumtība;

| I. | tā kā ekonomikas krīze un tās rezultātā pieņemtie budžeta samazinājumi un taupības pasākumi ir izraisījuši daudzas problēmas, kas pašvaldībām bieži ir radījušas smagas budžeta grūtības, novedot pie tā, ka, risinot ar marginalizētām iedzīvotāju grupām saistītus jautājumus un mēģinot uzlabot to iekļaušanu un novērst lielāku segregāciju, iespējas ir ierobežotas, jo politika šajā jomā ir atkarīga galvenokārt — un bieži vien tikai — no Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) finansējuma; |
| --- | --- |

I.

tā kā ekonomikas krīze un tās rezultātā pieņemtie budžeta samazinājumi un taupības pasākumi ir izraisījuši daudzas problēmas, kas pašvaldībām bieži ir radījušas smagas budžeta grūtības, novedot pie tā, ka, risinot ar marginalizētām iedzīvotāju grupām saistītus jautājumus un mēģinot uzlabot to iekļaušanu un novērst lielāku segregāciju, iespējas ir ierobežotas, jo politika šajā jomā ir atkarīga galvenokārt — un bieži vien tikai — no Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) finansējuma;

| J. | tā kā ekonomikas krīzes sekas un izdevumu samazināšana sabiedrisko pakalpojumu jomā ir īpaši pasliktinājušas sieviešu stāvokli marginalizētās iedzīvotāju grupās; |
| --- | --- |

J.

tā kā ekonomikas krīzes sekas un izdevumu samazināšana sabiedrisko pakalpojumu jomā ir īpaši pasliktinājušas sieviešu stāvokli marginalizētās iedzīvotāju grupās;

| K. | tā kā sievietes marginalizētās iedzīvotāju grupās saskaras ar smagāku vairākiemeslu diskrimināciju un viņu nodarbinātības līmenis ir daudz zemāks nekā vīriešiem tajās pašās grupās un citām sievietēm; |
| --- | --- |

K.

tā kā sievietes marginalizētās iedzīvotāju grupās saskaras ar smagāku vairākiemeslu diskrimināciju un viņu nodarbinātības līmenis ir daudz zemāks nekā vīriešiem tajās pašās grupās un citām sievietēm;

| L. | tā kā iekļaušanas politikas īstenošanā ir iesaistīti un bieži vien ir svarīgi daudzi dažādu līmeņu un nozaru publiskā un privātā sektora dalībnieki, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, un tāpēc ir vajadzīga saskaņota un labi koordinēta pieeja; |
| --- | --- |

L.

tā kā iekļaušanas politikas īstenošanā ir iesaistīti un bieži vien ir svarīgi daudzi dažādu līmeņu un nozaru publiskā un privātā sektora dalībnieki, tostarp pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, un tāpēc ir vajadzīga saskaņota un labi koordinēta pieeja;

| M. | tā kā marginalizētas iedzīvotāju grupas definīcijas Eiropas Savienības līmenī šobrīd nav; tā kā ziņojums izprotams, vispirms izprotot marginalizāciju, par pamatu ņemot marginalizēto iedzīvotāju grupu īpašu pazīmju un īpašību analīzi, kurā tiktu ņemta vērā to īpašie apstākļi un vajadzības, piemēram, dzīves un darba apstākļi, ierobežota izglītības un veselības aprūpes sistēmu un darba pieejamība, priekšlaicīga mācību izbeigšana līdztekus strukturālai un sistēmiskai atstumtībai, un kuras mērķis būtu nodrošināt minēto grupu sociālekonomisko iekļautību; |
| --- | --- |

M.

tā kā marginalizētas iedzīvotāju grupas definīcijas Eiropas Savienības līmenī šobrīd nav; tā kā ziņojums izprotams, vispirms izprotot marginalizāciju, par pamatu ņemot marginalizēto iedzīvotāju grupu īpašu pazīmju un īpašību analīzi, kurā tiktu ņemta vērā to īpašie apstākļi un vajadzības, piemēram, dzīves un darba apstākļi, ierobežota izglītības un veselības aprūpes sistēmu un darba pieejamība, priekšlaicīga mācību izbeigšana līdztekus strukturālai un sistēmiskai atstumtībai, un kuras mērķis būtu nodrošināt minēto grupu sociālekonomisko iekļautību;

| N. | tā kā Komisija nav sniegusi marginalizētu iedzīvotāju grupu definīciju, ļaujot par definīciju lemt dalībvalstīm uz nacionālo rādītāju pamata; taču norāda, ka par marginalizāciju var liecināt virkne rādītāju, piemēram, sociālā atstumtība, augsts ilgtermiņa bezdarbs, zems izglītības līmenis, (ārkārtīgi) slikti sadzīves apstākļi, augsts diskriminācijas līmenis un pārāk liela ekspozīcija veselības apdraudējumiem un/vai veselības aprūpes nepieejamība, t. i., runa ir par iedzīvotāju grupām, kas ir visneaizsargātākās un kam visvairāk vajadzīga palīdzība; |
| --- | --- |

N.

tā kā Komisija nav sniegusi marginalizētu iedzīvotāju grupu definīciju, ļaujot par definīciju lemt dalībvalstīm uz nacionālo rādītāju pamata; taču norāda, ka par marginalizāciju var liecināt virkne rādītāju, piemēram, sociālā atstumtība, augsts ilgtermiņa bezdarbs, zems izglītības līmenis, (ārkārtīgi) slikti sadzīves apstākļi, augsts diskriminācijas līmenis un pārāk liela ekspozīcija veselības apdraudējumiem un/vai veselības aprūpes nepieejamība, t. i., runa ir par iedzīvotāju grupām, kas ir visneaizsargātākās un kam visvairāk vajadzīga palīdzība;

| O. | tā kā marginalizācija ir sociāla parādība, kas izpaužas kā cilvēku vai kopienu sociāla atstumšana un sistemātiska nepielaišana dalībai un piekļuves liegšana sociālos un politiskos procesos, kas ir svarīgi viņu sociālajai integrācijai; tā kā termins “marginalizētas iedzīvotāju grupas” attiecas uz dažādām grupām un cilvēkiem, piemēram, minoritātēm, romiem, cilvēkiem ar invaliditāti, cilvēkiem, kas dzīvo nabadzībā vai kam draud nabadzība, migrantiem, bēgļiem un sociāli atstumtām sabiedrības grupām; tā kā rasisms, patriarhāts, homofobija, nelabvēlīgi ekonomiskie apstākļi un citi diskriminējoši faktori līdzveido situāciju, kurai raksturīga marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu daudzveidīga nevienlīdzība un iespēju samazināšanās; |
| --- | --- |

O.

tā kā marginalizācija ir sociāla parādība, kas izpaužas kā cilvēku vai kopienu sociāla atstumšana un sistemātiska nepielaišana dalībai un piekļuves liegšana sociālos un politiskos procesos, kas ir svarīgi viņu sociālajai integrācijai; tā kā termins “marginalizētas iedzīvotāju grupas” attiecas uz dažādām grupām un cilvēkiem, piemēram, minoritātēm, romiem, cilvēkiem ar invaliditāti, cilvēkiem, kas dzīvo nabadzībā vai kam draud nabadzība, migrantiem, bēgļiem un sociāli atstumtām sabiedrības grupām; tā kā rasisms, patriarhāts, homofobija, nelabvēlīgi ekonomiskie apstākļi un citi diskriminējoši faktori līdzveido situāciju, kurai raksturīga marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu daudzveidīga nevienlīdzība un iespēju samazināšanās;

| P. | tā kā marginalizētas iedzīvotāju grupas bieži vien ir teritoriālas grupas, piemēram, tādas, kas dzīvo lauku apvidos vai nelabvēlīgā stāvoklī esošos reģionos, grupas ar kopīgām interesēm, piemēram, bēgļi un patvēruma meklētāji, etniskās un lingvistiskās minoritātes, kā arī cilvēki ar invaliditāti, gados vecāki cilvēki, bezpajumtnieki un pirmiedzīvotāji; tā kā dažādu veidu marginalizētās iedzīvotāju grupas saskaras ar līdzīgām grūtībām un dažādu veidu stigmatizāciju un diskrimināciju; |
| --- | --- |

P.

tā kā marginalizētas iedzīvotāju grupas bieži vien ir teritoriālas grupas, piemēram, tādas, kas dzīvo lauku apvidos vai nelabvēlīgā stāvoklī esošos reģionos, grupas ar kopīgām interesēm, piemēram, bēgļi un patvēruma meklētāji, etniskās un lingvistiskās minoritātes, kā arī cilvēki ar invaliditāti, gados vecāki cilvēki, bezpajumtnieki un pirmiedzīvotāji; tā kā dažādu veidu marginalizētās iedzīvotāju grupas saskaras ar līdzīgām grūtībām un dažādu veidu stigmatizāciju un diskrimināciju;

| Q. | tā kā Eiropā ir ļoti daudz marginalizēto iedzīvotāju grupu; tā kā to vidū ir arī romi (šo terminu Eiropā saprot dažādi), kas ir lielākā Eiropas etniskā minoritāte un viena no visvairāk marginalizētajām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropā ir ļoti daudz marginalizēto iedzīvotāju grupu; tā kā to vidū ir arī romi (šo terminu Eiropā saprot dažādi), kas ir lielākā Eiropas etniskā minoritāte un viena no visvairāk marginalizētajām iedzīvotāju grupām;

| R. | tā kā kohēzijas politikā marginalizētās iedzīvotāju grupas būtu jāskata visā to daudzveidībā, ņemot vērā īpašas vajadzības; tā kā finansēšanas iespēju attiecināšana uz marginalizētajām iedzīvotāju grupām nozīmē, ka segregācijas izbeigšanas un normalizācijas panākšanas nolūkā darbs jāveic visos līmeņos, izmantojot integrētu un saskaņotu ilgtermiņa pieeju, pastāvīgus risinājumus, iespēcināšanu, mācīšanos no pieredzes un spēju veidošanu, tostarp marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietēm un meitenēm, pāreju no iestāžu sniegtas aprūpes uz kopienas sniegtu aprūpi; |
| --- | --- |

R.

tā kā kohēzijas politikā marginalizētās iedzīvotāju grupas būtu jāskata visā to daudzveidībā, ņemot vērā īpašas vajadzības; tā kā finansēšanas iespēju attiecināšana uz marginalizētajām iedzīvotāju grupām nozīmē, ka segregācijas izbeigšanas un normalizācijas panākšanas nolūkā darbs jāveic visos līmeņos, izmantojot integrētu un saskaņotu ilgtermiņa pieeju, pastāvīgus risinājumus, iespēcināšanu, mācīšanos no pieredzes un spēju veidošanu, tostarp marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietēm un meitenēm, pāreju no iestāžu sniegtas aprūpes uz kopienas sniegtu aprūpi;

| S. | tā kā Eiropas kohēzijas politikas stratēģijās sieviešu iespēcināšanai marginalizētajās iedzīvotāju grupās ir jāņem vērā situācija, kādā ir gados vecākas sievietes, sievietes ar invaliditāti, sievietes aprūpētājas un sievietes ar garīgās veselības problēmām; |
| --- | --- |

S.

tā kā Eiropas kohēzijas politikas stratēģijās sieviešu iespēcināšanai marginalizētajās iedzīvotāju grupās ir jāņem vērā situācija, kādā ir gados vecākas sievietes, sievietes ar invaliditāti, sievietes aprūpētājas un sievietes ar garīgās veselības problēmām;

| T. | tā kā vieni no efektīvākajiem sociālās iekļautības un integrācijas līdzekļiem ir mākslas un kultūras projekti, kas veicina starpkultūru sakarus, dalībnieku iespēcināšanu, radošu un sociālu prasmju attīstību un aktīvu līdzdalību vietējās kopienas dzīvē; |
| --- | --- |

T.

tā kā vieni no efektīvākajiem sociālās iekļautības un integrācijas līdzekļiem ir mākslas un kultūras projekti, kas veicina starpkultūru sakarus, dalībnieku iespēcināšanu, radošu un sociālu prasmju attīstību un aktīvu līdzdalību vietējās kopienas dzīvē;

| U. | tā kā gan formālā, gan ikdienējā izglītība ir svarīgs līdzeklis, ar ko novērst marginalizāciju un vairākiemeslu diskrimināciju, jo tā paver ceļu uz grupu dialogu, atvērtību un savstarpējo izpratni un iespēcina marginalizētas iedzīvotāju grupas; tā kā nedrīkst aizmirst dzimumu līdztiesības perspektīvu izglītībā un tās lomu marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu un meiteņu iespēcināšanā, |
| --- | --- |

U.

tā kā gan formālā, gan ikdienējā izglītība ir svarīgs līdzeklis, ar ko novērst marginalizāciju un vairākiemeslu diskrimināciju, jo tā paver ceļu uz grupu dialogu, atvērtību un savstarpējo izpratni un iespēcina marginalizētas iedzīvotāju grupas; tā kā nedrīkst aizmirst dzimumu līdztiesības perspektīvu izglītībā un tās lomu marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu un meiteņu iespēcināšanā,

Vispārīgi principi

| 1. | atgādina, ka steidzami ir jārisina marginalizēto iedzīvotāju grupu jautājums; uzsver, ka kohēzijas politika ir svarīga šo grupu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās iekļaušanas atbalstam; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka steidzami ir jārisina marginalizēto iedzīvotāju grupu jautājums; uzsver, ka kohēzijas politika ir svarīga šo grupu ekonomiskās, sociālās un teritoriālās iekļaušanas atbalstam;

| 2. | atgādina, ka marginalizētās iedzīvotāju grupas kohēzijas politikas pasākumu uzmanības centrā nonāca sakarā ar aizvien lielākām bažām par sociālo atstumtību un apņemšanos to apkarot, tostarp sakarā ar bažām par romu situāciju un jau sen izskanējušām prasībām uzlabot viņu dzīves apstākļus; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka marginalizētās iedzīvotāju grupas kohēzijas politikas pasākumu uzmanības centrā nonāca sakarā ar aizvien lielākām bažām par sociālo atstumtību un apņemšanos to apkarot, tostarp sakarā ar bažām par romu situāciju un jau sen izskanējušām prasībām uzlabot viņu dzīves apstākļus;

| 3. | aicina Komisiju publicēt norādījumus par marginalizēto iedzīvotāju grupu definīciju, nosakot marginalizēto iedzīvotāju grupu īpašu pazīmju un īpašību kopu, ņemot vērā visu potenciālo mērķgrupu īpašos apstākļus, grūtības un vajadzības nolūkā veicināt to sociālekonomisko iekļaušanu un iesaistot minēto grupu pārstāvjus; uzsver, ka šādi norādījumi palielinātu kohēzijas politikas efektivitāti ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanā visā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju publicēt norādījumus par marginalizēto iedzīvotāju grupu definīciju, nosakot marginalizēto iedzīvotāju grupu īpašu pazīmju un īpašību kopu, ņemot vērā visu potenciālo mērķgrupu īpašos apstākļus, grūtības un vajadzības nolūkā veicināt to sociālekonomisko iekļaušanu un iesaistot minēto grupu pārstāvjus; uzsver, ka šādi norādījumi palielinātu kohēzijas politikas efektivitāti ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas stiprināšanā visā Eiropas Savienībā;

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka 2014.–2020. gada kohēzijas politikas tiesiskajā regulējumā ieviesti jauni elementi, kuri konsolidē sākotnējo pieeju, paplašinot finansēšanas iespējas un iekļaujot mehānismus, ar ko nodrošināt, ka atbalsts marginalizētajām iedzīvotāju grupām saskan ar Eiropas vērtībām un mērķiem un atbilst vajadzībai šīs grupas iesaistīt visā procesā; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē to, ka 2014.–2020. gada kohēzijas politikas tiesiskajā regulējumā ieviesti jauni elementi, kuri konsolidē sākotnējo pieeju, paplašinot finansēšanas iespējas un iekļaujot mehānismus, ar ko nodrošināt, ka atbalsts marginalizētajām iedzīvotāju grupām saskan ar Eiropas vērtībām un mērķiem un atbilst vajadzībai šīs grupas iesaistīt visā procesā;

| 5. | aicina Komisiju sniegt detalizētu informāciju par marginalizēto iedzīvotāju grupu finansēšanas iespēju izmantojumu; aicina veikt analīzi, kas ļautu izdarīt atbilstīgus secinājumus un apzināt šķēršļus, kuri kavē plašāku izmantojumu vai liedz sasniegt labākos iespējamos rezultātus; |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju sniegt detalizētu informāciju par marginalizēto iedzīvotāju grupu finansēšanas iespēju izmantojumu; aicina veikt analīzi, kas ļautu izdarīt atbilstīgus secinājumus un apzināt šķēršļus, kuri kavē plašāku izmantojumu vai liedz sasniegt labākos iespējamos rezultātus;

| 6. | aicina Komisiju uzraudzīt, kā tiek izmantots Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerības principu un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; atgādina, ka, sagatavojot un īstenojot ESI fondu programmas, ir jāpiemēro Kopīgo noteikumu regulas (KNR) horizontālie principi, kas iemieso pamattiesības, piemēram, vienlīdzīgu iespēju veicināšanu, diskriminācijas novēršanu un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; atgādina, ka dalībvalstu darbībām, ko finansē no ES kohēzijas politikas līdzekļiem, vajadzētu atbilst pamattiesību principiem un ka tās nedrīkst nekādi palielināt segregāciju; |
| --- | --- |

6.

aicina Komisiju uzraudzīt, kā tiek izmantots Eiropas rīcības kodekss attiecībā uz partnerības principu un pilsoniskās sabiedrības iesaisti; atgādina, ka, sagatavojot un īstenojot ESI fondu programmas, ir jāpiemēro Kopīgo noteikumu regulas (KNR) horizontālie principi, kas iemieso pamattiesības, piemēram, vienlīdzīgu iespēju veicināšanu, diskriminācijas novēršanu un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; atgādina, ka dalībvalstu darbībām, ko finansē no ES kohēzijas politikas līdzekļiem, vajadzētu atbilst pamattiesību principiem un ka tās nedrīkst nekādi palielināt segregāciju;

| 7. | uzsver, ka ESI fondu finansējuma noteikumos vienlīdzīgas iespējas un nediskriminēšana ir iestrādātas nolūkā izskaust sistēmiskus nevienlīdzības — gan ekonomiskas, gan sociālas, gan uz dzimumu balstītas, kā arī ar kultūras un izglītības pieejamību saistītas nevienlīdzības — cēloņus; uzsver, ka atstumtības cēloņu analīzē būtu jākoncentrējas uz izpratni un informētības palielināšanu par sistēmisko homofobiju un rasismu; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka ESI fondu finansējuma noteikumos vienlīdzīgas iespējas un nediskriminēšana ir iestrādātas nolūkā izskaust sistēmiskus nevienlīdzības — gan ekonomiskas, gan sociālas, gan uz dzimumu balstītas, kā arī ar kultūras un izglītības pieejamību saistītas nevienlīdzības — cēloņus; uzsver, ka atstumtības cēloņu analīzē būtu jākoncentrējas uz izpratni un informētības palielināšanu par sistēmisko homofobiju un rasismu;

| 8. | atgādina, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir princips, kas kohēzijas politikai piemērojams horizontāli; nosoda vairākiemeslu diskrimināciju, ar ko marginalizētās iedzīvotāju grupās īpaši saskaras sievietes, migranti un cilvēki ar invaliditāti; |
| --- | --- |

8.

atgādina, ka sieviešu un vīriešu līdztiesība ir princips, kas kohēzijas politikai piemērojams horizontāli; nosoda vairākiemeslu diskrimināciju, ar ko marginalizētās iedzīvotāju grupās īpaši saskaras sievietes, migranti un cilvēki ar invaliditāti;

| 9. | uzsver, ka kohēzijas politikas īstenošanā ir jāpievēršas izšķirīgi svarīgajai jauniešu un bērnu, pieaugušo un cilvēku ar invaliditāti nabadzības un atstumtības problēmai, tostarp pārejai no iestāžu sniegtas aprūpes uz kopienas sniegtu aprūpi; mudina attiecīgās dalībvalstis veikt pienācīgas darbības un pasākumus, lai izstrādātu un īstenotu šim mērķim paredzētas stratēģijas, izmantojot integrēto pieeju; |
| --- | --- |

9.

uzsver, ka kohēzijas politikas īstenošanā ir jāpievēršas izšķirīgi svarīgajai jauniešu un bērnu, pieaugušo un cilvēku ar invaliditāti nabadzības un atstumtības problēmai, tostarp pārejai no iestāžu sniegtas aprūpes uz kopienas sniegtu aprūpi; mudina attiecīgās dalībvalstis veikt pienācīgas darbības un pasākumus, lai izstrādātu un īstenotu šim mērķim paredzētas stratēģijas, izmantojot integrēto pieeju;

| 10. | norāda, ka, pēc principa “skaidri formulēta, bet ne ierobežota mērķgrupas noteikšana” izstrādājot politiku, kas paredzēta konkrētām mērķgrupām, ir jāparūpējas, lai netiktu izslēgtas citas grupas, kas ir līdzīgos sociālekonomiskajos apstākļos, un lai tādējādi neizsauktu pretestību; uzsver, ka šis princips ir tikai pirmais solis, kas sperts, apzinoties, ka ir nepieciešams pievērst uzmanību visneaizsargātākajām un visvairāk marginalizētajām iedzīvotāju grupām un cilvēkiem; |
| --- | --- |

10.

norāda, ka, pēc principa “skaidri formulēta, bet ne ierobežota mērķgrupas noteikšana” izstrādājot politiku, kas paredzēta konkrētām mērķgrupām, ir jāparūpējas, lai netiktu izslēgtas citas grupas, kas ir līdzīgos sociālekonomiskajos apstākļos, un lai tādējādi neizsauktu pretestību; uzsver, ka šis princips ir tikai pirmais solis, kas sperts, apzinoties, ka ir nepieciešams pievērst uzmanību visneaizsargātākajām un visvairāk marginalizētajām iedzīvotāju grupām un cilvēkiem;

| 11. | uzskata, ka būtu vajadzīgas atbildīgas, pārredzamas un demokrātiskas struktūras, kas cīnītos pret korupciju un marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušanai paredzēto līdzekļu krāpniecisku izmantošanu; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka būtu vajadzīgas atbildīgas, pārredzamas un demokrātiskas struktūras, kas cīnītos pret korupciju un marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušanai paredzēto līdzekļu krāpniecisku izmantošanu;

| 12. | uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu pieejamība ir viens no galvenajiem mērķiem marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušanas sakarā; aicina dalībvalstis uzlabot pielāgotu veselības informācijas materiālu izplatīšanu, kā arī slimību novēršanas stratēģiju un kopienas veselības aprūpes iniciatīvu izstrādi marginalizētās iedzīvotāju grupās; aicina izveidot specializētas struktūras, piemēram, informācijas punktus, kas sniegtu padomus par jautājumiem, kas saistīti ar veselības aprūpi, darba tirgu un izglītību; pieprasa rīkoties, lai valsts pārvaldes no pieejas, kuras pamatā ir pieprasījums, pārietu uz pretimnākošu pieeju pakalpojumiem; |
| --- | --- |

12.

uzskata, ka sabiedrisko pakalpojumu pieejamība ir viens no galvenajiem mērķiem marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušanas sakarā; aicina dalībvalstis uzlabot pielāgotu veselības informācijas materiālu izplatīšanu, kā arī slimību novēršanas stratēģiju un kopienas veselības aprūpes iniciatīvu izstrādi marginalizētās iedzīvotāju grupās; aicina izveidot specializētas struktūras, piemēram, informācijas punktus, kas sniegtu padomus par jautājumiem, kas saistīti ar veselības aprūpi, darba tirgu un izglītību; pieprasa rīkoties, lai valsts pārvaldes no pieejas, kuras pamatā ir pieprasījums, pārietu uz pretimnākošu pieeju pakalpojumiem;

| 13. | aicina uzlabot koordināciju un nostiprināt saiknes starp nacionālajām marginalizēto iedzīvotāju grupu stratēģijām, tostarp nacionālajām romu iekļaušanas stratēģijām, nacionālajām nabadzības mazināšanas stratēģijām, citu marginalizētu vai nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu iekļaušanas stratēģijām, un dzimumu līdztiesības stratēģijām un kohēzijas politiku; |
| --- | --- |

13.

aicina uzlabot koordināciju un nostiprināt saiknes starp nacionālajām marginalizēto iedzīvotāju grupu stratēģijām, tostarp nacionālajām romu iekļaušanas stratēģijām, nacionālajām nabadzības mazināšanas stratēģijām, citu marginalizētu vai nelabvēlīgākā stāvoklī esošu grupu iekļaušanas stratēģijām, un dzimumu līdztiesības stratēģijām un kohēzijas politiku;

| 14. | aicina dalībvalstis un Komisiju, īstenojot ES programmu attiecībā uz nacionālajām romu iekļaušanas stratēģijām, piešķirt prioritāti bērnu problēmām, un atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir veicināt, lai bērniem būtu vienlīdzīga piekļuve mājoklim, veselības aprūpei, izglītībai un cilvēcīgiem dzīves apstākļiem; |
| --- | --- |

14.

aicina dalībvalstis un Komisiju, īstenojot ES programmu attiecībā uz nacionālajām romu iekļaušanas stratēģijām, piešķirt prioritāti bērnu problēmām, un atkārtoti uzsver, cik svarīgi ir veicināt, lai bērniem būtu vienlīdzīga piekļuve mājoklim, veselības aprūpei, izglītībai un cilvēcīgiem dzīves apstākļiem;

| 15. | aicina dalībvalstis un vietējās pašvaldības sekmēt ESF finansējuma izmantošanu ikdienējās mācīšanās un mūžizglītības projektu, kā arī kultūras projektu atbalstam, lai sasniegtu mērķus ieguldīt jaunās prasmēs inovācijas veicināšanai un apkarot bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

15.

aicina dalībvalstis un vietējās pašvaldības sekmēt ESF finansējuma izmantošanu ikdienējās mācīšanās un mūžizglītības projektu, kā arī kultūras projektu atbalstam, lai sasniegtu mērķus ieguldīt jaunās prasmēs inovācijas veicināšanai un apkarot bezdarbu, nabadzību un sociālo atstumtību;

| 16. | paturot prātā reģionālo atšķirību palielināšanos, demogrāfiskās problēmas un situāciju, ar ko saskaras aizvien vairāk jauniešu, kuri ir pametuši vai plāno pamest savu izcelsmes valsti, atgādina, ka 2014.–2020. gada budžeta ciklā kohēzijas politikai ir pieejams mazāks finansējums; uzskata, ka kohēzijas politika joprojām var palielināt dalībvalstīs jau notiekošā darba vērtību un ka, pievēršoties nodarbinātības iespēju uzlabošanai, līdzdalībai sabiedrībā un ieguldījumiem prasmēs, īpaši tajos reģionos, kur tas visvairāk vajadzīgs, kohēzijas politika cita starpā panāks lielāku sociālo iekļautību un nabadzības samazinājumu, nodrošinot pienācīgu elastību, kas dalībvalstīm dos iespēju sniegt specifisku atbalstu atbilstoši vietējām vajadzībām un panākt, ka finansējumu izmanto tur, kur bezdarbs ir visaugstākais un kur finansējumu vajag visvairāk; |
| --- | --- |

16.

paturot prātā reģionālo atšķirību palielināšanos, demogrāfiskās problēmas un situāciju, ar ko saskaras aizvien vairāk jauniešu, kuri ir pametuši vai plāno pamest savu izcelsmes valsti, atgādina, ka 2014.–2020. gada budžeta ciklā kohēzijas politikai ir pieejams mazāks finansējums; uzskata, ka kohēzijas politika joprojām var palielināt dalībvalstīs jau notiekošā darba vērtību un ka, pievēršoties nodarbinātības iespēju uzlabošanai, līdzdalībai sabiedrībā un ieguldījumiem prasmēs, īpaši tajos reģionos, kur tas visvairāk vajadzīgs, kohēzijas politika cita starpā panāks lielāku sociālo iekļautību un nabadzības samazinājumu, nodrošinot pienācīgu elastību, kas dalībvalstīm dos iespēju sniegt specifisku atbalstu atbilstoši vietējām vajadzībām un panākt, ka finansējumu izmanto tur, kur bezdarbs ir visaugstākais un kur finansējumu vajag visvairāk;

| 17. | aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis darbības programmu īstenošanā ievēro šos principus; aicina Komisiju savu analīzi iekļaut ziņojumos, tostarp par nacionālajām romu integrācijas stratēģijām; |
| --- | --- |

17.

aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstis darbības programmu īstenošanā ievēro šos principus; aicina Komisiju savu analīzi iekļaut ziņojumos, tostarp par nacionālajām romu integrācijas stratēģijām;

| 18. | uzsver, ka sabiedrisko pakalpojumu budžeta samazinājumi, ko krīzes laikā veikušas dažas dalībvalstis, ir palielinājuši bezdarbu, ierobežojuši sociālo drošību, pasliktinājuši mājokļu situāciju un izraisījuši veselības problēmas; aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot ESF atbalstu, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un vienlīdzīgu pieejamību marginalizētajām iedzīvotāju grupām un apkarotu jebkāda veida diskrimināciju; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka sabiedrisko pakalpojumu budžeta samazinājumi, ko krīzes laikā veikušas dažas dalībvalstis, ir palielinājuši bezdarbu, ierobežojuši sociālo drošību, pasliktinājuši mājokļu situāciju un izraisījuši veselības problēmas; aicina dalībvalstis efektīvāk izmantot ESF atbalstu, lai uzlabotu sabiedrisko pakalpojumu kvalitāti un vienlīdzīgu pieejamību marginalizētajām iedzīvotāju grupām un apkarotu jebkāda veida diskrimināciju;

| 19. | aicina ar kohēzijas fondiem atbalstītu darbību izstrādē ņemt vērā cilvēktiesību perspektīvu un uzsver, ka politikā, kuras mērķis ir atzīt marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietes par aktīvām pilsonēm pašām par sevi, būtu jāintegrē kultūras, ekonomiskās un sociālās tiesības un ka visu darbību un politikas izstrādē skaidri jārisina gan atklātā, gan slēptā rasisma problēma; |
| --- | --- |

19.

aicina ar kohēzijas fondiem atbalstītu darbību izstrādē ņemt vērā cilvēktiesību perspektīvu un uzsver, ka politikā, kuras mērķis ir atzīt marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietes par aktīvām pilsonēm pašām par sevi, būtu jāintegrē kultūras, ekonomiskās un sociālās tiesības un ka visu darbību un politikas izstrādē skaidri jārisina gan atklātā, gan slēptā rasisma problēma;

Programmu sagatavošana

| 20. | uzsver, ka partnerības principa rezultātam jābūt iesaistei visos līmeņos un ka dalībvalstīm tas jāpiemēro obligāti, nevis tikai pro forma; uzsver, ka, nodrošinot partneru vienlīdzīgu dalību un pārstāvību, ir svarīgi īstenot rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību un ka šajā procesā īpaša uzmanība būtu jāpievērš marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušanai, lai varētu ņemt vērā to īpašos apstākļus un jebkādas to potenciālās grūtības dot būtisku ieguldījumu partnerībā; pauž bažas par to, ka ļoti maz tiek ievērots partneru iesaistes pienākums saskaņā ar attiecīgajiem principiem, kas paredzēti KNR un Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt partneru, tostarp visvairāk skarto partneru, iesaisti un ieviest stimulu un paraugprakses apmaiņas sistēmu, kura ietvertu īpašu atbalstu tām vadošajām iestādēm un saņēmējiem, kam šajā jomā ir bijuši īpaši labi rezultāti; |
| --- | --- |

20.

uzsver, ka partnerības principa rezultātam jābūt iesaistei visos līmeņos un ka dalībvalstīm tas jāpiemēro obligāti, nevis tikai pro forma; uzsver, ka, nodrošinot partneru vienlīdzīgu dalību un pārstāvību, ir svarīgi īstenot rīcības kodeksu attiecībā uz partnerību un ka šajā procesā īpaša uzmanība būtu jāpievērš marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušanai, lai varētu ņemt vērā to īpašos apstākļus un jebkādas to potenciālās grūtības dot būtisku ieguldījumu partnerībā; pauž bažas par to, ka ļoti maz tiek ievērots partneru iesaistes pienākums saskaņā ar attiecīgajiem principiem, kas paredzēti KNR un Eiropas rīcības kodeksā attiecībā uz partnerību; mudina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt partneru, tostarp visvairāk skarto partneru, iesaisti un ieviest stimulu un paraugprakses apmaiņas sistēmu, kura ietvertu īpašu atbalstu tām vadošajām iestādēm un saņēmējiem, kam šajā jomā ir bijuši īpaši labi rezultāti;

| 21. | pauž nožēlu par to, ka Komisija ir pieņēmusi partnerības nolīgumus, kas pietiekamā līmenī neietver marginalizētās iedzīvotāju grupas; aicina Komisiju pieņemt pasākumus, ar ko tiktu veicināta marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušana projektu sagatavošanā, īstenošanā un novērtēšanā, lai tādējādi iespēcinātu attiecīgās iedzīvotāju grupas; iesaka Eiropas pusgada kontekstā nākt klajā ar ieteikumiem, kas būtu piemērots rīks, kā popularizēt darbību, ko veiks dalībvalstis; |
| --- | --- |

21.

pauž nožēlu par to, ka Komisija ir pieņēmusi partnerības nolīgumus, kas pietiekamā līmenī neietver marginalizētās iedzīvotāju grupas; aicina Komisiju pieņemt pasākumus, ar ko tiktu veicināta marginalizēto iedzīvotāju grupu iekļaušana projektu sagatavošanā, īstenošanā un novērtēšanā, lai tādējādi iespēcinātu attiecīgās iedzīvotāju grupas; iesaka Eiropas pusgada kontekstā nākt klajā ar ieteikumiem, kas būtu piemērots rīks, kā popularizēt darbību, ko veiks dalībvalstis;

| 22. | aicina dalībvalstis pildīt un Komisiju cieši uzraudzīt konkrētām valstīm adresētos ieteikumus par marginalizēto iedzīvotāju grupu sociālo iekļaušanu; |
| --- | --- |

22.

aicina dalībvalstis pildīt un Komisiju cieši uzraudzīt konkrētām valstīm adresētos ieteikumus par marginalizēto iedzīvotāju grupu sociālo iekļaušanu;

| 23. | atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis, tostarp tādas, kam ir sniegti ieteikumi, savās darbības programmās par ieguldījumu prioritāti ir izvēlējušās marginalizēto iedzīvotāju grupu sociālekonomisko integrāciju; taču brīdina, ka šis elements jāintegrē arī tādās politikas jomās kā izglītība un nodarbinātība; |
| --- | --- |

23.

atzinīgi vērtē to, ka dažas dalībvalstis, tostarp tādas, kam ir sniegti ieteikumi, savās darbības programmās par ieguldījumu prioritāti ir izvēlējušās marginalizēto iedzīvotāju grupu sociālekonomisko integrāciju; taču brīdina, ka šis elements jāintegrē arī tādās politikas jomās kā izglītība un nodarbinātība;

| 24. | aicina dalībvalstis pilnībā izmantot fondus; uzsver, ka ir īpaši jāpievēršas finansēšanas pasākumiem, kas būtu plašāki nekā mērķtiecīgā darbība saskaņā ar sociālās iekļaušanas, nabadzības un diskriminācijas apkarošanas mērķi un dotu priekšroku integrētai un sistemātiskai pieejai; |
| --- | --- |

24.

aicina dalībvalstis pilnībā izmantot fondus; uzsver, ka ir īpaši jāpievēršas finansēšanas pasākumiem, kas būtu plašāki nekā mērķtiecīgā darbība saskaņā ar sociālās iekļaušanas, nabadzības un diskriminācijas apkarošanas mērķi un dotu priekšroku integrētai un sistemātiskai pieejai;

| 25. | uzskata, ka svarīga ir daudzlīmeņu pārvaldība un koordinācija; uzsver, ka nolūkā sasniegt mērķgrupu izšķirīgi svarīgi ir iesaistīt vietējās pašvaldības un vietējās ieinteresētās personas un ka tam ir vajadzīgs maksimālais iespējamais teritoriālais tuvums; |
| --- | --- |

25.

uzskata, ka svarīga ir daudzlīmeņu pārvaldība un koordinācija; uzsver, ka nolūkā sasniegt mērķgrupu izšķirīgi svarīgi ir iesaistīt vietējās pašvaldības un vietējās ieinteresētās personas un ka tam ir vajadzīgs maksimālais iespējamais teritoriālais tuvums;

Programmu īstenošana

| 26. | norāda, ka ir svarīgi izmantot integrētu pieeju; uzskata, ka fondi būtu jāizmanto integrētāk, tostarp ar vairākfondu programmām, sabiedrības virzītu vietējo attīstību, integrētām teritoriālajām investīcijām un šķērsfinansēšanu, kā minēts KNR 98. panta 2. punktā, un ka būtu jāizveido sinerģijas ar citiem ES un dalībvalstu finansēšanas instrumentiem; aicina attiecīgās pārvaldes un iestādes tiekties uz aktīvu sadarbību visos līmeņos, tostarp pārrobežu līmenī; |
| --- | --- |

26.

norāda, ka ir svarīgi izmantot integrētu pieeju; uzskata, ka fondi būtu jāizmanto integrētāk, tostarp ar vairākfondu programmām, sabiedrības virzītu vietējo attīstību, integrētām teritoriālajām investīcijām un šķērsfinansēšanu, kā minēts KNR 98. panta 2. punktā, un ka būtu jāizveido sinerģijas ar citiem ES un dalībvalstu finansēšanas instrumentiem; aicina attiecīgās pārvaldes un iestādes tiekties uz aktīvu sadarbību visos līmeņos, tostarp pārrobežu līmenī;

| 27. | norāda, ka šķērsfinansēšana šobrīd tiek izmantota ierobežoti un tas daļēji izskaidrojams ar sarežģītajiem noteikumiem, kas izklāstīti KPR 98. panta 2. punktā; uzskata, ka šķērsfinansēšanas noteikumu elastības palielināšana, it sevišķi attiecībā uz marginalizētām iedzīvotāju grupām, varētu palielināt projektu efektivitāti un varētu to ietekmi papildināt ar būtisku pievienoto vērtību; tāpēc aicina Komisiju analizēt šķērsfinansēšanas izmantojumu un lietošanas līmeni; |
| --- | --- |

27.

norāda, ka šķērsfinansēšana šobrīd tiek izmantota ierobežoti un tas daļēji izskaidrojams ar sarežģītajiem noteikumiem, kas izklāstīti KPR 98. panta 2. punktā; uzskata, ka šķērsfinansēšanas noteikumu elastības palielināšana, it sevišķi attiecībā uz marginalizētām iedzīvotāju grupām, varētu palielināt projektu efektivitāti un varētu to ietekmi papildināt ar būtisku pievienoto vērtību; tāpēc aicina Komisiju analizēt šķērsfinansēšanas izmantojumu un lietošanas līmeni;

| 28. | norāda, ka marginalizētās iedzīvotāju grupas bieži vien dzīvo nelabvēlīgākās pilsētu daļās; uzsver, ka ir svarīgi patiešām īstenot trūcīgāku rajonu urbānās atjaunošanas un reģenerācijas programmas, kas apvienotu integrētas un vietēja līmeņa pieejas un partnerības, risinātu gan ekonomiskas un sociālas, gan teritoriālas grūtības un uzlabotu pilsētvidi, kā arī būtu vērstas uz savienojamības palielināšanu nolūkā šīm iedzīvotāju grupām nodrošināt labāku piekļuvi; uzskata, ka gaidāmajā ES pilsētprogrammā būtu pienācīgi jārisina galvenās grūtības un vajadzības, kas saistītas ar marginalizētām iedzīvotāju grupām pilsētu teritorijās, lai novērstu geto veidošanos un sekmīgi cīnītos pret segregāciju, nabadzību un sociālo atstumtību; |
| --- | --- |

28.

norāda, ka marginalizētās iedzīvotāju grupas bieži vien dzīvo nelabvēlīgākās pilsētu daļās; uzsver, ka ir svarīgi patiešām īstenot trūcīgāku rajonu urbānās atjaunošanas un reģenerācijas programmas, kas apvienotu integrētas un vietēja līmeņa pieejas un partnerības, risinātu gan ekonomiskas un sociālas, gan teritoriālas grūtības un uzlabotu pilsētvidi, kā arī būtu vērstas uz savienojamības palielināšanu nolūkā šīm iedzīvotāju grupām nodrošināt labāku piekļuvi; uzskata, ka gaidāmajā ES pilsētprogrammā būtu pienācīgi jārisina galvenās grūtības un vajadzības, kas saistītas ar marginalizētām iedzīvotāju grupām pilsētu teritorijās, lai novērstu geto veidošanos un sekmīgi cīnītos pret segregāciju, nabadzību un sociālo atstumtību;

| 29. | vērš uzmanību uz īpašajām vajadzībām, kas raksturīgas marginalizētām iedzīvotāju grupām lauku apvidos, kalnos un izolētās teritorijās, tostarp uz grūtībām, kas saistītas ar savienojamību, mobilitāti un piekļuvi pakalpojumiem, kā arī ar kultūras un sociālajām iespējām; uzsver, ka ir svarīgi labāk savienot reģionus; norāda arī, ka ģeogrāfisko apstākļu dēļ marginalizācijai bieži tiek pakļauti pārrobežu teritoriju iedzīvotāji un ka tas būtu labāk jāņem vērā, formulējot kohēzijas politiku, it sevišķi attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi; |
| --- | --- |

29.

vērš uzmanību uz īpašajām vajadzībām, kas raksturīgas marginalizētām iedzīvotāju grupām lauku apvidos, kalnos un izolētās teritorijās, tostarp uz grūtībām, kas saistītas ar savienojamību, mobilitāti un piekļuvi pakalpojumiem, kā arī ar kultūras un sociālajām iespējām; uzsver, ka ir svarīgi labāk savienot reģionus; norāda arī, ka ģeogrāfisko apstākļu dēļ marginalizācijai bieži tiek pakļauti pārrobežu teritoriju iedzīvotāji un ka tas būtu labāk jāņem vērā, formulējot kohēzijas politiku, it sevišķi attiecībā uz Eiropas teritoriālās sadarbības mērķi;

| 30. | uzsver, ka ir jāpalielina ieinteresēto personu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, pārvaldes un pilsoniskās sabiedrības struktūru, spējas, lai iespēcinātu kopienas, it sevišķi — dodot tām iespēju plašāk iesaistīties politikas veidošanā; aicina mērķtiecīgu tehnisko palīdzību un finansēšanu izmantot arī šajā nolūkā; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka ir jāpalielina ieinteresēto personu, tostarp sabiedrisko pakalpojumu, pārvaldes un pilsoniskās sabiedrības struktūru, spējas, lai iespēcinātu kopienas, it sevišķi — dodot tām iespēju plašāk iesaistīties politikas veidošanā; aicina mērķtiecīgu tehnisko palīdzību un finansēšanu izmantot arī šajā nolūkā;

| 31. | aicina Komisiju piedāvāt tehnisko atbalstu, kas nepieciešams struktūrfondu pārvaldībā iesaistīto struktūru administratīvās spējas uzlabošanai, un aicina dalībvalstis sniegt konsultācijas un administratīvo palīdzību, piemēram, organizējot mācības, palīdzot ar atbalsta pieteikumiem un sniedzot skaidrojumus, tādējādi uzlabojot marginalizēto iedzīvotāju grupu, piemēram, romu, iespējas saņemt informāciju par Eiropas un valstu finansējuma programmām uzņēmējdarbības un nodarbinātības atbalstam un iesniegt attiecīgos pieteikumus; |
| --- | --- |

31.

aicina Komisiju piedāvāt tehnisko atbalstu, kas nepieciešams struktūrfondu pārvaldībā iesaistīto struktūru administratīvās spējas uzlabošanai, un aicina dalībvalstis sniegt konsultācijas un administratīvo palīdzību, piemēram, organizējot mācības, palīdzot ar atbalsta pieteikumiem un sniedzot skaidrojumus, tādējādi uzlabojot marginalizēto iedzīvotāju grupu, piemēram, romu, iespējas saņemt informāciju par Eiropas un valstu finansējuma programmām uzņēmējdarbības un nodarbinātības atbalstam un iesniegt attiecīgos pieteikumus;

| 32. | uzsver, ka sociālajiem partneriem jābūt pieejamai tehniskajai palīdzībai, lai ne tikai nostiprinātu sociālo partneru spējas, bet arī nodrošinātu to koordināciju un pārstāvību ad hoc komitejās, kas nosaka un īsteno darbības programmas; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka sociālajiem partneriem jābūt pieejamai tehniskajai palīdzībai, lai ne tikai nostiprinātu sociālo partneru spējas, bet arī nodrošinātu to koordināciju un pārstāvību ad hoc komitejās, kas nosaka un īsteno darbības programmas;

| 33. | norāda, ka Komisijai pēc tam, kad tā būs sniegusi norādījumus par marginalizēto iedzīvotāju grupas definīciju, partnerībā ar marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvjiem vajadzētu izveidot ad hoc ekspertu padomdevēju grupu un veicināt attiecīgas administratīvo darbinieku apmācības, lai nodrošinātu īpašas zināšanas par marginalizēto iedzīvotāju grupu grūtībām un cīnītos pret diskrimināciju, nolūkā ar konstruktīvu un efektīvu dialogu sekmēt iekļaušanu un integrēti un efektīvi īstenot un uzraudzīt ES finansētus projektus, kas saistīti ar marginalizētām iedzīvotāju grupām, tādējādi panākot to maksimālu ietekmi; |
| --- | --- |

33.

norāda, ka Komisijai pēc tam, kad tā būs sniegusi norādījumus par marginalizēto iedzīvotāju grupas definīciju, partnerībā ar marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvjiem vajadzētu izveidot ad hoc ekspertu padomdevēju grupu un veicināt attiecīgas administratīvo darbinieku apmācības, lai nodrošinātu īpašas zināšanas par marginalizēto iedzīvotāju grupu grūtībām un cīnītos pret diskrimināciju, nolūkā ar konstruktīvu un efektīvu dialogu sekmēt iekļaušanu un integrēti un efektīvi īstenot un uzraudzīt ES finansētus projektus, kas saistīti ar marginalizētām iedzīvotāju grupām, tādējādi panākot to maksimālu ietekmi;

| 34. | uzskata, ka finansējuma piešķiršanas, izlietojuma, īstenošanas un uzraudzības lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos — no vietēja un reģionāla līdz dalībvalstu un ES iestāžu līmenim — ir būtiski iekļaut līdztiesības atbalsta struktūras, marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietes un sieviešu organizācijas, un pauž nostāju, ka īstenoto programmu uzraudzība un novērtēšana būtu jāuzskata par svarīgu procesu marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu līdzdalības sekmēšanā; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka finansējuma piešķiršanas, izlietojuma, īstenošanas un uzraudzības lēmumu pieņemšanas procesā visos līmeņos — no vietēja un reģionāla līdz dalībvalstu un ES iestāžu līmenim — ir būtiski iekļaut līdztiesības atbalsta struktūras, marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietes un sieviešu organizācijas, un pauž nostāju, ka īstenoto programmu uzraudzība un novērtēšana būtu jāuzskata par svarīgu procesu marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu līdzdalības sekmēšanā;

| 35. | ņem vērā pieeju, kas paredz, ka pirms ieguldījumu veikšanas jābūt ieviestiem visiem stratēģiskās un operatīvās politikas pasākumiem, tostarp pietiekamām administratīvajām vai institucionālajām spējām; mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt minēto nosacījumu izpildi un nodrošināt, ka attiecīgās dalībvalstis veic papildu darbības, jo īpaši iekļaušanas veicināšanas un nabadzības un diskriminācijas apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

35.

ņem vērā pieeju, kas paredz, ka pirms ieguldījumu veikšanas jābūt ieviestiem visiem stratēģiskās un operatīvās politikas pasākumiem, tostarp pietiekamām administratīvajām vai institucionālajām spējām; mudina Komisiju rūpīgi uzraudzīt minēto nosacījumu izpildi un nodrošināt, ka attiecīgās dalībvalstis veic papildu darbības, jo īpaši iekļaušanas veicināšanas un nabadzības un diskriminācijas apkarošanas jomā;

Uzraudzība un ieteikumi

| 36. | norāda, ka, lai ES finansēti projekti būtu efektīvi, tiem ir vajadzīga ilgtermiņa perspektīva un ka ar finansējumu ir jāatbalsta ieguldījumi saņēmēju faktiskajās vajadzībās, ar attiecīgiem mehānismiem nodrošinot, ka tiek sasniegtas mērķgrupas, un pievēršoties atstumtības un marginalizācijas jautājumam; aicina ieviest kvalitātes izvērtēšanas un uzraudzības mehānismus; aicina Komisiju ieviest proaktīvus un uz sadarbību balstītus mehānismus dalībvalstu rīcības uzraudzībai un novērošanai marginalizētām iedzīvotāju grupām izmantotu līdzekļu plānošanas un izvērtēšanas procesos; |
| --- | --- |

36.

norāda, ka, lai ES finansēti projekti būtu efektīvi, tiem ir vajadzīga ilgtermiņa perspektīva un ka ar finansējumu ir jāatbalsta ieguldījumi saņēmēju faktiskajās vajadzībās, ar attiecīgiem mehānismiem nodrošinot, ka tiek sasniegtas mērķgrupas, un pievēršoties atstumtības un marginalizācijas jautājumam; aicina ieviest kvalitātes izvērtēšanas un uzraudzības mehānismus; aicina Komisiju ieviest proaktīvus un uz sadarbību balstītus mehānismus dalībvalstu rīcības uzraudzībai un novērošanai marginalizētām iedzīvotāju grupām izmantotu līdzekļu plānošanas un izvērtēšanas procesos;

| 37. | uzsver, ka svarīgi marginalizācijas elementi bieži vien ir mājokļa zaudēšana, bezpajumtniecība, liegta izglītība un bezdarbs; tāpēc uzsver, cik svarīga ir marginalizētajām iedzīvotāju grupām labvēlīga integrēta intervence mājokļu, izglītības un nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

37.

uzsver, ka svarīgi marginalizācijas elementi bieži vien ir mājokļa zaudēšana, bezpajumtniecība, liegta izglītība un bezdarbs; tāpēc uzsver, cik svarīga ir marginalizētajām iedzīvotāju grupām labvēlīga integrēta intervence mājokļu, izglītības un nodarbinātības jomā;

| 38. | paturot prātā, ka nesenā ekonomikas un finanšu krīze ir īpaši smagi skārusi marginalizētās iedzīvotāju grupas, ko nestabila darba tirgus apstākļos bezdarba risks apdraud visvairāk, atgādina, ka labākais veids, kā pārvarēt nabadzību, ir izglītība un darbs un ka tāpēc par prioritāti vajadzētu izvirzīt marginalizēto iedzīvotāju grupu integrāciju sabiedrībā un darba tirgū; ar bažām norāda, ka marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvji bieži ir sociāli atstumti, tiek diskriminēti un līdz ar to saskaras ar šķēršļiem, kas apgrūtina piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, darbam, veselības aprūpei, transportam un informācijai un pakalpojumiem kopumā, un tā ir sarežģīta problēma, kas pienācīgi jārisina, papildinoši izmantojot un efektīvi apvienojot ESI fondus un dalībvalstu resursus; līdz ar to uzsver, ka nolūkā apturēt nabadzības un marginalizācijas ciklu un uzlabot cilvēku profesionālās prasmes un kvalifikāciju ir vajadzīgi īpaši ar esošajām ES programmām, piemēram, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, Erasmus+ un “Radošā Eiropa”, saistīti centieni ar mērķi iesaistīt marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvjus, regulāri uzraugot programmu iesaistes darbību efektivitāti; |
| --- | --- |

38.

paturot prātā, ka nesenā ekonomikas un finanšu krīze ir īpaši smagi skārusi marginalizētās iedzīvotāju grupas, ko nestabila darba tirgus apstākļos bezdarba risks apdraud visvairāk, atgādina, ka labākais veids, kā pārvarēt nabadzību, ir izglītība un darbs un ka tāpēc par prioritāti vajadzētu izvirzīt marginalizēto iedzīvotāju grupu integrāciju sabiedrībā un darba tirgū; ar bažām norāda, ka marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvji bieži ir sociāli atstumti, tiek diskriminēti un līdz ar to saskaras ar šķēršļiem, kas apgrūtina piekļuvi kvalitatīvai izglītībai, darbam, veselības aprūpei, transportam un informācijai un pakalpojumiem kopumā, un tā ir sarežģīta problēma, kas pienācīgi jārisina, papildinoši izmantojot un efektīvi apvienojot ESI fondus un dalībvalstu resursus; līdz ar to uzsver, ka nolūkā apturēt nabadzības un marginalizācijas ciklu un uzlabot cilvēku profesionālās prasmes un kvalifikāciju ir vajadzīgi īpaši ar esošajām ES programmām, piemēram, Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu, Erasmus+ un “Radošā Eiropa”, saistīti centieni ar mērķi iesaistīt marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvjus, regulāri uzraugot programmu iesaistes darbību efektivitāti;

| 39. | aicina fondus izmantot, lai uzlabotu dzīves apstākļus un veicinātu kvalitatīvas, stabilas izglītības, mājokļu, veselības aprūpes, darba, bērnu aprūpes, sociālo dienestu, cietušo atbalsta dienestu un juridisko sistēmu pieejamību marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietēm; |
| --- | --- |

39.

aicina fondus izmantot, lai uzlabotu dzīves apstākļus un veicinātu kvalitatīvas, stabilas izglītības, mājokļu, veselības aprūpes, darba, bērnu aprūpes, sociālo dienestu, cietušo atbalsta dienestu un juridisko sistēmu pieejamību marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietēm;

| 40. | uzsver, ka marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvji ir aktīvi jāiesaista un viņiem jāļauj pilntiesīgi piedalīties uzraudzības pasākumos; norāda, ka vietējā, reģionālā, nacionālā un starptautiskā līmenī var būt gūta ievērojama pieredze; uzsver nepieciešamību izplatīt un sekmīgi izmantot paraugprakses; aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt visas esošās paraugprakses, tostarp inovatīvas paraugprakses, kas saistītas ar marginalizēto iedzīvotāju grupu un cilvēku iekļaušanu sabiedrībā, un sākt tīklu veidošanu, tostarp sociālo, jaunatnes un kopienas darbinieku vidū, kā arī akadēmiķu un pētnieku vidū; uzsver, ka ir vajadzīga ES līmeņa tīkla platforma, kas sekmētu paraugprakses apmaiņu un kopīgu problēmu risināšanu un kas varētu kalpot arī par e-mācību līdzekli spēju veidošanai; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvji ir aktīvi jāiesaista un viņiem jāļauj pilntiesīgi piedalīties uzraudzības pasākumos; norāda, ka vietējā, reģionālā, nacionālā un starptautiskā līmenī var būt gūta ievērojama pieredze; uzsver nepieciešamību izplatīt un sekmīgi izmantot paraugprakses; aicina Komisiju un dalībvalstis analizēt visas esošās paraugprakses, tostarp inovatīvas paraugprakses, kas saistītas ar marginalizēto iedzīvotāju grupu un cilvēku iekļaušanu sabiedrībā, un sākt tīklu veidošanu, tostarp sociālo, jaunatnes un kopienas darbinieku vidū, kā arī akadēmiķu un pētnieku vidū; uzsver, ka ir vajadzīga ES līmeņa tīkla platforma, kas sekmētu paraugprakses apmaiņu un kopīgu problēmu risināšanu un kas varētu kalpot arī par e-mācību līdzekli spēju veidošanai;

| 41. | aicina Komisiju kohēzijas politikai un marginalizētajām iedzīvotāju grupām pievērsties ikgadējā strukturētajā dialogā ar pilsonisko sabiedrību un organizācijām, kas pārstāv partnerus, vienlaikus nodrošinot marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvju līdzdalību un sekmējot diskusiju uz kvantitatīvas un kvalitatīvas analīzes pamata; |
| --- | --- |

41.

aicina Komisiju kohēzijas politikai un marginalizētajām iedzīvotāju grupām pievērsties ikgadējā strukturētajā dialogā ar pilsonisko sabiedrību un organizācijām, kas pārstāv partnerus, vienlaikus nodrošinot marginalizēto iedzīvotāju grupu pārstāvju līdzdalību un sekmējot diskusiju uz kvantitatīvas un kvalitatīvas analīzes pamata;

| 42. | norāda, ka izpratne par strukturālu un sistēmisku iekļaušanu ir vajadzīga ne tikai visai sabiedrībai kopumā, bet ir arī īpaši svarīga visu pārvaldes līmeņu lēmumu pieņēmēju un ieinteresēto personu un citu iesaistīto publiskā sektora struktūru darbā; aicina visas ieinteresētās publiskā sektora personas un mācību iestādes veikt rūpīgu analīzi par diskriminācijas un marginalizācijas cēloņiem un palielināt informētību par to, ka ir jāizskauž ksenofobija un rasisms, kā arī jebkāda marginalizācija, kas noved pie sistēmiskas atstumtības, tostarp antiromisms; aicina Komisiju stingri piemērot un uzraudzīt ES tiesību aktus diskriminācijas jomā; aicina valsts nodarbinātības dienestus (VND) sniegt kvalitatīvus, uz vajadzībām balstītus pielāgotus pakalpojumus; |
| --- | --- |

42.

norāda, ka izpratne par strukturālu un sistēmisku iekļaušanu ir vajadzīga ne tikai visai sabiedrībai kopumā, bet ir arī īpaši svarīga visu pārvaldes līmeņu lēmumu pieņēmēju un ieinteresēto personu un citu iesaistīto publiskā sektora struktūru darbā; aicina visas ieinteresētās publiskā sektora personas un mācību iestādes veikt rūpīgu analīzi par diskriminācijas un marginalizācijas cēloņiem un palielināt informētību par to, ka ir jāizskauž ksenofobija un rasisms, kā arī jebkāda marginalizācija, kas noved pie sistēmiskas atstumtības, tostarp antiromisms; aicina Komisiju stingri piemērot un uzraudzīt ES tiesību aktus diskriminācijas jomā; aicina valsts nodarbinātības dienestus (VND) sniegt kvalitatīvus, uz vajadzībām balstītus pielāgotus pakalpojumus;

| 43. | uzsver, ka centieniem palīdzēt marginalizētajām iedzīvotāju grupām un tās integrēt jābūt divējādiem: tas darāms tieši, nodrošinot skartajiem cilvēkiem izglītību, tostarp izglītības iestādes, apmācību, profesionālo orientāciju un darba iespējas, kā arī vietējo kopienu un pašvaldību līmenī, lai uzlabotu un/vai mainītu sabiedrības skatījumu, palielinot izpratni par aizspriedumu sekām, uzlabojot sabiedriskos pakalpojumus un pielāgojot sociālās sistēmas; |
| --- | --- |

43.

uzsver, ka centieniem palīdzēt marginalizētajām iedzīvotāju grupām un tās integrēt jābūt divējādiem: tas darāms tieši, nodrošinot skartajiem cilvēkiem izglītību, tostarp izglītības iestādes, apmācību, profesionālo orientāciju un darba iespējas, kā arī vietējo kopienu un pašvaldību līmenī, lai uzlabotu un/vai mainītu sabiedrības skatījumu, palielinot izpratni par aizspriedumu sekām, uzlabojot sabiedriskos pakalpojumus un pielāgojot sociālās sistēmas;

| 44. | uzsver, ka izglītība ir pamattiesība, kas paredzēta Līgumā par Eiropas Savienību; uzsver, ka sociālās atstumtības cikla izbeigšanas nolūkā svarīgi ir nodrošināt vienlīdzīgu kvalitatīvas izglītības pieejamību visiem sabiedrības locekļiem; uzskata, ka formāla un neformāla izglītība un ikdienēja mācīšanās, kam raksturīga izglītošanās par daudzveidību, ir pirmais solis ceļā uz marginalizēto iedzīvotāju grupu īstenu politisko, ekonomisko un sociālo iekļaušanu; uzsver, ka ir nepieciešams īstenot programmas, projektus un atbalsta darbības par labu marginalizētajām iedzīvotāju grupām, lai nodrošinātu pirmsskolas izglītību, apmierinātu vajadzību pēc formālās izglītības, vienlaikus piedāvājot arī citu izglītības veidu un mūžizglītības iespējas, it sevišķi attiecībā uz profesionālajām prasmēm un IKT jomā, un uzlabotu piekļuvi medijiem, cita starpā — nolūkā iespēcināt marginalizētu iedzīvotāju grupu sievietes un meitenes; |
| --- | --- |

44.

uzsver, ka izglītība ir pamattiesība, kas paredzēta Līgumā par Eiropas Savienību; uzsver, ka sociālās atstumtības cikla izbeigšanas nolūkā svarīgi ir nodrošināt vienlīdzīgu kvalitatīvas izglītības pieejamību visiem sabiedrības locekļiem; uzskata, ka formāla un neformāla izglītība un ikdienēja mācīšanās, kam raksturīga izglītošanās par daudzveidību, ir pirmais solis ceļā uz marginalizēto iedzīvotāju grupu īstenu politisko, ekonomisko un sociālo iekļaušanu; uzsver, ka ir nepieciešams īstenot programmas, projektus un atbalsta darbības par labu marginalizētajām iedzīvotāju grupām, lai nodrošinātu pirmsskolas izglītību, apmierinātu vajadzību pēc formālās izglītības, vienlaikus piedāvājot arī citu izglītības veidu un mūžizglītības iespējas, it sevišķi attiecībā uz profesionālajām prasmēm un IKT jomā, un uzlabotu piekļuvi medijiem, cita starpā — nolūkā iespēcināt marginalizētu iedzīvotāju grupu sievietes un meitenes;

| 45. | aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes sekmēt ERAF izmantojumu tādu MVU un sociālo uzņēmumu atbalstam, kuri iesaista marginalizētās iedzīvotāju grupas un tām palīdz; norāda, ka ir nepieciešams atbalstīt darbības par labu marginalizētajām iedzīvotāju grupām, lai palīdzētu un radītu labvēlīgus apstākļus mikrouzņēmējdarbībai, tādējādi saglabājot uzņēmējdarbības daudzveidību; |
| --- | --- |

45.

aicina dalībvalstis un reģionālās un vietējās iestādes sekmēt ERAF izmantojumu tādu MVU un sociālo uzņēmumu atbalstam, kuri iesaista marginalizētās iedzīvotāju grupas un tām palīdz; norāda, ka ir nepieciešams atbalstīt darbības par labu marginalizētajām iedzīvotāju grupām, lai palīdzētu un radītu labvēlīgus apstākļus mikrouzņēmējdarbībai, tādējādi saglabājot uzņēmējdarbības daudzveidību;

| 46. | norāda, ka daudzas nozares tuvākajā laikā būtiski mainīsies, daļēji — plašāka tiešsaistes rīku un risinājumu izmantojuma dēļ; norāda, ka tāpēc apdraudētas būs gan mazkvalificētu, gan vidēji kvalificētu darba ņēmēju darbvietas, un tas īpaši skars cilvēkus no marginalizētām iedzīvotāju grupām, jo šobrīd viņi parasti strādā tieši šādās nozarēs; uzsver, cik svarīga ir visiem pieejama apmācība un pakalpojumi jauno tehnoloģiju un nozaru jomā, jo īpaši attiecībā uz iespējām digitālajā nozarē un zaļajā ekonomikā un it sevišķi visneaizsargātākajām grupām; norāda uz mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu lomu darbvietu saglabāšanā laukos un tāpēc aicina palielināt uzsvaru uz finansējuma pieejamības nodrošināšanu šiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

46.

norāda, ka daudzas nozares tuvākajā laikā būtiski mainīsies, daļēji — plašāka tiešsaistes rīku un risinājumu izmantojuma dēļ; norāda, ka tāpēc apdraudētas būs gan mazkvalificētu, gan vidēji kvalificētu darba ņēmēju darbvietas, un tas īpaši skars cilvēkus no marginalizētām iedzīvotāju grupām, jo šobrīd viņi parasti strādā tieši šādās nozarēs; uzsver, cik svarīga ir visiem pieejama apmācība un pakalpojumi jauno tehnoloģiju un nozaru jomā, jo īpaši attiecībā uz iespējām digitālajā nozarē un zaļajā ekonomikā un it sevišķi visneaizsargātākajām grupām; norāda uz mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu lomu darbvietu saglabāšanā laukos un tāpēc aicina palielināt uzsvaru uz finansējuma pieejamības nodrošināšanu šiem uzņēmumiem;

| 47. | norāda, cik svarīgi ir iespēcināt marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietes, iedrošinot sievietes uzņēmējas un sekmējot sieviešu līdzdalību minētajās grupās; |
| --- | --- |

47.

norāda, cik svarīgi ir iespēcināt marginalizēto iedzīvotāju grupu sievietes, iedrošinot sievietes uzņēmējas un sekmējot sieviešu līdzdalību minētajās grupās;

| 48. | uzver, cik svarīga loma marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu iespēcināšanā var būt sociālajai uzņēmējdarbībai, kooperatīviem, savstarpējām apdrošināšanas sabiedrībām un alternatīviem uzņēmumiem; iesaka ar kohēzijas fondiem, it īpaši ESF, atbalstīt tādus ieguldījumus šajā jomā, kuriem ir būtiska dzimumu līdztiesības perspektīva; |
| --- | --- |

48.

uzver, cik svarīga loma marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu iespēcināšanā var būt sociālajai uzņēmējdarbībai, kooperatīviem, savstarpējām apdrošināšanas sabiedrībām un alternatīviem uzņēmumiem; iesaka ar kohēzijas fondiem, it īpaši ESF, atbalstīt tādus ieguldījumus šajā jomā, kuriem ir būtiska dzimumu līdztiesības perspektīva;

| 49. | aicina Komisiju analizēt, kādi ierobežojumi ir pašreizējai piešķīrumu sistēmai, pēc kā uz IKP pamata nosaka kohēzijas politikas līdzekļu atbalstu, labāk izmantojot pieejamos rādītājus — piemēram, Eurostat EU-SILC datus par ienākumiem un dzīves apstākļiem —, pēc kuriem var apzināt nabadzīgus un sociāli nestabilus Savienības reģionus, lai ES atbalstu marginalizētajām iedzīvotāju grupām padarītu mērķtiecīgāku; |
| --- | --- |

49.

aicina Komisiju analizēt, kādi ierobežojumi ir pašreizējai piešķīrumu sistēmai, pēc kā uz IKP pamata nosaka kohēzijas politikas līdzekļu atbalstu, labāk izmantojot pieejamos rādītājus — piemēram, Eurostat EU-SILC datus par ienākumiem un dzīves apstākļiem —, pēc kuriem var apzināt nabadzīgus un sociāli nestabilus Savienības reģionus, lai ES atbalstu marginalizētajām iedzīvotāju grupām padarītu mērķtiecīgāku;

| 50. | uzsver, ka marginalizētās iedzīvotāju grupas ES politiskajās diskusijās bieži tiek izmantotas tendenciozi politiskiem mērķiem un ka gan partnerattiecību nolīgumos, gan attiecīgajās darbības programmās ir vajadzīga detalizēta strukturālās atstumtības analīze; aicina Komisiju sniegt saskaņotus, konsekventus un skaidrus norādījumus par ES finansētu, ar marginalizētajām iedzīvotāju grupām saistītu projektu izstrādi, īstenošanu un pārvaldību, tostarp padziļinātu analīzi, paraugprakses piemērus un politikas ieteikumus, lai nodrošinātu, ka ES fondi tiek attiecināti uz marginalizētajām iedzīvotāju grupām arī turpmākajā plānošanas periodā; |
| --- | --- |

50.

uzsver, ka marginalizētās iedzīvotāju grupas ES politiskajās diskusijās bieži tiek izmantotas tendenciozi politiskiem mērķiem un ka gan partnerattiecību nolīgumos, gan attiecīgajās darbības programmās ir vajadzīga detalizēta strukturālās atstumtības analīze; aicina Komisiju sniegt saskaņotus, konsekventus un skaidrus norādījumus par ES finansētu, ar marginalizētajām iedzīvotāju grupām saistītu projektu izstrādi, īstenošanu un pārvaldību, tostarp padziļinātu analīzi, paraugprakses piemērus un politikas ieteikumus, lai nodrošinātu, ka ES fondi tiek attiecināti uz marginalizētajām iedzīvotāju grupām arī turpmākajā plānošanas periodā;

| 51. | aicina visās ES finansētajās integrācijas un sociālās iekļaušanas iniciatīvās, programmās, darbībās un finansēšanas mehānismos iestrādāt dzimumu līdztiesības perspektīvu un krustenisko analīzi, lai varētu labāk risināt īpašās marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu vajadzības un ņemt vērā dažādas strukturālās situācijas un lomas pārstāvošu sieviešu viedokļu un perspektīvu daudzveidību; uzskata, ka ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumi un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā palīdz izvērtēt, kā finansēšanas prioritātes, finanšu līdzekļu piešķiršana un programmu finansēšanas specifikācijas ietekmē sievietes; uzsver, ka ir nepieciešams sistemātiski vākt un regulāri analizēt pēc dzimumiem dalītus datus; |
| --- | --- |

51.

aicina visās ES finansētajās integrācijas un sociālās iekļaušanas iniciatīvās, programmās, darbībās un finansēšanas mehānismos iestrādāt dzimumu līdztiesības perspektīvu un krustenisko analīzi, lai varētu labāk risināt īpašās marginalizēto iedzīvotāju grupu sieviešu vajadzības un ņemt vērā dažādas strukturālās situācijas un lomas pārstāvošu sieviešu viedokļu un perspektīvu daudzveidību; uzskata, ka ietekmes uz dzimumu līdztiesību novērtējumi un dzimumu līdztiesības principa ievērošana budžeta plānošanā palīdz izvērtēt, kā finansēšanas prioritātes, finanšu līdzekļu piešķiršana un programmu finansēšanas specifikācijas ietekmē sievietes; uzsver, ka ir nepieciešams sistemātiski vākt un regulāri analizēt pēc dzimumiem dalītus datus;

| 52. | aicina dalībvalstis pasniegt balvu par priekšzīmīgu apņēmību ES fondu īstenošanā integrēt un iekļaut marginalizētas iedzīvotāju grupas; uzskata, ka šādu balvu par izcilu darbu varētu pasniegt dalībvalstu pašvaldībām vai reģioniem; |
| --- | --- |

52.

aicina dalībvalstis pasniegt balvu par priekšzīmīgu apņēmību ES fondu īstenošanā integrēt un iekļaut marginalizētas iedzīvotāju grupas; uzskata, ka šādu balvu par izcilu darbu varētu pasniegt dalībvalstu pašvaldībām vai reģioniem;

| 53. | aicina dalībvalstis dot iespēju un pamudināt veidot tīklus, kuros iesaistītos pašvaldības un pilsētas, kas nodarbojas ar marginalizētu iedzīvotāju grupu integrāciju; uzskata, ka par šāda tīkla piemēru varētu kalpot Pilsētas mēru pakts par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

53.

aicina dalībvalstis dot iespēju un pamudināt veidot tīklus, kuros iesaistītos pašvaldības un pilsētas, kas nodarbojas ar marginalizētu iedzīvotāju grupu integrāciju; uzskata, ka par šāda tīkla piemēru varētu kalpot Pilsētas mēru pakts par klimata pārmaiņām;

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

54.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 289. lpp.

(3)  OV L 132, 29.5.2010., 1. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 470. lpp.

(5)  OV L 354, 28.12.2013., 62. lpp.

(6)  OV L 72, 12.3.2014., 1. lpp.

(7)  OV L 74, 14.3.2014., 1. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0132.

(9)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0594.

(10)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0246.

(11)  OV C 199 E, 7.7.2012., 112. lpp.

(12)  OV C 161 E, 31.5.2011., 120. lpp.

(13)  OV C 87 E, 1.4.2010., 60. lpp.

(14)  OV C 378, 24.12.2013., 1. lpp.

(15)  OV C 114, 15.4.2014., 73. lpp.

(16)

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/42 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/42

---

P8_TA(2015)0403

ES loma Apvienoto Nāciju Organizācijā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra rezolūcija par ES lomu Apvienoto Nāciju Organizācijā — kā labāk sasniegt ES ārpolitikas mērķus (2015/2104(INI))

(2017/C 366/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par ES un ANO, jo īpaši 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 69. sesiju (1) un 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par ES un ANO, jo īpaši 2014. gada 2. aprīļa ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 69. sesiju (1) un 2011. gada 11. maija rezolūciju par ES kā globāla spēka nozīmi daudzpusējās organizācijās (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES prioritātēm ANO 70. Ģenerālajā asamblejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 22. jūnija secinājumus par ES prioritātēm ANO 70. Ģenerālajā asamblejā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Statūtus,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas (UNGA) rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā (3), ar kuru ES ir piešķirtas tiesības iejaukties Ģenerālās asamblejas darbā, mutiski izklāstīt priekšlikumus un grozījumus, kas pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma tiks nodoti balsojumam, un izmantot tiesības atbildēt, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas (UNGA) rezolūciju par Eiropas Savienības līdzdalību ANO darbā (3), ar kuru ES ir piešķirtas tiesības iejaukties Ģenerālās asamblejas darbā, mutiski izklāstīt priekšlikumus un grozījumus, kas pēc kādas dalībvalsts pieprasījuma tiks nodoti balsojumam, un izmantot tiesības atbildēt,

| — | ņemot vērā pirmo Drošības padomes priekšsēdētāja 2014. gada 14. februāra paziņojumu, komentējot ES paveikto starptautiskā miera un drošības saglabāšanā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pirmo Drošības padomes priekšsēdētāja 2014. gada 14. februāra paziņojumu, komentējot ES paveikto starptautiskā miera un drošības saglabāšanā (4),

| — | ņemot vērā 2001. gada Durbanas Pasaules konferences deklarāciju pret rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada Durbanas Pasaules konferences deklarāciju pret rasismu, rasu diskrimināciju, ksenofobiju un ar to saistīto neiecietību,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ārpolitikas ģenerāldirektorāta 2015. gada martā publicēto pētījumu “ANO reformēšana — pašreizējā situācija un turpmākās iespējas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Ārpolitikas ģenerāldirektorāta 2015. gada martā publicēto pētījumu “ANO reformēšana — pašreizējā situācija un turpmākās iespējas”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0308/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Attīstības komitejas, Starptautiskās tirdzniecības komitejas, Budžeta kontroles komitejas, Kultūras un izglītības komitejas un Konstitucionālo jautājumu komitejas atzinumus (A8-0308/2015),

ES mērķi un vispārējās priekšrocības

| A. | tā kā Eiropas Savienības nākotne ir saistīta ar globālo mieru, drošību, attīstību un cilvēktiesībām; tā kā problēmas, ar kurām ES saskaras, ir jārisina globāli, un saistībā ar globāliem jautājumiem ir jārīkojas Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienības nākotne ir saistīta ar globālo mieru, drošību, attīstību un cilvēktiesībām; tā kā problēmas, ar kurām ES saskaras, ir jārisina globāli, un saistībā ar globāliem jautājumiem ir jārīkojas Eiropas līmenī;

| B. | tā kā ES ārpolitikas principi un mērķi ir ietverti Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā un ir cieši saistīti ar ANO principiem un mērķiem; tā kā LES 21. pantā ir skaidri pausts aicinājums ievērot ANO Statūtu un starptautisko tiesību principus; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ārpolitikas principi un mērķi ir ietverti Līguma par Eiropas Savienību 21. pantā un ir cieši saistīti ar ANO principiem un mērķiem; tā kā LES 21. pantā ir skaidri pausts aicinājums ievērot ANO Statūtu un starptautisko tiesību principus;

| C. | tā kā ES ir unikālas iespējas mobilizēt resursus, izmantojot visus pieejamos diplomātiskos, drošības, aizsardzības, ekonomikas, attīstības un humanitāros instrumentus, pilnībā ievērojot ANO Statūtu noteikumus; tā kā šādu instrumentu izmantošana visaptverošā veidā ES sniedz unikālu elastību efektīvi risināt sarežģītākos drošības jautājumus; |
| --- | --- |

C.

tā kā ES ir unikālas iespējas mobilizēt resursus, izmantojot visus pieejamos diplomātiskos, drošības, aizsardzības, ekonomikas, attīstības un humanitāros instrumentus, pilnībā ievērojot ANO Statūtu noteikumus; tā kā šādu instrumentu izmantošana visaptverošā veidā ES sniedz unikālu elastību efektīvi risināt sarežģītākos drošības jautājumus;

| D. | tā kā ES ANO uzraudzībā aktīvi piedalās miera, drošības un progresa veicināšanā, izmantojot savu kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP); |
| --- | --- |

D.

tā kā ES ANO uzraudzībā aktīvi piedalās miera, drošības un progresa veicināšanā, izmantojot savu kopējo ārpolitiku un drošības politiku (KĀDP) un kopējo drošības un aizsardzības politiku (KDAP);

| E. | tā kā ES aizstāv savas vērtības, pamatintereses, drošību, neatkarību un integritāti un rīkojas, lai saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību saskaņā ar ANO Statūtu un 1975. gada Helsinku Nobeiguma akta principiem un 1990. gadā pieņemtās Parīzes hartas jaunai Eiropai mērķiem; tā kā ES ir kolektīvās ANO drošības sistēmas daļa, cita starpā īstenojot reģionālu nolīgumu, kā paredzēts Statūtu VIII nodaļā; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES aizstāv savas vērtības, pamatintereses, drošību, neatkarību un integritāti un rīkojas, lai saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību saskaņā ar ANO Statūtu un 1975. gada Helsinku Nobeiguma akta principiem un 1990. gadā pieņemtās Parīzes hartas jaunai Eiropai mērķiem; tā kā ES ir kolektīvās ANO drošības sistēmas daļa, cita starpā īstenojot reģionālu nolīgumu, kā paredzēts Statūtu VIII nodaļā;

| F. | tā kā ES veicina ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vidisko attīstību jaunattīstības valstīs, par galvenajiem mērķiem izvirzot nabadzības izskaušanu, miera un stabilitātes veicināšanu ilgtermiņā un sociālās nevienlīdzības apkarošanu, un sniedz humāno palīdzību iedzīvotājiem, valstīm un reģioniem, kas saskaras ar jebkāda veida krīzēm — dabas vai cilvēka izraisītām; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES veicina ilgtspējīgu ekonomisko, sociālo un vidisko attīstību jaunattīstības valstīs, par galvenajiem mērķiem izvirzot nabadzības izskaušanu, miera un stabilitātes veicināšanu ilgtermiņā un sociālās nevienlīdzības apkarošanu, un sniedz humāno palīdzību iedzīvotājiem, valstīm un reģioniem, kas saskaras ar jebkāda veida krīzēm — dabas vai cilvēka izraisītām;

| G. | tā kā ES ir vadošās pozīcijās dažādās savstarpēji saistītās politikas jomās: tirdzniecības, attīstības, humānās palīdzības, vides un cilvēktiesību jomā; |
| --- | --- |

G.

tā kā ES ir vadošās pozīcijās dažādās savstarpēji saistītās politikas jomās: tirdzniecības, attīstības, humānās palīdzības, vides un cilvēktiesību jomā;

| H. | tā kā ES strādā, lai panāktu vides ilgtspēju, veicinot starptautiskus pasākumus un darbības nolūkā saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, kā arī dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES strādā, lai panāktu vides ilgtspēju, veicinot starptautiskus pasākumus un darbības nolūkā saglabāt un uzlabot vides kvalitāti, kā arī dabas resursu ilgtspējīgu apsaimniekošanu;

| I. | tā kā ES ir vadoša loma arī vides politikas jomā, jo īpaši cīņā pret klimata pārmaiņām, ne tikai izvirzoties līdera pozīcijās un nosakot sev vērienīgus mērķus, bet arī pasaules mēroga sarunās nelokāmi atbalstot saistošus nolīgumus un konkrētas un izmērāmas darbības; |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ir vadoša loma arī vides politikas jomā, jo īpaši cīņā pret klimata pārmaiņām, ne tikai izvirzoties līdera pozīcijās un nosakot sev vērienīgus mērķus, bet arī pasaules mēroga sarunās nelokāmi atbalstot saistošus nolīgumus un konkrētas un izmērāmas darbības;

| J. | tā kā ES uzlabo sociālās ilgtspējības un labas pārvaldības pamatu, konsolidējot, atbalstot un veicinot demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un starptautisko tiesību principus; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES uzlabo sociālās ilgtspējības un labas pārvaldības pamatu, konsolidējot, atbalstot un veicinot demokrātiju, tiesiskumu, cilvēktiesības un starptautisko tiesību principus;

| K. | tā kā saskaņā ar ES līgumiem tā veicina starptautisku sistēmu, kuras pamatā ir ciešāka daudzpusēja sadarbība un laba pasaules mēroga pārvaldība, un ir apņēmusies nodrošināt efektīvu daudzpusējību, kuras pamatā ir ANO; tā kā šāda apņemšanās ir balstīta pārliecībā, ka, lai veiksmīgi reaģētu uz pasaules krīzēm, izaicinājumiem un draudiem, starptautiskajai sabiedrībai ir vajadzīga efektīva daudzpusējā sistēma, kuras pamatā ir universālas tiesības un vērtības; |
| --- | --- |

K.

tā kā saskaņā ar ES līgumiem tā veicina starptautisku sistēmu, kuras pamatā ir ciešāka daudzpusēja sadarbība un laba pasaules mēroga pārvaldība, un ir apņēmusies nodrošināt efektīvu daudzpusējību, kuras pamatā ir ANO; tā kā šāda apņemšanās ir balstīta pārliecībā, ka, lai veiksmīgi reaģētu uz pasaules krīzēm, izaicinājumiem un draudiem, starptautiskajai sabiedrībai ir vajadzīga efektīva daudzpusējā sistēma, kuras pamatā ir universālas tiesības un vērtības;

| L. | tā kā ES ārpolitikā lielākā uzmanība ir veltīta divpusējām attiecībām un sadarbībai un partnerībai ar valstīm, valstu grupām un citām reģionālām un starptautiskām organizācijām visā pasaulē; tā kā pēdējās desmitgadēs īpaša uzmanība tiek pievērsta ģeopolitiskajiem mērķiem un problēmām ES tuvējās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs; tā kā ES arī uztur īpašas attiecības ar Āfrikas kontinenta valstīm, kuru izaicinājumiem tā savā rīcībā velta īpašu uzmanību; |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ārpolitikā lielākā uzmanība ir veltīta divpusējām attiecībām un sadarbībai un partnerībai ar valstīm, valstu grupām un citām reģionālām un starptautiskām organizācijām visā pasaulē; tā kā pēdējās desmitgadēs īpaša uzmanība tiek pievērsta ģeopolitiskajiem mērķiem un problēmām ES tuvējās austrumu un dienvidu kaimiņvalstīs; tā kā ES arī uztur īpašas attiecības ar Āfrikas kontinenta valstīm, kuru izaicinājumiem tā savā rīcībā velta īpašu uzmanību;

| M. | tā kā saistībā ar pieaugošo globālo savstarpējo atkarību ES ir jānostiprina sava loma gan divpusējās attiecībās, gan daudzpusējos forumos; |
| --- | --- |

M.

tā kā saistībā ar pieaugošo globālo savstarpējo atkarību ES ir jānostiprina sava loma gan divpusējās attiecībās, gan daudzpusējos forumos;

| N. | tā kā ES ir bijusi iesaistīta un ir ļoti nozīmīga starptautiskās sarunās un starpniecībā, jo īpaši sarunās starp E3/EU3+3 un Irānu, kā arī Tuvo Austrumu miera procesā; |
| --- | --- |

N.

tā kā ES ir bijusi iesaistīta un ir ļoti nozīmīga starptautiskās sarunās un starpniecībā, jo īpaši sarunās starp E3/EU3+3 un Irānu, kā arī Tuvo Austrumu miera procesā;

| O. | tā kā ES, kas ir lielākais tirdzniecības bloks pasaulē, ir būtiska ietekme divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos un tā ir izstrādājusi aktīvus tirdzniecības politikas pasākumus, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, nabadzības samazināšanu un vides un dabas resursu aizsardzību; |
| --- | --- |

O.

tā kā ES, kas ir lielākais tirdzniecības bloks pasaulē, ir būtiska ietekme divpusējos un daudzpusējos tirdzniecības nolīgumos un tā ir izstrādājusi aktīvus tirdzniecības politikas pasākumus, lai veicinātu ekonomikas izaugsmi, nabadzības samazināšanu un vides un dabas resursu aizsardzību;

| P. | tā kā ES un tās dalībvalstis kopā ir lielākais finanšu līdzekļu ieguldītājs ANO pamatbudžetā, kā arī tā humānajā palīdzībā, oficiālajā attīstības palīdzībā (OAP) un miera uzturēšanas operācijās; tā kā ES attīstības politika ir ļoti nozīmīga, jo tā aktīvi veicina nabadzības samazināšanu un ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju, tādējādi stiprinot mieru un drošību; tā kā ES kā vienīgā nevalstiskā dalībniece ir iesaistīta vairāk nekā 50 ANO daudzpusējos nolīgumos un konvencijās; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES un tās dalībvalstis kopā ir lielākais finanšu līdzekļu ieguldītājs ANO pamatbudžetā, kā arī tā humānajā palīdzībā, oficiālajā attīstības palīdzībā (OAP) un miera uzturēšanas operācijās; tā kā ES attīstības politika ir ļoti nozīmīga, jo tā aktīvi veicina nabadzības samazināšanu un ekonomisko, sociālo un vides ilgtspēju, tādējādi stiprinot mieru un drošību; tā kā ES kā vienīgā nevalstiskā dalībniece ir iesaistīta vairāk nekā 50 ANO daudzpusējos nolīgumos un konvencijās;

| Q. | tā kā Eiropas Savienība ir viena no neatlaidīgākajām cilvēktiesību, pamatbrīvību, kultūras vērtību, daudzveidības, demokrātijas un tiesiskuma aizstāvēm un veicinātājām; tā kā ar minētajiem principiem saistītie noteikumi ir iekļauti visās tās divpusējās partnerībās un ieņem centrālo vietu tās daudzpusējā politikā; tā kā ES vienmēr ir ļoti spēcīgi atbalstījusi starptautisko tiesiskumu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Eiropas Savienība ir viena no neatlaidīgākajām cilvēktiesību, pamatbrīvību, kultūras vērtību, daudzveidības, demokrātijas un tiesiskuma aizstāvēm un veicinātājām; tā kā ar minētajiem principiem saistītie noteikumi ir iekļauti visās tās divpusējās partnerībās un ieņem centrālo vietu tās daudzpusējā politikā; tā kā ES vienmēr ir ļoti spēcīgi atbalstījusi starptautisko tiesiskumu;

| R. | tā kā ES ir nozīmīga loma, atbalstot ANO darbības abpusēji svarīgās jomās, jo īpaši civiliedzīvotāju aizsardzībā, sevišķi attiecībā uz sievietēm un bērniem bruņotu konfliktu situācijās; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES ir nozīmīga loma, atbalstot ANO darbības abpusēji svarīgās jomās, jo īpaši civiliedzīvotāju aizsardzībā, sevišķi attiecībā uz sievietēm un bērniem bruņotu konfliktu situācijās;

| S. | tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir ES pamatvērtība, kas ir atzīta ES Līgumos un Pamattiesību hartā; tā kā ES ir uzņēmusies atbildību par dzimumu līdztiesības integrēšanu visās savās darbībās un politikas jomās, tostarp ārējās sadarbības un attīstības sadarbības politikā; |
| --- | --- |

S.

tā kā sieviešu un vīriešu līdztiesība ir ES pamatvērtība, kas ir atzīta ES Līgumos un Pamattiesību hartā; tā kā ES ir uzņēmusies atbildību par dzimumu līdztiesības integrēšanu visās savās darbībās un politikas jomās, tostarp ārējās sadarbības un attīstības sadarbības politikā;

| T. | tā kā cilvēcei ir kopējas vērtības un intereses; tā kā, risinot kopīgas problēmas un veicinot kopējas vērtības un mērķus, būtu jānodrošina taisnīga sloga un ieguvumu sadale; |
| --- | --- |

T.

tā kā cilvēcei ir kopējas vērtības un intereses; tā kā, risinot kopīgas problēmas un veicinot kopējas vērtības un mērķus, būtu jānodrošina taisnīga sloga un ieguvumu sadale;

Apvienoto Nāciju Organizācijas sistēma

| U. | tā kā ANO sistēma ir galvenais pasaules forums pasaules mēroga pārvaldības uzlabošanai un tādējādi ir labākais forums ES vērtību un interešu veicināšanai; |
| --- | --- |

U.

tā kā ANO sistēma ir galvenais pasaules forums pasaules mēroga pārvaldības uzlabošanai un tādējādi ir labākais forums ES vērtību un interešu veicināšanai;

| V. | tā kā galvenais mērķis pēc II pasaules kara bija uzturēt mieru un drošību; tā kā Statūtos ievērojama uzmanība tika veltīta ekonomiskās un sociālās attīstības, kā arī cilvēktiesību veicināšanai; tā kā kopš 1970. gadu sākuma ANO darba kārtībā kļuvuši aktuāli jautājumi par vides problēmām; tā kā Brundtland 1987. gada ziņojumā “Mūsu kopējā nākotne” (“Our Common Future”) definēts ilgtspējīgas attīstības jēdziens, to skaidrojot kā attīstību, kas ļauj apmierināt pašreizējās vajadzības, neapdraudot turpmāko paaudžu iespējas apmierināt to vajadzības; tā kā Rio konferencē (UNCED) 1992. gadā attīstības un vides politika tika apvienota, lai visā pasaulē efektīvi mazinātu nabadzību un veicinātu ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

V.

tā kā galvenais mērķis pēc II pasaules kara bija uzturēt mieru un drošību; tā kā Statūtos ievērojama uzmanība tika veltīta ekonomiskās un sociālās attīstības, kā arī cilvēktiesību veicināšanai; tā kā kopš 1970. gadu sākuma ANO darba kārtībā kļuvuši aktuāli jautājumi par vides problēmām; tā kā Brundtland 1987. gada ziņojumā “Mūsu kopējā nākotne” (“Our Common Future”) definēts ilgtspējīgas attīstības jēdziens, to skaidrojot kā attīstību, kas ļauj apmierināt pašreizējās vajadzības, neapdraudot turpmāko paaudžu iespējas apmierināt to vajadzības; tā kā Rio konferencē (UNCED) 1992. gadā attīstības un vides politika tika apvienota, lai visā pasaulē efektīvi mazinātu nabadzību un veicinātu ilgtspējīgu attīstību;

| W. | tā kā ANO sistēma aptver visas sadarbības jomas un tās centrā ir Drošības padome, kura galvenokārt ir atbildīga par starptautiskā miera un drošības uzturēšanu un kurai palīdz palīgstruktūras un padomdevējas struktūras; |
| --- | --- |

W.

tā kā ANO sistēma aptver visas sadarbības jomas un tās centrā ir Drošības padome, kura galvenokārt ir atbildīga par starptautiskā miera un drošības uzturēšanu un kurai palīdz palīgstruktūras un padomdevējas struktūras;

| X. | tā kā ANO sistēma sastāv no 19 specializētajām aģentūrām, tostarp FAO, IFAD, SDO, SVF, UNESCO, UNIDO, PVO un Pasaules Bankas grupas, un tajā ir 11 fondi un programmas, tostarp UNCTAD, UNDP, UNEP, UNFPA, UNHCR, UNICEF, UN-Women un WFP
   (5), kā arī deviņas funkcionālās komisijas, piecas reģionālās komisijas un daudzas citas tāda paša veida struktūras; tā kā tādas organizācijas kā Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) un Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (IAEA) arī ir saistītas ar ANO sistēmu; |
| --- | --- |

X.

tā kā ANO sistēma sastāv no 19 specializētajām aģentūrām, tostarp FAO, IFAD, SDO, SVF, UNESCO, UNIDO, PVO un Pasaules Bankas grupas, un tajā ir 11 fondi un programmas, tostarp UNCTAD, UNDP, UNEP, UNFPA, UNHCR, UNICEF, UN-Women un WFP
   (5), kā arī deviņas funkcionālās komisijas, piecas reģionālās komisijas un daudzas citas tāda paša veida struktūras; tā kā tādas organizācijas kā Pasaules Tirdzniecības organizācija (PTO) un Starptautiskā Atomenerģijas aģentūra (IAEA) arī ir saistītas ar ANO sistēmu;

| Y. | tā kā lielākā daļa šo aģentūru, fondu, programmu, komisiju un komiteju darbojas Ekonomikas un sociālo lietu padomes un Ģenerālās asamblejas uzraudzībā, kam dažas no minētajām struktūrām sagatavo ziņojumu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā lielākā daļa šo aģentūru, fondu, programmu, komisiju un komiteju darbojas Ekonomikas un sociālo lietu padomes un Ģenerālās asamblejas uzraudzībā, kam dažas no minētajām struktūrām sagatavo ziņojumu;

| Z. | tā kā ES un tās dalībvalstīm ir būtiska loma Apvienoto Nāciju Organizācijas principu un mērķu veicināšanā un cilvēces kopējo problēmu risināšanā; tā kā, no otras puses, Eiropai ir vajadzīgi pasaules līmeņa partneri, lai risinātu tās problēmas tādās jomās kā drošība, vides aizsardzība, cilvēktiesības, patvēruma tiesību aizsardzība un finanšu nestabilitāte; |
| --- | --- |

Z.

tā kā ES un tās dalībvalstīm ir būtiska loma Apvienoto Nāciju Organizācijas principu un mērķu veicināšanā un cilvēces kopējo problēmu risināšanā; tā kā, no otras puses, Eiropai ir vajadzīgi pasaules līmeņa partneri, lai risinātu tās problēmas tādās jomās kā drošība, vides aizsardzība, cilvēktiesības, patvēruma tiesību aizsardzība un finanšu nestabilitāte;

| AA. | tā kā Eiropas Savienībai ir īpašs pienākums miera uzturēšanas, attīstības un cilvēktiesību jomā attiecībā pret savām kaimiņvalstīm; |
| --- | --- |

AA.

tā kā Eiropas Savienībai ir īpašs pienākums miera uzturēšanas, attīstības un cilvēktiesību jomā attiecībā pret savām kaimiņvalstīm;

| AB. | tā kā ir būtiski svarīgi, lai ANO ietvaros veiktajās darbībās tiktu ievērotas starptautiskās tiesības; tā kā noziegumi, kas paveikti, izmantojot ANO pilnvaras, ir ārkārtīgi kaitējoši organizācijas uzticamībai un nedrīkst palikt nesodīti; |
| --- | --- |

AB.

tā kā ir būtiski svarīgi, lai ANO ietvaros veiktajās darbībās tiktu ievērotas starptautiskās tiesības; tā kā noziegumi, kas paveikti, izmantojot ANO pilnvaras, ir ārkārtīgi kaitējoši organizācijas uzticamībai un nedrīkst palikt nesodīti;

| AC. | tā kā valstis ir grupētas ģeogrāfiskos apgabalos, kas bieži izraisa valstu bloku balsojumu; tā kā valstis, kuras ir ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) locekles, pašas bieži un sistemātiski pārkāpj cilvēktiesības, tādējādi mazinot visas UNHRC efektivitāti un uzticamību; |
| --- | --- |

AC.

tā kā valstis ir grupētas ģeogrāfiskos apgabalos, kas bieži izraisa valstu bloku balsojumu; tā kā valstis, kuras ir ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) locekles, pašas bieži un sistemātiski pārkāpj cilvēktiesības, tādējādi mazinot visas UNHRC efektivitāti un uzticamību;

| AD. | tā kā ieņēmumi, ko organizācija “Islāma valsts” guvusi laupīšanas un kontrabandas ceļā saistībā ar kultūras un reliģiskas nozīmes vietām Irākā un Sīrijā, tiek izmantoti, lai palīdzētu finansēt organizācijas “Islāma valsts” teroristiskās darbības; tā kā UNESCO un tās Konvencijai par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem ir būtiska nozīme Sīrijas un Irākas kultūras mantojuma ārkārtas aizsardzības nodrošināšanā; |
| --- | --- |

AD.

tā kā ieņēmumi, ko organizācija “Islāma valsts” guvusi laupīšanas un kontrabandas ceļā saistībā ar kultūras un reliģiskas nozīmes vietām Irākā un Sīrijā, tiek izmantoti, lai palīdzētu finansēt organizācijas “Islāma valsts” teroristiskās darbības; tā kā UNESCO un tās Konvencijai par kultūras īpašuma nelikumīga importa, eksporta un īpašumtiesību nodošanas aizlieguma un novēršanas līdzekļiem ir būtiska nozīme Sīrijas un Irākas kultūras mantojuma ārkārtas aizsardzības nodrošināšanā;

| AE. | tā kā ES un ANO cieši sadarbojas jutīgākajos krīžu scenārijos, jo īpaši Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; tā kā to centieni ir vēl vairāk jāveicina, lai rastu politisku un mierīgu risinājumu šādām krīzēm; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ES un ANO cieši sadarbojas jutīgākajos krīžu scenārijos, jo īpaši Tuvajos Austrumos un Ziemeļāfrikā; tā kā to centieni ir vēl vairāk jāveicina, lai rastu politisku un mierīgu risinājumu šādām krīzēm;

| AF. | tā kā 2015. gadā ANO Ģenerālajā asamblejā notiks apspriede un tiks pieņemts lēmums par Interneta pārvaldības foruma (IGF) pilnvaru atjaunošanu; tā kā Parlaments ir aicinājis Asambleju atjaunot Interneta pārvaldības foruma pilnvaras, kā arī pastiprināt tā resursus un vairāku ieinteresēto pušu modeli interneta pārvaldībā, |
| --- | --- |

AF.

tā kā 2015. gadā ANO Ģenerālajā asamblejā notiks apspriede un tiks pieņemts lēmums par Interneta pārvaldības foruma (IGF) pilnvaru atjaunošanu; tā kā Parlaments ir aicinājis Asambleju atjaunot Interneta pārvaldības foruma pilnvaras, kā arī pastiprināt tā resursus un vairāku ieinteresēto pušu modeli interneta pārvaldībā,

ES ANO sistēmā

| 1. | atgādina, ka ES un tās dalībvalstīm ir kopīgas ANO Statūtu vērtības un principi, kā noteikts LES 21. panta 1. punktā, un tām ir būtiska nozīme minēto principu, kā arī ANO mērķu veicināšanā Savienības ārējā darbībā; uzskata, ka ES ir vajadzīgi globāli partneri, lai veiksmīgi sasniegtu savus ārpolitikas mērķus, īpaši miera un drošības, terorisma, organizētās noziedzības, reģionālo konfliktu, valstu disfunkcijas un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas jomās; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka ES un tās dalībvalstīm ir kopīgas ANO Statūtu vērtības un principi, kā noteikts LES 21. panta 1. punktā, un tām ir būtiska nozīme minēto principu, kā arī ANO mērķu veicināšanā Savienības ārējā darbībā; uzskata, ka ES ir vajadzīgi globāli partneri, lai veiksmīgi sasniegtu savus ārpolitikas mērķus, īpaši miera un drošības, terorisma, organizētās noziedzības, reģionālo konfliktu, valstu disfunkcijas un masu iznīcināšanas ieroču izplatīšanas jomās;

| 2. | uzskata, ka daudzu ilgstošu un jaunu drošības izaicinājumu dēļ ES drošības vidē pieaug nestabilitāte un neprognozējamība; uzskata, ka konflikts Austrumukrainā, konflikti Sīrijā un Irākā un organizācijas “Islāma valsts” ietekmes pieaugums, Lībijas krīze un terorisma draudi Āfrikā (jo īpaši Sāhelā, Lībijā un Āfrikas ragā) ir nozīmīgs globāls apdraudējums, kam nepieciešams globāls risinājums; uzskata, ka ES nevar šo apdraudējumu novērst viena pati un tai ir nepieciešams starptautisko partneru atbalsts; |
| --- | --- |

2.

uzskata, ka daudzu ilgstošu un jaunu drošības izaicinājumu dēļ ES drošības vidē pieaug nestabilitāte un neprognozējamība; uzskata, ka konflikts Austrumukrainā, konflikti Sīrijā un Irākā un organizācijas “Islāma valsts” ietekmes pieaugums, Lībijas krīze un terorisma draudi Āfrikā (jo īpaši Sāhelā, Lībijā un Āfrikas ragā) ir nozīmīgs globāls apdraudējums, kam nepieciešams globāls risinājums; uzskata, ka ES nevar šo apdraudējumu novērst viena pati un tai ir nepieciešams starptautisko partneru atbalsts;

| 3. | atzinīgi vērtē to, ka ES un tās dalībvalstis aktīvi piedalās ANO sistēmas darbā un dažādos veidos to veicina, un uzskata, ka šim faktam jābūt redzamākam; |
| --- | --- |

3.

atzinīgi vērtē to, ka ES un tās dalībvalstis aktīvi piedalās ANO sistēmas darbā un dažādos veidos to veicina, un uzskata, ka šim faktam jābūt redzamākam;

| 4. | atzinīgi vērtē arī ES nozīmīgo ieguldījumu attīstībā un humānajā palīdzībā visā pasaulē; atgādina, ka ES un tās dalībvalstis kopā ir lielākais attīstības un humānās palīdzības veicinātājs pasaulē; |
| --- | --- |

4.

atzinīgi vērtē arī ES nozīmīgo ieguldījumu attīstībā un humānajā palīdzībā visā pasaulē; atgādina, ka ES un tās dalībvalstis kopā ir lielākais attīstības un humānās palīdzības veicinātājs pasaulē;

| 5. | atgādina, ka ES ir kļuvusi par reālu starptautisko dalībnieci un tāpēc tai ANO ir “īpašās novērotājas” statuss ar tiesībām izteikties ANO Ģenerālās asamblejas sanāksmēs pirms atsevišķajām valstīm, līdz ar galveno grupu pārstāvjiem piedaloties debatēs, iesniegt priekšlikumus un grozījumus, atbildēt, vērst uzmanību uz darba kārtības noteikumu neievērošanu un izplatīt dokumentus; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka ES ir kļuvusi par reālu starptautisko dalībnieci un tāpēc tai ANO ir “īpašās novērotājas” statuss ar tiesībām izteikties ANO Ģenerālās asamblejas sanāksmēs pirms atsevišķajām valstīm, līdz ar galveno grupu pārstāvjiem piedaloties debatēs, iesniegt priekšlikumus un grozījumus, atbildēt, vērst uzmanību uz darba kārtības noteikumu neievērošanu un izplatīt dokumentus;

| 6. | atgādina arī, ka ANO ietvaros ES pārstāv vairāki dalībnieki: Eiropadomes priekšsēdētājs, Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Komisija un ES delegācijas, kā arī tās 28 dalībvalstis, no kurām divas (Francija un Apvienotā Karaliste) ir ANO Drošības padomes (ANO DP) pastāvīgās locekles ar veto tiesībām; uzsver, ka saskaņā ar Līgumu ES dalībvalstīm ir jāsaskaņo sava darbība visos starptautiskajos forumos; |
| --- | --- |

6.

atgādina arī, ka ANO ietvaros ES pārstāv vairāki dalībnieki: Eiropadomes priekšsēdētājs, Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Komisija un ES delegācijas, kā arī tās 28 dalībvalstis, no kurām divas (Francija un Apvienotā Karaliste) ir ANO Drošības padomes (ANO DP) pastāvīgās locekles ar veto tiesībām; uzsver, ka saskaņā ar Līgumu ES dalībvalstīm ir jāsaskaņo sava darbība visos starptautiskajos forumos;

Labākie veidi ES ārpolitikas mērķu sasniegšanai ANO

| 7. | pauž pārliecību — lai ES labāk sasniegtu savus Līgumā paredzētos ārpolitikas mērķus, tai būtu jācenšas stiprināt pasaules mēroga pārvaldību ANO sistēmā un palielināt savu un tās dalībvalstu ietekmi minētajā sistēmā; atgādina par ES apņemšanos aktīvi atbalstīt visaptverošu ANO sistēmas reformu, lai stiprinātu tās leģitimitāti, reģionālo pārstāvniecību, pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti, reaģējot uz mūsdienu sarežģītajiem un daudzšķautņainajiem izaicinājumiem; īpaši uzsver, ka ir svarīgi atjaunot Ģenerālās asamblejas darba dzīvīgumu; |
| --- | --- |

7.

pauž pārliecību — lai ES labāk sasniegtu savus Līgumā paredzētos ārpolitikas mērķus, tai būtu jācenšas stiprināt pasaules mēroga pārvaldību ANO sistēmā un palielināt savu un tās dalībvalstu ietekmi minētajā sistēmā; atgādina par ES apņemšanos aktīvi atbalstīt visaptverošu ANO sistēmas reformu, lai stiprinātu tās leģitimitāti, reģionālo pārstāvniecību, pārredzamību, pārskatatbildību un efektivitāti, reaģējot uz mūsdienu sarežģītajiem un daudzšķautņainajiem izaicinājumiem; īpaši uzsver, ka ir svarīgi atjaunot Ģenerālās asamblejas darba dzīvīgumu;

| 8. | uzsver, ka ES vajadzētu būt lielākai ietekmei Ģenerālajā asamblejā, nodrošinot pietiekamu redzamību un politiskās sviras, kas tai ļautu labāk izpildīt savas starptautiskās saistības saskaņā ar Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija rezolūciju; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka ES vajadzētu būt lielākai ietekmei Ģenerālajā asamblejā, nodrošinot pietiekamu redzamību un politiskās sviras, kas tai ļautu labāk izpildīt savas starptautiskās saistības saskaņā ar Ģenerālās asamblejas 2011. gada 3. maija rezolūciju;

| 9. | atkārtoti pauž atbalstu parlamentu un reģionālo asambleju lomai ANO sistēmā; |
| --- | --- |

9.

atkārtoti pauž atbalstu parlamentu un reģionālo asambleju lomai ANO sistēmā;

| 10. | aicina Drošības padomes dalībvalstis ciešā sadarbībā ar ANO Ģenerālo asambleju izvērtēt un pārskatīt neskaidro ANO ģenerālsekretāra amata kandidāta atlases procesu un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm, kas kandidē uz šo amatu; aicina visas ANO struktūras un jo īpaši Drošības padomi veltīt pienācīgu uzmanību dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai ANO sistēmā, bet ES dalībvalstis — uzņemties vadošo lomu šajos centienos, veicinot un sekmējot kandidāšu sieviešu izvirzīšanu; vēlas, lai par nākamo ANO ģenerālsekretāru tiktu ievēlēta sieviete; aicina ES atbalstīt UN Women, ņemot vērā diskrimināciju, kas saistīta ar dzimumidentitāti un dzimuma izpausmi; |
| --- | --- |

10.

aicina Drošības padomes dalībvalstis ciešā sadarbībā ar ANO Ģenerālo asambleju izvērtēt un pārskatīt neskaidro ANO ģenerālsekretāra amata kandidāta atlases procesu un nodrošināt vienlīdzīgas iespējas vīriešiem un sievietēm, kas kandidē uz šo amatu; aicina visas ANO struktūras un jo īpaši Drošības padomi veltīt pienācīgu uzmanību dzimumu līdztiesības aspekta integrēšanai ANO sistēmā, bet ES dalībvalstis — uzņemties vadošo lomu šajos centienos, veicinot un sekmējot kandidāšu sieviešu izvirzīšanu; vēlas, lai par nākamo ANO ģenerālsekretāru tiktu ievēlēta sieviete; aicina ES atbalstīt UN Women, ņemot vērā diskrimināciju, kas saistīta ar dzimumidentitāti un dzimuma izpausmi;

| 11. | uzsver ES pašreizējās prioritātes, kas attiecas uz ANO Ģenerālās asamblejas 70. sesiju un kas ietver jau ilgi pausto Savienības prasību, ka ANO būtu jāracionalizē savas struktūras, budžets un darba metodes, nevairoties no sarežģītām tēmām, piemēram, Drošības padomes reformas; |
| --- | --- |

11.

uzsver ES pašreizējās prioritātes, kas attiecas uz ANO Ģenerālās asamblejas 70. sesiju un kas ietver jau ilgi pausto Savienības prasību, ka ANO būtu jāracionalizē savas struktūras, budžets un darba metodes, nevairoties no sarežģītām tēmām, piemēram, Drošības padomes reformas;

| 12. | uzsver, ka Ģenerālajai asamblejai, kas pārstāv visu dalībvalstu valdības, ir jābūt iespējām un līdzekļiem, ar kuriem virzīt ANO sistēmu un koordinēt visas tās darbības; |
| --- | --- |

12.

uzsver, ka Ģenerālajai asamblejai, kas pārstāv visu dalībvalstu valdības, ir jābūt iespējām un līdzekļiem, ar kuriem virzīt ANO sistēmu un koordinēt visas tās darbības;

| 13. | pauž pārliecību, ka Drošības padome ir jāreformē, lai labāk atspoguļotu jauno pasaules realitāti un efektīvāk risinātu pašreizējās un turpmākās drošības problēmas; mudina valstis, kurām ANO Drošības padomē ir veto tiesības, atturēties no veto tiesību izmantošanas jautājumos par genocīdu un noziegumiem pret cilvēci; |
| --- | --- |

13.

pauž pārliecību, ka Drošības padome ir jāreformē, lai labāk atspoguļotu jauno pasaules realitāti un efektīvāk risinātu pašreizējās un turpmākās drošības problēmas; mudina valstis, kurām ANO Drošības padomē ir veto tiesības, atturēties no veto tiesību izmantošanas jautājumos par genocīdu un noziegumiem pret cilvēci;

| 14. | ņemot vērā ES ieguldījumu pasaules miera un drošības sistēmā un Lisabonas līguma mērķi uzlabot Eiropas ārpolitiku, atgādina par ES ilgtermiņa mērķi iegūt vietu paplašinātā ANO Drošības padomē un atkārtoti pauž aicinājumu veikt Eiropas līmeņa debates par tās reformu; atkārtoti aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi (PV/AP) censties rast kopējas ES nostājas jautājumos, kas ir ANO Drošības padomes kompetencē, un uzlabot pastāvošos sadarbības mehānismus, kas vērsti uz to, lai nodrošinātu, ka ES dalībvalstis, kas piedalās Drošības padomē, aizstāv ES kopējo nostāju minētajā forumā; atgādina, ka saskaņā ar LES 34. pantu ANO DP esošajām ES dalībvalstīm ir pastāvīgi jāinformē pārējās dalībvalstis un augstā pārstāve, kā arī jāaizstāv ES nostājas un intereses; tāpat arī atgādina, ka ANO DP dienas kārtības jautājumos, kuros ES ir noteikta pozīcija, minētajām valstīm ir jāprasa uzaicināt augsto pārstāvi, lai viņa izklāstītu Savienības nostāju; |
| --- | --- |

14.

ņemot vērā ES ieguldījumu pasaules miera un drošības sistēmā un Lisabonas līguma mērķi uzlabot Eiropas ārpolitiku, atgādina par ES ilgtermiņa mērķi iegūt vietu paplašinātā ANO Drošības padomē un atkārtoti pauž aicinājumu veikt Eiropas līmeņa debates par tās reformu; atkārtoti aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi (PV/AP) censties rast kopējas ES nostājas jautājumos, kas ir ANO Drošības padomes kompetencē, un uzlabot pastāvošos sadarbības mehānismus, kas vērsti uz to, lai nodrošinātu, ka ES dalībvalstis, kas piedalās Drošības padomē, aizstāv ES kopējo nostāju minētajā forumā; atgādina, ka saskaņā ar LES 34. pantu ANO DP esošajām ES dalībvalstīm ir pastāvīgi jāinformē pārējās dalībvalstis un augstā pārstāve, kā arī jāaizstāv ES nostājas un intereses; tāpat arī atgādina, ka ANO DP dienas kārtības jautājumos, kuros ES ir noteikta pozīcija, minētajām valstīm ir jāprasa uzaicināt augsto pārstāvi, lai viņa izklāstītu Savienības nostāju;

| 15. | atgādina, ka ar ANO Statūtu VIII nodaļu tiek veicināta reģionālo un apakšreģionālo organizāciju nozīmes palielināšana ANO sistēmā, un aicina ES un EDSO censties palielināt minēto un citu reģionālu organizāciju līdzdalību pasaules mēroga pārvaldībā; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka ar ANO Statūtu VIII nodaļu tiek veicināta reģionālo un apakšreģionālo organizāciju nozīmes palielināšana ANO sistēmā, un aicina ES un EDSO censties palielināt minēto un citu reģionālu organizāciju līdzdalību pasaules mēroga pārvaldībā;

| 16. | uzskata, ka, turpinot īstenot sadarbību ar ANO, ES būtu vairāk jāizmanto iespējas, ko sniedz partnerības ar ANO specializētajām aģentūrām, fondiem, programmām, komisijām un komitejām; aicina stiprināt ES koordināciju šo struktūru padomēs, lai nodrošinātu, ka ES pauž vienotu viedokli; |
| --- | --- |

16.

uzskata, ka, turpinot īstenot sadarbību ar ANO, ES būtu vairāk jāizmanto iespējas, ko sniedz partnerības ar ANO specializētajām aģentūrām, fondiem, programmām, komisijām un komitejām; aicina stiprināt ES koordināciju šo struktūru padomēs, lai nodrošinātu, ka ES pauž vienotu viedokli;

| 17. | uzsver — lai sekmīgāk īstenotu ES ārpolitikas mērķus, tostarp pamatvērtību izplatīšanu, papildus minētajām nepieciešamajām reformām, kas jāveic ANO, ir efektīvāk jākoordinē visas ES ārpolitikas dažādās dimensijas gan divpusējās, gan daudzpusējās attiecībās; atkārtoti aicina uzlabot ES darbības un palīdzības pamanāmību visos daudzpusējos forumos un attiecīgajās vietās; |
| --- | --- |

17.

uzsver — lai sekmīgāk īstenotu ES ārpolitikas mērķus, tostarp pamatvērtību izplatīšanu, papildus minētajām nepieciešamajām reformām, kas jāveic ANO, ir efektīvāk jākoordinē visas ES ārpolitikas dažādās dimensijas gan divpusējās, gan daudzpusējās attiecībās; atkārtoti aicina uzlabot ES darbības un palīdzības pamanāmību visos daudzpusējos forumos un attiecīgajās vietās;

| 18. | aicina ES efektīvāk koordinēt savu darbu humānās palīdzības jomā, ko veic, piemēram, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD, ar attiecīgajām ANO aģentūrām, lai nodrošinātu optimālu efektivitāti ar ierobežotiem resursiem un novērstu darbu nevajadzīgu pārklāšanos; |
| --- | --- |

18.

aicina ES efektīvāk koordinēt savu darbu humānās palīdzības jomā, ko veic, piemēram, Humānās palīdzības un civilās aizsardzības ĢD, ar attiecīgajām ANO aģentūrām, lai nodrošinātu optimālu efektivitāti ar ierobežotiem resursiem un novērstu darbu nevajadzīgu pārklāšanos;

| 19. | aicina attiecīgās ES un ANO iestādes pilnībā ievērot un īstenot Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (FAFA); prasa Komisijai ziņot Parlamentam par FAFA un ar to saistīto pamatnostādņu īstenošanu un noteikt, kurās jomās ir vajadzīgi uzlabojumi, un šajā saistībā sniegt attiecīgus priekšlikumus; |
| --- | --- |

19.

aicina attiecīgās ES un ANO iestādes pilnībā ievērot un īstenot Finanšu un administratīvo pamatnolīgumu (FAFA); prasa Komisijai ziņot Parlamentam par FAFA un ar to saistīto pamatnostādņu īstenošanu un noteikt, kurās jomās ir vajadzīgi uzlabojumi, un šajā saistībā sniegt attiecīgus priekšlikumus;

| 20. | uzsver, cik svarīga ir ES un UNDP sadarbība palīdzības efektivitātes jomā; uzsver saistības attiecībā uz pasaules partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā un mudina visas valstis, kā arī privātā sektora dalībniekus uzņemties šādas saistības; |
| --- | --- |

20.

uzsver, cik svarīga ir ES un UNDP sadarbība palīdzības efektivitātes jomā; uzsver saistības attiecībā uz pasaules partnerību efektīvai sadarbībai attīstības jomā un mudina visas valstis, kā arī privātā sektora dalībniekus uzņemties šādas saistības;

| 21. | uzskata, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa ļoti veiksmīgi ir sekmējusi Eiropas progresu cilvēktiesību ievērošanas jomā un var būt piemērs citiem reģioniem; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka Eiropas Cilvēktiesību tiesa ļoti veiksmīgi ir sekmējusi Eiropas progresu cilvēktiesību ievērošanas jomā un var būt piemērs citiem reģioniem;

| 22. | aicina uzlabot profilakses un agrīnās brīdināšanas instrumentus un pilnveidot starpniecības spējas ANO, kā arī noteikt saskaņotākas un sasniedzamākas pilnvaras miera veidošanas un miera uzturēšanas darbībām, kas ietver cilvēktiesību elementu, un skaidras izejas stratēģijas; mudina ES dalībvalstis sniegt nozīmīgāku atbalstu miera veidošanas un miera uzturēšanas darbībām un aicina ES pastiprināt savus starpniecības centienus konfliktu atrisināšanā; ņemot vērā nesenās dažu ekstrēmistu grupu īstenotās zvērības un cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī pastāvīgo seksuālo vardarbību konfliktu vietās, tostarp izvarošanu kā kara ieroci, mudina Drošības padomi saskaņā ar doktrīnu par pienākumu aizsargāt noteikt vērienīgu instrumentu kopumu un līdzekļus, lai nodrošinātu šo nežēlīgo noziegumu efektīvu novēršanu un nodrošinātu tiesiskumu un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu, kā arī mudināt ANO dalībvalstis apkarot cilvēku tirdzniecību un ierobežot papildspēku vervēšanu un finansējumu teroristiskiem grupējumiem, novēršot un apspiežot jaunu dalībnieku vervēšanu, organizēšanu, pārvadāšanu un teroristu kaujinieku aprīkojuma nodrošināšanu, kā arī viņu ceļa un darbību finansēšanu; |
| --- | --- |

22.

aicina uzlabot profilakses un agrīnās brīdināšanas instrumentus un pilnveidot starpniecības spējas ANO, kā arī noteikt saskaņotākas un sasniedzamākas pilnvaras miera veidošanas un miera uzturēšanas darbībām, kas ietver cilvēktiesību elementu, un skaidras izejas stratēģijas; mudina ES dalībvalstis sniegt nozīmīgāku atbalstu miera veidošanas un miera uzturēšanas darbībām un aicina ES pastiprināt savus starpniecības centienus konfliktu atrisināšanā; ņemot vērā nesenās dažu ekstrēmistu grupu īstenotās zvērības un cilvēktiesību pārkāpumus, kā arī pastāvīgo seksuālo vardarbību konfliktu vietās, tostarp izvarošanu kā kara ieroci, mudina Drošības padomi saskaņā ar doktrīnu par pienākumu aizsargāt noteikt vērienīgu instrumentu kopumu un līdzekļus, lai nodrošinātu šo nežēlīgo noziegumu efektīvu novēršanu un nodrošinātu tiesiskumu un starptautisko humanitāro tiesību ievērošanu, kā arī mudināt ANO dalībvalstis apkarot cilvēku tirdzniecību un ierobežot papildspēku vervēšanu un finansējumu teroristiskiem grupējumiem, novēršot un apspiežot jaunu dalībnieku vervēšanu, organizēšanu, pārvadāšanu un teroristu kaujinieku aprīkojuma nodrošināšanu, kā arī viņu ceļa un darbību finansēšanu;

| 23. | aicina ES atbalstīt saskaņotības, sinerģiju un papildināmības stiprināšanu starp miera operāciju pārskatiem, ANO miera veidošanas struktūru un ANO DP Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību; uzsver, ka ir svarīga sieviešu vienlīdzīga un pilnīga līdzdalība kā aktīvām dalībniecēm konfliktu novēršanā un atrisināšanā, miera sarunās, miera veidošanā, miera uzturēšanā, humānajā palīdzībā un pēckonfliktu atjaunošanā; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pārskatījusi savu humānās palīdzības politiku, kurā pašreiz noteikts, ka starptautiskās humanitārās tiesības un/vai cilvēktiesības var pamatot drošu abortu veikšanu sievietēm, kuras cietušas no izvarošanas kara apstākļos; |
| --- | --- |

23.

aicina ES atbalstīt saskaņotības, sinerģiju un papildināmības stiprināšanu starp miera operāciju pārskatiem, ANO miera veidošanas struktūru un ANO DP Rezolūciju Nr. 1325 par sievietēm, mieru un drošību; uzsver, ka ir svarīga sieviešu vienlīdzīga un pilnīga līdzdalība kā aktīvām dalībniecēm konfliktu novēršanā un atrisināšanā, miera sarunās, miera veidošanā, miera uzturēšanā, humānajā palīdzībā un pēckonfliktu atjaunošanā; šajā sakarā atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir pārskatījusi savu humānās palīdzības politiku, kurā pašreiz noteikts, ka starptautiskās humanitārās tiesības un/vai cilvēktiesības var pamatot drošu abortu veikšanu sievietēm, kuras cietušas no izvarošanas kara apstākļos;

| 24. | mudina ES veicināt cilvēka drošības jēdziena plašas definīcijas noteikšanu, to ciešāk sasaistot ar cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību un cilvēces attīstību; |
| --- | --- |

24.

mudina ES veicināt cilvēka drošības jēdziena plašas definīcijas noteikšanu, to ciešāk sasaistot ar cilvēktiesībām, dzimumu līdztiesību un cilvēces attīstību;

| 25. | pauž pārliecību, ka ES ir jāapliecina stingrs un apņēmīgs atbalsts Starptautiskajai Krimināltiesai, jo īpaši stiprinot un paplašinot tās attiecības ar ANO, it īpaši Drošības Padomi, un nodrošinot to, lai ES dalībvalstis strauji ratificētu Romas statūtu Kampalas grozījumus, kuros definēts agresijas noziegums; atgādina, ka galvenā atbildība par pārkāpēju tiesāšanu ir pašām valstīm, un atbalsta Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikciju, ja valstu iestādes ir nespējīgas vai nevēlas patiesi izskatīt smagākos noziegumus, kas skar starptautisko kopienu; |
| --- | --- |

25.

pauž pārliecību, ka ES ir jāapliecina stingrs un apņēmīgs atbalsts Starptautiskajai Krimināltiesai, jo īpaši stiprinot un paplašinot tās attiecības ar ANO, it īpaši Drošības Padomi, un nodrošinot to, lai ES dalībvalstis strauji ratificētu Romas statūtu Kampalas grozījumus, kuros definēts agresijas noziegums; atgādina, ka galvenā atbildība par pārkāpēju tiesāšanu ir pašām valstīm, un atbalsta Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikciju, ja valstu iestādes ir nespējīgas vai nevēlas patiesi izskatīt smagākos noziegumus, kas skar starptautisko kopienu;

| 26. | atbalsta ES un ANO operatīvās sadarbības pastiprināšanu krīžu pārvaldībā, tostarp sadarbojoties ar ANO gan miera un drošības operāciju analīžu apmaiņā (lai vienotos par kopīgu analīzi), gan to plānošanā (lai vienkāršotu darbības aspektus); |
| --- | --- |

26.

atbalsta ES un ANO operatīvās sadarbības pastiprināšanu krīžu pārvaldībā, tostarp sadarbojoties ar ANO gan miera un drošības operāciju analīžu apmaiņā (lai vienotos par kopīgu analīzi), gan to plānošanā (lai vienkāršotu darbības aspektus);

| 27. | uzskata, ka ir jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka ANO dalībvalstis pilda savus solījumus sniegt humāno palīdzību, publicējot regulārus pārskatus par saistību ievērošanu; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka ir jādara vairāk, lai nodrošinātu, ka ANO dalībvalstis pilda savus solījumus sniegt humāno palīdzību, publicējot regulārus pārskatus par saistību ievērošanu;

| 28. | atzinīgi vērtē ES apņemšanos panākt lielāku atbildību un pārredzamību ieroču tirdzniecības jomā un atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma universalizācijas veicināšanu un pilnīgu īstenošanu, kā arī Pirmās līgumslēdzēju valstu konferences rezultātu īstenošanu; prasa ES turpināt atbalstīt Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (KNL) kā pamatu globālajam kodolieroču neizplatīšanas režīmam un būtisku pamatu kodolieroču likvidēšanai saskaņā ar KNL VI pantu; prasa ES arī aktīvi veikt darbības globālas atbruņošanās nolūkā; |
| --- | --- |

28.

atzinīgi vērtē ES apņemšanos panākt lielāku atbildību un pārredzamību ieroču tirdzniecības jomā un atbalsta Ieroču tirdzniecības līguma universalizācijas veicināšanu un pilnīgu īstenošanu, kā arī Pirmās līgumslēdzēju valstu konferences rezultātu īstenošanu; prasa ES turpināt atbalstīt Kodolieroču neizplatīšanas līgumu (KNL) kā pamatu globālajam kodolieroču neizplatīšanas režīmam un būtisku pamatu kodolieroču likvidēšanai saskaņā ar KNL VI pantu; prasa ES arī aktīvi veikt darbības globālas atbruņošanās nolūkā;

| 29. | uzsver, ka ir svarīgi, lai ES turpinātu aktīvi veicināt līdztiesību un nediskriminēšanu; atzinīgi vērtē pirmo ANO Drošības padomes sanāksmi par LGBTI tiesībām, kas notika 2015. gada 24. augustā, nosodot organizācijas “Islāma valsts” veiktos uzbrukumus LGBTI personām un viņu nogalināšanu Tuvajos Austrumos; mudina ANO Drošības padomi arī turpmāk ņemt vērā LGBTI tiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir svarīgi, lai ES turpinātu aktīvi veicināt līdztiesību un nediskriminēšanu; atzinīgi vērtē pirmo ANO Drošības padomes sanāksmi par LGBTI tiesībām, kas notika 2015. gada 24. augustā, nosodot organizācijas “Islāma valsts” veiktos uzbrukumus LGBTI personām un viņu nogalināšanu Tuvajos Austrumos; mudina ANO Drošības padomi arī turpmāk ņemt vērā LGBTI tiesību pārkāpumus;

| 30. | atgādina ES nostāju par pilnīgu neiecietību pret nāvessodu; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES turpinātu veicināt nāvessoda moratorija pieņemšanu; |
| --- | --- |

30.

atgādina ES nostāju par pilnīgu neiecietību pret nāvessodu; uzsver, ka ir svarīgi, lai ES turpinātu veicināt nāvessoda moratorija pieņemšanu;

| 31. | pauž pārliecību par to, ka ANO sistēmas ekonomiskā, sociālā, vides un attīstības dimensija ir ievērojami jāpastiprina un ka to varētu panākt, ja tiktu nodrošināts, ka ANO struktūras īsteno politiskāku pieeju un uzlabo savstarpējo sadarbību, kā arī nodrošinot pieejamo līdzekļu efektīvu un pārredzamu izmantošanu; pauž pārliecību par to, ka galvenokārt minētais jāsasniedz ar tās struktūras reformu, kura saskaņā ar ANO Statūtiem ir galvenā atbildīgā par šo uzdevumu, proti, Ekonomikas un sociālo lietu padomi; aicina ES iestādes un dalībvalstis apsvērt iespēju stiprināt to lomu Ekonomikas un sociālo lietu padomē, pārveidojot to par Ilgtspējīgas attīstības padomi; |
| --- | --- |

31.

pauž pārliecību par to, ka ANO sistēmas ekonomiskā, sociālā, vides un attīstības dimensija ir ievērojami jāpastiprina un ka to varētu panākt, ja tiktu nodrošināts, ka ANO struktūras īsteno politiskāku pieeju un uzlabo savstarpējo sadarbību, kā arī nodrošinot pieejamo līdzekļu efektīvu un pārredzamu izmantošanu; pauž pārliecību par to, ka galvenokārt minētais jāsasniedz ar tās struktūras reformu, kura saskaņā ar ANO Statūtiem ir galvenā atbildīgā par šo uzdevumu, proti, Ekonomikas un sociālo lietu padomi; aicina ES iestādes un dalībvalstis apsvērt iespēju stiprināt to lomu Ekonomikas un sociālo lietu padomē, pārveidojot to par Ilgtspējīgas attīstības padomi;

| 32. | atzinīgi vērtē Augsta līmeņa politiskā foruma (ALPF) izveidi ilgtspējīgas attīstības jomā, kura uzdevums ir nodrošināt politisko vadību, norādījumus un ieteikumus par attīstības politiku saistībā ar trim ilgtspējīgas attīstības pīlāriem (sociālā, ekonomikas un vides jomā); pauž pārliecību, ka ALPF ir jākļūst par galveno lēmumu pieņēmēju struktūru visos ar ilgtspējīgu attīstību saistītajos jautājumos, tādējādi nodrošinot saskaņotu un efektīvu vajadzību novērtējumu un pieņemot vajadzīgos ceļvežus, lēmumus un saistošus pasākumus attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības pamatnostādnēm laikam pēc 2015. gada; uzsver nepieciešamību efektīvi īstenot 2015. gada septembrī ANO samitā pieņemtos ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

32.

atzinīgi vērtē Augsta līmeņa politiskā foruma (ALPF) izveidi ilgtspējīgas attīstības jomā, kura uzdevums ir nodrošināt politisko vadību, norādījumus un ieteikumus par attīstības politiku saistībā ar trim ilgtspējīgas attīstības pīlāriem (sociālā, ekonomikas un vides jomā); pauž pārliecību, ka ALPF ir jākļūst par galveno lēmumu pieņēmēju struktūru visos ar ilgtspējīgu attīstību saistītajos jautājumos, tādējādi nodrošinot saskaņotu un efektīvu vajadzību novērtējumu un pieņemot vajadzīgos ceļvežus, lēmumus un saistošus pasākumus attiecībā uz ilgtspējīgas attīstības pamatnostādnēm laikam pēc 2015. gada; uzsver nepieciešamību efektīvi īstenot 2015. gada septembrī ANO samitā pieņemtos ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| 33. | ņemot vērā atkārtotās humanitārās krīzes, kas saistītas ar bēgļiem un migrantiem un kas cilvēkiem rada lielas ciešanas, un ņemot vērā to, ka ilgtspējīga attīstība izcelsmes valstīs ilgākā laikposmā varētu atrisināt humanitāro krīzi, pauž pārliecību, ka būtu jākoordinē visu aģentūru darbs saistībā ar šo jautājumu; |
| --- | --- |

33.

ņemot vērā atkārtotās humanitārās krīzes, kas saistītas ar bēgļiem un migrantiem un kas cilvēkiem rada lielas ciešanas, un ņemot vērā to, ka ilgtspējīga attīstība izcelsmes valstīs ilgākā laikposmā varētu atrisināt humanitāro krīzi, pauž pārliecību, ka būtu jākoordinē visu aģentūru darbs saistībā ar šo jautājumu;

| 34. | uzskata, ka ar bēgļiem saistītās humanitārās krīzes radītie izaicinājumi ir jautājumi, kas jārisina visaptverošā veidā, atbilstoši solidaritātes principam ES, kā arī ciešā sadarbībā ar ANO un tās aģentūrām; |
| --- | --- |

34.

uzskata, ka ar bēgļiem saistītās humanitārās krīzes radītie izaicinājumi ir jautājumi, kas jārisina visaptverošā veidā, atbilstoši solidaritātes principam ES, kā arī ciešā sadarbībā ar ANO un tās aģentūrām;

| 35. | aicina ES un ANO pastiprināt kopējos centienus, lai panāktu vērienīgu un juridiski saistošu vienošanos ANO Klimata pārmaiņu konferencē, kas 2015. gadā notiks Parīzē, un pēc tam nodrošināt strauju COP21 rezultātu īstenošanu; |
| --- | --- |

35.

aicina ES un ANO pastiprināt kopējos centienus, lai panāktu vērienīgu un juridiski saistošu vienošanos ANO Klimata pārmaiņu konferencē, kas 2015. gadā notiks Parīzē, un pēc tam nodrošināt strauju COP21 rezultātu īstenošanu;

| 36. | uzskata, ka ANO sistēmas ietvaros varētu koordinēt arī Pasaules bankas grupas, Starptautiskā Valūtas fonda un Pasaules tirdzniecības organizācijas darbu, vienlaikus saglabājot to pašreizējās lēmumu pieņemšanas struktūras, lai nodrošinātu, ka to attiecīgie lēmumi tiek pieņemti un pasākumi īstenoti pārskatatbildīgā, efektīvā un saskaņotā veidā, nepieļaujot pārmērības; |
| --- | --- |

36.

uzskata, ka ANO sistēmas ietvaros varētu koordinēt arī Pasaules bankas grupas, Starptautiskā Valūtas fonda un Pasaules tirdzniecības organizācijas darbu, vienlaikus saglabājot to pašreizējās lēmumu pieņemšanas struktūras, lai nodrošinātu, ka to attiecīgie lēmumi tiek pieņemti un pasākumi īstenoti pārskatatbildīgā, efektīvā un saskaņotā veidā, nepieļaujot pārmērības;

| 37. | atbalsta mērķi daudzpusējā līmenī izveidot ieguldījumu aizsardzības režīmu, ieviešot jaunu sistēmu, kurā tiktu ievērota valstu tiesu jurisdikcija, un aicina Komisiju šo mērķi iekļaut sarunu programmā ieguldījumu nolīgumu izstrādei; uzskata, ka, ja tiktu izveidota pastāvīga starptautiska investīciju strīdu izšķiršanas tiesa, tā varētu ietilpt ANO sistēmā un tai būtu jābalstās uz tiesai pakļauto personu tiesībām un pienākumiem, īpaši uz ESAO daudznacionālo uzņēmumu principiem un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību principiem; uzskata, ka ANO sistēma ir noderīgs modelis šādai sistēmai, it sevišķi finansējuma aspektā; |
| --- | --- |

37.

atbalsta mērķi daudzpusējā līmenī izveidot ieguldījumu aizsardzības režīmu, ieviešot jaunu sistēmu, kurā tiktu ievērota valstu tiesu jurisdikcija, un aicina Komisiju šo mērķi iekļaut sarunu programmā ieguldījumu nolīgumu izstrādei; uzskata, ka, ja tiktu izveidota pastāvīga starptautiska investīciju strīdu izšķiršanas tiesa, tā varētu ietilpt ANO sistēmā un tai būtu jābalstās uz tiesai pakļauto personu tiesībām un pienākumiem, īpaši uz ESAO daudznacionālo uzņēmumu principiem un ANO uzņēmējdarbības un cilvēktiesību principiem; uzskata, ka ANO sistēma ir noderīgs modelis šādai sistēmai, it sevišķi finansējuma aspektā;

| 38. | uzskata, ka būtu jānoslēdz Dohas attīstības sarunu kārta un ka ANO varētu izmantot savu unikālo pozīciju, lai nodrošinātu, ka jaunattīstības valstīm šīs sarunas noslēdzas sekmīgi; uzskata, ka šajā sakarā ANO varētu darboties kopā ar PTO, kā arī sniegt padomus un norādījumus jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu tirdzniecības un ieguldījumu stratēģiju, kā svarīgu dalībnieci iesaistot Eiropas Savienību; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka būtu jānoslēdz Dohas attīstības sarunu kārta un ka ANO varētu izmantot savu unikālo pozīciju, lai nodrošinātu, ka jaunattīstības valstīm šīs sarunas noslēdzas sekmīgi; uzskata, ka šajā sakarā ANO varētu darboties kopā ar PTO, kā arī sniegt padomus un norādījumus jaunattīstības valstīm, lai atbalstītu tirdzniecības un ieguldījumu stratēģiju, kā svarīgu dalībnieci iesaistot Eiropas Savienību;

| 39. | apzinās, ka ir nepieciešams stiprināt un īstenot ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; mudina ES sekmēt veiksmīgus Starpvaldību darba grupas transnacionālu uzņēmumu un cilvēktiesību jautājumos darba rezultātus; |
| --- | --- |

39.

apzinās, ka ir nepieciešams stiprināt un īstenot ANO Vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; mudina ES sekmēt veiksmīgus Starpvaldību darba grupas transnacionālu uzņēmumu un cilvēktiesību jautājumos darba rezultātus;

| 40. | uzskata, ka ANO būtu jāpanāk uzlabojumi visos jautājumos saistībā ar cilvēku labklājību; uzskata, ka minētie jautājumi ietver kultūras ilgtspēju un kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, politikas veidošanas pieejā integrējot izglītību, kultūras diplomātiju, mantojuma aizsardzību, radošās nozares un zinātnisko pētniecību; |
| --- | --- |

40.

uzskata, ka ANO būtu jāpanāk uzlabojumi visos jautājumos saistībā ar cilvēku labklājību; uzskata, ka minētie jautājumi ietver kultūras ilgtspēju un kultūras izpausmju daudzveidības aizsardzību un veicināšanu, politikas veidošanas pieejā integrējot izglītību, kultūras diplomātiju, mantojuma aizsardzību, radošās nozares un zinātnisko pētniecību;

| 41. | ieteic nodrošināt ES un ANO sadarbību saistībā ar programmām “Izglītība ārkārtas situācijās” humanitāru krīžu, bruņotu konfliktu un dabas katastrofu gadījumā, turpinot atbalstīt tādas programmas kā UNICEF“Izglītība ārkārtas situācijās un pārejas pasākumi pēc krīzes”, UNHCR kvalitātes izglītības programma bēgļu nometnēs un UNRWA izglītības darbs; |
| --- | --- |

41.

ieteic nodrošināt ES un ANO sadarbību saistībā ar programmām “Izglītība ārkārtas situācijās” humanitāru krīžu, bruņotu konfliktu un dabas katastrofu gadījumā, turpinot atbalstīt tādas programmas kā UNICEF“Izglītība ārkārtas situācijās un pārejas pasākumi pēc krīzes”, UNHCR kvalitātes izglītības programma bēgļu nometnēs un UNRWA izglītības darbs;

| 42. | atzinīgi vērtē 2014. gadā ieceltās Komisijas darba organizēšanu kopās, uzticot Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei lielāku atbildību par ES ārpolitikas koordinēšanu, cieši sadarbojoties ar pārējām ES iestādēm; uzsver, ka šīs īpašās kopas darbā galvenā uzmanība ir jāvelta pasaules mēroga politikai; |
| --- | --- |

42.

atzinīgi vērtē 2014. gadā ieceltās Komisijas darba organizēšanu kopās, uzticot Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei lielāku atbildību par ES ārpolitikas koordinēšanu, cieši sadarbojoties ar pārējām ES iestādēm; uzsver, ka šīs īpašās kopas darbā galvenā uzmanība ir jāvelta pasaules mēroga politikai;

| 43. | aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi savā gada ziņojumā par KDAP iekļaut visaptverošu sadaļu par ES globālo ārpolitikas mērķu veicināšanu; |
| --- | --- |

43.

aicina priekšsēdētāja vietnieci/augsto pārstāvi savā gada ziņojumā par KDAP iekļaut visaptverošu sadaļu par ES globālo ārpolitikas mērķu veicināšanu;

| 44. | uzskata, ka Parlamentam ir jābūt iespējai tikpat padziļināti un visaptveroši risināt minētās problēmas, cik Komisijai, un attiecīgi organizēt savu darbu; mudina visas Parlamenta komitejas, kuru darbības jomā ir politika ar ārēju un globālu dimensiju, iesniegt par šī ziņojuma sagatavošanu atbildīgajai Ārlietu komitejai savus atzinumus par attiecīgo priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves ziņojuma sadaļu; |
| --- | --- |

44.

uzskata, ka Parlamentam ir jābūt iespējai tikpat padziļināti un visaptveroši risināt minētās problēmas, cik Komisijai, un attiecīgi organizēt savu darbu; mudina visas Parlamenta komitejas, kuru darbības jomā ir politika ar ārēju un globālu dimensiju, iesniegt par šī ziņojuma sagatavošanu atbildīgajai Ārlietu komitejai savus atzinumus par attiecīgo priekšsēdētāja vietnieces/augstās pārstāves ziņojuma sadaļu;

o

o o

| 45. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ANO Ģenerālajai asamblejai un ANO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

45.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ANO Ģenerālajai asamblejai un ANO ģenerālsekretāram.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0259.

(2)  OV C 377 E, 7.12.2012., 66. lpp.

(3)  2011. gada 3. maija rezolūcija A/RES/65/276 par Eiropas Savienības līdzdalību Apvienoto Nāciju Organizācijas darbā.

(4)  Drošības padomes priekšsēdētāja 2014. gada 14. februāra paziņojums S/PRST/2014/4 par sadarbību starp Apvienoto Nāciju Organizāciju un reģionālajām un apakšreģionālajām organizācijām starptautiskā miera un drošības nodrošināšanai.

(5)  FAO: Pārtikas un lauksaimniecības organizācija; IFAD: Starptautiskais Lauksaimniecības attīstības fonds; SDO: Starptautiskā darba organizācija; SVF: Starptautiskais valūtas fonds; UNESCO: Apvienoto Nāciju Organizācijas Izglītības, zinātnes un kultūras organizācija; UNIDO: Apvienoto Nāciju Organizācijas Industriālās attīstības organizācija; PVO: Pasaules Veselības organizācija; UNCTAD: ANO konference par tirdzniecību un attīstību UNDP: ANO Attīstības programma; UNEP: ANO Vides programma; UNFPA: ANO Iedzīvotāju fonds; UNHCR: Apvienoto Nāciju Organizācijas Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs; UNICEF: ANO Bērnu fonds; WFP: Pasaules Pārtikas programma.

---

Trešdiena, 2015. gada 25. novembra

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/51 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/51

---

P8_TA(2015)0408

Nodokļu nolēmumi un citi rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgi pasākumi

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par nodokļu nolēmumiem un citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem (2015/2066(INI))

(2017/C 366/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 4. un 13. pantu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107., 108., 113., 115., 116., 175. un 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 107., 108., 113., 115., 116., 175. un 208. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 12. februāra lēmumu par Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos izveidi, pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 12. februāra lēmumu par Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos izveidi, pilnvarām, skaitlisko sastāvu un pilnvaru termiņu (1),

| — | ņemot vērā Starptautiskā Pētnieciskās žurnālistikas konsorcija (ICIJ) atklājumus par nodokļu nolēmumiem un cita veida kaitējošu praksi Luksemburgā, kuri ir kļuvusi pazīstami ar nosaukumu LuxLeaks, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskā Pētnieciskās žurnālistikas konsorcija (ICIJ) atklājumus par nodokļu nolēmumiem un cita veida kaitējošu praksi Luksemburgā, kuri ir kļuvusi pazīstami ar nosaukumu LuxLeaks,

| — | ņemot vērā iznākumu G7, G8 un G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmēm par starptautiskiem nodokļu jautājumiem, it īpaši sanāksmēm, kas notika Elmavā 2015. gada 7. un 8. jūnijā, Brisbenā 2014. gada 15. un 16. novembrī, Sanktpēterburgā 2013. gada 5. un 6. septembrī, Lohairnā 2013. gada 17. un 18. jūnijā un Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iznākumu G7, G8 un G20 valstu augstākā līmeņa sanāksmēm par starptautiskiem nodokļu jautājumiem, it īpaši sanāksmēm, kas notika Elmavā 2015. gada 7. un 8. jūnijā, Brisbenā 2014. gada 15. un 16. novembrī, Sanktpēterburgā 2013. gada 5. un 6. septembrī, Lohairnā 2013. gada 17. un 18. jūnijā un Pitsburgā 2009. gada 24. un 25. septembrī,

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 1998. gada ziņojumu “Kaitējoša nodokļu konkurence — jauns globāls jautājums”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 1998. gada ziņojumu “Kaitējoša nodokļu konkurence — jauns globāls jautājums”,

| — | ņemot vērā ESAO 2013. gada ziņojumu “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana (BEPS)”, ESAO rīcības plānu attiecībā uz BEPS un turpmākās publikācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ESAO 2013. gada ziņojumu “Nodokļu bāzes samazināšana un peļņas novirzīšana (BEPS)”, ESAO rīcības plānu attiecībā uz BEPS un turpmākās publikācijas,

| — | ņemot vērā nesen notikušo Eiropadomes sanāksmju secinājumus par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (2013. gada 14. marts), par nodokļiem (2013. gada 22. maijs), par automātisko informācijas apmaiņu (2014. gada 18. decembris), par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), automātisko informācijas apmaiņu pasaules mērogā un kaitējošiem nodokļu pasākumiem (2014. gada 18. decembris) un par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2014. gada 27. jūnijs), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nesen notikušo Eiropadomes sanāksmju secinājumus par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (2013. gada 14. marts), par nodokļiem (2013. gada 22. maijs), par automātisko informācijas apmaiņu (2014. gada 18. decembris), par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), automātisko informācijas apmaiņu pasaules mērogā un kaitējošiem nodokļu pasākumiem (2014. gada 18. decembris) un par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (2014. gada 27. jūnijs),

| — | ņemot vērā Ekonomikas un finanšu (ECOFIN) padomes secinājumus un 2015. gada 22. jūnija ziņojumu Eiropadomei par nodokļu jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un finanšu (ECOFIN) padomes secinājumus un 2015. gada 22. jūnija ziņojumu Eiropadomei par nodokļu jautājumiem,

| — | ņemot vērā Rīcības kodeksa jautājumu (uzņēmējdarbības nodokļi) grupas pusgada ziņojumus Padomei par Rīcības kodeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rīcības kodeksa jautājumu (uzņēmējdarbības nodokļi) grupas pusgada ziņojumus Padomei par Rīcības kodeksu,

| — | ņemot vērā Administratīvās sadarbības direktīvu (2), Procentu un honorāru maksājumu direktīvu (3) un Komisijas jaunākos likumdošanas priekšlikumus to grozīšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Administratīvās sadarbības direktīvu (2), Procentu un honorāru maksājumu direktīvu (3) un Komisijas jaunākos likumdošanas priekšlikumus to grozīšanai,

| — | ņemot vērā Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/435/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs (4) (Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1990. gada 23. jūlija Direktīvu 90/435/EEK par kopēju nodokļu sistēmu, ko piemēro mātesuzņēmumiem un meitasuzņēmumiem, kas atrodas dažādās dalībvalstīs (4) (Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu), kurā jaunākie grozījumi izdarīti 2015. gadā,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/56/ES, ar kuru groza Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Direktīvu 2014/56/ES, ar kuru groza Direktīvu 2006/43/EK, ar ko paredz gada pārskatu un konsolidēto pārskatu obligātās revīzijas (5),

| — | ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus LESD 108. panta piemērošanai (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1999. gada 22. marta Regulu (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus LESD 108. panta piemērošanai (6),

| — | ņemot vērā Padomes 1977. gada 19. decembra Direktīvu 77/799/EEK par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību attiecībā uz tiešo nodokļu un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1977. gada 19. decembra Direktīvu 77/799/EEK par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību attiecībā uz tiešo nodokļu un apdrošināšanas prēmiju aplikšanu ar nodokļiem (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 20. maija Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai vai teroristu finansēšanai, un ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 648/2012 un atceļ Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2005/60/EK un Komisijas Direktīvu 2006/70/EK (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. februāra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai par ES Kopējā iekšējo cenu noteikšanas foruma darbību strīdu novēršanas un strīdu izšķiršanas procedūras jomā un par iepriekšēju cenu noteikšanas nolīgumu pamatnostādnēm ES (COM(2007)0071), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 26. februāra paziņojumu Padomei, Eiropas Parlamentam un Eiropas ekonomikas un sociālo lietu komitejai par ES Kopējā iekšējo cenu noteikšanas foruma darbību strīdu novēršanas un strīdu izšķiršanas procedūras jomā un par iepriekšēju cenu noteikšanas nolīgumu pamatnostādnēm ES (COM(2007)0071),

| — | ņemot vērā Komisijas 1998. gada 10. decembra paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešo nodokļu uzlikšanu uzņēmumiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 1998. gada 10. decembra paziņojumu par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešo nodokļu uzlikšanu uzņēmumiem (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. jūnija paziņojumu “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākumu nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas” (COM(2015)0302), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 17. jūnija paziņojumu “Taisnīga un efektīva uzņēmumu ienākumu nodokļa sistēma Eiropas Savienībā: piecas galvenās rīcības jomas” (COM(2015)0302),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta paziņojumu par nodokļu pārredzamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2015)0136), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 18. marta paziņojumu par nodokļu pārredzamību cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un pret nodokļu apiešanu (COM(2015)0136),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumu “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” (COM(2012)0722), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra paziņojumu “Rīcības plāns, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas” (COM(2012)0722),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par agresīvu nodokļu plānošanu (C(2012)8806), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par agresīvu nodokļu plānošanu (C(2012)8806),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (C(2012)8805), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 6. decembra ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (C(2012)8805),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. jūnija paziņojumu par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 27. jūnija paziņojumu par konkrētiem veidiem, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, tostarp attiecībā uz trešām valstīm (COM(2012)0351),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2011)0121) un Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa nostāju par to (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada priekšlikumu Padomes direktīvai par kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB) (COM(2011)0121) un Parlamenta 2012. gada 19. aprīļa nostāju par to (10),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681),

| — | ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 1. decembra rezolūciju par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā (11) un Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) regulāros ziņojumus Padomei, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes un dalībvalstu valdību pārstāvju 1997. gada 1. decembra rezolūciju par rīcības kodeksu uzņēmējdarbības nodokļu jomā (11) un Rīcības kodeksa jautājumu grupas (uzņēmējdarbības nodokļi) regulāros ziņojumus Padomei,

| — | ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2014. gada 30. aprīļa ieteikumu par ziņotāju aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Padomes Ministru komitejas 2014. gada 30. aprīļa ieteikumu par ziņotāju aizsardzību,

| — | ņemot vērā Simmons & Simmons 1999. gada ziņojumu par administratīvo praksi, kas minēts Rīcības kodeksa grupas 1999. gada Primarolo ziņojuma 26. punktā (SN 4901/99) un šī ziņojuma atjauninājumu 2009. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Simmons & Simmons 1999. gada ziņojumu par administratīvo praksi, kas minēts Rīcības kodeksa grupas 1999. gada Primarolo ziņojuma 26. punktā (SN 4901/99) un šī ziņojuma atjauninājumu 2009. gadā,

| — | ņemot vērā grozījumus, ko Parlaments 2015. gada 8. jūlijā pieņēma attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumus, ko Parlaments 2015. gada 8. jūlijā pieņēma attiecībā uz Eiropas Parlamenta un Padomes priekšlikumu direktīvai, ar ko groza Direktīvu 2007/36/EK attiecībā uz akcionāru ilgtermiņa iesaistīšanas veicināšanu un Direktīvu 2013/34/ES attiecībā uz paziņojuma par korporatīvo pārvaldību dažiem elementiem (12),

| — | ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 8. jūlija rezolūciju par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs (13),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. marta rezolūciju par gada pārskatu nodokļu jomā (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. marta rezolūciju par gada pārskatu nodokļu jomā (14),

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par ES finansiālo interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu (15), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. marta rezolūciju par 2013. gada ziņojumu par ES finansiālo interešu aizsardzību — cīņa pret krāpšanu (15),

| — | ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 23. oktobra rezolūciju par organizēto noziedzību, korupciju un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanu (16),

| — | ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 21. maija rezolūciju par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm (17),

| — | ņemot vērā 2012. gada 19. aprīļa rezolūciju par aicinājumu pēc konkrētiem pasākumiem, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 19. aprīļa rezolūciju par aicinājumu pēc konkrētiem pasākumiem, lai apkarotu krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (18),

| — | ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 8. marta rezolūciju par nodokļiem un attīstību — sadarbība ar jaunattīstības valstīm, lai veicinātu labu pārvaldību nodokļu lietās (19),

| — | ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās (20), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada 10. februāra rezolūciju par labas pārvaldības veicināšanu nodokļu lietās (20),

| — | ņemot vērā dažādās parlamentārās uzklausīšanas — un tām sekojošos ziņojumus par to pašu tematu —, kas tika rīkotas dalībvalstu parlamentos un it īpaši Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātā, ASV Senātā un Francijas Nacionālajā asamblejā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādās parlamentārās uzklausīšanas — un tām sekojošos ziņojumus par to pašu tematu —, kas tika rīkotas dalībvalstu parlamentos un it īpaši Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palātā, ASV Senātā un Francijas Nacionālajā asamblejā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos ziņojumu (A8-0317/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Īpašās komitejas nodokļu nolēmumu un rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu pasākumu jautājumos ziņojumu (A8-0317/2015),

LuxLeaks: fakti un skaitļi

| A. | tā kā LuxLeaks skandāls, kas izcēlās 2014. gada 5. novembrī, kad Starptautiskais Pētnieciskās žurnālistikas konsorcijs nodeva atklātībai konfidenciālus dokumentus aptuveni 28 000 lappušu garumā, kuros izklāstītas Luksemburgas nodokļu pārvaldes iestādes un vairāk nekā 300 daudznacionālu korporāciju vairāk nekā 500 privātas vienošanās par nodokļiem laikposmā no 2002. līdz 2010. gadam, atklājot to, cik lielā mērā tiek izmantoti slepeni darījumi, kuros figurē sarežģītas finanšu struktūras ar mērķi iegūt milzīgus nodokļu samazinājumus; tā kā daudzos gadījumos Luksemburgas meitasuzņēmumu — kas uzņēmējdarbībā apgroza simtiem miljonu euro — klātbūtne Luksemburgā un šajā valstī veiktā saimnieciskā darbība ir niecīga; |
| --- | --- |

A.

tā kā LuxLeaks skandāls, kas izcēlās 2014. gada 5. novembrī, kad Starptautiskais Pētnieciskās žurnālistikas konsorcijs nodeva atklātībai konfidenciālus dokumentus aptuveni 28 000 lappušu garumā, kuros izklāstītas Luksemburgas nodokļu pārvaldes iestādes un vairāk nekā 300 daudznacionālu korporāciju vairāk nekā 500 privātas vienošanās par nodokļiem laikposmā no 2002. līdz 2010. gadam, atklājot to, cik lielā mērā tiek izmantoti slepeni darījumi, kuros figurē sarežģītas finanšu struktūras ar mērķi iegūt milzīgus nodokļu samazinājumus; tā kā daudzos gadījumos Luksemburgas meitasuzņēmumu — kas uzņēmējdarbībā apgroza simtiem miljonu euro — klātbūtne Luksemburgā un šajā valstī veiktā saimnieciskā darbība ir niecīga;

| B. | tā kā ar uzņēmumu nodokļa bāzes samazināšanas un agresīvas nodokļu plānošanas praksi saistītie jautājumi starptautiskā līmenī ir zināmi un tiek analizēti vismaz vairākus gadu desmitus; tā kā LuxLeaks šiem jautājumiem pievērsa sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu uzmanību, atklājot apšaubāmu praksi nodokļu jomā, kuru īsteno grāmatvedības uzņēmumi vienā konkrētā dalībvalstī; tā kā Komisijas veikto izmeklēšanu un Parlamenta īpašās komitejas darba rezultātā tika atklāts, ka tas nav vienīgais gadījums, bet gan Eiropā un ārpus tās plaši izplatīta prakse, kas izpaužas kā nodokļu pasākumu īstenošana, samazinot dažu lielo korporāciju kopējās nodokļu saistības, lai mākslīgi palielinātu attiecīgās valsts nodokļu bāzi uz citu valstu rēķina, no kurām dažās tiek īstenoti taupības pasākumi; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar uzņēmumu nodokļa bāzes samazināšanas un agresīvas nodokļu plānošanas praksi saistītie jautājumi starptautiskā līmenī ir zināmi un tiek analizēti vismaz vairākus gadu desmitus; tā kā LuxLeaks šiem jautājumiem pievērsa sabiedrības un plašsaziņas līdzekļu uzmanību, atklājot apšaubāmu praksi nodokļu jomā, kuru īsteno grāmatvedības uzņēmumi vienā konkrētā dalībvalstī; tā kā Komisijas veikto izmeklēšanu un Parlamenta īpašās komitejas darba rezultātā tika atklāts, ka tas nav vienīgais gadījums, bet gan Eiropā un ārpus tās plaši izplatīta prakse, kas izpaužas kā nodokļu pasākumu īstenošana, samazinot dažu lielo korporāciju kopējās nodokļu saistības, lai mākslīgi palielinātu attiecīgās valsts nodokļu bāzi uz citu valstu rēķina, no kurām dažās tiek īstenoti taupības pasākumi;

| C. | tā kā šāda rīcība — kas bieži vien iznīcina saikni starp vietu, kurā tiek radīta vērtība, un vietu, kurā gūtajai peļņai tiek uzlikts nodoklis, — neaprobežojas ar nodokļu nolēmumiem, bet ietver plašu klāstu kaitējošas nodokļu prakses veidu, ko valstu nodokļu pārvaldes iestādes īsteno ES un ārpus tās; |
| --- | --- |

C.

tā kā šāda rīcība — kas bieži vien iznīcina saikni starp vietu, kurā tiek radīta vērtība, un vietu, kurā gūtajai peļņai tiek uzlikts nodoklis, — neaprobežojas ar nodokļu nolēmumiem, bet ietver plašu klāstu kaitējošas nodokļu prakses veidu, ko valstu nodokļu pārvaldes iestādes īsteno ES un ārpus tās;

| D. | tā kā šādas prakses pakļaušana publiskai kontrolei ir daļa no demokrātiskas kontroles; tā kā, ņemot vērā šādas prakses nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrību kopumā, tā var pastāvēt tikai tik ilgi, cik tā paliek neatklāta vai tiek pieļauta; tā kā pētnieciskie žurnālisti, nevalstiskais sektors un akadēmiskās aprindas ir palīdzējuši atklāt nodokļu apiešanas gadījumus un informēt par tiem sabiedrību; tā kā tik ilgi, kamēr minētos gadījumus nav iespējams novērst, to atklāšanai vajadzētu būt daļai no sistemātiskākas ziņošanas un informācijas apmaiņas mehānismiem, nevis būt atkarīgai no atsevišķu ziņotāju drosmes un ētikas izjūtas; |
| --- | --- |

D.

tā kā šādas prakses pakļaušana publiskai kontrolei ir daļa no demokrātiskas kontroles; tā kā, ņemot vērā šādas prakses nelabvēlīgo ietekmi uz sabiedrību kopumā, tā var pastāvēt tikai tik ilgi, cik tā paliek neatklāta vai tiek pieļauta; tā kā pētnieciskie žurnālisti, nevalstiskais sektors un akadēmiskās aprindas ir palīdzējuši atklāt nodokļu apiešanas gadījumus un informēt par tiem sabiedrību; tā kā tik ilgi, kamēr minētos gadījumus nav iespējams novērst, to atklāšanai vajadzētu būt daļai no sistemātiskākas ziņošanas un informācijas apmaiņas mehānismiem, nevis būt atkarīgai no atsevišķu ziņotāju drosmes un ētikas izjūtas;

Dalībvalstu pieeja regulējumam uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā

| E. | tā kā 2012. gadā Savienības 28 dalībvalstīs no uzņēmumu ienākuma nodokļa gūtie ieņēmumi vidēji bija 2,6 % no IKP (21); |
| --- | --- |

E.

tā kā 2012. gadā Savienības 28 dalībvalstīs no uzņēmumu ienākuma nodokļa gūtie ieņēmumi vidēji bija 2,6 % no IKP (21);

| F. | tā kā atbilstoši Līgumam tiešo nodokļu uzlikšana ir dalībvalstu kompetencē; tā kā tiktāl, cik sniedzas ES kompetence nodokļu uzlikšanas jomā, šās kompetences īstenošanai Padomē parasti piemēro vienprātības prasību; tā kā tādēļ — neraugoties uz nesenajiem notikumiem ES integrācijā, kuri saistīti ar iekšējo tirgu un citām ES Līgumos ietvertām jomām, piemēram, starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem, vienoto valūtu, ekonomisko un fiskālo pārvaldību, kā arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas principiem un tiesību aktiem, — uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanas jomā ES līmenī vēl nav pieņemti svarīgi lēmumi; tā kā dalībvalstīm ir jāievēro Eiropas tiesību akti konkurences jomā un jānodrošina, ka to tiesību akti nodokļu jomā ir saderīgi ar iekšējā tirgus principiem un nerada konkurences izkropļojumu; tā kā, piešķirot katrai dalībvalstij veto tiesības, vienprātības noteikums Padomē mazina stimulu no pašreizējā stāvokļa pāriet uz tādu risinājumu, kas orientēts uz ciešāku sadarbību; tā kā — ja vien netiek izmantota LESD 116. pantā paredzētā procedūra — lai mainītu vienprātības prasību tiešo nodokļu jautājumos, būtu jāgroza Līgums; |
| --- | --- |

F.

tā kā atbilstoši Līgumam tiešo nodokļu uzlikšana ir dalībvalstu kompetencē; tā kā tiktāl, cik sniedzas ES kompetence nodokļu uzlikšanas jomā, šās kompetences īstenošanai Padomē parasti piemēro vienprātības prasību; tā kā tādēļ — neraugoties uz nesenajiem notikumiem ES integrācijā, kuri saistīti ar iekšējo tirgu un citām ES Līgumos ietvertām jomām, piemēram, starptautiskās tirdzniecības nolīgumiem, vienoto valūtu, ekonomisko un fiskālo pārvaldību, kā arī noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas principiem un tiesību aktiem, — uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanas jomā ES līmenī vēl nav pieņemti svarīgi lēmumi; tā kā dalībvalstīm ir jāievēro Eiropas tiesību akti konkurences jomā un jānodrošina, ka to tiesību akti nodokļu jomā ir saderīgi ar iekšējā tirgus principiem un nerada konkurences izkropļojumu; tā kā, piešķirot katrai dalībvalstij veto tiesības, vienprātības noteikums Padomē mazina stimulu no pašreizējā stāvokļa pāriet uz tādu risinājumu, kas orientēts uz ciešāku sadarbību; tā kā — ja vien netiek izmantota LESD 116. pantā paredzētā procedūra — lai mainītu vienprātības prasību tiešo nodokļu jautājumos, būtu jāgroza Līgums;

| G. | tā kā pašreizējā situācija, kad katrai dalībvalstij ir veto tiesības, nozīmē to, ka visām dalībvalstīm ir jārīkojas izlēmīgi un jāsadarbojas, risinot šo Eiropas mēroga problēmu, kas ir izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējā situācija, kad katrai dalībvalstij ir veto tiesības, nozīmē to, ka visām dalībvalstīm ir jārīkojas izlēmīgi un jāsadarbojas, risinot šo Eiropas mēroga problēmu, kas ir izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana;

| H. | tā kā, neskaitot dažus apsveicamus izņēmumus, dalībvalstu politiskie pārstāvji nav bijuši pietiekami pretimnākoši nodokļu apiešanas, tostarp nodokļu nolēmumu, problēmas risināšanā; |
| --- | --- |

H.

tā kā, neskaitot dažus apsveicamus izņēmumus, dalībvalstu politiskie pārstāvji nav bijuši pietiekami pretimnākoši nodokļu apiešanas, tostarp nodokļu nolēmumu, problēmas risināšanā;

| I. | tā kā Eiropas iekšējā tirgū kapitāls plūst brīvi un lieli uzņēmumi ziņo par savu darbību konsolidēti, bet nodokļus iekasē valstu nodokļu iestādes, un informācijas apmaiņa starp tām ir visai ierobežota; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas iekšējā tirgū kapitāls plūst brīvi un lieli uzņēmumi ziņo par savu darbību konsolidēti, bet nodokļus iekasē valstu nodokļu iestādes, un informācijas apmaiņa starp tām ir visai ierobežota;

| J. | tā kā pabeigtā iekšējā tirgū lēmumus par investēšanu un uzņēmumu izvietošanu nevajadzētu ietekmēt nekādiem mākslīgiem tirgus izkropļojumiem; tā kā globalizācija, digitalizācija un kapitāla brīva aprite tomēr rada labvēlīgus apstākļus intensīvākai nodokļu konkurencei starp dalībvalstīm un konkurencei ar trešām valstīm, lai piesaistītu investīcijas un uzņēmumus; tā kā ir svarīgi paturēt un piesaistīt uzņēmumus Eiropā, bet tas nedrīkstētu izpausties kā potenciāli kaitējošas nodokļu shēmas, kuru galvenais mērķis ir veicināt investīcijas un piesaistīt papildu saimniecisko darbību, reaģējot uz līdzīgiem kaimiņvalstīs īstenotiem pasākumiem, vai kuras ir paredzētas, lai novērstu to, ko uzskata par iepriekš pastāvošu nelīdzsvarotību dalībvalstu starpā relatīvas labklājības, lieluma vai perifēras atrašanās vietas ziņā; tā kā turklāt dažās jurisdikcijās, šķiet, pastāv korelācija starp piesaistošu uzņēmumu ienākuma nodokļa režīmu un augstu valsts labklājības līmeni; tā kā optimāla nodokļu sistēmas struktūra ir atkarīga no daudziem faktoriem, un tāpēc tā katrā valstī ir atšķirīga; tā kā kaitējoša nodokļu konkurence dalībvalstu starpā ierobežo vienotā tirgus potenciālu; |
| --- | --- |

J.

tā kā pabeigtā iekšējā tirgū lēmumus par investēšanu un uzņēmumu izvietošanu nevajadzētu ietekmēt nekādiem mākslīgiem tirgus izkropļojumiem; tā kā globalizācija, digitalizācija un kapitāla brīva aprite tomēr rada labvēlīgus apstākļus intensīvākai nodokļu konkurencei starp dalībvalstīm un konkurencei ar trešām valstīm, lai piesaistītu investīcijas un uzņēmumus; tā kā ir svarīgi paturēt un piesaistīt uzņēmumus Eiropā, bet tas nedrīkstētu izpausties kā potenciāli kaitējošas nodokļu shēmas, kuru galvenais mērķis ir veicināt investīcijas un piesaistīt papildu saimniecisko darbību, reaģējot uz līdzīgiem kaimiņvalstīs īstenotiem pasākumiem, vai kuras ir paredzētas, lai novērstu to, ko uzskata par iepriekš pastāvošu nelīdzsvarotību dalībvalstu starpā relatīvas labklājības, lieluma vai perifēras atrašanās vietas ziņā; tā kā turklāt dažās jurisdikcijās, šķiet, pastāv korelācija starp piesaistošu uzņēmumu ienākuma nodokļa režīmu un augstu valsts labklājības līmeni; tā kā optimāla nodokļu sistēmas struktūra ir atkarīga no daudziem faktoriem, un tāpēc tā katrā valstī ir atšķirīga; tā kā kaitējoša nodokļu konkurence dalībvalstu starpā ierobežo vienotā tirgus potenciālu;

| K. | tā kā, tā vietā lai koncentrētos tikai uz pievilcīgas uzņēmējdarbības vides veicināšanu, piemēram, ar labu infrastruktūru un augstas kvalitātes darbaspēku, tostarp izmantojot produktivitāti sekmējošus izdevumus, un nodrošinātu nodokļu sistēmas stabilitāti un prognozējamību, valstis, piedaloties nodokļu konkurences spēlē, izmanto savus tiesību aktus apvienojumā ar savu nodokļu nolīgumu tīkliem, lai popularizētu sevi kā valstis, kurās investēt, kā mezglus, caur kuriem virzīt finanšu plūsmas, vai kā valstis, kurās reģistrēt peļņu, tādējādi piesaistot uzņēmumus vai pastkastītes uzņēmumus uz partnervalstu rēķina un radot negodīgu praksi to starpā; tā kā, atsevišķi ņemot, ikviena valsts ir skaidri ieinteresēta dzīvot uz citu valstu rēķina, t. i., būt pirmajai, kas izstrādā un īsteno specifiskas nodokļu shēmas un noteikumus, lai piesaistītu nodokļu bāzi, un būt pēdējai, kas piedalās jebkādā ar sadarbību un koordinēšanu saistītā darbībā, lai risinātu nodokļu apiešanas problēmu; |
| --- | --- |

K.

tā kā, tā vietā lai koncentrētos tikai uz pievilcīgas uzņēmējdarbības vides veicināšanu, piemēram, ar labu infrastruktūru un augstas kvalitātes darbaspēku, tostarp izmantojot produktivitāti sekmējošus izdevumus, un nodrošinātu nodokļu sistēmas stabilitāti un prognozējamību, valstis, piedaloties nodokļu konkurences spēlē, izmanto savus tiesību aktus apvienojumā ar savu nodokļu nolīgumu tīkliem, lai popularizētu sevi kā valstis, kurās investēt, kā mezglus, caur kuriem virzīt finanšu plūsmas, vai kā valstis, kurās reģistrēt peļņu, tādējādi piesaistot uzņēmumus vai pastkastītes uzņēmumus uz partnervalstu rēķina un radot negodīgu praksi to starpā; tā kā, atsevišķi ņemot, ikviena valsts ir skaidri ieinteresēta dzīvot uz citu valstu rēķina, t. i., būt pirmajai, kas izstrādā un īsteno specifiskas nodokļu shēmas un noteikumus, lai piesaistītu nodokļu bāzi, un būt pēdējai, kas piedalās jebkādā ar sadarbību un koordinēšanu saistītā darbībā, lai risinātu nodokļu apiešanas problēmu;

| L. | tā kā starp dalībvalstīm pastāv konkurence nodokļu jomā; tā kā Savienības dalībvalstu lojālas sadarbības princips ir izklāstīts LES 4. pantā; tā kā dalībvalstīm lojālas sadarbības princips būtu pilnībā jāpiemēro nodokļu konkurences jautājumos; |
| --- | --- |

L.

tā kā starp dalībvalstīm pastāv konkurence nodokļu jomā; tā kā Savienības dalībvalstu lojālas sadarbības princips ir izklāstīts LES 4. pantā; tā kā dalībvalstīm lojālas sadarbības princips būtu pilnībā jāpiemēro nodokļu konkurences jautājumos;

| M. | tā kā dažas dalībvalstis ieņem divkosīgu nostāju attiecībā uz nodokļu apiešanu, no vienas puses, sūdzoties par savas nodokļu bāzes samazināšanos, lai gan vienlaikus tās ir atbildīgas par tādu pastāvošo valsts un starptautisko nodokļu sistēmu koncepciju, kas šādu samazināšanos padara iespējamu, un, no otras puses, tomēr kavējot jebkādas tādas izmaiņas savā nodokļu sistēmā, kuras paredz pāreju uz koordinētāku risinājumu; tā kā saistībā ar pilnīgu kapitāla mobilitāti ES un Komisijas pausto mērķi ieviest kapitāla tirgu savienību būtu pilnībā jāņem vērā valstu nodokļu sistēmu un ieņēmumu savstarpējā atkarība un ietekme, paturot prātā individuālu dalībvalstu pieņemto lēmumu plašās labvēlīgās un nelabvēlīgās pārrobežu sekas, jo vienas valsts nodokļu stimuls nozīmē citas valsts nodokļu bāzes samazināšanos; |
| --- | --- |

M.

tā kā dažas dalībvalstis ieņem divkosīgu nostāju attiecībā uz nodokļu apiešanu, no vienas puses, sūdzoties par savas nodokļu bāzes samazināšanos, lai gan vienlaikus tās ir atbildīgas par tādu pastāvošo valsts un starptautisko nodokļu sistēmu koncepciju, kas šādu samazināšanos padara iespējamu, un, no otras puses, tomēr kavējot jebkādas tādas izmaiņas savā nodokļu sistēmā, kuras paredz pāreju uz koordinētāku risinājumu; tā kā saistībā ar pilnīgu kapitāla mobilitāti ES un Komisijas pausto mērķi ieviest kapitāla tirgu savienību būtu pilnībā jāņem vērā valstu nodokļu sistēmu un ieņēmumu savstarpējā atkarība un ietekme, paturot prātā individuālu dalībvalstu pieņemto lēmumu plašās labvēlīgās un nelabvēlīgās pārrobežu sekas, jo vienas valsts nodokļu stimuls nozīmē citas valsts nodokļu bāzes samazināšanos;

| N. | tā kā mēs vērojam paradoksu, ka brīvā konkurence starp dalībvalstīm nodokļu jautājumos ir izraisījusi konkurences noteikumiem neatbilstošu rīcību un konkurences izkropļojumus; |
| --- | --- |

N.

tā kā mēs vērojam paradoksu, ka brīvā konkurence starp dalībvalstīm nodokļu jautājumos ir izraisījusi konkurences noteikumiem neatbilstošu rīcību un konkurences izkropļojumus;

| O. | tā kā valstu tautsaimniecības ir guvušas ļoti lielu labumu no Eiropas vienotā tirgus ieviešanas, jo tās ir kļuvušas konkurētspējīgākas un pievilcīgākas globalizētas ekonomikas apstākļos, un tā kā nodokļu konverģence starp dalībvalstīm galu galā radīs tādu pašu ietekmi; |
| --- | --- |

O.

tā kā valstu tautsaimniecības ir guvušas ļoti lielu labumu no Eiropas vienotā tirgus ieviešanas, jo tās ir kļuvušas konkurētspējīgākas un pievilcīgākas globalizētas ekonomikas apstākļos, un tā kā nodokļu konverģence starp dalībvalstīm galu galā radīs tādu pašu ietekmi;

| P. | tā kā likumdevēji un nodokļu pārvaldes iestādes, kurām bieži vien ir nepietiekami resursi, nespēj paredzēt inovatīvas nodokļu apiešanas shēmas, ko izstrādā un popularizē daži nodokļu konsultanti, īpaši ļoti lieli grāmatvedības uzņēmumi, juristi un starpniekuzņēmumi, bet gan tikai reaģēt uz tām, turklāt dažreiz ar būtisku nokavēšanos; tā kā, konkrētāk, pieredze liecina, ka ES iestādes, kurām būtu jānovērš jaunu kaitējošu nodokļu pasākumu ieviešana (piemēram, dalībvalstu 1998. gadā izveidotā Rīcības kodeksa jautājumu grupa vai Komisija kā Līgumu izpildes uzraudzītāja), ir izrādījušās nespējīgas vērsties pret šādu nevēlamu notikumu attīstību, dažreiz reaģējot neefektīvi vai pamatojoties uz pārāk ierobežotu mandātu, un ka Eiropas Savienībā ir ieviesti daudzi jauni un nereti agresīvi nodokļu apiešanas pasākumi vai nolīgumi, piemēram, patentiem labvēlīgs nodokļu režīms; tā kā Eiropas Savienībā un visā pasaulē daudznacionālās korporācijas nodokļu apiešanas shēmu izstrādē paļaujas uz labi organizētas kvalificētu nodokļu konsultantu nozares, kā arī banku un citu finanšu pakalpojumu sniedzēju kompetenci; tā kā šīs nozares pārstāvji vienlaikus darbojas arī struktūrās, kas nodokļu jautājumos konsultē valdības un publiskas institūcijas, piemēram, ES Labas nodokļu pārvaldības platformā; tā kā pastāv bažas par interešu konfliktiem, kas varētu rasties tādēļ, ka vieni un tie paši uzņēmumi sniedz konsultācijas gan publiskām iestādēm, gan privātām daudznacionālām korporācijām; |
| --- | --- |

P.

tā kā likumdevēji un nodokļu pārvaldes iestādes, kurām bieži vien ir nepietiekami resursi, nespēj paredzēt inovatīvas nodokļu apiešanas shēmas, ko izstrādā un popularizē daži nodokļu konsultanti, īpaši ļoti lieli grāmatvedības uzņēmumi, juristi un starpniekuzņēmumi, bet gan tikai reaģēt uz tām, turklāt dažreiz ar būtisku nokavēšanos; tā kā, konkrētāk, pieredze liecina, ka ES iestādes, kurām būtu jānovērš jaunu kaitējošu nodokļu pasākumu ieviešana (piemēram, dalībvalstu 1998. gadā izveidotā Rīcības kodeksa jautājumu grupa vai Komisija kā Līgumu izpildes uzraudzītāja), ir izrādījušās nespējīgas vērsties pret šādu nevēlamu notikumu attīstību, dažreiz reaģējot neefektīvi vai pamatojoties uz pārāk ierobežotu mandātu, un ka Eiropas Savienībā ir ieviesti daudzi jauni un nereti agresīvi nodokļu apiešanas pasākumi vai nolīgumi, piemēram, patentiem labvēlīgs nodokļu režīms; tā kā Eiropas Savienībā un visā pasaulē daudznacionālās korporācijas nodokļu apiešanas shēmu izstrādē paļaujas uz labi organizētas kvalificētu nodokļu konsultantu nozares, kā arī banku un citu finanšu pakalpojumu sniedzēju kompetenci; tā kā šīs nozares pārstāvji vienlaikus darbojas arī struktūrās, kas nodokļu jautājumos konsultē valdības un publiskas institūcijas, piemēram, ES Labas nodokļu pārvaldības platformā; tā kā pastāv bažas par interešu konfliktiem, kas varētu rasties tādēļ, ka vieni un tie paši uzņēmumi sniedz konsultācijas gan publiskām iestādēm, gan privātām daudznacionālām korporācijām;

| Q. | tā kā visai nodokļu plānošanai būtu jānotiek saskaņā ar tiesību aktiem un piemērojamiem nolīgumiem; tā kā līdz ar to vispiemērotākā reakcija uz agresīvu nodokļu plānošanu ir laba likumdošana un starptautiskā koordinācija attiecībā uz vēlamajiem rezultātiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā visai nodokļu plānošanai būtu jānotiek saskaņā ar tiesību aktiem un piemērojamiem nolīgumiem; tā kā līdz ar to vispiemērotākā reakcija uz agresīvu nodokļu plānošanu ir laba likumdošana un starptautiskā koordinācija attiecībā uz vēlamajiem rezultātiem;

| R. | tā kā tiesību aktu īstenošana ir izšķiroša, lai sasniegtu paredzētos mērķus; tā kā šāda īstenošana ir valsts pārvaldes iestāžu pārziņā un tām bieži vien ir maz stimulu savstarpēji sadarboties Eiropas līmenī; tā kā šī situācija palielina un pasliktina diverģenci, ko jau rada tiesību aktu noteikumu atšķirības Savienībā; |
| --- | --- |

R.

tā kā tiesību aktu īstenošana ir izšķiroša, lai sasniegtu paredzētos mērķus; tā kā šāda īstenošana ir valsts pārvaldes iestāžu pārziņā un tām bieži vien ir maz stimulu savstarpēji sadarboties Eiropas līmenī; tā kā šī situācija palielina un pasliktina diverģenci, ko jau rada tiesību aktu noteikumu atšķirības Savienībā;

| S. | tā kā iestāžu trijotne (Eiropas Komisija, Eiropas Centrālā banka un Starptautiskais Valūtas fonds), kas uzrauga finansiālo un fiskālo korekciju programmas dalībvalstīs, piemēram, Portugālē un Grieķijā, nemēģināja novērst nodokļu amnestiju, nodokļu nolēmumus, nodokļu atvieglojumus un nodokļa atbrīvojuma shēmas, kas bija un ir netaisnīgi diskriminējoši, jo no tiem gūst labumu korporācijas un fiziskas personas, kas izvairās no nodokļu maksāšanas pilnā apmērā, tie būtiski samazina valsts ieņēmumus un palielina slogu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un iedzīvotājiem, kuriem jau tā ir uzlikti pārāk lieli nodokļi; |
| --- | --- |

S.

tā kā iestāžu trijotne (Eiropas Komisija, Eiropas Centrālā banka un Starptautiskais Valūtas fonds), kas uzrauga finansiālo un fiskālo korekciju programmas dalībvalstīs, piemēram, Portugālē un Grieķijā, nemēģināja novērst nodokļu amnestiju, nodokļu nolēmumus, nodokļu atvieglojumus un nodokļa atbrīvojuma shēmas, kas bija un ir netaisnīgi diskriminējoši, jo no tiem gūst labumu korporācijas un fiziskas personas, kas izvairās no nodokļu maksāšanas pilnā apmērā, tie būtiski samazina valsts ieņēmumus un palielina slogu mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) un iedzīvotājiem, kuriem jau tā ir uzlikti pārāk lieli nodokļi;

| T. | tā kā nodokļu noziegumu un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas izmeklēšana un kriminālvajāšana, kas bieži vien ir saistīta ar finanšu operācijām un juridiskām personām vairākās jurisdikcijās, ir ārkārtīgi sarežģīta; tā kā darbinieki, kas dalībvalstīs ir atbildīgi par izmeklēšanu un nodokļu noziegumus un citus finanšu noziegumus izdarījušo likumpārkāpēju kriminālvajāšanu, bieži vien ir nepietiekami apmācīti un viņiem nav pietiekamu resursu; |
| --- | --- |

T.

tā kā nodokļu noziegumu un noziedzīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas izmeklēšana un kriminālvajāšana, kas bieži vien ir saistīta ar finanšu operācijām un juridiskām personām vairākās jurisdikcijās, ir ārkārtīgi sarežģīta; tā kā darbinieki, kas dalībvalstīs ir atbildīgi par izmeklēšanu un nodokļu noziegumus un citus finanšu noziegumus izdarījušo likumpārkāpēju kriminālvajāšanu, bieži vien ir nepietiekami apmācīti un viņiem nav pietiekamu resursu;

| U. | tā kā taupības politikas pasākumi un budžeta ierobežošana pēdējos gados ir ievērojami samazinājusi nodokļu pārvaldes iestāžu spēju izmeklēt nodokļu noziegumus un kaitējošu nodokļu praksi; tā kā šie samazinājumi radīja īpaši lielu kaitējumu valstīs, kurās tika piemērotas trijotnes vadītās finansiālās palīdzības programmas, jo tajās valsts ieņēmumu pieaugums tika panākts, uzliekot pārmērīgi lielus nodokļus MVU un iedzīvotājiem, bet tajā pašā laikā lielām korporācijām un turīgām personām, kas nemaksā nodokļus pilnā apmērā, bieži tika piemērota nodokļu amnestija, nodokļu nolēmumi un citi nodokļu atbrīvojumi un atbalsta shēmas, kā tas bija Portugālē un Grieķijā; |
| --- | --- |

U.

tā kā taupības politikas pasākumi un budžeta ierobežošana pēdējos gados ir ievērojami samazinājusi nodokļu pārvaldes iestāžu spēju izmeklēt nodokļu noziegumus un kaitējošu nodokļu praksi; tā kā šie samazinājumi radīja īpaši lielu kaitējumu valstīs, kurās tika piemērotas trijotnes vadītās finansiālās palīdzības programmas, jo tajās valsts ieņēmumu pieaugums tika panākts, uzliekot pārmērīgi lielus nodokļus MVU un iedzīvotājiem, bet tajā pašā laikā lielām korporācijām un turīgām personām, kas nemaksā nodokļus pilnā apmērā, bieži tika piemērota nodokļu amnestija, nodokļu nolēmumi un citi nodokļu atbrīvojumi un atbalsta shēmas, kā tas bija Portugālē un Grieķijā;

Nodokļu nolēmumi un kaitējoša nodokļu prakse

| V. | tā kā dalībvalstīs nodokļu nolēmumi ietver daudzus un dažādus prakses veidus, no ad hoc politikas līdz skaidri ierobežotai tiesību aktu piemērošanai, iespējamās piemērošanas jomas un aptverto jautājumu, saistošā rakstura, izmantošanas biežuma, atklātības, ilguma un maksas veikšanas ziņā; tā kā starptautiskā līmenī nav vispārpieņemtas nodokļu nolēmuma definīcijas, izņemot Komisijas atsaukšanos uz tiem kā uz jebkāda veida saziņu vai jebkādu citu instrumentu vai darbību ar līdzīgu ietekmi, kuru veic konkrētā dalībvalsts vai kura tiek veikta šīs dalībvalsts vārdā attiecībā uz nodokļu jomas tiesību aktu interpretēšanu vai piemērošanu; |
| --- | --- |

V.

tā kā dalībvalstīs nodokļu nolēmumi ietver daudzus un dažādus prakses veidus, no ad hoc politikas līdz skaidri ierobežotai tiesību aktu piemērošanai, iespējamās piemērošanas jomas un aptverto jautājumu, saistošā rakstura, izmantošanas biežuma, atklātības, ilguma un maksas veikšanas ziņā; tā kā starptautiskā līmenī nav vispārpieņemtas nodokļu nolēmuma definīcijas, izņemot Komisijas atsaukšanos uz tiem kā uz jebkāda veida saziņu vai jebkādu citu instrumentu vai darbību ar līdzīgu ietekmi, kuru veic konkrētā dalībvalsts vai kura tiek veikta šīs dalībvalsts vārdā attiecībā uz nodokļu jomas tiesību aktu interpretēšanu vai piemērošanu;

| W. | tā kā nodokļu nolēmumi pēc savas būtības nav problemātiski, jo tie var — un tāds ir to sākotnējais mērķis — sniegt juridisku noteiktību nodokļu maksātājam un samazināt finansiālu risku godīgiem uzņēmumiem gadījumos, kad nodokļu jomas tiesību akti vai to konkrēta piemērošana konkrētos apstākļos nav skaidra vai tiek atšķirīgi interpretēta, īpaši attiecībā uz sarežģītiem darījumiem, un līdz ar to ļaut nākotnē izvairīties no iespējamiem strīdiem starp nodokļu maksātāju un nodokļu iestādi; |
| --- | --- |

W.

tā kā nodokļu nolēmumi pēc savas būtības nav problemātiski, jo tie var — un tāds ir to sākotnējais mērķis — sniegt juridisku noteiktību nodokļu maksātājam un samazināt finansiālu risku godīgiem uzņēmumiem gadījumos, kad nodokļu jomas tiesību akti vai to konkrēta piemērošana konkrētos apstākļos nav skaidra vai tiek atšķirīgi interpretēta, īpaši attiecībā uz sarežģītiem darījumiem, un līdz ar to ļaut nākotnē izvairīties no iespējamiem strīdiem starp nodokļu maksātāju un nodokļu iestādi;

| X. | tā kā saistībā ar ciešākām un uz lielāku sadarbību orientētām attiecībām starp nodokļu pārvaldes iestādēm un nodokļu maksātājiem nodokļu nolēmumu prakse ir attīstījusies kā instruments, ar kura palīdzību var novērst atsevišķiem darījumiem piemērojamā nodokļu režīma aizvien pieaugošo sarežģītību aizvien sarežģītākā, globalizētākā un digitalizētākā ekonomikā; tā kā — lai gan dalībvalstis apgalvo, ka nolēmumi nedod rīcības brīvību, bet ir tikai veids, kā precizēt nodokļu jomā spēkā esošos tiesību aktos, vienlaikus paturot šos nolēmumus slepenībā, — Parlamenta īpašās komitejas darbs ir apstiprinājis, ka nodokļu nolēmumus var izdot bez tiesiskā regulējuma, izmantojot neoficiālus vai diskrecionārus pasākumus, ar kuriem atbalsta nodokļu virzītas struktūras, kas paļaujas uz nodokļu plānošanas instrumentiem, kurus parasti izmanto daudznacionālas korporācijas, lai samazinātu savu nodokļu iemaksu; tā kā šis jautājums, šķiet, ir īpaši svarīgs attiecībā uz nolēmumiem, kas saistīti ar cenu noteikšanu pārvedumiem uzņēmuma iekšienē (iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu), bet ne tikai tajos; tā kā, nodrošinot juridisko noteiktību tikai dažiem atsevišķiem dalībniekiem, nolēmumi var radīt nevienlīdzību starp uzņēmumiem, kuriem tie tiek izdoti, un tās pašas nozares uzņēmumiem, kam tie nav pieejami; |
| --- | --- |

X.

tā kā saistībā ar ciešākām un uz lielāku sadarbību orientētām attiecībām starp nodokļu pārvaldes iestādēm un nodokļu maksātājiem nodokļu nolēmumu prakse ir attīstījusies kā instruments, ar kura palīdzību var novērst atsevišķiem darījumiem piemērojamā nodokļu režīma aizvien pieaugošo sarežģītību aizvien sarežģītākā, globalizētākā un digitalizētākā ekonomikā; tā kā — lai gan dalībvalstis apgalvo, ka nolēmumi nedod rīcības brīvību, bet ir tikai veids, kā precizēt nodokļu jomā spēkā esošos tiesību aktos, vienlaikus paturot šos nolēmumus slepenībā, — Parlamenta īpašās komitejas darbs ir apstiprinājis, ka nodokļu nolēmumus var izdot bez tiesiskā regulējuma, izmantojot neoficiālus vai diskrecionārus pasākumus, ar kuriem atbalsta nodokļu virzītas struktūras, kas paļaujas uz nodokļu plānošanas instrumentiem, kurus parasti izmanto daudznacionālas korporācijas, lai samazinātu savu nodokļu iemaksu; tā kā šis jautājums, šķiet, ir īpaši svarīgs attiecībā uz nolēmumiem, kas saistīti ar cenu noteikšanu pārvedumiem uzņēmuma iekšienē (iepriekšējas vienošanās par cenas noteikšanu), bet ne tikai tajos; tā kā, nodrošinot juridisko noteiktību tikai dažiem atsevišķiem dalībniekiem, nolēmumi var radīt nevienlīdzību starp uzņēmumiem, kuriem tie tiek izdoti, un tās pašas nozares uzņēmumiem, kam tie nav pieejami;

| Y. | tā kā nedz ESAO, nedz Eiropas Komisija nav pieprasījusi izbeigt nodokļu nolēmumu piemērošanas praksi kā tādu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nedz ESAO, nedz Eiropas Komisija nav pieprasījusi izbeigt nodokļu nolēmumu piemērošanas praksi kā tādu;

| Z. | tā kā iepriekšējiem nodokļu nolēmumiem nevajadzētu nekādā veidā ietekmēt darījumiem piemērojamo nodokļu režīmu, nedz arī tikt piemērotiem tikai atsevišķiem nodokļu maksātājiem, bet gan vienādos apstākļos tiem vajadzētu būt tādai pašai ietekmei kā pamatā esošo nodokļu noteikumu ex post piemērošanai; tā kā līdz ar to šajā ziņojumā galvenā uzmanība netiek strikti koncentrēta tikai uz nodokļu nolēmumiem, bet arī — saskaņā ar Parlamenta īpašajai komitejai (TAXE) piešķirtajām pilnvarām — uz jebkuru rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu nodokļu pasākumu, uz ko var attiecināt kaitējošu nodokļu praksi šī jēdziena vispārējā nozīmē, proti, pasākumiem, kuru mērķis ir piesaistīt nerezidentu uzņēmumus vai darījumus uz citu nodokļu jurisdikciju rēķina, kurās parasti šie darījumi būtu jāapliek ar nodokli, un/vai pasākumiem, ar kuriem tiek priviliģēti tikai daži uzņēmumi, tādējādi kropļojot konkurenci; |
| --- | --- |

Z.

tā kā iepriekšējiem nodokļu nolēmumiem nevajadzētu nekādā veidā ietekmēt darījumiem piemērojamo nodokļu režīmu, nedz arī tikt piemērotiem tikai atsevišķiem nodokļu maksātājiem, bet gan vienādos apstākļos tiem vajadzētu būt tādai pašai ietekmei kā pamatā esošo nodokļu noteikumu ex post piemērošanai; tā kā līdz ar to šajā ziņojumā galvenā uzmanība netiek strikti koncentrēta tikai uz nodokļu nolēmumiem, bet arī — saskaņā ar Parlamenta īpašajai komitejai (TAXE) piešķirtajām pilnvarām — uz jebkuru rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgu nodokļu pasākumu, uz ko var attiecināt kaitējošu nodokļu praksi šī jēdziena vispārējā nozīmē, proti, pasākumiem, kuru mērķis ir piesaistīt nerezidentu uzņēmumus vai darījumus uz citu nodokļu jurisdikciju rēķina, kurās parasti šie darījumi būtu jāapliek ar nodokli, un/vai pasākumiem, ar kuriem tiek priviliģēti tikai daži uzņēmumi, tādējādi kropļojot konkurenci;

| AA. | tā kā kaitējošai nodokļu praksei zināmā mērā var būt šādas nevēlamas sekas: pārredzamības trūkums, patvaļīga diskriminācija, konkurences izkropļojumi un nevienlīdzīgi konkurences apstākļi iekšējā tirgū vai ārpus tā, ietekme uz vienotā tirgus integritāti un uz nodokļu sistēmas taisnīgumu, stabilitāti un leģitimitāti, lielāku nodokļu uzlikšana mazāk mobiliem ekonomikas faktoriem, lielāka ekonomiskā nevienlīdzība, negodīga konkurence starp valstīm, nodokļu bāzes samazināšanās, sociālā neapmierinātība, neuzticēšanās un demokrātijas deficīts; |
| --- | --- |

AA.

tā kā kaitējošai nodokļu praksei zināmā mērā var būt šādas nevēlamas sekas: pārredzamības trūkums, patvaļīga diskriminācija, konkurences izkropļojumi un nevienlīdzīgi konkurences apstākļi iekšējā tirgū vai ārpus tā, ietekme uz vienotā tirgus integritāti un uz nodokļu sistēmas taisnīgumu, stabilitāti un leģitimitāti, lielāku nodokļu uzlikšana mazāk mobiliem ekonomikas faktoriem, lielāka ekonomiskā nevienlīdzība, negodīga konkurence starp valstīm, nodokļu bāzes samazināšanās, sociālā neapmierinātība, neuzticēšanās un demokrātijas deficīts;

| AB. | tā kā būtu jāatzīst, ka, lai gan MVU joprojām ir galvenais ekonomikas un nodarbinātības virzītājspēks Eiropā, daudznacionāliem uzņēmumiem arī ir būtiska nozīme investīciju, ekonomikas izaugsmes un darbvietu nodrošināšanā; tā kā tas, ka tās godīgi maksā nodokļus valstīs, kurās notiek faktiskā saimnieciskā darbība un vērtības radīšana, joprojām ir ļoti svarīgs minēto uzņēmumu ieguldījums Eiropas sabiedrības labklājībā un ilgtspējībā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā būtu jāatzīst, ka, lai gan MVU joprojām ir galvenais ekonomikas un nodarbinātības virzītājspēks Eiropā, daudznacionāliem uzņēmumiem arī ir būtiska nozīme investīciju, ekonomikas izaugsmes un darbvietu nodrošināšanā; tā kā tas, ka tās godīgi maksā nodokļus valstīs, kurās notiek faktiskā saimnieciskā darbība un vērtības radīšana, joprojām ir ļoti svarīgs minēto uzņēmumu ieguldījums Eiropas sabiedrības labklājībā un ilgtspējībā;

Īpašās komitejas darbs

| AC. | tā kā 2015. gada 26. februārī izveidotā par attiecīgo jautājumu kompetentā īpašā komiteja ir noturējusi 14 sanāksmes, kurās tā uzklausīja Komisijas priekšsēdētāju Jean-Claude Juncker, konkurences komisāri Margrethe Vestager, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisāru Pierre Moscovici, amatā esošo Padomes priekšsēdētāju Pierre Gramegna, Francijas finanšu ministru Michel Sapin, Vācijas finanšu ministru Wolfgang Schäuble, Itālijas finanšu ministru Pier Carlo Padoan un Spānijas finanšu ministru Luis de Guindos, ESAO pārstāvjus, kā arī ziņotājus, pētnieciskos žurnālistus, ekspertus, akadēmiķus un daudznacionālo korporāciju, profesionālo apvienību, arodbiedrību, NVO un ES dalībvalstu parlamentu pārstāvjus (sk. 1. pielikumu); tā kā, lai izpētītu savu pilnvaru trešo valstu dimensijas specifiskos aspektus, TAXE komitejas delegācija apmeklēja Šveici un faktu vākšanas braucienu vadīšanas nolūkā šādas dalībvalstis: Beļģiju, Luksemburgu, Īriju, Nīderlandi un Apvienoto Karalisti; tā kā tika organizētas arī tikšanās ar Gibraltāra un Bermudu Salu valdības pārstāvjiem; tā kā, lai gan visas šīs darbības deva iespēju gūt dažādas un nenovērtējamas atziņas par nodokļu sistēmām un praksi visā Eiropas Savienībā, tās nepalīdzēja noskaidrot visus būtiskos jautājumus, tostarp atlikušās neatbilstības Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker paziņojumos par Krecké ziņojuma jau ilgi slepenībā turēto lappusi; |
| --- | --- |

AC.

tā kā 2015. gada 26. februārī izveidotā par attiecīgo jautājumu kompetentā īpašā komiteja ir noturējusi 14 sanāksmes, kurās tā uzklausīja Komisijas priekšsēdētāju Jean-Claude Juncker, konkurences komisāri Margrethe Vestager, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisāru Pierre Moscovici, amatā esošo Padomes priekšsēdētāju Pierre Gramegna, Francijas finanšu ministru Michel Sapin, Vācijas finanšu ministru Wolfgang Schäuble, Itālijas finanšu ministru Pier Carlo Padoan un Spānijas finanšu ministru Luis de Guindos, ESAO pārstāvjus, kā arī ziņotājus, pētnieciskos žurnālistus, ekspertus, akadēmiķus un daudznacionālo korporāciju, profesionālo apvienību, arodbiedrību, NVO un ES dalībvalstu parlamentu pārstāvjus (sk. 1. pielikumu); tā kā, lai izpētītu savu pilnvaru trešo valstu dimensijas specifiskos aspektus, TAXE komitejas delegācija apmeklēja Šveici un faktu vākšanas braucienu vadīšanas nolūkā šādas dalībvalstis: Beļģiju, Luksemburgu, Īriju, Nīderlandi un Apvienoto Karalisti; tā kā tika organizētas arī tikšanās ar Gibraltāra un Bermudu Salu valdības pārstāvjiem; tā kā, lai gan visas šīs darbības deva iespēju gūt dažādas un nenovērtējamas atziņas par nodokļu sistēmām un praksi visā Eiropas Savienībā, tās nepalīdzēja noskaidrot visus būtiskos jautājumus, tostarp atlikušās neatbilstības Komisijas priekšsēdētāja Jean-Claude Juncker paziņojumos par Krecké ziņojuma jau ilgi slepenībā turēto lappusi;

| AD. | tā kā dažreiz komitejas darbu apgrūtināja tas, ka vairākas dalībvalstis un Padome neatbildēja savlaicīgi (sk. 2. pielikumu) un galu galā nenosūtīja visus prasītos dokumentus vai vienkārši sniedza formālas atbildes, kurās gandrīz nemaz netika pieminēta nosūtīto pieprasījumu būtība; tā kā no 17 uzaicinātajām daudznacionālajām korporācijām, tikai četras piekrita ierasties uz tikšanos ar komitejas locekļiem 2015. gada jūnijā un jūlijā, atbildot uz pirmo uzaicinājumu; tā kā vēl 11 daudznacionālās korporācijas piekrita ierasties uz tikšanos ar komitejas locekļiem tikai pēc tam, kad TAXE komiteja bija nobalsojusi par ziņojumu, un pēc atkārtotiem uzaicinājumiem, tādēļ bija jāsasauc jauna ārkārtas sanāksme īsi pirms balsojuma plenārsēdē (sk. 3. pielikumu); tā kā arī Komisija pilnībā nesadarbojās un nenosūtīja visus Rīcības kodeksa jautājumu grupas sanāksmju darba dokumentus un neformālo sanāksmju piezīmes, dažu dalībvalstu nepiekāpības dēļ piedāvājot tikai ierobežotu apspriežu procedūru; tā kā tādēļ bija jāpagarina komitejas pilnvaru laiks;; |
| --- | --- |

AD.

tā kā dažreiz komitejas darbu apgrūtināja tas, ka vairākas dalībvalstis un Padome neatbildēja savlaicīgi (sk. 2. pielikumu) un galu galā nenosūtīja visus prasītos dokumentus vai vienkārši sniedza formālas atbildes, kurās gandrīz nemaz netika pieminēta nosūtīto pieprasījumu būtība; tā kā no 17 uzaicinātajām daudznacionālajām korporācijām, tikai četras piekrita ierasties uz tikšanos ar komitejas locekļiem 2015. gada jūnijā un jūlijā, atbildot uz pirmo uzaicinājumu; tā kā vēl 11 daudznacionālās korporācijas piekrita ierasties uz tikšanos ar komitejas locekļiem tikai pēc tam, kad TAXE komiteja bija nobalsojusi par ziņojumu, un pēc atkārtotiem uzaicinājumiem, tādēļ bija jāsasauc jauna ārkārtas sanāksme īsi pirms balsojuma plenārsēdē (sk. 3. pielikumu); tā kā arī Komisija pilnībā nesadarbojās un nenosūtīja visus Rīcības kodeksa jautājumu grupas sanāksmju darba dokumentus un neformālo sanāksmju piezīmes, dažu dalībvalstu nepiekāpības dēļ piedāvājot tikai ierobežotu apspriežu procedūru; tā kā tādēļ bija jāpagarina komitejas pilnvaru laiks;;

| AE. | tā kā šī ziņojuma pieņemšanas laikā Komisija joprojām veica vairākas izmeklēšanas par valsts atbalstu gadījumos, kad bija notikušas ar nodokļu nolēmumiem vai citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem apstiprinātas vienošanās par transfertcenu noteikšanu, kuri ietekmē atsevišķiem daudznacionālu korporāciju meitasuzņēmumiem piešķirto ar nodokli apliekamo peļņu, |
| --- | --- |

AE.

tā kā šī ziņojuma pieņemšanas laikā Komisija joprojām veica vairākas izmeklēšanas par valsts atbalstu gadījumos, kad bija notikušas ar nodokļu nolēmumiem vai citiem rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgiem pasākumiem apstiprinātas vienošanās par transfertcenu noteikšanu, kuri ietekmē atsevišķiem daudznacionālu korporāciju meitasuzņēmumiem piešķirto ar nodokli apliekamo peļņu,

Pārskats par dalībvalstīs uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā izmantoto praksi

| 1. | atgādina, ka rūpnieciski attīstītajās valstīs izmantotie uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanas modeļi tika izstrādāti 20. gadsimta pirmajā pusē — laikā, kad pārrobežu aktivitāte bija neliela; norāda, ka ekonomikas globalizācija un digitalizācija ir radikāli mainījušas globālo vērtību ķēdi un tirgu darbības veidu un ka lielākajai daļai lielo uzņēmumu tagad ir transnacionāla struktūra un tādēļ ir jāskatās tālāk par valsts nodokļu noteikumiem; uzsver, ka valstu un starptautiskie noteikumi nodokļu jomā nav attīstījušies vienādā tempā ar uzņēmējdarbības vidi; |
| --- | --- |

1.

atgādina, ka rūpnieciski attīstītajās valstīs izmantotie uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanas modeļi tika izstrādāti 20. gadsimta pirmajā pusē — laikā, kad pārrobežu aktivitāte bija neliela; norāda, ka ekonomikas globalizācija un digitalizācija ir radikāli mainījušas globālo vērtību ķēdi un tirgu darbības veidu un ka lielākajai daļai lielo uzņēmumu tagad ir transnacionāla struktūra un tādēļ ir jāskatās tālāk par valsts nodokļu noteikumiem; uzsver, ka valstu un starptautiskie noteikumi nodokļu jomā nav attīstījušies vienādā tempā ar uzņēmējdarbības vidi;

| 2. | uzsver nepieciešamību kā neatņemamu daļu no strukturālas reformas dalībvalstīs izstrādāt līdzsvarotu un taisnīgu nodokļu politiku; |
| --- | --- |

2.

uzsver nepieciešamību kā neatņemamu daļu no strukturālas reformas dalībvalstīs izstrādāt līdzsvarotu un taisnīgu nodokļu politiku;

| 3. | atzīmē — lai gan uzņēmumiem, kas darbojas pāri robežām, kļūst aizvien grūtāk ievērot dažādās nodokļu sistēmas, globalizācija un digitalizācija tiem ir atvieglojusi darbību organizēšanu ar ārzonas finanšu centru palīdzību un sarežģītu struktūru izveidi nolūkā samazināt savu vispārējo nodokļu iemaksu; pauž bažas par to, ka ekonomikas un parādu krīzes, kā arī budžeta konsolidācijas dēļ lielākā daļa dalībvalstu ir būtiski samazinājušas savu nodokļu pārvaldes iestāžu personālu; uzsver, ka valstu nodokļu pārvaldes iestādēm vajadzētu būt pietiekamiem resursiem, tostarp cilvēkresursiem, lai varētu efektīvi darboties nolūkā nepieļaut, konstatēt un vērsties pret agresīvu nodokļu plānošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, kas ievērojami samazina to nodokļa bāzi, un lai nodrošinātu labāku un taisnīgāku nodokļu iekasēšanu un nodokļu sistēmas uzticamību; norāda — pētījumi liecina, ka kvalificēti darbinieki nodokļu pārvaldes iestādēs nodrošina valstij ievērojami lielāku ieņēmumu iekasēšanu nekā
  ar
  viņiem saistītie izdevumi, jo nodokļu pārvaldes iestāžu efektivitātei ir tieša pozitīva ietekme uz nodokļu ieņēmumiem; |
| --- | --- |

3.

atzīmē — lai gan uzņēmumiem, kas darbojas pāri robežām, kļūst aizvien grūtāk ievērot dažādās nodokļu sistēmas, globalizācija un digitalizācija tiem ir atvieglojusi darbību organizēšanu ar ārzonas finanšu centru palīdzību un sarežģītu struktūru izveidi nolūkā samazināt savu vispārējo nodokļu iemaksu; pauž bažas par to, ka ekonomikas un parādu krīzes, kā arī budžeta konsolidācijas dēļ lielākā daļa dalībvalstu ir būtiski samazinājušas savu nodokļu pārvaldes iestāžu personālu; uzsver, ka valstu nodokļu pārvaldes iestādēm vajadzētu būt pietiekamiem resursiem, tostarp cilvēkresursiem, lai varētu efektīvi darboties nolūkā nepieļaut, konstatēt un vērsties pret agresīvu nodokļu plānošanu, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, kas ievērojami samazina to nodokļa bāzi, un lai nodrošinātu labāku un taisnīgāku nodokļu iekasēšanu un nodokļu sistēmas uzticamību; norāda — pētījumi liecina, ka kvalificēti darbinieki nodokļu pārvaldes iestādēs nodrošina valstij ievērojami lielāku ieņēmumu iekasēšanu nekā
  ar
  viņiem saistītie izdevumi, jo nodokļu pārvaldes iestāžu efektivitātei ir tieša pozitīva ietekme uz nodokļu ieņēmumiem;

| 4. | uzsver atšķirību starp, no vienas puses, atsevišķu nodokļu un valsts pārvaldes iestāžu kaitējošo praksi, ļaujot daudznacionālām korporācijām novirzīt peļņu, lai izvairītos no nodokļu uzlikšanas teritorijās, kurās peļņa tika gūta, un, no otras puses, valdību konkurenci nolūkā piesaistīt ārvalstu tiešās investīcijas (ĀTI) vai saglabāt saimnieciskās darbības valstī, pilnībā ievērojot ES tiesību aktus; |
| --- | --- |

4.

uzsver atšķirību starp, no vienas puses, atsevišķu nodokļu un valsts pārvaldes iestāžu kaitējošo praksi, ļaujot daudznacionālām korporācijām novirzīt peļņu, lai izvairītos no nodokļu uzlikšanas teritorijās, kurās peļņa tika gūta, un, no otras puses, valdību konkurenci nolūkā piesaistīt ārvalstu tiešās investīcijas (ĀTI) vai saglabāt saimnieciskās darbības valstī, pilnībā ievērojot ES tiesību aktus;

| 5. | uzsver, ka saskaņā ar Līgumā noteikto subsidiaritātes principu dalībvalstīm atļauts noteikt pašām savu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi un nodokļu bāzi, kamēr saskaņā ar Līgumu nav panākta vienošanās par stingrākiem nodokļu konverģences pasākumiem; tomēr uzsver arī to, ka pārāk sarežģītie dalībvalstu nodokļu sistēmu noteikumi kopā ar šo sistēmu atšķirībām rada nepilnības, ko daudznacionālas korporācijas izmanto agresīvai nodokļu plānošanai, tādējādi izraisot nodokļu bāzes samazināšanos, peļņas novirzīšanu, pēc iespējas zemāku standartu noteikšanu un, visbeidzot, tādu ekonomisko iznākumu, kas nav optimāls; uzsver, ka šāda veida nodokļu apiešanas rezultātā, kopumā ņemot, zaudētāji ir visu valstu budžeti, jo kaitējošas prakses radītā nodokļu ieņēmumu palielināšanās (pateicoties atkāpēm, īpašiem atskaitījumiem vai nepilnībām) vienā dalībvalstī nekompensē nodokļu ieņēmumu samazināšanos citās dalībvalstīs; norāda, ka turpmāku nodokļu bāzes samazināšanos, kaitējošu nodokļu konkurenci un cenšanos noteikt pēc iespējas zemāku nodokļa likmi var novērst tikai vienota koordinētāka dalībvalstu pieeja, kuras īstenošanas rezultātā būtu jāizveido kopējs satvars, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts noteiktu savas nodokļa likmes; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka saskaņā ar Līgumā noteikto subsidiaritātes principu dalībvalstīm atļauts noteikt pašām savu uzņēmumu ienākuma nodokļa likmi un nodokļu bāzi, kamēr saskaņā ar Līgumu nav panākta vienošanās par stingrākiem nodokļu konverģences pasākumiem; tomēr uzsver arī to, ka pārāk sarežģītie dalībvalstu nodokļu sistēmu noteikumi kopā ar šo sistēmu atšķirībām rada nepilnības, ko daudznacionālas korporācijas izmanto agresīvai nodokļu plānošanai, tādējādi izraisot nodokļu bāzes samazināšanos, peļņas novirzīšanu, pēc iespējas zemāku standartu noteikšanu un, visbeidzot, tādu ekonomisko iznākumu, kas nav optimāls; uzsver, ka šāda veida nodokļu apiešanas rezultātā, kopumā ņemot, zaudētāji ir visu valstu budžeti, jo kaitējošas prakses radītā nodokļu ieņēmumu palielināšanās (pateicoties atkāpēm, īpašiem atskaitījumiem vai nepilnībām) vienā dalībvalstī nekompensē nodokļu ieņēmumu samazināšanos citās dalībvalstīs; norāda, ka turpmāku nodokļu bāzes samazināšanos, kaitējošu nodokļu konkurenci un cenšanos noteikt pēc iespējas zemāku nodokļa likmi var novērst tikai vienota koordinētāka dalībvalstu pieeja, kuras īstenošanas rezultātā būtu jāizveido kopējs satvars, saskaņā ar kuru katra dalībvalsts noteiktu savas nodokļa likmes;

| 6. | atgādina, ka dažās dalībvalstīs uzņēmumu ienākuma nodoklis oficiāli ir lielāks nekā citās, tomēr praksē, dēļ atskaitījumiem un nepilnībām, no kuriem labumu gūst iekšzemes uzņēmējdarbība, šīs likmes ir ievērojami zemākas, līdz ar to faktiskā nodokļa likme ir zemāka nekā dalībvalstīs, kurās oficiāli ir zema likme; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka dažās dalībvalstīs uzņēmumu ienākuma nodoklis oficiāli ir lielāks nekā citās, tomēr praksē, dēļ atskaitījumiem un nepilnībām, no kuriem labumu gūst iekšzemes uzņēmējdarbība, šīs likmes ir ievērojami zemākas, līdz ar to faktiskā nodokļa likme ir zemāka nekā dalībvalstīs, kurās oficiāli ir zema likme;

| 7. | norāda uz to, ka zemāks uzņēmumu ienākuma nodoklis dažās dalībvalstīs var dod salīdzinoši lielus nodokļu ieņēmumus nekā augstākas nodokļu likmes; |
| --- | --- |

7.

norāda uz to, ka zemāks uzņēmumu ienākuma nodoklis dažās dalībvalstīs var dod salīdzinoši lielus nodokļu ieņēmumus nekā augstākas nodokļu likmes;

| 8. | atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas datiem (22) tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ES laikposmā no 1995. līdz 2014. gadam ir samazinājusies par 12 procenta punktiem — no 35 % līdz 23 %; uzsver — lai mazinātu ieņēmumu zudumu, vienlaikus ar šo nodokļa likmes samazināšanu ir tikusi paplašināta nodokļu bāze un salīdzinoši stabilos šajā laikposmā no uzņēmumu ienākuma nodokļa gūtos ieņēmumus var izskaidrot arī ar izteiktu inkorporācijas tendenci, proti, pāreju no atsevišķām uzņēmējdarbības juridiskajām formām, piemēram, no individuāla uzņēmuma, uz korporācijas statusu, kā rezultātā attiecīgi notiek pāreja no iedzīvotāju ienākuma nodokļa uz uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi; |
| --- | --- |

8.

atzīmē, ka saskaņā ar Komisijas datiem (22) tiesību aktos noteiktā uzņēmumu ienākuma nodokļa likme ES laikposmā no 1995. līdz 2014. gadam ir samazinājusies par 12 procenta punktiem — no 35 % līdz 23 %; uzsver — lai mazinātu ieņēmumu zudumu, vienlaikus ar šo nodokļa likmes samazināšanu ir tikusi paplašināta nodokļu bāze un salīdzinoši stabilos šajā laikposmā no uzņēmumu ienākuma nodokļa gūtos ieņēmumus var izskaidrot arī ar izteiktu inkorporācijas tendenci, proti, pāreju no atsevišķām uzņēmējdarbības juridiskajām formām, piemēram, no individuāla uzņēmuma, uz korporācijas statusu, kā rezultātā attiecīgi notiek pāreja no iedzīvotāju ienākuma nodokļa uz uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi;

| 9. | norāda, ka vairums dalībvalstu iztērēja lielas summas nodokļu stimuliem, ar kuriem bija paredzēts nodrošināt konkurences priekšrocības MVU, bet Komisija apgalvo (23), ka trijās no četrām dalībvalstīm šos mēģinājumus apdraud starptautiskās nodokļu plānošanas ietekme, kas tika apsekotas nesenā pētījumā; norāda, ka šāda ietekme MVU rada neizdevīgākus konkurences apstākļus, neraugoties uz lielajām ar nodokļiem saistītajām izmaksām, lai atbalstītu šos uzņēmumus, un ka šādi rezultāti grauj valstu politikas veidotāju nodomu; |
| --- | --- |

9.

norāda, ka vairums dalībvalstu iztērēja lielas summas nodokļu stimuliem, ar kuriem bija paredzēts nodrošināt konkurences priekšrocības MVU, bet Komisija apgalvo (23), ka trijās no četrām dalībvalstīm šos mēģinājumus apdraud starptautiskās nodokļu plānošanas ietekme, kas tika apsekotas nesenā pētījumā; norāda, ka šāda ietekme MVU rada neizdevīgākus konkurences apstākļus, neraugoties uz lielajām ar nodokļiem saistītajām izmaksām, lai atbalstītu šos uzņēmumus, un ka šādi rezultāti grauj valstu politikas veidotāju nodomu;

| 10. | uzsver aizvien pieaugošo atšķirību starp tiesību aktos noteiktajām un faktiskajām nodokļa likmēm, īpaši tām, ko piemēro uzņēmumiem, kuri darbojas starptautiskā mērogā, jo atšķirība vismaz daļēji atspoguļo dažādās atkāpes un atbrīvojumus no vispārējā nodokļu režīma — vai nu tie būtu likumdevēja paredzēti konkrētu mērķu sasniegšanai, vai arī panākti agresīvas nodokļu plānošanas rezultātā, proti, radot pilnīgi mākslīgu kārtību tikai nodokļu uzlikšanas nolūkā; |
| --- | --- |

10.

uzsver aizvien pieaugošo atšķirību starp tiesību aktos noteiktajām un faktiskajām nodokļa likmēm, īpaši tām, ko piemēro uzņēmumiem, kuri darbojas starptautiskā mērogā, jo atšķirība vismaz daļēji atspoguļo dažādās atkāpes un atbrīvojumus no vispārējā nodokļu režīma — vai nu tie būtu likumdevēja paredzēti konkrētu mērķu sasniegšanai, vai arī panākti agresīvas nodokļu plānošanas rezultātā, proti, radot pilnīgi mākslīgu kārtību tikai nodokļu uzlikšanas nolūkā;

| 11. | uzsver, ka nodokļu sistēmu neatbilstība globālā līmenī izraisa ievērojamu nodokļu bāzes samazināšanos un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, bet rīcība tikai ES līmenī šos jautājumus neatrisinās; |
| --- | --- |

11.

uzsver, ka nodokļu sistēmu neatbilstība globālā līmenī izraisa ievērojamu nodokļu bāzes samazināšanos un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, bet rīcība tikai ES līmenī šos jautājumus neatrisinās;

| 12. | atzīmē 28 valstu nodokļu sistēmu lielo dažādību Eiropas Savienībā gan nodokļu bāzes definīcijas, gan nodokļu likmes ziņā un to, ka šī dažādība ir pat vēl lielāka, ja ņem vērā tās īpašās jurisdikcijas ar autonomām nodokļu sistēmām, kas ir saistītas ar ES dalībvalstīm (aizjūras teritorijas un Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas); pauž nožēlu par to, ka Eiropas Savienībā pašlaik nav ne kopīgas definīcijas, ne pamatnostādņu attiecībā uz tādiem pamatjēdzieniem un pamatelementiem kā līdzsvars starp nodokļa uzlikšanu nodokļa gūšanas vietā un nodokļa uzlikšanu rezidences vietā, pastāvīgā darījumdarbības vieta un ar nodokli apliekamās personas, ekonomiskā būtība un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumi, procentu un honorāru definīcija, nemateriālo aktīvu traktēšana, parāda un pašu kapitāla traktēšana, nemaz nerunājot par to, ko var un ko nevar atskaitīt no nodokļa bāzes, kā rezultātā dalībvalstu nodokļu sistēmas ir nekoordinētas; uzsver, ka šīs definīcijas nepieciešams saskaņot; |
| --- | --- |

12.

atzīmē 28 valstu nodokļu sistēmu lielo dažādību Eiropas Savienībā gan nodokļu bāzes definīcijas, gan nodokļu likmes ziņā un to, ka šī dažādība ir pat vēl lielāka, ja ņem vērā tās īpašās jurisdikcijas ar autonomām nodokļu sistēmām, kas ir saistītas ar ES dalībvalstīm (aizjūras teritorijas un Apvienotās Karalistes atkarīgās teritorijas); pauž nožēlu par to, ka Eiropas Savienībā pašlaik nav ne kopīgas definīcijas, ne pamatnostādņu attiecībā uz tādiem pamatjēdzieniem un pamatelementiem kā līdzsvars starp nodokļa uzlikšanu nodokļa gūšanas vietā un nodokļa uzlikšanu rezidences vietā, pastāvīgā darījumdarbības vieta un ar nodokli apliekamās personas, ekonomiskā būtība un ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumi, procentu un honorāru definīcija, nemateriālo aktīvu traktēšana, parāda un pašu kapitāla traktēšana, nemaz nerunājot par to, ko var un ko nevar atskaitīt no nodokļa bāzes, kā rezultātā dalībvalstu nodokļu sistēmas ir nekoordinētas; uzsver, ka šīs definīcijas nepieciešams saskaņot;

| 13. | uzsver, ka valstu preferenciālie režīmi un dažādo nodokļu sistēmu neatbilstības vienotajā tirgū rada iespējas apiet nodokļu maksāšanu; norāda, ka šo nevēlamo ietekmi vēl vairāk pastiprina daudzie divpusējie nodokļu nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm un tajos iekļautie nepietiekami stingri noteikumi par ļaunprātīgas rīcības novēršanu; |
| --- | --- |

13.

uzsver, ka valstu preferenciālie režīmi un dažādo nodokļu sistēmu neatbilstības vienotajā tirgū rada iespējas apiet nodokļu maksāšanu; norāda, ka šo nevēlamo ietekmi vēl vairāk pastiprina daudzie divpusējie nodokļu nolīgumi starp dalībvalstīm un trešām valstīm un tajos iekļautie nepietiekami stingri noteikumi par ļaunprātīgas rīcības novēršanu;

| 14. | norāda, ka šo nekoordinēto nodokļu satvaru Eiropas Savienībā nelabvēlīgi ietekmē arī acīmredzams sadarbības trūkums starp dalībvalstīm; šajā sakarībā uzsver, ka dalībvalstis ne vienmēr ņem vērā savu nodokļu pasākumu ietekmi uz citām dalībvalstīm — ne tikai šo pasākumu izstrādē, bet arī informācijas apmaiņā par to īstenošanu —, tādējādi nodokļu jomā de facto īstenojot politiku, kas balstās uz sava ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu uz citu valstu rēķina, un tas ir pretrunā Eiropas projekta pašiem pamatiem; norāda, ka automātiska, sistemātiska un efektīva informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm ļautu ņemt vērā nodokļu režīmu, ko piemēro konkrētām ienākumu plūsmām vai darījumiem citās dalībvalstīs; uzsver, ka iepriekš minētā rīcība arī veicina nepieņemamas situācijas rašanos, kurā kādā dalībvalstī daudznacionālo korporāciju radītu peļņu Eiropas Savienībā bieži vien apliek ar ļoti zemu nodokli vai vispār neapliek ar nodokli; |
| --- | --- |

14.

norāda, ka šo nekoordinēto nodokļu satvaru Eiropas Savienībā nelabvēlīgi ietekmē arī acīmredzams sadarbības trūkums starp dalībvalstīm; šajā sakarībā uzsver, ka dalībvalstis ne vienmēr ņem vērā savu nodokļu pasākumu ietekmi uz citām dalībvalstīm — ne tikai šo pasākumu izstrādē, bet arī informācijas apmaiņā par to īstenošanu —, tādējādi nodokļu jomā de facto īstenojot politiku, kas balstās uz sava ekonomiskā stāvokļa uzlabošanu uz citu valstu rēķina, un tas ir pretrunā Eiropas projekta pašiem pamatiem; norāda, ka automātiska, sistemātiska un efektīva informācijas apmaiņa starp dalībvalstīm ļautu ņemt vērā nodokļu režīmu, ko piemēro konkrētām ienākumu plūsmām vai darījumiem citās dalībvalstīs; uzsver, ka iepriekš minētā rīcība arī veicina nepieņemamas situācijas rašanos, kurā kādā dalībvalstī daudznacionālo korporāciju radītu peļņu Eiropas Savienībā bieži vien apliek ar ļoti zemu nodokli vai vispār neapliek ar nodokli;

| 15. | uzskata, ka iekšējā tirgū nodokļu politika un konkurences politika ir jāuztver kā vienas monētas divas puses, un aicina Komisiju pārskatīt un uzlabot konkurences politikas un valsts atbalsta jomā pieejamos instrumentus un resursus; |
| --- | --- |

15.

uzskata, ka iekšējā tirgū nodokļu politika un konkurences politika ir jāuztver kā vienas monētas divas puses, un aicina Komisiju pārskatīt un uzlabot konkurences politikas un valsts atbalsta jomā pieejamos instrumentus un resursus;

| 16. | uzsver, ka, neraugoties uz vēl nebijušu ES integrācijas procesa padziļināšanos pēdējos 30 gados, īpaši saistībā ar vienoto tirgu un ekonomikas un monetāro savienību, dalībvalstu nodokļu sistēmu konverģence ES ir bijusi niecīga; pauž nožēlu par to, ka valstu nodokļu sistēmu koordinācija būtiski atpaliek salīdzinājumā ar citās jomās ES līmenī īstenotajiem koordinēšanas centieniem, īpaši saistībā ar Eiropas pusgadu, lai gan, izņemot pasākumu būtiskumu attiecībā uz izdevumiem, būtiska daļa no politikas pasākumu kopuma fiskālās konsolidācijas nodrošināšanai attiecas tieši uz ieņēmumu pusi; uzskata, ka šo aspektu vajadzēja minēt piecu priekšsēdētāju 2015. gada jūnija ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”; |
| --- | --- |

16.

uzsver, ka, neraugoties uz vēl nebijušu ES integrācijas procesa padziļināšanos pēdējos 30 gados, īpaši saistībā ar vienoto tirgu un ekonomikas un monetāro savienību, dalībvalstu nodokļu sistēmu konverģence ES ir bijusi niecīga; pauž nožēlu par to, ka valstu nodokļu sistēmu koordinācija būtiski atpaliek salīdzinājumā ar citās jomās ES līmenī īstenotajiem koordinēšanas centieniem, īpaši saistībā ar Eiropas pusgadu, lai gan, izņemot pasākumu būtiskumu attiecībā uz izdevumiem, būtiska daļa no politikas pasākumu kopuma fiskālās konsolidācijas nodrošināšanai attiecas tieši uz ieņēmumu pusi; uzskata, ka šo aspektu vajadzēja minēt piecu priekšsēdētāju 2015. gada jūnija ziņojumā “Eiropas ekonomiskās un monetārās savienības izveides pabeigšana”;

| 17. | uzsver, ka trūkst politiskās gribas, lai panāktu valstu fiskālās politikas pasākumu konverģenci, un tas mudina dalībvalstis izvēlēties divpusēju pieeju, lai gan kopēja pieeja būtu efektīvāka; atgādina par iespēju strādāt, lai panāktu fiskālo konverģenci, izmantojot ciešāku sadarbību; šajā ziņā atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu vēlmi ieviest finanšu darījuma nodokli; |
| --- | --- |

17.

uzsver, ka trūkst politiskās gribas, lai panāktu valstu fiskālās politikas pasākumu konverģenci, un tas mudina dalībvalstis izvēlēties divpusēju pieeju, lai gan kopēja pieeja būtu efektīvāka; atgādina par iespēju strādāt, lai panāktu fiskālo konverģenci, izmantojot ciešāku sadarbību; šajā ziņā atzinīgi vērtē dažu dalībvalstu vēlmi ieviest finanšu darījuma nodokli;

Agresīvas nodokļu plānošanas instrumenti un to ietekme

| 18. | uzsver, ka dažu daudznacionālu korporāciju īstenotā nodokļu apiešana var izraisīt to, ka Eiropas jurisdikcijās radītajai peļņai piemērotās faktiskās nodokļu likmes ir tuvas nullei, un norāda, ka šādas daudznacionālas korporācijas vietās, kurās tās darbojas, gūst labumu no dažādām sabiedriskām precēm un pakalpojumiem, taču nemaksā savu pienākošos daļu, tādējādi veicinot valstu nodokļu bāzes samazināšanos un lielāku nevienlīdzību; turklāt uzsver, ka iespēja novirzīt peļņu ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārrobežu darbību, un tādējādi konkurenti, kuri darbojas tikai vienā valstī, atrodas sliktākā situācijā; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka dažu daudznacionālu korporāciju īstenotā nodokļu apiešana var izraisīt to, ka Eiropas jurisdikcijās radītajai peļņai piemērotās faktiskās nodokļu likmes ir tuvas nullei, un norāda, ka šādas daudznacionālas korporācijas vietās, kurās tās darbojas, gūst labumu no dažādām sabiedriskām precēm un pakalpojumiem, taču nemaksā savu pienākošos daļu, tādējādi veicinot valstu nodokļu bāzes samazināšanos un lielāku nevienlīdzību; turklāt uzsver, ka iespēja novirzīt peļņu ir pieejama tikai tiem uzņēmumiem, kas nodarbojas ar pārrobežu darbību, un tādējādi konkurenti, kuri darbojas tikai vienā valstī, atrodas sliktākā situācijā;

| 19. | ar lielām bažām atzīmē to, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešana tieši ietekmē valstu budžetus un šī nodokļa sloga sadalījumu starp nodokļu maksātāju kategorijām, kā arī starp ekonomikas faktoriem (par labu vismobilākajiem faktoriem, tādiem kā kapitāls ĀTI veidā); pauž nožēlu par to, ka papildus konkurences izkropļojumiem un nevienlīdzīgiem konkurences apstākļiem tas rada ārkārtīgi satraucošu situāciju, kurā intensīvu fiskālās konsolidācijas un strukturālas reformas centienu kontekstā daži no maksātspējīgākajiem nodokļu maksātājiem sniedz nesamērīgi mazāku ieguldījumu nekā ekonomikas, finanšu un parādu krīzes visvairāk skartie nodokļu maksātāji, piemēram, vienkāršie iedzīvotāji un uzņēmumi, kas neizmanto agresīvu nodokļu plānošanu, — tie bieži vien ir MVU kategorijā un nereti šādas nodokļu ziņā salīdzinoši nelabvēlīgas situācijas dēļ nespēj konkurēt ar daudznacionālām korporācijām; uzsver, ka šāda situācija var vairot neuzticēšanos demokrātijai un ietekmēt vispārējo nodokļu saistību izpildi, īpaši valstīs, kur tiek īstenotas korekciju programmas; pauž nožēlu par to, ka ziņotāji, kas sabiedrības interesēs valstu iestādēm sniedz izšķiroši svarīgu informāciju par pārkāpumiem, ļaundarību, krāpšanu vai nelikumīgu darbību vai praksi, var tikt pakļauti kriminālvajāšanai un viņiem var rasties personiska un ekonomiskas rakstura sekas; ar lielām bažām norāda, ka pat žurnālisti, kuri atklāj nelikumīgu vai prettiesisku praksi, dažkārt ir saskarušies ar līdzīgām sekām; |
| --- | --- |

19.

ar lielām bažām atzīmē to, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešana tieši ietekmē valstu budžetus un šī nodokļa sloga sadalījumu starp nodokļu maksātāju kategorijām, kā arī starp ekonomikas faktoriem (par labu vismobilākajiem faktoriem, tādiem kā kapitāls ĀTI veidā); pauž nožēlu par to, ka papildus konkurences izkropļojumiem un nevienlīdzīgiem konkurences apstākļiem tas rada ārkārtīgi satraucošu situāciju, kurā intensīvu fiskālās konsolidācijas un strukturālas reformas centienu kontekstā daži no maksātspējīgākajiem nodokļu maksātājiem sniedz nesamērīgi mazāku ieguldījumu nekā ekonomikas, finanšu un parādu krīzes visvairāk skartie nodokļu maksātāji, piemēram, vienkāršie iedzīvotāji un uzņēmumi, kas neizmanto agresīvu nodokļu plānošanu, — tie bieži vien ir MVU kategorijā un nereti šādas nodokļu ziņā salīdzinoši nelabvēlīgas situācijas dēļ nespēj konkurēt ar daudznacionālām korporācijām; uzsver, ka šāda situācija var vairot neuzticēšanos demokrātijai un ietekmēt vispārējo nodokļu saistību izpildi, īpaši valstīs, kur tiek īstenotas korekciju programmas; pauž nožēlu par to, ka ziņotāji, kas sabiedrības interesēs valstu iestādēm sniedz izšķiroši svarīgu informāciju par pārkāpumiem, ļaundarību, krāpšanu vai nelikumīgu darbību vai praksi, var tikt pakļauti kriminālvajāšanai un viņiem var rasties personiska un ekonomiskas rakstura sekas; ar lielām bažām norāda, ka pat žurnālisti, kuri atklāj nelikumīgu vai prettiesisku praksi, dažkārt ir saskarušies ar līdzīgām sekām;

| 20. | norāda, ka SVF pētījumā (24), kas aptver 51 valsti, secināts, ka peļņas novirzīšana starp nodokļu jurisdikcijām rada ieņēmumu zudumu vidēji 5 % apmērā no pašreizējiem no uzņēmumu ienākuma nodokļa gūtajiem ieņēmumiem, bet valstīs, kas nav ESAO locekles, — gandrīz 13 % apmērā; turklāt norāda, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju ekonometriskie dati liecina par to, ka laika gaitā ir palielinājies ĀTI jutīgums pret uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu; uzsver, ka saskaņā ar pētījumu krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, kas ietver arī ēnu ekonomiku, un nodokļu apiešanas kombinētās ietekmes dēļ ES katru gadu zaudē aptuveni EUR 1 triljonu potenciālo nodokļu ieņēmumu (25) un tiek lēsts, ka nodokļu apiešanas dēļ valstu budžeti katru gadu zaudē aptuveni EUR 50–70 miljardus, bet šie ieņēmumu zudumi visā Eiropas Savienībā faktiski varētu būt EUR 160–190 miljardi, ja tiktu ņemti vērā īpašie nodokļu režīmi, nodokļu iekasēšanas neefektivitāte un līdzīgas šādas darbības (26); tā kā ANO Tirdzniecības un attīstības komisija ir aprēķinājusi, ka jaunattīstības valstis gadā zaudē ieņēmumus aptuveni USD 100 miljardu apmērā, jo daudznacionālās korporācijas apiet nodokļu maksāšanu; uzsver, ka, ņemot vērā nelielo pārredzamību un dažādās pasaules valstīs izmantotos atšķirīgos grāmatvedības un konceptuālos satvarus, kas ietekmē salīdzināmu un jēgpilnu datu ieguvi un jebkādas aplēses ticamību, šie skaitļi būtu jāskata piesardzīgi un tie var nepietiekami lielā mērā atspoguļot patiesos zudumus valstu budžetiem; |
| --- | --- |

20.

norāda, ka SVF pētījumā (24), kas aptver 51 valsti, secināts, ka peļņas novirzīšana starp nodokļu jurisdikcijām rada ieņēmumu zudumu vidēji 5 % apmērā no pašreizējiem no uzņēmumu ienākuma nodokļa gūtajiem ieņēmumiem, bet valstīs, kas nav ESAO locekles, — gandrīz 13 % apmērā; turklāt norāda, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju ekonometriskie dati liecina par to, ka laika gaitā ir palielinājies ĀTI jutīgums pret uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu; uzsver, ka saskaņā ar pētījumu krāpšanas nodokļu jomā, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas, kas ietver arī ēnu ekonomiku, un nodokļu apiešanas kombinētās ietekmes dēļ ES katru gadu zaudē aptuveni EUR 1 triljonu potenciālo nodokļu ieņēmumu (25) un tiek lēsts, ka nodokļu apiešanas dēļ valstu budžeti katru gadu zaudē aptuveni EUR 50–70 miljardus, bet šie ieņēmumu zudumi visā Eiropas Savienībā faktiski varētu būt EUR 160–190 miljardi, ja tiktu ņemti vērā īpašie nodokļu režīmi, nodokļu iekasēšanas neefektivitāte un līdzīgas šādas darbības (26); tā kā ANO Tirdzniecības un attīstības komisija ir aprēķinājusi, ka jaunattīstības valstis gadā zaudē ieņēmumus aptuveni USD 100 miljardu apmērā, jo daudznacionālās korporācijas apiet nodokļu maksāšanu; uzsver, ka, ņemot vērā nelielo pārredzamību un dažādās pasaules valstīs izmantotos atšķirīgos grāmatvedības un konceptuālos satvarus, kas ietekmē salīdzināmu un jēgpilnu datu ieguvi un jebkādas aplēses ticamību, šie skaitļi būtu jāskata piesardzīgi un tie var nepietiekami lielā mērā atspoguļot patiesos zudumus valstu budžetiem;

| 21. | norāda, ka nodokļu plānošanas stratēģijas var balstīties uz korporāciju strukturēšanu, to filiāļu finansēšanas kārtību vai transfertcenu noteikšanu, kas nav saistīta ar faktiskajām saimnieciskajām darbībām, ļaujot mākslīgi novirzīt peļņu starp jurisdikcijām nolūkā samazināt uzņēmumu vispārējo nodokļu iemaksu; ar lielām bažām norāda, ka Eiropas Savienībā tiek izmantots aizvien lielāks skaits pastkastītes uzņēmumu, kas ir uzņēmumi tikai pēc nosaukuma un ko izmanto vienīgi tādēļ, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; kā konkrētu piemēru tam min McDonalds, par kuru arodbiedrību koalīcijas ziņojumā tika parādīts, ka tā nodokļu prakse Eiropas valstīm laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam ir izmaksājusi vairāk nekā vienu miljardu euro zaudētos nodokļos (27); |
| --- | --- |

21.

norāda, ka nodokļu plānošanas stratēģijas var balstīties uz korporāciju strukturēšanu, to filiāļu finansēšanas kārtību vai transfertcenu noteikšanu, kas nav saistīta ar faktiskajām saimnieciskajām darbībām, ļaujot mākslīgi novirzīt peļņu starp jurisdikcijām nolūkā samazināt uzņēmumu vispārējo nodokļu iemaksu; ar lielām bažām norāda, ka Eiropas Savienībā tiek izmantots aizvien lielāks skaits pastkastītes uzņēmumu, kas ir uzņēmumi tikai pēc nosaukuma un ko izmanto vienīgi tādēļ, lai izvairītos no nodokļu maksāšanas; kā konkrētu piemēru tam min McDonalds, par kuru arodbiedrību koalīcijas ziņojumā tika parādīts, ka tā nodokļu prakse Eiropas valstīm laikposmā no 2009. līdz 2013. gadam ir izmaksājusi vairāk nekā vienu miljardu euro zaudētos nodokļos (27);

| 22. | uzskata, ka, neraugoties uz efektīvajiem savstarpējiem ekonomiskajiem sakariem un mijiedarbību iekšējā tirgū, valstu preferenciālie režīmi un dalībvalstu nodokļu sistēmu zemais koordinācijas un/vai konverģences līmenis rada daudzas neatbilstības, kas paver iespējas agresīvai nodokļu plānošanai, dubultai atskaitīšanai un dubultai nodokļu neuzlikšanai, piemēram, izmantojot vienu vai vairākās šādas prakses: ļaunprātīga transfertcenu noteikšana, atskaitījumu izvietošana augstu nodokļu jurisdikcijās, aizdevumu veidā iegūto līdzekļu tālāknodošana ar pārvades uzņēmumu palīdzību, riska pārvešana, finanšu hibdrīdprodukti, neatbilstību izmantošana, nodokļu arbitrāža, honorāru maksājumu nolīgumi, izdevīgāku nolīguma nosacījumu meklēšana un aktīvu tirdzniecības izvietošana zemu nodokļu jurisdikcijās; |
| --- | --- |

22.

uzskata, ka, neraugoties uz efektīvajiem savstarpējiem ekonomiskajiem sakariem un mijiedarbību iekšējā tirgū, valstu preferenciālie režīmi un dalībvalstu nodokļu sistēmu zemais koordinācijas un/vai konverģences līmenis rada daudzas neatbilstības, kas paver iespējas agresīvai nodokļu plānošanai, dubultai atskaitīšanai un dubultai nodokļu neuzlikšanai, piemēram, izmantojot vienu vai vairākās šādas prakses: ļaunprātīga transfertcenu noteikšana, atskaitījumu izvietošana augstu nodokļu jurisdikcijās, aizdevumu veidā iegūto līdzekļu tālāknodošana ar pārvades uzņēmumu palīdzību, riska pārvešana, finanšu hibdrīdprodukti, neatbilstību izmantošana, nodokļu arbitrāža, honorāru maksājumu nolīgumi, izdevīgāku nolīguma nosacījumu meklēšana un aktīvu tirdzniecības izvietošana zemu nodokļu jurisdikcijās;

| 23. | uzsver, ka Parlamenta īpašā komiteja faktu vākšanas braucienu laikā piecās dalībvalstīs un Šveicē konstatēja, ka vairāki valstu nodokļu pasākumi, kurus daudznacionālas korporācijas bieži izmanto apvienotā veidā, var kļūt par kaitējošu nodokļu praksi, īpaši šādi pasākumi (sarakstā minēti tikai daži piemēri):






  — | nodokļu nolēmumu vai vienošanos par norēķiniem ļaunprātīga izmantošana nolūkā veikt kaut ko vairāk nekā tikai vienkārši precizēt spēkā esošos tiesību aktus un saņemt preferenciālu nodokļu režīmu; |
| --- | --- | --- |

23.

uzsver, ka Parlamenta īpašā komiteja faktu vākšanas braucienu laikā piecās dalībvalstīs un Šveicē konstatēja, ka vairāki valstu nodokļu pasākumi, kurus daudznacionālas korporācijas bieži izmanto apvienotā veidā, var kļūt par kaitējošu nodokļu praksi, īpaši šādi pasākumi (sarakstā minēti tikai daži piemēri):

—

nodokļu nolēmumu vai vienošanos par norēķiniem ļaunprātīga izmantošana nolūkā veikt kaut ko vairāk nekā tikai vienkārši precizēt spēkā esošos tiesību aktus un saņemt preferenciālu nodokļu režīmu;

| — | atšķirīgā pastāvīgās darījumdarbības vietas un nodokļa uzlikšanas rezidences vietas definīcija; |
| --- | --- |

—

atšķirīgā pastāvīgās darījumdarbības vietas un nodokļa uzlikšanas rezidences vietas definīcija;

| — | ekonomiskās būtības niecīga ņemšana vērā vai vispār neņemšana vērā, kas ļauj izveidot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (piemēram, pastkastītes uzņēmumus, fiktīvus uzņēmumus utt.) ar labvēlīgāku nodokļu režīmu; |
| --- | --- |

—

ekonomiskās būtības niecīga ņemšana vērā vai vispār neņemšana vērā, kas ļauj izveidot īpašam nolūkam dibinātas sabiedrības (piemēram, pastkastītes uzņēmumus, fiktīvus uzņēmumus utt.) ar labvēlīgāku nodokļu režīmu;

| — | fiktīvu procentu atskaitīšana (ļauj uzņēmumiem no saviem ar nodokli apliekamajiem ienākumiem atskaitīt fiktīvus procentus, kas aprēķināti, pamatojoties uz to akcionāru pašu kapitālu); |
| --- | --- |

—

fiktīvu procentu atskaitīšana (ļauj uzņēmumiem no saviem ar nodokli apliekamajiem ienākumiem atskaitīt fiktīvus procentus, kas aprēķināti, pamatojoties uz to akcionāru pašu kapitālu);

| — | virspeļņas nolēmumu prakse (ar kuras palīdzību uzņēmums var no nodokļu pārvaldes iestādes iegūt rakstisku apstiprinājumu, ka tā ar nodokli apliekamie ienākumi neietver peļņu, kas netiktu gūta uzņēmuma autonomas darbības rezultātā); |
| --- | --- |

—

virspeļņas nolēmumu prakse (ar kuras palīdzību uzņēmums var no nodokļu pārvaldes iestādes iegūt rakstisku apstiprinājumu, ka tā ar nodokli apliekamie ienākumi neietver peļņu, kas netiktu gūta uzņēmuma autonomas darbības rezultātā);

| — | neskaidri vai nekoordinēti transfertcenu noteikšanas noteikumi; |
| --- | --- |

—

neskaidri vai nekoordinēti transfertcenu noteikšanas noteikumi;

| — | vairāki preferenciālie režīmi, īpaši attiecībā uz nemateriālajiem aktīviem (patentiem, zināšanām vai intelektuālajam īpašumam piemērojamie labvēlīgākie nodokļu režīmi); |
| --- | --- |

—

vairāki preferenciālie režīmi, īpaši attiecībā uz nemateriālajiem aktīviem (patentiem, zināšanām vai intelektuālajam īpašumam piemērojamie labvēlīgākie nodokļu režīmi);

| — | atbrīvojumi no nodokļa ieturēšanas vai nodokļu atmaksa saistībā ar procentu maksājumiem, dividendēm un honorāriem, izmantojot divpusējus nodokļu nolīgumus un/vai valsts tiesību normas; |
| --- | --- |

—

atbrīvojumi no nodokļa ieturēšanas vai nodokļu atmaksa saistībā ar procentu maksājumiem, dividendēm un honorāriem, izmantojot divpusējus nodokļu nolīgumus un/vai valsts tiesību normas;

| — | atšķirības dalībvalstu izmantotajos juridiskajos apzīmējumos (hibrīdvienības vai hibrīdaizdevumi, kad procentu maksājumu kļūst par dividendēm, kurām neuzliek ar nodokli); |
| --- | --- |

—

atšķirības dalībvalstu izmantotajos juridiskajos apzīmējumos (hibrīdvienības vai hibrīdaizdevumi, kad procentu maksājumu kļūst par dividendēm, kurām neuzliek ar nodokli);

| — | Šveices gadījumā — īpaši nodokļu režīmi kantonu līmenī, kas tiek piemēroti ārvalstu kontrolētiem uzņēmumiem, bet netiek piemēroti valsts kontrolētiem uzņēmumiem (tā sauktie nošķirošie režīmi); |
| --- | --- |

—

Šveices gadījumā — īpaši nodokļu režīmi kantonu līmenī, kas tiek piemēroti ārvalstu kontrolētiem uzņēmumiem, bet netiek piemēroti valsts kontrolētiem uzņēmumiem (tā sauktie nošķirošie režīmi);

| — | efektīvu vispārīgu vai specifisku ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu trūkums vai šādu noteikumu vājas izpildes nodrošināšana vai interpretācija, |
| --- | --- |

—

efektīvu vispārīgu vai specifisku ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumu trūkums vai šādu noteikumu vājas izpildes nodrošināšana vai interpretācija,

| — | un struktūras, kuras var padarīt neskaidru aktīvu faktisko īpašnieku un uz kurām informācijas apmaiņas sistēmas var neattiekties, piemēram, trasti un t. s. brīvostas; |
| --- | --- |

—

un struktūras, kuras var padarīt neskaidru aktīvu faktisko īpašnieku un uz kurām informācijas apmaiņas sistēmas var neattiekties, piemēram, trasti un t. s. brīvostas;

| 24. | pieņem zināšanai to, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju (28) 72 % no peļņas novirzīšanas gadījumiem ES notiek pa transfertcenu noteikšanas un intelektuālā īpašuma izvietošanas kanāliem; |
| --- | --- |

24.

pieņem zināšanai to, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju (28) 72 % no peļņas novirzīšanas gadījumiem ES notiek pa transfertcenu noteikšanas un intelektuālā īpašuma izvietošanas kanāliem;

| 25. | uzsver, ka daudzas dalībvalstis pēdējos gados ir izstrādājušas īpašas uzņēmumu ienākuma nodokļa samazināšanas shēmas, lai piesaistītu mobilos nemateriālos aktīvus, piemēram, ienākumus no intelektuālā īpašuma; atzīmē nodokļa likmes samazināšanas un nodokļu atlaižu veidu, kā arī piedāvāto shēmu dažādību (inovācijai, intelektuālajam īpašumam, zināšanām un patentiem piemērojami labvēlīgāki nodokļu režīmi u. c.); uzsver, ka dažās dalībvalstīs nodokļu maksātājiem, lai iegūtu nodokļu atvieglojumus, intelektuālais īpašums nemaz nav jārada pašiem un/vai savā valstī, bet tikai jāiegādājas ar tāda uzņēmuma palīdzību, kura rezidences vieta ir konkrētajā jurisdikcijā; tādēļ uzsver, ka jebkādiem nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz pētniecību un izstrādi jābūt saistītiem ar reāliem izdevumiem minētajā jurisdikcijā; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka daudzas dalībvalstis pēdējos gados ir izstrādājušas īpašas uzņēmumu ienākuma nodokļa samazināšanas shēmas, lai piesaistītu mobilos nemateriālos aktīvus, piemēram, ienākumus no intelektuālā īpašuma; atzīmē nodokļa likmes samazināšanas un nodokļu atlaižu veidu, kā arī piedāvāto shēmu dažādību (inovācijai, intelektuālajam īpašumam, zināšanām un patentiem piemērojami labvēlīgāki nodokļu režīmi u. c.); uzsver, ka dažās dalībvalstīs nodokļu maksātājiem, lai iegūtu nodokļu atvieglojumus, intelektuālais īpašums nemaz nav jārada pašiem un/vai savā valstī, bet tikai jāiegādājas ar tāda uzņēmuma palīdzību, kura rezidences vieta ir konkrētajā jurisdikcijā; tādēļ uzsver, ka jebkādiem nodokļu atvieglojumiem attiecībā uz pētniecību un izstrādi jābūt saistītiem ar reāliem izdevumiem minētajā jurisdikcijā;

| 26. | turklāt uzsver, ka pētniecības un izstrādes izmaksas var jau prasīt atskaitīt no nodokļiem saskaņā ar valstu nodokļu sistēmām, pat nepiemērojot patentiem labvēlīgāku nodokļu režīmu, un ka tādējādi patentiem labvēlīgs nodokļu režīms veicina nodokļu apiešanu tādā veidā, kas ir pretrunā sistēmai; |
| --- | --- |

26.

turklāt uzsver, ka pētniecības un izstrādes izmaksas var jau prasīt atskaitīt no nodokļiem saskaņā ar valstu nodokļu sistēmām, pat nepiemērojot patentiem labvēlīgāku nodokļu režīmu, un ka tādējādi patentiem labvēlīgs nodokļu režīms veicina nodokļu apiešanu tādā veidā, kas ir pretrunā sistēmai;

| 27. | uzskata šādas shēmas par piemēriem kaitējošai nodokļu konkurencei starp valstīm, jo, lai gan šo shēmu saikne ar reālo ekonomiku un ietekme uz to lielākajā daļā gadījumu ir neesoša, tās samazina citu valstu, tai skaitā dalībvalstu, nodokļu ieņēmumus; norāda, ka, pārskatot pētniecības un izstrādes nodokļu stimulus, Komisija (29) konstatē, ka, “šķiet, ka patentiem labvēlīgu nodokļu režīmu rezultātā drīzāk notiek uzņēmumu ienākumu pārvietošana nekā inovācijas stimulēšana”; |
| --- | --- |

27.

uzskata šādas shēmas par piemēriem kaitējošai nodokļu konkurencei starp valstīm, jo, lai gan šo shēmu saikne ar reālo ekonomiku un ietekme uz to lielākajā daļā gadījumu ir neesoša, tās samazina citu valstu, tai skaitā dalībvalstu, nodokļu ieņēmumus; norāda, ka, pārskatot pētniecības un izstrādes nodokļu stimulus, Komisija (29) konstatē, ka, “šķiet, ka patentiem labvēlīgu nodokļu režīmu rezultātā drīzāk notiek uzņēmumu ienākumu pārvietošana nekā inovācijas stimulēšana”;

| 28. | uzsver, ka ekonomikas vidē, kurai raksturīgs vairāk nemateriālu aktīvu, transfertcenu noteikšanu bieži vien nelabvēlīgi ietekmē salīdzināmu darījumu un kritēriju trūkums, kas apgrūtina nesaistītu uzņēmumu darījuma principa — saskaņā ar kuru starp vienas korporatīvās grupas vienībām veiktu darījumu cena būtu jānosaka tādā pašā veidā, kā starp neatkarīgām vienībām veiktu darījumu cena, — pareizu piemērošanu; |
| --- | --- |

28.

uzsver, ka ekonomikas vidē, kurai raksturīgs vairāk nemateriālu aktīvu, transfertcenu noteikšanu bieži vien nelabvēlīgi ietekmē salīdzināmu darījumu un kritēriju trūkums, kas apgrūtina nesaistītu uzņēmumu darījuma principa — saskaņā ar kuru starp vienas korporatīvās grupas vienībām veiktu darījumu cena būtu jānosaka tādā pašā veidā, kā starp neatkarīgām vienībām veiktu darījumu cena, — pareizu piemērošanu;

| 29. | norāda, ka pašreizējās transfertcenu noteikšanas pamatnostādnes atstāj daudznacionālām korporācijām ievērojamu rīcības brīvību novērtēšanas metožu izvēlē un izmantošanā; uzsver, ka daudznacionālās korporācijas pretēji minēto pamatnostādņu garam jebkādu kopīgu standartu trūkumu transfertcenu noteikšanā un paredzētās dažādās atkāpes, izņēmumus un alternatīvas izmanto, lai savus ar nodokli apliekamos ienākumus kalibrētu atkarībā no jurisdikcijas un samazinātu savas vispārējās nodokļu saistības, piemēram, ļaunprātīgi izmantojot izmaksu pieskaitīšanas metodi, patvaļīgi nosakot peļņas normu vai apšaubāmā veidā no aprēķiniem izslēdzot atsevišķus izdevumus; uzsver, ka labākais veids, kā risināt transfertcenu noteikšanas problēmu ES līmenī, ir veikt kopējas nodokļu bāzes konsolidāciju, kas izslēdz nepieciešamību pēc šādām cenām; |
| --- | --- |

29.

norāda, ka pašreizējās transfertcenu noteikšanas pamatnostādnes atstāj daudznacionālām korporācijām ievērojamu rīcības brīvību novērtēšanas metožu izvēlē un izmantošanā; uzsver, ka daudznacionālās korporācijas pretēji minēto pamatnostādņu garam jebkādu kopīgu standartu trūkumu transfertcenu noteikšanā un paredzētās dažādās atkāpes, izņēmumus un alternatīvas izmanto, lai savus ar nodokli apliekamos ienākumus kalibrētu atkarībā no jurisdikcijas un samazinātu savas vispārējās nodokļu saistības, piemēram, ļaunprātīgi izmantojot izmaksu pieskaitīšanas metodi, patvaļīgi nosakot peļņas normu vai apšaubāmā veidā no aprēķiniem izslēdzot atsevišķus izdevumus; uzsver, ka labākais veids, kā risināt transfertcenu noteikšanas problēmu ES līmenī, ir veikt kopējas nodokļu bāzes konsolidāciju, kas izslēdz nepieciešamību pēc šādām cenām;

| 30. | uzsver, ka nodokļu pārvaldes iestādes nespēj pienācīgi pārraudzīt daudznacionālo korporāciju vai to pārstāvju iesniegtos transfertcenu noteikšanas dokumentus, jo bieži vien šīm pārvaldes iestādēm nav pienācīga aprīkojuma un pietiekami daudz darbinieku, lai kritiski un rūpīgi izskatītu šīs analīzes un to rezultātus vai ietekmi; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka nodokļu pārvaldes iestādes nespēj pienācīgi pārraudzīt daudznacionālo korporāciju vai to pārstāvju iesniegtos transfertcenu noteikšanas dokumentus, jo bieži vien šīm pārvaldes iestādēm nav pienācīga aprīkojuma un pietiekami daudz darbinieku, lai kritiski un rūpīgi izskatītu šīs analīzes un to rezultātus vai ietekmi;

| 31. | pauž nožēlu, ka tādā ekonomiskajā kontekstā, kurā 60 % pasaules tirdzniecības notiek grupu iekšienē (30), šīs tīri ekonomiskās koncepcijas piemērošanas pamatnostādnes valstu līmenī ir sadrumstalotas un līdz ar to pakļautas neatbilstībām starp dalībvalstīm un juridiskiem strīdiem; |
| --- | --- |

31.

pauž nožēlu, ka tādā ekonomiskajā kontekstā, kurā 60 % pasaules tirdzniecības notiek grupu iekšienē (30), šīs tīri ekonomiskās koncepcijas piemērošanas pamatnostādnes valstu līmenī ir sadrumstalotas un līdz ar to pakļautas neatbilstībām starp dalībvalstīm un juridiskiem strīdiem;

| 32. | turklāt uzsver, ka, neraugoties uz ļoti lielo skaitu tādu juridisko strīdu ES, kuri saistīti ar to pašu transfertcenu noteikšanas principu atšķirīgu interpretēšanu, Eiropas līmenī joprojām nav ieviests efektīvs strīdu izšķiršanas mehānisms; atzīmē, ka saskaņā ar ES Arbitrāžas konvenciju iesniegto lietu par transfertcenu noteikšanu izskatīšana var prasīt līdz pat astoņiem gadiem, veicinot juridisko nenoteiktību uzņēmumiem un nodokļu pārvaldes iestādēm; |
| --- | --- |

32.

turklāt uzsver, ka, neraugoties uz ļoti lielo skaitu tādu juridisko strīdu ES, kuri saistīti ar to pašu transfertcenu noteikšanas principu atšķirīgu interpretēšanu, Eiropas līmenī joprojām nav ieviests efektīvs strīdu izšķiršanas mehānisms; atzīmē, ka saskaņā ar ES Arbitrāžas konvenciju iesniegto lietu par transfertcenu noteikšanu izskatīšana var prasīt līdz pat astoņiem gadiem, veicinot juridisko nenoteiktību uzņēmumiem un nodokļu pārvaldes iestādēm;

| 33. | uzsver lielo grāmatvedības uzņēmumu, tostarp t. s. Lielā četrinieka, izšķiroši svarīgo lomu nolēmumu un nodokļu apiešanas shēmu izstrādē un popularizēšanā, izmantojot valstu tiesību aktu nesaskaņotību; uzsver, ka šie uzņēmumi, kas, šķiet, ievērojamu daļu savu ienākumu gūst no pakalpojumu sniegšanas nodokļu jomā un dominē lielākās daļas dalībvalstu revīzijas tirgos un globālajā nodokļu konsultēšanas pakalpojumu tirgū, veido šauru oligopolu; uzskata, ka šāda situācija nevar turpināties, neradot kaitējumu vienotā tirgus darbībai Lielā četrinieka darbības jomās; vērš uzmanību uz interešu konfliktu, ko rada pretruna saistībā ar to, ka tie paši uzņēmumi, no vienas puses, sniedz konsultācijas par nodokļu jautājumiem nodokļu pārvaldes iestādēm, un, no otras puses, sniedz nodokļu plānošanas pakalpojumus daudznacionālām korporācijām, kas izmanto nepilnības valstu tiesību aktos nodokļu jomā; uzskata, ka ir jāveicina laba prakse šajā jomā un būtu jāuzlabo esošie rīcības kodeksi; tomēr apšauba uzņēmumu rīcības kodeksu un korporatīvās sociālās atbildības politikas pasākumu efektivitāti šī jautājuma risināšanā; uzsver, ka ES un visā pasaulē nodokļu nolēmumi ir kļuvuši par vispārpieņemtu uzņēmējdarbības praksi, ne tikai lai iegūtu juridisko noteiktību vai noslēgtu izdevīgus darījumus nodokļu jomā, bet arī gadījumos, kad tiesību akti nepieļauj nekādu interpretēšanas brīvību; pauž bažas par nodokļu konsultācijas nozares aprēķiniem, ka pietiek ar to, ka pastāv 50 % iespēja, ka nodokļu plānošanas shēma ir likumīga, lai tā tiktu ieteikta klientiem (31); |
| --- | --- |

33.

uzsver lielo grāmatvedības uzņēmumu, tostarp t. s. Lielā četrinieka, izšķiroši svarīgo lomu nolēmumu un nodokļu apiešanas shēmu izstrādē un popularizēšanā, izmantojot valstu tiesību aktu nesaskaņotību; uzsver, ka šie uzņēmumi, kas, šķiet, ievērojamu daļu savu ienākumu gūst no pakalpojumu sniegšanas nodokļu jomā un dominē lielākās daļas dalībvalstu revīzijas tirgos un globālajā nodokļu konsultēšanas pakalpojumu tirgū, veido šauru oligopolu; uzskata, ka šāda situācija nevar turpināties, neradot kaitējumu vienotā tirgus darbībai Lielā četrinieka darbības jomās; vērš uzmanību uz interešu konfliktu, ko rada pretruna saistībā ar to, ka tie paši uzņēmumi, no vienas puses, sniedz konsultācijas par nodokļu jautājumiem nodokļu pārvaldes iestādēm, un, no otras puses, sniedz nodokļu plānošanas pakalpojumus daudznacionālām korporācijām, kas izmanto nepilnības valstu tiesību aktos nodokļu jomā; uzskata, ka ir jāveicina laba prakse šajā jomā un būtu jāuzlabo esošie rīcības kodeksi; tomēr apšauba uzņēmumu rīcības kodeksu un korporatīvās sociālās atbildības politikas pasākumu efektivitāti šī jautājuma risināšanā; uzsver, ka ES un visā pasaulē nodokļu nolēmumi ir kļuvuši par vispārpieņemtu uzņēmējdarbības praksi, ne tikai lai iegūtu juridisko noteiktību vai noslēgtu izdevīgus darījumus nodokļu jomā, bet arī gadījumos, kad tiesību akti nepieļauj nekādu interpretēšanas brīvību; pauž bažas par nodokļu konsultācijas nozares aprēķiniem, ka pietiek ar to, ka pastāv 50 % iespēja, ka nodokļu plānošanas shēma ir likumīga, lai tā tiktu ieteikta klientiem (31);

| 34. | aicina nodokļu iestādes uzlabot un dažādot to zinātības avotus un būtiski uzlabot ietekmes novērtējuma procesu nolūkā mazināt risku, ko rada jaunu nodokļu pasākumu neparedzētas sekas; atgādina dalībvalstīm, ka nodokļu iztrūkumu, nodokļu sistēmas netaisnīgumu un nodokļu politikas zemu ticamību būtiski sekmē ne tikai atšķirības starp nodokļu sistēmām, bet arī pārmērīgi sarežģītas valstu nodokļu sistēmas un maza stabilitāte ar pārāk biežām izmaiņām; šajā sakarībā uzsver, ka nodokļu sadrumstalotība rada šķērsli Eiropas kapitāla tirgu savienības izveidei; |
| --- | --- |

34.

aicina nodokļu iestādes uzlabot un dažādot to zinātības avotus un būtiski uzlabot ietekmes novērtējuma procesu nolūkā mazināt risku, ko rada jaunu nodokļu pasākumu neparedzētas sekas; atgādina dalībvalstīm, ka nodokļu iztrūkumu, nodokļu sistēmas netaisnīgumu un nodokļu politikas zemu ticamību būtiski sekmē ne tikai atšķirības starp nodokļu sistēmām, bet arī pārmērīgi sarežģītas valstu nodokļu sistēmas un maza stabilitāte ar pārāk biežām izmaiņām; šajā sakarībā uzsver, ka nodokļu sadrumstalotība rada šķērsli Eiropas kapitāla tirgu savienības izveidei;

Pašreizējais stāvoklis un ES, starptautiskās un valstu darbības izvērtējums

| 35. | atzīst, ka pēc ekonomikas krīzes un piedevām LuxLeaks skandāla daudznacionālo korporāciju praktizētā agresīvā nodokļu plānošana ir ieņēmusi svarīgu vietu dalībvalstu, ES, ESAO un G20 politiskajā darba kārtībā, tomēr pauž nožēlu, ka, izņemot G20 sponsorēto ESAO projektu BEPS, kurš tikko ir pabeigts un valstīs vēl nav īstenots, līdz šim no praktiskā viedokļa nav sasniegts vērā ņemams progress; |
| --- | --- |

35.

atzīst, ka pēc ekonomikas krīzes un piedevām LuxLeaks skandāla daudznacionālo korporāciju praktizētā agresīvā nodokļu plānošana ir ieņēmusi svarīgu vietu dalībvalstu, ES, ESAO un G20 politiskajā darba kārtībā, tomēr pauž nožēlu, ka, izņemot G20 sponsorēto ESAO projektu BEPS, kurš tikko ir pabeigts un valstīs vēl nav īstenots, līdz šim no praktiskā viedokļa nav sasniegts vērā ņemams progress;

| 36. | ņemot vērā iepriekš minēto, atzīmē, ka daudzas dalībvalstis ir ieviesušas vai plāno pieņemt pasākumus nodokļu apiešanas novēršanai, īpaši attiecībā uz procentu maksājumu atskaitīšanas iespēju ierobežošanu, ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumiem, pastāvīgas darījumdarbības vietas definīcijas uzlabošanu (tostarp ekonomiskās būtības testu izstrādi, lai efektīvāk noteiktu to, vai uzņēmuma darbība ir apliekama ar nodokli), kaitējošu nodokļu praksi īstenojošu uzņēmumu iespējamu izslēgšanu no publiskā iepirkuma konkursiem vai nodokļu plānošanas shēmu publicēšanu, kuri var būt lietderīgi, lai samazinātu laikposmu starp konkrētu shēmu noteikšanu un korektīvas darbības, tostarp likumdošanas līmenī, pieņemšanu; |
| --- | --- |

36.

ņemot vērā iepriekš minēto, atzīmē, ka daudzas dalībvalstis ir ieviesušas vai plāno pieņemt pasākumus nodokļu apiešanas novēršanai, īpaši attiecībā uz procentu maksājumu atskaitīšanas iespēju ierobežošanu, ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas noteikumiem, pastāvīgas darījumdarbības vietas definīcijas uzlabošanu (tostarp ekonomiskās būtības testu izstrādi, lai efektīvāk noteiktu to, vai uzņēmuma darbība ir apliekama ar nodokli), kaitējošu nodokļu praksi īstenojošu uzņēmumu iespējamu izslēgšanu no publiskā iepirkuma konkursiem vai nodokļu plānošanas shēmu publicēšanu, kuri var būt lietderīgi, lai samazinātu laikposmu starp konkrētu shēmu noteikšanu un korektīvas darbības, tostarp likumdošanas līmenī, pieņemšanu;

| 37. | tomēr pauž bažas, ka, ņemot vērā sadarbības pieejas trūkumu, dalībvalstu vienpusēji veiktie pasākumi, lai novērstu nodokļu bāzes samazināšanos, var veicināt sarežģītības palielināšanos, radot jaunas neatbilstības un līdz ar to — vairāk iespēju nodokļu apiešanai iekšējā tirgū; uzsver, ka jebkādām atšķirībām veidā, kā dalībvalstis īsteno starptautiskās vai ES pamatnostādnes, var būt vienādas sekas; |
| --- | --- |

37.

tomēr pauž bažas, ka, ņemot vērā sadarbības pieejas trūkumu, dalībvalstu vienpusēji veiktie pasākumi, lai novērstu nodokļu bāzes samazināšanos, var veicināt sarežģītības palielināšanos, radot jaunas neatbilstības un līdz ar to — vairāk iespēju nodokļu apiešanai iekšējā tirgū; uzsver, ka jebkādām atšķirībām veidā, kā dalībvalstis īsteno starptautiskās vai ES pamatnostādnes, var būt vienādas sekas;

| 38. | atzinīgi vērtē dažādās Komisijas iniciatīvas un likumdošanas priekšlikumus, ar ko tā nākusi klajā pēdējos 20 gados, tostarp visjaunāko priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot dalībvalstu nodokļu sistēmu koordināciju nolūkā stiprināt iekšējo tirgu, risināt dubultas nodokļu uzlikšanas vai neuzlikšanas jautājumus un aizsargāt dalībvalstu tiesības uz nodokļu efektīvu uzlikšanu; tomēr pauž nožēlu, ka vienprātības prasības dēļ un tāpēc, ka atsevišķas dalībvalstis nemainīgi uzskata, ka tās var gūt lielāku labumu individuāli no nekoordinētu nodokļu sistēmu nepilnībām nekā kolektīvi no koordinētas nodokļu sistēmas, Padome līdz šim ir pieņēmusi tikai nedaudzus no minētajiem priekšlikumiem; |
| --- | --- |

38.

atzinīgi vērtē dažādās Komisijas iniciatīvas un likumdošanas priekšlikumus, ar ko tā nākusi klajā pēdējos 20 gados, tostarp visjaunāko priekšlikumu, kura mērķis ir uzlabot dalībvalstu nodokļu sistēmu koordināciju nolūkā stiprināt iekšējo tirgu, risināt dubultas nodokļu uzlikšanas vai neuzlikšanas jautājumus un aizsargāt dalībvalstu tiesības uz nodokļu efektīvu uzlikšanu; tomēr pauž nožēlu, ka vienprātības prasības dēļ un tāpēc, ka atsevišķas dalībvalstis nemainīgi uzskata, ka tās var gūt lielāku labumu individuāli no nekoordinētu nodokļu sistēmu nepilnībām nekā kolektīvi no koordinētas nodokļu sistēmas, Padome līdz šim ir pieņēmusi tikai nedaudzus no minētajiem priekšlikumiem;

| 39. | atzinīgi vērtē to, ka ir publicēts jauns nodokļu politikas pasākumu kopums, un aicina Komisiju censties nodrošināt taisnīgu nodokļu sistēmu, kuras pamatā ir princips, ka nodokļus uzliek tajā dalībvalstī, kurā tiek gūta peļņa, tādējādi nepieļaujot iekšējā tirgus izkropļojumus un negodīgu konkurenci; |
| --- | --- |

39.

atzinīgi vērtē to, ka ir publicēts jauns nodokļu politikas pasākumu kopums, un aicina Komisiju censties nodrošināt taisnīgu nodokļu sistēmu, kuras pamatā ir princips, ka nodokļus uzliek tajā dalībvalstī, kurā tiek gūta peļņa, tādējādi nepieļaujot iekšējā tirgus izkropļojumus un negodīgu konkurenci;

| 40. | uzsver, ka dalībvalstu 1998. gadā izveidotā Rīcības kodeksa jautājumu grupa (turpmāk “Grupa”) 1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā darīja iespējamu tā laika viskaitējošākās individuālās nodokļu prakses likvidēšanu, izmantojot divējādu ieteikuma tiesību izmantošanas pieeju, kas paredz to spēkā esošo nodokļu pasākumu atcelšanu, kuri rada kaitējošu nodokļu konkurenci un atturēšanos nākotnē ieviest jebkādus šāda veida pasākumus (t. s. apturēšana); |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka dalībvalstu 1998. gadā izveidotā Rīcības kodeksa jautājumu grupa (turpmāk “Grupa”) 1990. gadu beigās un 2000. gadu sākumā darīja iespējamu tā laika viskaitējošākās individuālās nodokļu prakses likvidēšanu, izmantojot divējādu ieteikuma tiesību izmantošanas pieeju, kas paredz to spēkā esošo nodokļu pasākumu atcelšanu, kuri rada kaitējošu nodokļu konkurenci un atturēšanos nākotnē ieviest jebkādus šāda veida pasākumus (t. s. apturēšana);

| 41. | pauž nožēlu par to, ka Grupas darbs, šķiet, ir zaudējis impulsu; atzīmē, ka dažus no vairāk nekā 100 pasākumiem, kas tika atcelti tās darbības rezultātā, dalībvalstis ir aizstājušas ar nodokļu pasākumiem, kuriem ir līdzīga kaitējoša ietekme; atzīmē, ka nodokļu iestādes ir darbojušās pretēji Grupas ieteikumiem, izveidojot jaunas struktūras ar tādu pašu kaitējošu ietekmi kā Grupas atceltajām struktūrām; pauž nožēlu, ka līdzšinējie mēģinājumi stiprināt tās pārvaldi un pilnvaras, kā arī pielāgot un paplašināt Rīcības kodeksā izklāstītās darba metodes un kritēriju kopumu, lai cīnītos pret jauniem kaitējošas nodokļu prakses veidiem pašreizējā ekonomiskajā vidē, nav bijuši sekmīgi; atbalsta Komisijas jaunāko priekšlikumu šajā jomā, kas izklāstīts tās 2015. gada 17. jūnija rīcības plānā taisnīgas un efektīvas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas nodrošināšanai Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

41.

pauž nožēlu par to, ka Grupas darbs, šķiet, ir zaudējis impulsu; atzīmē, ka dažus no vairāk nekā 100 pasākumiem, kas tika atcelti tās darbības rezultātā, dalībvalstis ir aizstājušas ar nodokļu pasākumiem, kuriem ir līdzīga kaitējoša ietekme; atzīmē, ka nodokļu iestādes ir darbojušās pretēji Grupas ieteikumiem, izveidojot jaunas struktūras ar tādu pašu kaitējošu ietekmi kā Grupas atceltajām struktūrām; pauž nožēlu, ka līdzšinējie mēģinājumi stiprināt tās pārvaldi un pilnvaras, kā arī pielāgot un paplašināt Rīcības kodeksā izklāstītās darba metodes un kritēriju kopumu, lai cīnītos pret jauniem kaitējošas nodokļu prakses veidiem pašreizējā ekonomiskajā vidē, nav bijuši sekmīgi; atbalsta Komisijas jaunāko priekšlikumu šajā jomā, kas izklāstīts tās 2015. gada 17. jūnija rīcības plānā taisnīgas un efektīvas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas nodrošināšanai Eiropas Savienībā;

| 42. | pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz vērienīgajiem mērķiem, kuri tiek sludināti kopš 1997. gada, nodokļu konkurence starp dalībvalstīm joprojām pastāv, un tā rodas nevis tādēļ, ka ir atšķirīgas nodokļu likmes, bet gan vairāk tādēļ, ka atšķiras valstu noteikumi, ar kuriem nosaka, kas ir ar nodokli apliekamā peļņa, — to jau vairākas desmitgades ilustrē atšķirības starp nominālajām un faktiskajām uzņēmumu ienākuma nodokļa likmēm, ko dalībvalstis piemēro; |
| --- | --- |

42.

pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz vērienīgajiem mērķiem, kuri tiek sludināti kopš 1997. gada, nodokļu konkurence starp dalībvalstīm joprojām pastāv, un tā rodas nevis tādēļ, ka ir atšķirīgas nodokļu likmes, bet gan vairāk tādēļ, ka atšķiras valstu noteikumi, ar kuriem nosaka, kas ir ar nodokli apliekamā peļņa, — to jau vairākas desmitgades ilustrē atšķirības starp nominālajām un faktiskajām uzņēmumu ienākuma nodokļa likmēm, ko dalībvalstis piemēro;

| 43. | pauž nožēlu, ka Grupas sākotnējais statuss un pārvaldes kārtība pieļāva pārāk lielu rīcības brīvību politiskām sarunām un kompromisiem centienos panākt plašu vienprātību (proti, faktiski gandrīz pilnīgu vienprātību, paredzot iespēju neapmierinātību paust zemsvītras piezīmēs) par kaitnieciskas prakses izvērtēšanu, tādējādi negatīvi ietekmējot tās darba uzticamību un pilnīgumu un dažreiz izraisot to, ka apzināti netika publicēti ziņojumi un netika veikti nekādi turpmāki pasākumi saistībā ar tiem, piemēram, Simmons & Simmons 1999. gada ziņojums par administratīvo praksi; pauž nožēlu par to, ka spēkā esošo pasākumu atcelšanu nelabvēlīgi ietekmēja kavēšanās politiskā līmenī un dažos gadījumos tika pieļauta jaunu labuma guvēju iekļaušana sarakstā pēc attiecīgā termiņa beigām, kas zināmā mērā ir saistīts ar Grupas ļoti vājo pārskatabildību un pārraudzības mehānismiem; |
| --- | --- |

43.

pauž nožēlu, ka Grupas sākotnējais statuss un pārvaldes kārtība pieļāva pārāk lielu rīcības brīvību politiskām sarunām un kompromisiem centienos panākt plašu vienprātību (proti, faktiski gandrīz pilnīgu vienprātību, paredzot iespēju neapmierinātību paust zemsvītras piezīmēs) par kaitnieciskas prakses izvērtēšanu, tādējādi negatīvi ietekmējot tās darba uzticamību un pilnīgumu un dažreiz izraisot to, ka apzināti netika publicēti ziņojumi un netika veikti nekādi turpmāki pasākumi saistībā ar tiem, piemēram, Simmons & Simmons 1999. gada ziņojums par administratīvo praksi; pauž nožēlu par to, ka spēkā esošo pasākumu atcelšanu nelabvēlīgi ietekmēja kavēšanās politiskā līmenī un dažos gadījumos tika pieļauta jaunu labuma guvēju iekļaušana sarakstā pēc attiecīgā termiņa beigām, kas zināmā mērā ir saistīts ar Grupas ļoti vājo pārskatabildību un pārraudzības mehānismiem;

| 44. | uzsver — lai gan Rīcības kodeksā noteiktās pieejas, kas paredz katra gadījuma izskatīšanu atsevišķi, izmantošanas rezultātā dalībvalstis tagad vairāk sacenšas vispārējo pasākumu jomā, tā nenovērš uzņēmumu ienākumu nodokļa sadrumstalotā satvara sistēmiskos trūkumus ES, kuram nepieciešama daudz pamatīgāka pārskatīšana; |
| --- | --- |

44.

uzsver — lai gan Rīcības kodeksā noteiktās pieejas, kas paredz katra gadījuma izskatīšanu atsevišķi, izmantošanas rezultātā dalībvalstis tagad vairāk sacenšas vispārējo pasākumu jomā, tā nenovērš uzņēmumu ienākumu nodokļa sadrumstalotā satvara sistēmiskos trūkumus ES, kuram nepieciešama daudz pamatīgāka pārskatīšana;

| 45. | atzīmē arī centienus, kas īstenoti, izveidojot Platformu labai pārvaldībai nodokļu jomā, kura pie viena sarunu galda pulcē dažādas ieinteresētās personas, lai panāktu vienprātību nodokļu apiešanas jautājuma risināšanā, it īpaši starptautiskā kontekstā, un Kopējo transfertcenu noteikšanas forumu, kas izdod pamatnostādnes par tehniskiem jautājumiem saistībā ar transfertcenu noteikšanu; uzsver, ka līdz šim minētās struktūras ir sniegušas ieguldījumu nelielu labojumu izdarīšanā uzņēmumu ienākuma nodokļa satvarā; pauž nožēlu par to, ka Kopējā transfertcenu noteikšanas foruma izdotajās pamatnostādnēs līdz šim nav pietiekami risināts jautājums par nodokļu apiešanu; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz nesenajām dalībnieku sastāva izmaiņām, Kopējā transfertcenu noteikšanas foruma sastāvs joprojām ir nelīdzsvarots; turklāt iebilst pret to, ka nodokļu eksperti piedalās transfertcenu noteikšanas pamatnostādņu sagatavošanā un vienlaikus var konsultēt klientus par agresīvas nodokļu plānošanas stratēģiju, izmantojot transfertcenu noteikšanu, un tādējādi var atrasties interešu konfliktā; |
| --- | --- |

45.

atzīmē arī centienus, kas īstenoti, izveidojot Platformu labai pārvaldībai nodokļu jomā, kura pie viena sarunu galda pulcē dažādas ieinteresētās personas, lai panāktu vienprātību nodokļu apiešanas jautājuma risināšanā, it īpaši starptautiskā kontekstā, un Kopējo transfertcenu noteikšanas forumu, kas izdod pamatnostādnes par tehniskiem jautājumiem saistībā ar transfertcenu noteikšanu; uzsver, ka līdz šim minētās struktūras ir sniegušas ieguldījumu nelielu labojumu izdarīšanā uzņēmumu ienākuma nodokļa satvarā; pauž nožēlu par to, ka Kopējā transfertcenu noteikšanas foruma izdotajās pamatnostādnēs līdz šim nav pietiekami risināts jautājums par nodokļu apiešanu; pauž nožēlu par to, ka, neraugoties uz nesenajām dalībnieku sastāva izmaiņām, Kopējā transfertcenu noteikšanas foruma sastāvs joprojām ir nelīdzsvarots; turklāt iebilst pret to, ka nodokļu eksperti piedalās transfertcenu noteikšanas pamatnostādņu sagatavošanā un vienlaikus var konsultēt klientus par agresīvas nodokļu plānošanas stratēģiju, izmantojot transfertcenu noteikšanu, un tādējādi var atrasties interešu konfliktā;

| 46. | uzsver — neraugoties uz to, ka ES tiesību akti (Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīva, Procentu un honorāru maksājumu direktīva, Uzņēmumu apvienošanas direktīva un Administratīvās sadarbības direktīva) aptver nedaudzus aspektus, kas saistīti ar uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu, ar to palīdzību ir bijis iespējams atrisināt konkrētus jautājumus, ar kuriem saskaras dalībvalstis un uzņēmumi, kas darbojas vairākās valstīs; uzsver, ka šiem pasākumiem, kas sākotnēji bija paredzēti dubultas nodokļu uzlikšanas novēršanai, ir zināma neplānota, pat pretēja cerētajam, ietekme uz nodokļu apiešanu un dažreiz tie noved pie nodokļu neuzlikšanas nevienā no abām valstīm; atzinīgi vērtē to, ka Padome nesen pieņēma grozījumus Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvā, kuru mērķis bija ieviest vispārēju klauzulu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un risināt hibrīdaizdevumu neatbilstības problēmu un kuri stāsies spēkā 2015. gada beigās, un cer, ka šie grozījumi palīdzēs likvidēt dažas no nodokļu apiešanas iespējām ES; |
| --- | --- |

46.

uzsver — neraugoties uz to, ka ES tiesību akti (Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīva, Procentu un honorāru maksājumu direktīva, Uzņēmumu apvienošanas direktīva un Administratīvās sadarbības direktīva) aptver nedaudzus aspektus, kas saistīti ar uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu, ar to palīdzību ir bijis iespējams atrisināt konkrētus jautājumus, ar kuriem saskaras dalībvalstis un uzņēmumi, kas darbojas vairākās valstīs; uzsver, ka šiem pasākumiem, kas sākotnēji bija paredzēti dubultas nodokļu uzlikšanas novēršanai, ir zināma neplānota, pat pretēja cerētajam, ietekme uz nodokļu apiešanu un dažreiz tie noved pie nodokļu neuzlikšanas nevienā no abām valstīm; atzinīgi vērtē to, ka Padome nesen pieņēma grozījumus Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvā, kuru mērķis bija ieviest vispārēju klauzulu par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu un risināt hibrīdaizdevumu neatbilstības problēmu un kuri stāsies spēkā 2015. gada beigās, un cer, ka šie grozījumi palīdzēs likvidēt dažas no nodokļu apiešanas iespējām ES;

| 47. | atgādina Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvo sadarbību noteikumus, kuru mērķis ir īstenot apmaiņu ar visu attiecīgo finanšu informāciju; uzskata, ka automātiskai, tūlītējai un visaptverošajai nodokļu informācijas apmaiņai un efektīvai apstrādei būtu spēcīga preventīva ietekme attiecībā uz izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un kaitējošas nodokļu prakses ieviešanu un tā ļautu dalībvalstīm un Komisijai savā rīcībā iegūt visu nepieciešamo informāciju, lai reaģētu uz šādu praksi; |
| --- | --- |

47.

atgādina Padomes Direktīvas 2011/16/ES par administratīvo sadarbību noteikumus, kuru mērķis ir īstenot apmaiņu ar visu attiecīgo finanšu informāciju; uzskata, ka automātiskai, tūlītējai un visaptverošajai nodokļu informācijas apmaiņai un efektīvai apstrādei būtu spēcīga preventīva ietekme attiecībā uz izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un kaitējošas nodokļu prakses ieviešanu un tā ļautu dalībvalstīm un Komisijai savā rīcībā iegūt visu nepieciešamo informāciju, lai reaģētu uz šādu praksi;

| 48. | pauž nožēlu par to, ka pašreizējais leģislatīvais un uzraudzības satvars informācijas apmaiņai par nodokļu pasākumiem nav efektīvs, jo līdzšinējā pieredze liecina — pašreizējās prasības informācijas apmaiņu veikt spontāni vai pēc pieprasījuma netiek ievērotas; pauž nožēlu, ka praktiski neviena dalībvalsts neapmainās ar informāciju, kas varētu ietekmēt ES partnervalstis; pauž nožēlu par sadarbības trūkumu starp Komisiju un dalībvalstu kompetentajām iestādēm; |
| --- | --- |

48.

pauž nožēlu par to, ka pašreizējais leģislatīvais un uzraudzības satvars informācijas apmaiņai par nodokļu pasākumiem nav efektīvs, jo līdzšinējā pieredze liecina — pašreizējās prasības informācijas apmaiņu veikt spontāni vai pēc pieprasījuma netiek ievērotas; pauž nožēlu, ka praktiski neviena dalībvalsts neapmainās ar informāciju, kas varētu ietekmēt ES partnervalstis; pauž nožēlu par sadarbības trūkumu starp Komisiju un dalībvalstu kompetentajām iestādēm;

| 49. | pauž nožēlu, ka dalībvalstis gandrīz nekad spontāni neapmainās ar informāciju par nodokļiem; atzinīgi vērtē automātisku informācijas apmaiņu, kuras pamatā vairs nav savstarpība; vērš uzmanību uz tādas sistēmas strukturālās izstrādes problēmām, kura balstās uz diskrētumu attiecībā uz to, kas būtu vai nebūtu paziņojams, un kuru papildina vājas pārraudzības sistēmas, kas būtiski apgrūtina jebkāda informācijas apmaiņas prasības pārkāpuma konstatēšanu; |
| --- | --- |

49.

pauž nožēlu, ka dalībvalstis gandrīz nekad spontāni neapmainās ar informāciju par nodokļiem; atzinīgi vērtē automātisku informācijas apmaiņu, kuras pamatā vairs nav savstarpība; vērš uzmanību uz tādas sistēmas strukturālās izstrādes problēmām, kura balstās uz diskrētumu attiecībā uz to, kas būtu vai nebūtu paziņojams, un kuru papildina vājas pārraudzības sistēmas, kas būtiski apgrūtina jebkāda informācijas apmaiņas prasības pārkāpuma konstatēšanu;

| 50. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt automātisko nodokļu informācijas apmaiņu kā gaidāmo Eiropas un starptautisko standartu pārredzamības jomā; mudina to vispirms pildīt Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītājas pienākumu un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu spēkā esošo ES tiesību aktu un Līgumos noteiktā dalībvalstu lojālas sadarbības principa pienācīgu ievērošanu; atzinīgi vērtē ekspertu grupas priekšlikumu par automātisku apmaiņu ar finanšu konta informāciju, kura mērķis ir izskatīt iespējas atbalstīt jaunattīstības valstis saistībā ar automātisku informācijas apmaiņu, noslēdzot vienpusējus nolīgumus par šādu apmaiņu; |
| --- | --- |

50.

atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos veicināt automātisko nodokļu informācijas apmaiņu kā gaidāmo Eiropas un starptautisko standartu pārredzamības jomā; mudina to vispirms pildīt Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītājas pienākumu un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu spēkā esošo ES tiesību aktu un Līgumos noteiktā dalībvalstu lojālas sadarbības principa pienācīgu ievērošanu; atzinīgi vērtē ekspertu grupas priekšlikumu par automātisku apmaiņu ar finanšu konta informāciju, kura mērķis ir izskatīt iespējas atbalstīt jaunattīstības valstis saistībā ar automātisku informācijas apmaiņu, noslēdzot vienpusējus nolīgumus par šādu apmaiņu;

| 51. | norāda, ka visļaunprātīgākās un kropļojošākās kaitējošās nodokļu prakses novēršanā var noderēt valsts atbalsta noteikumi un sankcijas un ka tiem var būt būtiska preventīva ietekme; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka visļaunprātīgākās un kropļojošākās kaitējošās nodokļu prakses novēršanā var noderēt valsts atbalsta noteikumi un sankcijas un ka tiem var būt būtiska preventīva ietekme;

| 52. | atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada marta nodokļu pārredzamības tiesību aktu kopumu par automātisku informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par to nodokļu nolēmumiem un 2015. gada jūnija rīcības plānu taisnīgas un efektīvas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas nodrošināšanai ES; tomēr uzsver, ka šos dokumentus var uzskatīt tikai par pirmajiem soļiem pareizajā virzienā un ka steidzami ir jāpieņem konsekvents tiesību aktu un administratīvās koordinācijas satvars, arī MVU un to daudznacionālo korporāciju interesēs, kuras palīdz veicināt patiesu ekonomikas izaugsmi un godīgi maksā nodokļus iekšējā tirgū; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada marta nodokļu pārredzamības tiesību aktu kopumu par automātisku informācijas apmaiņu starp dalībvalstīm par to nodokļu nolēmumiem un 2015. gada jūnija rīcības plānu taisnīgas un efektīvas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas nodrošināšanai ES; tomēr uzsver, ka šos dokumentus var uzskatīt tikai par pirmajiem soļiem pareizajā virzienā un ka steidzami ir jāpieņem konsekvents tiesību aktu un administratīvās koordinācijas satvars, arī MVU un to daudznacionālo korporāciju interesēs, kuras palīdz veicināt patiesu ekonomikas izaugsmi un godīgi maksā nodokļus iekšējā tirgū;

| 53. | atzinīgi vērtē neseno vienošanos par ESAO BEPS rīcības plānu, kas pēc G7 un G20 augstākā līmeņa sanāksmēs izteiktiem secīgiem aicinājumiem rīkoties paredz risināt atsevišķus jautājumus, kuri skar starptautiskās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas darbību, minēto jautājumu risināšanai ierosinot sistemātisku rīcību pasaules mērogā; pauž nožēlu par jaunattīstības valstu novēloto un nevienlīdzīgo iekļaušanu ESAO BEPS procesā, kurā tām būtu bijis jāpiedalās taisnīgi; pauž nožēlu arī par to, ka daži BEPS rīcības plāna iznākumi nebija tālejošāki, piemēram, tādās jomās kā kaitējoši nodokļu režīmi, digitālā ekonomika un pārredzamība; |
| --- | --- |

53.

atzinīgi vērtē neseno vienošanos par ESAO BEPS rīcības plānu, kas pēc G7 un G20 augstākā līmeņa sanāksmēs izteiktiem secīgiem aicinājumiem rīkoties paredz risināt atsevišķus jautājumus, kuri skar starptautiskās uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas darbību, minēto jautājumu risināšanai ierosinot sistemātisku rīcību pasaules mērogā; pauž nožēlu par jaunattīstības valstu novēloto un nevienlīdzīgo iekļaušanu ESAO BEPS procesā, kurā tām būtu bijis jāpiedalās taisnīgi; pauž nožēlu arī par to, ka daži BEPS rīcības plāna iznākumi nebija tālejošāki, piemēram, tādās jomās kā kaitējoši nodokļu režīmi, digitālā ekonomika un pārredzamība;

| 54. | norāda, ka pēc starptautiskās nodokļu sistēmas sensitīvo vietu sistemātiskas analīzes BEPS rīcības plāns tika iedalīts 15 rīcības punktos, no kuriem septiņus 2014. gada novembrī atbalstīja G20, bet pārējos — 2015. gada oktobrī; uzsver, ka, ņemot vērā izmaiņas uzņēmējdarbības vidē, minēto darbību mērķis ir risināt jautājumus, kas saistīti ar pārredzamību, piemēram, izdodot pamatnostādnes par pārskatu sniegšanu atsevišķi pa valstīm, būtības trūkumu attiecībā uz atsevišķām vienošanās par nodokļu apiešanu un starptautisko noteikumu lielāku saskaņotību; |
| --- | --- |

54.

norāda, ka pēc starptautiskās nodokļu sistēmas sensitīvo vietu sistemātiskas analīzes BEPS rīcības plāns tika iedalīts 15 rīcības punktos, no kuriem septiņus 2014. gada novembrī atbalstīja G20, bet pārējos — 2015. gada oktobrī; uzsver, ka, ņemot vērā izmaiņas uzņēmējdarbības vidē, minēto darbību mērķis ir risināt jautājumus, kas saistīti ar pārredzamību, piemēram, izdodot pamatnostādnes par pārskatu sniegšanu atsevišķi pa valstīm, būtības trūkumu attiecībā uz atsevišķām vienošanās par nodokļu apiešanu un starptautisko noteikumu lielāku saskaņotību;

| 55. | tomēr brīdina neiziet uz kompromisu, kas var mazināt sākotnējo nodomu vērienīgumu vai novest pie atšķirīgas interpretācijas valstu līmenī; turklāt uzsver, ka līdz šim gandrīz nav bijis nekādas efektīvas uzraudzības pār to, kā tiek īstenotas ESAO pamatnostādnes valstīs, kuras tās atbalstīja, un ka pat vislabāk izstrādātie risinājumi nevar būt efektīvi, ja tos pienācīgi neuzrauga un neīsteno; |
| --- | --- |

55.

tomēr brīdina neiziet uz kompromisu, kas var mazināt sākotnējo nodomu vērienīgumu vai novest pie atšķirīgas interpretācijas valstu līmenī; turklāt uzsver, ka līdz šim gandrīz nav bijis nekādas efektīvas uzraudzības pār to, kā tiek īstenotas ESAO pamatnostādnes valstīs, kuras tās atbalstīja, un ka pat vislabāk izstrādātie risinājumi nevar būt efektīvi, ja tos pienācīgi neuzrauga un neīsteno;

| 56. | uzsver ES un ESAO darbības papildinošo raksturu šajā jomā; uzskata, ka, ņemot vērā ES integrācijas pakāpi, tai koordinēšanas un konverģences ziņā, kuru mērķis ir nepieļaut nekāda veida kaitējošu nodokļu konkurenci iekšējā tirgū, ir jāiet tālāk par BEPS priekšlikumiem; pauž pārliecību, ka ES, novēršot nelabvēlīgu ietekmi uz tās konkurētspēju, vienlaikus varētu ieviest efektīvākus instrumentus, lai nodrošinātu godīgu nodokļu konkurenci un dalībvalstu tiesības efektīvi uzlikt nodokļus to teritorijā radītajai peļņai; |
| --- | --- |

56.

uzsver ES un ESAO darbības papildinošo raksturu šajā jomā; uzskata, ka, ņemot vērā ES integrācijas pakāpi, tai koordinēšanas un konverģences ziņā, kuru mērķis ir nepieļaut nekāda veida kaitējošu nodokļu konkurenci iekšējā tirgū, ir jāiet tālāk par BEPS priekšlikumiem; pauž pārliecību, ka ES, novēršot nelabvēlīgu ietekmi uz tās konkurētspēju, vienlaikus varētu ieviest efektīvākus instrumentus, lai nodrošinātu godīgu nodokļu konkurenci un dalībvalstu tiesības efektīvi uzlikt nodokļus to teritorijā radītajai peļņai;

Komisijas veiktā izmeklēšana valsts atbalsta jomā — pārskats un rezultāti

| 57. | uzsver, ka iekšējā tirgū jaunpienācēji un uzņēmumi, tostarp MVU, kas neizmanto agresīvu nodokļu praksi, atrodas sliktākā situācijā nekā daudznacionālās korporācijas, kuras var novirzīt peļņu vai īstenot cita veida agresīvu nodokļu plānošanu, izmantojot dažādus lēmumus un instrumentus, kas ir pieejami tikai tām tāpēc, ka tās ir lielas un spēj nodarboties ar uzņēmējdarbību starptautiskā mērogā; ar bažām atzīmē, ka no iepriekš minētās situācijas izrietošās mazākās nodokļu saistības vienādos apstākļos ļauj daudznacionālām korporācijām gūt lielāku pēcnodokļu peļņu un tādējādi vienotajā tirgū rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tiem šo korporāciju konkurentiem, kas neizmanto agresīvu nodokļu plānošanu un nodrošina saikni starp vietu, kurā peļņa tiek radīta, un vietu, kurā tai tiek uzlikts nodoklis; norāda, ka šis vienlīdzīgu konkurences apstākļu izkropļojums, no kura gūst labumu daudznacionālie uzņēmumi, ir pretrunā vienotā tirgus pamatprincipam; |
| --- | --- |

57.

uzsver, ka iekšējā tirgū jaunpienācēji un uzņēmumi, tostarp MVU, kas neizmanto agresīvu nodokļu praksi, atrodas sliktākā situācijā nekā daudznacionālās korporācijas, kuras var novirzīt peļņu vai īstenot cita veida agresīvu nodokļu plānošanu, izmantojot dažādus lēmumus un instrumentus, kas ir pieejami tikai tām tāpēc, ka tās ir lielas un spēj nodarboties ar uzņēmējdarbību starptautiskā mērogā; ar bažām atzīmē, ka no iepriekš minētās situācijas izrietošās mazākās nodokļu saistības vienādos apstākļos ļauj daudznacionālām korporācijām gūt lielāku pēcnodokļu peļņu un tādējādi vienotajā tirgū rada nevienlīdzīgus konkurences apstākļus tiem šo korporāciju konkurentiem, kas neizmanto agresīvu nodokļu plānošanu un nodrošina saikni starp vietu, kurā peļņa tiek radīta, un vietu, kurā tai tiek uzlikts nodoklis; norāda, ka šis vienlīdzīgu konkurences apstākļu izkropļojums, no kura gūst labumu daudznacionālie uzņēmumi, ir pretrunā vienotā tirgus pamatprincipam;

| 58. | uzsver, ka ESAO (32) norāda uz dažu daudznacionālo korporāciju izmantoto stratēģiju, kas tām ļauj maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli pat tikai 5 % apmērā, kamēr mazāki uzņēmumi tajā pašā laikā maksā nodokli līdz pat 30 % apmērā, un pauž dziļas bažas par to, ka saskaņā ar dažiem pētījumiem (33) pārrobežu uzņēmumu ienākuma nodokļa iemaksa vidēji ir līdz pat par 30 % mazāka nekā to iekšzemes uzņēmumu ienākuma nodokļa iemaksa, kuri darbojas tikai vienā valstī; uzskata par nepieņemamu to, ka minētās stratēģijas rezultātā dažas daudznacionālas korporācijas faktiski var maksāt ļoti zemu uzņēmumu ienākuma nodokli, savukārt dažiem MVU ir jāmaksā pilna nodokļu daļa; |
| --- | --- |

58.

uzsver, ka ESAO (32) norāda uz dažu daudznacionālo korporāciju izmantoto stratēģiju, kas tām ļauj maksāt uzņēmumu ienākuma nodokli pat tikai 5 % apmērā, kamēr mazāki uzņēmumi tajā pašā laikā maksā nodokli līdz pat 30 % apmērā, un pauž dziļas bažas par to, ka saskaņā ar dažiem pētījumiem (33) pārrobežu uzņēmumu ienākuma nodokļa iemaksa vidēji ir līdz pat par 30 % mazāka nekā to iekšzemes uzņēmumu ienākuma nodokļa iemaksa, kuri darbojas tikai vienā valstī; uzskata par nepieņemamu to, ka minētās stratēģijas rezultātā dažas daudznacionālas korporācijas faktiski var maksāt ļoti zemu uzņēmumu ienākuma nodokli, savukārt dažiem MVU ir jāmaksā pilna nodokļu daļa;

| 59. | uzsver, ka šo izkropļoto lēmumu rezultātā, kurus ekonomikas dalībnieki pieņem, pamatojoties uz gaidāmo pēcnodokļu peļņu, līdzekļi Eiropas Savienībā netiek sadalīti optimāli un pazeminās konkurences līmenis, tādējādi ietekmējot izaugsmi un nodarbinātību; |
| --- | --- |

59.

uzsver, ka šo izkropļoto lēmumu rezultātā, kurus ekonomikas dalībnieki pieņem, pamatojoties uz gaidāmo pēcnodokļu peļņu, līdzekļi Eiropas Savienībā netiek sadalīti optimāli un pazeminās konkurences līmenis, tādējādi ietekmējot izaugsmi un nodarbinātību;

| 60. | uzsver, ka daži kaitējošas nodokļu prakses veidi var ietilpt ar nodokļiem saistītā valsts atbalsta noteikumu piemērošanas jomā, īpaši ciktāl tie tādā pašā veidā var nodrošināt selektīvas priekšrocības un radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū; atzīmē, ka iepriekš Valsts atbalsta grupa un Rīcības kodeksa jautājumu grupa savā darbā viena otru atbalstīja, īpaši 1999. gadā un divtūkstošo gadu pirmajā pusē; uzsver, ka ES konkurences noteikumu ievērošanas nodrošināšana ieteikuma rakstura lēmumu pieņemšanas procesu Grupā papildināja ar juridisku spiedienu, daļēji kompensējot to, ka ES līmenī trūkst jebkādu citu efektīvu instrumentu nodokļu apiešanas novēršanai; |
| --- | --- |

60.

uzsver, ka daži kaitējošas nodokļu prakses veidi var ietilpt ar nodokļiem saistītā valsts atbalsta noteikumu piemērošanas jomā, īpaši ciktāl tie tādā pašā veidā var nodrošināt selektīvas priekšrocības un radīt konkurences izkropļojumus iekšējā tirgū; atzīmē, ka iepriekš Valsts atbalsta grupa un Rīcības kodeksa jautājumu grupa savā darbā viena otru atbalstīja, īpaši 1999. gadā un divtūkstošo gadu pirmajā pusē; uzsver, ka ES konkurences noteikumu ievērošanas nodrošināšana ieteikuma rakstura lēmumu pieņemšanas procesu Grupā papildināja ar juridisku spiedienu, daļēji kompensējot to, ka ES līmenī trūkst jebkādu citu efektīvu instrumentu nodokļu apiešanas novēršanai;

| 61. | atzīst pēdējos 20 gados notikušās būtiskās izmaiņas Komisijas analītiskajā satvarā, ko tā piemēro ar nodokļiem saistītajam valsts atbalstam, jo tās ļāva panākt lielāku skaidrību ar nodokļu pasākumiem saistītā valsts atbalsta definēšanas un analīzes jomā, kā arī sistemātiskāk rīkoties, lai šādus pasākumus novērstu; konkrētāk, atzīmē Komisijas 1998. gada pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešo nodokļu uzlikšanu uzņēmumiem, 2004. gada ziņojumu par šo jautājumu un vairākus svarīgus divtūkstošajos gados pieņemtus judikatūras lēmumus; saistībā ar Komisijas veicināto valsts atbalsta modernizāciju atzinīgi vērtē 2014. gadā sākto pamatnostādņu projekta sabiedrisko apspriešanu, kuras mērķis ir skaidrot LESD 107. pantā minēto valsts atbalsta jēdzienu, kas ietver ar nodokļiem, īpaši nodokļu nolēmumiem, saistītus valsts atbalsta elementus; |
| --- | --- |

61.

atzīst pēdējos 20 gados notikušās būtiskās izmaiņas Komisijas analītiskajā satvarā, ko tā piemēro ar nodokļiem saistītajam valsts atbalstam, jo tās ļāva panākt lielāku skaidrību ar nodokļu pasākumiem saistītā valsts atbalsta definēšanas un analīzes jomā, kā arī sistemātiskāk rīkoties, lai šādus pasākumus novērstu; konkrētāk, atzīmē Komisijas 1998. gada pamatnostādnes par valsts atbalsta noteikumu piemērošanu pasākumiem, kas attiecas uz tiešo nodokļu uzlikšanu uzņēmumiem, 2004. gada ziņojumu par šo jautājumu un vairākus svarīgus divtūkstošajos gados pieņemtus judikatūras lēmumus; saistībā ar Komisijas veicināto valsts atbalsta modernizāciju atzinīgi vērtē 2014. gadā sākto pamatnostādņu projekta sabiedrisko apspriešanu, kuras mērķis ir skaidrot LESD 107. pantā minēto valsts atbalsta jēdzienu, kas ietver ar nodokļiem, īpaši nodokļu nolēmumiem, saistītus valsts atbalsta elementus;

| 62. | norāda, ka pēdējās desmitgadēs ir izveidojusies aizvien pastāvīgāka Eiropas Tiesas (turpmāk “Tiesa”) judikatūra par valsts atbalsta tiesību normu piemērošanu dalībvalstu nodokļu pasākumiem un pēdējā lieta šajā jautājumā tika izskatīta 2011. gadā par Gibraltāru (34); |
| --- | --- |

62.

norāda, ka pēdējās desmitgadēs ir izveidojusies aizvien pastāvīgāka Eiropas Tiesas (turpmāk “Tiesa”) judikatūra par valsts atbalsta tiesību normu piemērošanu dalībvalstu nodokļu pasākumiem un pēdējā lieta šajā jautājumā tika izskatīta 2011. gadā par Gibraltāru (34);

| 63. | norāda, ka Tiesa uzsvēra principu, kas nosaka, ka būtība ir svarīgāka par formu, un to, ka tādēļ pasākuma ekonomiskā ietekme ir atsauces kritērijs tā izvērtēšanai; |
| --- | --- |

63.

norāda, ka Tiesa uzsvēra principu, kas nosaka, ka būtība ir svarīgāka par formu, un to, ka tādēļ pasākuma ekonomiskā ietekme ir atsauces kritērijs tā izvērtēšanai;

| 64. | tādēļ norāda, ka Tiesa no valsts atbalsta aizlieguma izsecināja tālejošas prasības attiecībā uz dalībvalstu likumdošanas pienākumu nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

64.

tādēļ norāda, ka Tiesa no valsts atbalsta aizlieguma izsecināja tālejošas prasības attiecībā uz dalībvalstu likumdošanas pienākumu nodokļu jautājumos;

| 65. | norāda, ka valsts noteiktās sistēmas rakstura un vispārējās struktūras jēdziens ir galvenais atskaites punkts, izvērtējot to, vai tiešo vai netiešo nodokļu pasākumi ir selektīvi un līdz ar to — vai tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu, un ka jebkurš valsts atbalsts būtu jāizvērtē saistībā ar iepriekš pastāvošo līdzsvaru; uzsver — tā kā ES kritērijs iespējamo izkropļojumu novēršanai ir valsts noteiktā atskaites sistēma (35), spēkā esošie konkurences noteikumi nevar aptvert visus konkurences izkropļojumus un kaitējošas nodokļu prakses veidus iekšējā tirgū; tādēļ norāda, ka minēto noteikumu ievērošanas pilnīga nodrošināšana vien neatrisinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanas problēmu ES; |
| --- | --- |

65.

norāda, ka valsts noteiktās sistēmas rakstura un vispārējās struktūras jēdziens ir galvenais atskaites punkts, izvērtējot to, vai tiešo vai netiešo nodokļu pasākumi ir selektīvi un līdz ar to — vai tie ir saderīgi ar iekšējo tirgu, un ka jebkurš valsts atbalsts būtu jāizvērtē saistībā ar iepriekš pastāvošo līdzsvaru; uzsver — tā kā ES kritērijs iespējamo izkropļojumu novēršanai ir valsts noteiktā atskaites sistēma (35), spēkā esošie konkurences noteikumi nevar aptvert visus konkurences izkropļojumus un kaitējošas nodokļu prakses veidus iekšējā tirgū; tādēļ norāda, ka minēto noteikumu ievērošanas pilnīga nodrošināšana vien neatrisinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa apiešanas problēmu ES;

| 66. | norāda, ka saskaņā ar datiem, ko Parlamenta kompetentajai īpašajai komitejai (36) sniegusi Komisija, kopš 1991. gada Komisija ir oficiāli izskatījusi tikai 65 ar nodokļiem saistīta valsts atbalsta gadījumus, no kuriem 7 bija nodokļu nolēmumi, un ka dalībvalstis bija oficiāli informējušas tikai par 10 no šiem gadījumiem; |
| --- | --- |

66.

norāda, ka saskaņā ar datiem, ko Parlamenta kompetentajai īpašajai komitejai (36) sniegusi Komisija, kopš 1991. gada Komisija ir oficiāli izskatījusi tikai 65 ar nodokļiem saistīta valsts atbalsta gadījumus, no kuriem 7 bija nodokļu nolēmumi, un ka dalībvalstis bija oficiāli informējušas tikai par 10 no šiem gadījumiem;

| 67. | uzsver, ka 2000. gadu otrajā pusē ar nodokļiem saistītā valsts atbalsta jomā Komisija ir izskatījusi tikai nedaudzas lietas un ka nesenā tiesvedība šajā jomā ietver šādas darbības:






  — | izmeklēšanas par nodokļu nolēmumu praksi sākšana septiņās dalībvalstīs 2013. gada jūnijā, to paplašinot līdz visām dalībvalstīm 2014. gada decembrī; |
| --- | --- | --- |

67.

uzsver, ka 2000. gadu otrajā pusē ar nodokļiem saistītā valsts atbalsta jomā Komisija ir izskatījusi tikai nedaudzas lietas un ka nesenā tiesvedība šajā jomā ietver šādas darbības:

—

izmeklēšanas par nodokļu nolēmumu praksi sākšana septiņās dalībvalstīs 2013. gada jūnijā, to paplašinot līdz visām dalībvalstīm 2014. gada decembrī;

| — | izmeklēšanas sākšana 2013. gada oktobrī par to, vai Gibraltāra uzņēmumu ienākuma nodokļa režīms ir labvelīgāks atsevišķiem uzņēmumiem, kura 2014. gada oktobrī tika pagarināta, lai pārbaudītu arī nodokļu nolēmumus minētajā teritorijā; |
| --- | --- |

—

izmeklēšanas sākšana 2013. gada oktobrī par to, vai Gibraltāra uzņēmumu ienākuma nodokļa režīms ir labvelīgāks atsevišķiem uzņēmumiem, kura 2014. gada oktobrī tika pagarināta, lai pārbaudītu arī nodokļu nolēmumus minētajā teritorijā;

| — | vienlaikus atsevišķas izmeklēšanas sākšana par intelektuālajam īpašumam piemērotajiem nodokļu režīmiem (patentiem labvēlīgāki nodokļu režīmi); |
| --- | --- |

—

vienlaikus atsevišķas izmeklēšanas sākšana par intelektuālajam īpašumam piemērotajiem nodokļu režīmiem (patentiem labvēlīgāki nodokļu režīmi);

| — | oficiālas izmeklēšanas sākšana 2014. gada jūnijā šādās trīs lietās: Apple Īrijā, Fiat Finance and Trade Luksemburgā un Starbucks Nīderlandē, kuras tika pabeigtas 2015. gada oktobrī, un vēlāk — 2014. gada oktobrī — izmeklēšana par Amazon Luksemburgā; |
| --- | --- |

—

oficiālas izmeklēšanas sākšana 2014. gada jūnijā šādās trīs lietās: Apple Īrijā, Fiat Finance and Trade Luksemburgā un Starbucks Nīderlandē, kuras tika pabeigtas 2015. gada oktobrī, un vēlāk — 2014. gada oktobrī — izmeklēšana par Amazon Luksemburgā;

| — | oficiālas izmeklēšanas sākšana 2015. gada februārī par nodokļu shēmu (virspeļņas nolēmumu sistēmu) Beļģijā; |
| --- | --- |

—

oficiālas izmeklēšanas sākšana 2015. gada februārī par nodokļu shēmu (virspeļņas nolēmumu sistēmu) Beļģijā;

| 68. | uzsver, ka Komisijas pašlaik veiktās un pabeigtās izmeklēšanas un LuxLeaks atklātie gadījumi liecina par to, ka dažas dalībvalstis nepilda savu juridisko pienākumu (37) informēt Komisiju par visiem potenciālas valsts atbalsta piešķiršanas gadījumiem; |
| --- | --- |

68.

uzsver, ka Komisijas pašlaik veiktās un pabeigtās izmeklēšanas un LuxLeaks atklātie gadījumi liecina par to, ka dažas dalībvalstis nepilda savu juridisko pienākumu (37) informēt Komisiju par visiem potenciālas valsts atbalsta piešķiršanas gadījumiem;

| 69. | uzsver, ka šīs izmeklēšanas izgaismoja tikai nedaudzus dažu tipisku kaitējošas nodokļu prakses veidus, kas, izmantojot transfertcenu noteikšanu, ietekmē dažām daudznacionālo korporāciju filiālēm piešķirtās ar nodokli apliekamās peļņas apmēru; pauž bažas par to, ka Komisijas kompetento dienestu pašreizējie resursi varētu ierobežot to spēju tikt galā ar ievērojami lielāku lietu skaitu un veikt sistemātiskas pārbaudes, lai pārliecinātos, vai cita veida prakse, kas nepamatojas uz transfertcenu noteikšanu, uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, iespējams, nav pretrunā tiesību aktiem par valsts atbalstu; |
| --- | --- |

69.

uzsver, ka šīs izmeklēšanas izgaismoja tikai nedaudzus dažu tipisku kaitējošas nodokļu prakses veidus, kas, izmantojot transfertcenu noteikšanu, ietekmē dažām daudznacionālo korporāciju filiālēm piešķirtās ar nodokli apliekamās peļņas apmēru; pauž bažas par to, ka Komisijas kompetento dienestu pašreizējie resursi varētu ierobežot to spēju tikt galā ar ievērojami lielāku lietu skaitu un veikt sistemātiskas pārbaudes, lai pārliecinātos, vai cita veida prakse, kas nepamatojas uz transfertcenu noteikšanu, uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā, iespējams, nav pretrunā tiesību aktiem par valsts atbalstu;

| 70. | stingri atbalsta Komisijas pieeju, kas paredz atvēlēt visu nepieciešamo laiku, lai rūpīgi un ar pienācīgu centību izskatītu attiecīgās lietas; uzskata, ka izmeklēšanu iznākums ļaus izstrādāt precīzākas un efektīvākas pamatnostādnes ar nodokļiem saistītā valsts atbalsta un transfertcenu noteikšanas jomā un liks dalībvalstīm atbilstoši pielāgot savu praksi; aicina Komisiju tomēr notiekošās izmeklēšanas par valsts atbalstu saistībā ar nodokļiem pabeigt tik drīz, cik vien tas ir praktiski iespējams, neskarot to kvalitāti un ticamību, un ar lielu interesi gaida izmeklēšanu rezultātus; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par šīm izmeklēšanām; aicina Komisiju pieprasīt atgūt katru iztrūkstošo euro, ja notiekošā izmeklēšanā apstiprināsies, ka valsts atbalsts ir bijis nelikumīgs; |
| --- | --- |

70.

stingri atbalsta Komisijas pieeju, kas paredz atvēlēt visu nepieciešamo laiku, lai rūpīgi un ar pienācīgu centību izskatītu attiecīgās lietas; uzskata, ka izmeklēšanu iznākums ļaus izstrādāt precīzākas un efektīvākas pamatnostādnes ar nodokļiem saistītā valsts atbalsta un transfertcenu noteikšanas jomā un liks dalībvalstīm atbilstoši pielāgot savu praksi; aicina Komisiju tomēr notiekošās izmeklēšanas par valsts atbalstu saistībā ar nodokļiem pabeigt tik drīz, cik vien tas ir praktiski iespējams, neskarot to kvalitāti un ticamību, un ar lielu interesi gaida izmeklēšanu rezultātus; aicina Komisiju regulāri ziņot Parlamentam par šīm izmeklēšanām; aicina Komisiju pieprasīt atgūt katru iztrūkstošo euro, ja notiekošā izmeklēšanā apstiprināsies, ka valsts atbalsts ir bijis nelikumīgs;

| 71. | uzsver — ja pašreiz notiekošo izmeklēšanu rezultātā tiks konstatēti ES noteikumu pārkāpumi, dalībvalstij, kura ir apstiprinājusi attiecīgo nodokļu pasākumu, varētu būt jāatgūst attiecīgajiem uzņēmumiem nelikumīgi piešķirtā valsts atbalsta summa; uzsver — lai gan iepriekš minētajam varētu būt būtiska nelabvēlīga ietekme uz konkrētās valsts reputāciju, de facto tā ir prēmija par neatbilstību, kas šaubu gadījumā dalībvalstis diezvai atturēs no nelikumīgas valsts atbalsta prakses izmantošanas un kaitējošu nodokļu atvieglojumu piešķiršanas, bet tā vietā atbrīvo tās no pienākuma ievērot ES noteikumus par valsts atbalstu un nemazina finansiālus zaudējumus, kas rodas skarto dalībvalstu budžetiem; kopumā uzskata, ka valsts atbalsta noteikumos būtu jāparedz sankcijas, kas ir efektīvs līdzeklis, lai atturētu no nelikumīga valsts atbalsta piešķiršanas; |
| --- | --- |

71.

uzsver — ja pašreiz notiekošo izmeklēšanu rezultātā tiks konstatēti ES noteikumu pārkāpumi, dalībvalstij, kura ir apstiprinājusi attiecīgo nodokļu pasākumu, varētu būt jāatgūst attiecīgajiem uzņēmumiem nelikumīgi piešķirtā valsts atbalsta summa; uzsver — lai gan iepriekš minētajam varētu būt būtiska nelabvēlīga ietekme uz konkrētās valsts reputāciju, de facto tā ir prēmija par neatbilstību, kas šaubu gadījumā dalībvalstis diezvai atturēs no nelikumīgas valsts atbalsta prakses izmantošanas un kaitējošu nodokļu atvieglojumu piešķiršanas, bet tā vietā atbrīvo tās no pienākuma ievērot ES noteikumus par valsts atbalstu un nemazina finansiālus zaudējumus, kas rodas skarto dalībvalstu budžetiem; kopumā uzskata, ka valsts atbalsta noteikumos būtu jāparedz sankcijas, kas ir efektīvs līdzeklis, lai atturētu no nelikumīga valsts atbalsta piešķiršanas;

| 72. | norāda arī uz to, ka gadījumā, ja pārrobežu filiāles savstarpēji ļaunprātīgi vienojas par transfertcenas noteikšanu, pastāv iespējamība, ka tiks pielāgoti ne tikai tās dalībvalsts nodokļu ieņēmumi, kura piemērojusi izdevīgo nodokļu režīmu (atbalsta atgūšana), bet tas pats notiks arī ar pārējo valstu nodokļu ieņēmumiem, kurās noticis attiecīgais darījums (transfertcenu noteikšanas un līdz ar to arī ar nodokli apliekamo ienākumu ex post pielāgošana); uzsver, ka dažos gadījumos tas var izraisīt nodokļu dubultu uzlikšanu; |
| --- | --- |

72.

norāda arī uz to, ka gadījumā, ja pārrobežu filiāles savstarpēji ļaunprātīgi vienojas par transfertcenas noteikšanu, pastāv iespējamība, ka tiks pielāgoti ne tikai tās dalībvalsts nodokļu ieņēmumi, kura piemērojusi izdevīgo nodokļu režīmu (atbalsta atgūšana), bet tas pats notiks arī ar pārējo valstu nodokļu ieņēmumiem, kurās noticis attiecīgais darījums (transfertcenu noteikšanas un līdz ar to arī ar nodokli apliekamo ienākumu ex post pielāgošana); uzsver, ka dažos gadījumos tas var izraisīt nodokļu dubultu uzlikšanu;

| 73. | atgādina, ka nodokļu nolēmumu mērķim vajadzētu būt juridiskajai noteiktībai un leģitīmu cerību radīšanai tiem, kas gūst labumu no šiem nolēmumiem; ņemot vērā apstākļus, kuros valstu nolēmumus var apstrīdēt, piesaucot ES līmeņa noteikumus valsts atbalsta jomā, uzsver, ka pastāv risks, ka dalībvalstu individuālie nolēmumu pieprasījumi tiks masveidā paziņoti, lai Komisija tos varētu iepriekš apstiprināt nolūkā novērst juridisko neskaidrību nodokļu pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem; uzsver, ka lielāka jauda Komisijā un uzlabots informācijas sniegšanas process ir piemēroti veidi, kā tikt galā ar lielāku paziņojumu plūsmu, kā arī lielāka pārredzamība, kas no dalībvalstīm tiek prasīta nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

73.

atgādina, ka nodokļu nolēmumu mērķim vajadzētu būt juridiskajai noteiktībai un leģitīmu cerību radīšanai tiem, kas gūst labumu no šiem nolēmumiem; ņemot vērā apstākļus, kuros valstu nolēmumus var apstrīdēt, piesaucot ES līmeņa noteikumus valsts atbalsta jomā, uzsver, ka pastāv risks, ka dalībvalstu individuālie nolēmumu pieprasījumi tiks masveidā paziņoti, lai Komisija tos varētu iepriekš apstiprināt nolūkā novērst juridisko neskaidrību nodokļu pārvaldes iestādēm un uzņēmumiem; uzsver, ka lielāka jauda Komisijā un uzlabots informācijas sniegšanas process ir piemēroti veidi, kā tikt galā ar lielāku paziņojumu plūsmu, kā arī lielāka pārredzamība, kas no dalībvalstīm tiek prasīta nodokļu jautājumos;

Trešās valstis

| 74. | pauž bažas, ka dažu daudznacionālo korporāciju īstenotās kaitējošās nodokļu prakses negatīvās sekas jaunattīstības valstis (38), šķiet, skar daudz vairāk nekā attīstās valstis, jo ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa jaunattīstības valstīs veido lielāku valsts ieņēmumu daļu un tām arī nav pietiekami stipra publisko finanšu sistēma, regulatīvā vide un administratīvā veiktspēja, lai nodrošinātu nodokļu atbilstību un novērstu šādu nodokļu praksi; norāda, ka SVF (39) uzskata, ka agresīvas nodokļu plānošanas dēļ jaunattīstības valstis relatīvā izteiksmē zaudē trīs reizes vairāk nekā attīstītās valstis; uzsver, ka ar Lisabonas līguma 208. pantu dalībvalstīm uzlikts pienākums pielāgot savu politiku tā, lai atbalstītu attīstību jaunattīstības valstīs; norāda, ka visaptveroša ex post analīze par dalībvalstu nodokļu prakses sekām, kuras konstatējumi būtu jāpublisko, palīdzētu virzīt politikas veidošanu, lai nodrošinātu, ka šāda prakse nesamazina citu dalībvalstu vai trešo valstu nodokļu bāzi; |
| --- | --- |

74.

pauž bažas, ka dažu daudznacionālo korporāciju īstenotās kaitējošās nodokļu prakses negatīvās sekas jaunattīstības valstis (38), šķiet, skar daudz vairāk nekā attīstās valstis, jo ieņēmumi no uzņēmumu ienākuma nodokļa jaunattīstības valstīs veido lielāku valsts ieņēmumu daļu un tām arī nav pietiekami stipra publisko finanšu sistēma, regulatīvā vide un administratīvā veiktspēja, lai nodrošinātu nodokļu atbilstību un novērstu šādu nodokļu praksi; norāda, ka SVF (39) uzskata, ka agresīvas nodokļu plānošanas dēļ jaunattīstības valstis relatīvā izteiksmē zaudē trīs reizes vairāk nekā attīstītās valstis; uzsver, ka ar Lisabonas līguma 208. pantu dalībvalstīm uzlikts pienākums pielāgot savu politiku tā, lai atbalstītu attīstību jaunattīstības valstīs; norāda, ka visaptveroša ex post analīze par dalībvalstu nodokļu prakses sekām, kuras konstatējumi būtu jāpublisko, palīdzētu virzīt politikas veidošanu, lai nodrošinātu, ka šāda prakse nesamazina citu dalībvalstu vai trešo valstu nodokļu bāzi;

| 75. | uzsver, ka tajā pašā laikā nedaudzie uzvarētāji globālajā nodokļu konkurencē, kas ir valstis ar ļoti pievilcīgu uzņēmumu ienākuma nodokļa politiku gan ES, gan ārpus tās, uzrāda dažus to lielumam un reālajai ekonomiskajai darbībai neproporcionālus ekonomiskos pamatrādītājus, īpaši, aplūkojot, piemēram, rezidentu uzņēmumu skaitu uz vienu iedzīvotāju, reģistrētās ārvalstu peļņas apjomu, ĀTI vai izejošās finanšu plūsmas salīdzinājumā ar IKP utt.; norāda, ka tas liecina par šo valstu nodokļu bāzes un ienākošo finanšu plūsmu mākslīgo raksturu un par pastāvošo nodokļu sistēmu pieļauto saiknes trūkumu starp vietu, kurā tiek radīta vērtība, un vietu, kurā tai tiek uzlikts nodoklis; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka tajā pašā laikā nedaudzie uzvarētāji globālajā nodokļu konkurencē, kas ir valstis ar ļoti pievilcīgu uzņēmumu ienākuma nodokļa politiku gan ES, gan ārpus tās, uzrāda dažus to lielumam un reālajai ekonomiskajai darbībai neproporcionālus ekonomiskos pamatrādītājus, īpaši, aplūkojot, piemēram, rezidentu uzņēmumu skaitu uz vienu iedzīvotāju, reģistrētās ārvalstu peļņas apjomu, ĀTI vai izejošās finanšu plūsmas salīdzinājumā ar IKP utt.; norāda, ka tas liecina par šo valstu nodokļu bāzes un ienākošo finanšu plūsmu mākslīgo raksturu un par pastāvošo nodokļu sistēmu pieļauto saiknes trūkumu starp vietu, kurā tiek radīta vērtība, un vietu, kurā tai tiek uzlikts nodoklis;

| 76. | uzsver, ka minētā nodokļu konkurence nebūt nav raksturīga tikai dalībvalstīm, tostarp to atkarīgajām vai asociētajām teritorijām, un ka lielākajai daļai aplūkojamo prakses veidu ir starptautiska dimensija, kas izpaužas kā peļņas novirzīšana uz zemu nodokļu vai beznodokļu jurisdikcijām vai slepenību nodrošinošām jurisdikcijām, kurās bieži vien nenotiek nekāda būtiska saimnieciskā darbība; pauž nožēlu, ka dalībvalstīm nav koordinētas pieejas attiecībā uz visām minētajām jurisdikcijām ne tikai pret kaitējošu nodokļu praksi vērstas kopīgas rīcības un reaģēšanas ziņā, bet arī, neraugoties uz Komisijas centieniem, šo jurisdikciju identificēšanas un attiecīgo kritēriju ziņā; tādēļ stingri atbalsta Komisijas 2012. gada priekšlikumu, kurā ne tikai paredzēta pārredzamība un informācijas apmaiņa, bet iekļauti arī svarīgi kritēriji godīgas konkurences nodrošināšanai, kā arī Komisijas 2015. gada 17. jūnija nodokļu jomas pasākumu kopuma neseno publicēšanu, kurā iekļauts to jurisdikciju saraksts, kuras nesadarbojas, kas noteikts, izmantojot kopsaucēja pieeju, pamatojoties uz valsts līmenī izveidotajiem sarakstiem; uzsver, ka šāda saraksta izveide ir priekšnosacījums atbilstošai pret šādām jurisdikcijām vērstai darbībai; uzskata, ka šim sarakstam vajadzētu būt pirmajam procesam, kurš jāatkārto, līdz tiek iegūta stingra un objektīva jēdziena “nodokļu oāze” definīcija, un šis saraksts varētu kļūt par pamatu turpmākajiem sarakstiem, kas tiktu sagatavoti, pamatojoties uz skaidriem, iepriekš zināmiem kritērijiem; mudina Komisiju izvērtēt, vai Eiropas jurisdikcijas ievēro šos kritērijus; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka minētā nodokļu konkurence nebūt nav raksturīga tikai dalībvalstīm, tostarp to atkarīgajām vai asociētajām teritorijām, un ka lielākajai daļai aplūkojamo prakses veidu ir starptautiska dimensija, kas izpaužas kā peļņas novirzīšana uz zemu nodokļu vai beznodokļu jurisdikcijām vai slepenību nodrošinošām jurisdikcijām, kurās bieži vien nenotiek nekāda būtiska saimnieciskā darbība; pauž nožēlu, ka dalībvalstīm nav koordinētas pieejas attiecībā uz visām minētajām jurisdikcijām ne tikai pret kaitējošu nodokļu praksi vērstas kopīgas rīcības un reaģēšanas ziņā, bet arī, neraugoties uz Komisijas centieniem, šo jurisdikciju identificēšanas un attiecīgo kritēriju ziņā; tādēļ stingri atbalsta Komisijas 2012. gada priekšlikumu, kurā ne tikai paredzēta pārredzamība un informācijas apmaiņa, bet iekļauti arī svarīgi kritēriji godīgas konkurences nodrošināšanai, kā arī Komisijas 2015. gada 17. jūnija nodokļu jomas pasākumu kopuma neseno publicēšanu, kurā iekļauts to jurisdikciju saraksts, kuras nesadarbojas, kas noteikts, izmantojot kopsaucēja pieeju, pamatojoties uz valsts līmenī izveidotajiem sarakstiem; uzsver, ka šāda saraksta izveide ir priekšnosacījums atbilstošai pret šādām jurisdikcijām vērstai darbībai; uzskata, ka šim sarakstam vajadzētu būt pirmajam procesam, kurš jāatkārto, līdz tiek iegūta stingra un objektīva jēdziena “nodokļu oāze” definīcija, un šis saraksts varētu kļūt par pamatu turpmākajiem sarakstiem, kas tiktu sagatavoti, pamatojoties uz skaidriem, iepriekš zināmiem kritērijiem; mudina Komisiju izvērtēt, vai Eiropas jurisdikcijas ievēro šos kritērijus;

| 77. | uzsver, ka ESAO šajā jomā veiktajā darbā ir sasniegti zināmi rezultāti pārredzamības un informācijas apmaiņas ziņā; īpaši atzinīgi vērtē to, ka gandrīz 100 valstis 2015. gada jūnijā parakstīja ESAO Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu lietās (“Kopīgā konvencija”), kas paredz valstu administratīvo sadarbību nodokļu novērtēšanā un iekasēšanā, īpaši ar nolūku apkarot nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas; |
| --- | --- |

77.

uzsver, ka ESAO šajā jomā veiktajā darbā ir sasniegti zināmi rezultāti pārredzamības un informācijas apmaiņas ziņā; īpaši atzinīgi vērtē to, ka gandrīz 100 valstis 2015. gada jūnijā parakstīja ESAO Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu lietās (“Kopīgā konvencija”), kas paredz valstu administratīvo sadarbību nodokļu novērtēšanā un iekasēšanā, īpaši ar nolūku apkarot nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas;

| 78. | tomēr uzsver, ka ESAO darbs pie iepriekšējā to nodokļu oāžu saraksta, kuras nesadarbojas, balstījās uz politisku procesu, kas noveda pie patvaļīgiem kompromisiem jau posmā, kad tika noteikti sarakstu izveides kritēriji, piemēram, prasība noslēgt nodokļu nolīgumus ar 12 citām valstīm, un tā rezultātā neviena jurisdikcija netika iekļauta to nodokļu oāžu sarakstā, kuras nesadarbojas; uzsver, ka ESAO pašreizējā pieeja joprojām balstās uz kritērijiem, kas paredz nodokļu pārredzamību un informācijas apmaiņu, bet nav pietiekami visaptveroši, lai novērstu atsevišķu nodokļu prakses veidu kaitīgumu; norāda — lai kādi arī nebūti ESAO nopelni, iepriekš minētais mazina tās ESAO pieejas atbilstību, kuru tā izmanto to nodokļu jurisdikciju identificēšanai, kuras ir nodokļu apiešanas un kaitējošas nodokļu konkurences pīlāri visā pasaulē; īpaši uzsver to, ka šajā pieejā netiek izmantoti nekādi kvalitatīvie rādītāji, lai varētu objektīvi izvērtēt atbilstību labai pārvaldības praksei vai analizēt tādus kvantitatīvos datus kā bilancē atspoguļotā peļņa, ienākošās un izejošās finanšu plūsmas un to saikne vai tās trūkums ar ekonomisko realitāti konkrētajā jurisdikcijā; |
| --- | --- |

78.

tomēr uzsver, ka ESAO darbs pie iepriekšējā to nodokļu oāžu saraksta, kuras nesadarbojas, balstījās uz politisku procesu, kas noveda pie patvaļīgiem kompromisiem jau posmā, kad tika noteikti sarakstu izveides kritēriji, piemēram, prasība noslēgt nodokļu nolīgumus ar 12 citām valstīm, un tā rezultātā neviena jurisdikcija netika iekļauta to nodokļu oāžu sarakstā, kuras nesadarbojas; uzsver, ka ESAO pašreizējā pieeja joprojām balstās uz kritērijiem, kas paredz nodokļu pārredzamību un informācijas apmaiņu, bet nav pietiekami visaptveroši, lai novērstu atsevišķu nodokļu prakses veidu kaitīgumu; norāda — lai kādi arī nebūti ESAO nopelni, iepriekš minētais mazina tās ESAO pieejas atbilstību, kuru tā izmanto to nodokļu jurisdikciju identificēšanai, kuras ir nodokļu apiešanas un kaitējošas nodokļu konkurences pīlāri visā pasaulē; īpaši uzsver to, ka šajā pieejā netiek izmantoti nekādi kvalitatīvie rādītāji, lai varētu objektīvi izvērtēt atbilstību labai pārvaldības praksei vai analizēt tādus kvantitatīvos datus kā bilancē atspoguļotā peļņa, ienākošās un izejošās finanšu plūsmas un to saikne vai tās trūkums ar ekonomisko realitāti konkrētajā jurisdikcijā;

| 79. | turklāt uzsver, ka šos sarakstus var izmantot valsts līmenī, lai trešām valstīm piemērotu valsts noteikumus protekcionisma un nodokļu apiešanas novēršanas jomā (tādus kā gūtā labuma ierobežošana, galvenā mērķa testa piemērošana, noteikumi par kontrolētām ārvalstu korporācijām u. c.), un ka līdz ar to šādu sarakstu ierobežojumi var ierobežot arī kaitējošas nodokļu prakses novēršanai paredzēto valsts līmeņa pasākumu piemērošanas jomu un efektivitāti; |
| --- | --- |

79.

turklāt uzsver, ka šos sarakstus var izmantot valsts līmenī, lai trešām valstīm piemērotu valsts noteikumus protekcionisma un nodokļu apiešanas novēršanas jomā (tādus kā gūtā labuma ierobežošana, galvenā mērķa testa piemērošana, noteikumi par kontrolētām ārvalstu korporācijām u. c.), un ka līdz ar to šādu sarakstu ierobežojumi var ierobežot arī kaitējošas nodokļu prakses novēršanai paredzēto valsts līmeņa pasākumu piemērošanas jomu un efektivitāti;

| 80. | pauž pārliecību, ka godīgas konkurences nodrošināšana iekšējā tirgū un dalībvalstu nodokļu bāzes aizsargāšana lielā mērā ir atkarīga no tā, kā tiks risināta problēma, kas saistīta ar visvājāko posmu mijiedarbībā ar zemu nodokļu vai beznodokļu jurisdikcijām un slepenību nodrošinošām jurisdikcijām, jo tas, ka pastāv t. s. nodokļu vārti uz trešām valstīm (piemēram, nodokļa neieturēšana) — neatkarīgi no to īstenotās nodokļu prakses — būtiski palielina nodokļu apiešanas iespējas ES; |
| --- | --- |

80.

pauž pārliecību, ka godīgas konkurences nodrošināšana iekšējā tirgū un dalībvalstu nodokļu bāzes aizsargāšana lielā mērā ir atkarīga no tā, kā tiks risināta problēma, kas saistīta ar visvājāko posmu mijiedarbībā ar zemu nodokļu vai beznodokļu jurisdikcijām un slepenību nodrošinošām jurisdikcijām, jo tas, ka pastāv t. s. nodokļu vārti uz trešām valstīm (piemēram, nodokļa neieturēšana) — neatkarīgi no to īstenotās nodokļu prakses — būtiski palielina nodokļu apiešanas iespējas ES;

| 81. | uzsver, ka koordinēta dalībvalstu pieeja gan attiecībā uz jaunattīstības, gan attīstītajām valstīm varētu izrādīties daudz efektīvāka kaitējošas nodokļu prakses novēršanā un savstarpības veicināšanā nodokļu jautājumos; |
| --- | --- |

81.

uzsver, ka koordinēta dalībvalstu pieeja gan attiecībā uz jaunattīstības, gan attīstītajām valstīm varētu izrādīties daudz efektīvāka kaitējošas nodokļu prakses novēršanā un savstarpības veicināšanā nodokļu jautājumos;

| 82. | uzsver, ka, reaģējot uz ES un G20 izdarīto spiedienu nodokļu pārredzamības jautājumā un saistībā ar finanšu, ekonomikas un parādu krīzi dažas trešās valstis beidzot ir parakstījušas nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumu ar ES un tam būtu jāuzlabo sadarbība ar šīm valstīm; norāda, ka ar Šveici šāds nolīgums tika parakstīts 2015. gada maijā pēc ilga pārejas perioda, kurā šī nozīmīgā ES tirdzniecības partnervalsts, izmantoja privileģētu piekļuvi vienotajam tirgum, taču tajā pašā laikā nesadarbojās citās jomās, īpaši nodokļu uzlikšanas jomā; |
| --- | --- |

82.

uzsver, ka, reaģējot uz ES un G20 izdarīto spiedienu nodokļu pārredzamības jautājumā un saistībā ar finanšu, ekonomikas un parādu krīzi dažas trešās valstis beidzot ir parakstījušas nodokļu informācijas apmaiņas nolīgumu ar ES un tam būtu jāuzlabo sadarbība ar šīm valstīm; norāda, ka ar Šveici šāds nolīgums tika parakstīts 2015. gada maijā pēc ilga pārejas perioda, kurā šī nozīmīgā ES tirdzniecības partnervalsts, izmantoja privileģētu piekļuvi vienotajam tirgum, taču tajā pašā laikā nesadarbojās citās jomās, īpaši nodokļu uzlikšanas jomā;

| 83. | norāda, ka, neraugoties uz notiekošajām sarunām par līdzīgu sadarbības nolīgumu parakstīšanu ar Sanmarīno, Monako, Lihtenšteinu un Andoru, progress joprojām ir lēns; pauž nožēlu par to, ka Komisijai nav līdzīga Eiropas līmeņa mandāta risināt sarunas par automātiskas informācijas apmaiņas nolīgumiem ar aizjūras teritorijām, uz kurām patlaban attiecas ES Uzkrājumu nodokļa direktīva; |
| --- | --- |

83.

norāda, ka, neraugoties uz notiekošajām sarunām par līdzīgu sadarbības nolīgumu parakstīšanu ar Sanmarīno, Monako, Lihtenšteinu un Andoru, progress joprojām ir lēns; pauž nožēlu par to, ka Komisijai nav līdzīga Eiropas līmeņa mandāta risināt sarunas par automātiskas informācijas apmaiņas nolīgumiem ar aizjūras teritorijām, uz kurām patlaban attiecas ES Uzkrājumu nodokļa direktīva;

| 84. | ar bažām norāda, ka daudzas jaunattīstības valstis uzskata, ka tās ir īpaši neaizsargātas pret korporāciju īstenoto nodokļu apiešanu un ka galvenais to budžetā nenonākušo ieņēmumu iemesls ir daudznacionālo korporāciju praktizētā transfertcenu noteikšana (40); turklāt uzsver — minētās valstis uzskata, ka tās atrodas ļoti neizdevīgā darījumu slēgšanas pozīcijā attiecībās ar atsevišķām daudznacionālajām korporācijām vai ārvalstu tiešajiem investoriem, kas pasaules valstīs meklē izdevīgākos noteikumus, kuri paredz nodokļu subsīdijas un atbrīvojumus no nodokļa maksāšanas; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar aplēsēm neiekasēto nodokļu ieņēmumu dēļ valstu budžeti katru gadu zaudē aptuveni EUR 91 (41) līdz 125 miljardus (42); |
| --- | --- |

84.

ar bažām norāda, ka daudzas jaunattīstības valstis uzskata, ka tās ir īpaši neaizsargātas pret korporāciju īstenoto nodokļu apiešanu un ka galvenais to budžetā nenonākušo ieņēmumu iemesls ir daudznacionālo korporāciju praktizētā transfertcenu noteikšana (40); turklāt uzsver — minētās valstis uzskata, ka tās atrodas ļoti neizdevīgā darījumu slēgšanas pozīcijā attiecībās ar atsevišķām daudznacionālajām korporācijām vai ārvalstu tiešajiem investoriem, kas pasaules valstīs meklē izdevīgākos noteikumus, kuri paredz nodokļu subsīdijas un atbrīvojumus no nodokļa maksāšanas; pauž nožēlu par to, ka saskaņā ar aplēsēm neiekasēto nodokļu ieņēmumu dēļ valstu budžeti katru gadu zaudē aptuveni EUR 91 (41) līdz 125 miljardus (42);

| 85. | atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu tām ir saistošs princips par politikas saskaņotību attīstībai un tām ir jānodrošina, lai to nodokļu politika nelabvēlīgi neietekmētu ES mērķus attīstības jomā; mudina dalībvalstis veikt analīzi par to nodokļu politikas pasākumu sekām un to ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kā ieteicis SVF; |
| --- | --- |

85.

atgādina dalībvalstīm, ka saskaņā ar Lisabonas līgumu tām ir saistošs princips par politikas saskaņotību attīstībai un tām ir jānodrošina, lai to nodokļu politika nelabvēlīgi neietekmētu ES mērķus attīstības jomā; mudina dalībvalstis veikt analīzi par to nodokļu politikas pasākumu sekām un to ietekmi uz jaunattīstības valstīm, kā ieteicis SVF;

Secinājumi un ieteikumi

| 86. | atskatoties uz īpašajai komitejai piešķirto mandātu un neraugoties uz dažādajiem ierobežojumiem un šķēršļiem, ar ko nācās saskarties faktu vākšanas braucienos un ko radīja citas ES iestādes, dažas dalībvalstis un daudznacionālās korporācijas, secina, ka:






  — | neskarot valsts atbalsta jomā pašlaik notiekošo Komisijas izmeklēšanu iznākumu, apkopotā informācija liecina par to, ka vairākos gadījumos dalībvalstis nav ievērojušas LESD 107. panta 1. punktu, jo tās ir ieviesušas nodokļu nolēmumus un citus rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgus pasākumus, ar kuriem, piemērojot labvēlīgāku nodokļu režīmu atsevišķiem uzņēmumiem, ir izkropļota konkurence iekšējā tirgū; |
| --- | --- | --- |

86.

atskatoties uz īpašajai komitejai piešķirto mandātu un neraugoties uz dažādajiem ierobežojumiem un šķēršļiem, ar ko nācās saskarties faktu vākšanas braucienos un ko radīja citas ES iestādes, dažas dalībvalstis un daudznacionālās korporācijas, secina, ka:

—

neskarot valsts atbalsta jomā pašlaik notiekošo Komisijas izmeklēšanu iznākumu, apkopotā informācija liecina par to, ka vairākos gadījumos dalībvalstis nav ievērojušas LESD 107. panta 1. punktu, jo tās ir ieviesušas nodokļu nolēmumus un citus rakstura vai ietekmes ziņā līdzīgus pasākumus, ar kuriem, piemērojot labvēlīgāku nodokļu režīmu atsevišķiem uzņēmumiem, ir izkropļota konkurence iekšējā tirgū;

| — | dažas dalībvalstis nav pilnībā nodrošinājušas LESD 108. pantu īstenošanu, jo tās nav Komisijai oficiāli paziņojušas par visiem saviem nodomiem piešķirt ar nodokļiem saistītu valsts atbalstu, līdz ar to pārkāpjot arī atbilstošos Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 noteikumus; uzsver, ka tā rezultātā Komisija nespēja saskaņā ar LESD 108. pantu pastāvīgi pārskatīt visas atbalsta piešķiršanas shēmas, jo tai nebija pieejama visa attiecīgā informācija, vismaz līdz 2010. gadam, proti, par periodu, kuru neaptver pašlaik notiekošās izmeklēšanas; |
| --- | --- |

—

dažas dalībvalstis nav pilnībā nodrošinājušas LESD 108. pantu īstenošanu, jo tās nav Komisijai oficiāli paziņojušas par visiem saviem nodomiem piešķirt ar nodokļiem saistītu valsts atbalstu, līdz ar to pārkāpjot arī atbilstošos Padomes Regulas (EK) Nr. 659/1999 noteikumus; uzsver, ka tā rezultātā Komisija nespēja saskaņā ar LESD 108. pantu pastāvīgi pārskatīt visas atbalsta piešķiršanas shēmas, jo tai nebija pieejama visa attiecīgā informācija, vismaz līdz 2010. gadam, proti, par periodu, kuru neaptver pašlaik notiekošās izmeklēšanas;

| — | dalībvalstis nav ievērojušas Padomes Direktīvā 77/799/EEK un Direktīvā 2011/16/ES noteiktos pienākumus, jo tās nav veikušas un joprojām neveic spontānu informācijas apmaiņu, pat gadījumos, kad tam bija skaidrs pamats — neraugoties uz šajās direktīvās paredzēto rīcības brīvību, — paredzēt, ka var rasties nodokļu zudumi citās dalībvalstīs vai ka nodokļu ietaupījumus var izraisīt mākslīga peļņas pārvešana grupas robežās; |
| --- | --- |

—

dalībvalstis nav ievērojušas Padomes Direktīvā 77/799/EEK un Direktīvā 2011/16/ES noteiktos pienākumus, jo tās nav veikušas un joprojām neveic spontānu informācijas apmaiņu, pat gadījumos, kad tam bija skaidrs pamats — neraugoties uz šajās direktīvās paredzēto rīcības brīvību, — paredzēt, ka var rasties nodokļu zudumi citās dalībvalstīs vai ka nodokļu ietaupījumus var izraisīt mākslīga peļņas pārvešana grupas robežās;

| — | dažas dalībvalstis nav ievērojušas lojālas sadarbības principu, kas noteikts LES 4. panta 3. punktā, jo tās nav veikušas visus atbilstošos vispārējos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu savu pienākumu izpildi; |
| --- | --- |

—

dažas dalībvalstis nav ievērojušas lojālas sadarbības principu, kas noteikts LES 4. panta 3. punktā, jo tās nav veikušas visus atbilstošos vispārējos vai konkrētos pasākumus, lai nodrošinātu savu pienākumu izpildi;

| — | nebija iespējams veikt analīzi par individuāliem Kopienas tiesību aktu neievērošanas gadījumiem saistībā ar iepriekšējos ievilkumos minēto tādēļ, ka dalībvalstis, Padome un Komisija nebija sniegušas sīku informāciju; |
| --- | --- |

—

nebija iespējams veikt analīzi par individuāliem Kopienas tiesību aktu neievērošanas gadījumiem saistībā ar iepriekšējos ievilkumos minēto tādēļ, ka dalībvalstis, Padome un Komisija nebija sniegušas sīku informāciju;

| — | visbeidzot, Komisija nav izpildījusi savu Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītājas lomu, kā noteikts LES 17. panta 1. punktā, jo tā nav rīkojusies šajā jomā un nav veikusi visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis izpilda savus pienākumus, īpaši tos, kas izklāstīti Padomes Direktīvās 77/799/EEK un 2011/16/ES, neraugoties uz sniegto informāciju, kas apliecina pretējo; Komisija ir pārkāpusi savus pienākumus, kas noteikti Lisabonas līguma 108. pantā, par iekšējā tirgus darbību, jo tā iepriekš nav sākusi izmeklēšanas par valsts atbalstu; |
| --- | --- |

—

visbeidzot, Komisija nav izpildījusi savu Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītājas lomu, kā noteikts LES 17. panta 1. punktā, jo tā nav rīkojusies šajā jomā un nav veikusi visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka dalībvalstis izpilda savus pienākumus, īpaši tos, kas izklāstīti Padomes Direktīvās 77/799/EEK un 2011/16/ES, neraugoties uz sniegto informāciju, kas apliecina pretējo; Komisija ir pārkāpusi savus pienākumus, kas noteikti Lisabonas līguma 108. pantā, par iekšējā tirgus darbību, jo tā iepriekš nav sākusi izmeklēšanas par valsts atbalstu;

| 87. | nosoda to, ka vairāki pieprasītie Rīcības kodeksa grupas sanāksmju dokumenti par nodokļiem komitejai netika atklāti vai tika atklāti tikai daļēji, lai gan daži no tiem jau bija izsniegti privātpersonām, kuras to bija pieprasījušas, izmantojot procedūru, kas nepieciešama, lai piekļūtu dokumentiem, un ka tā rezultātā Eiropas Parlaments bija mazāk informēts par dalībvalstu nostāju nodokļu jautājumos nekā Eiropas iedzīvotāji; pauž nožēlu arī par to, ka Komisija ir darījusi pieejamus mazāk par 5 % no pieprasīto dokumentu skaita, t. i., aptuveni 5 500 dokumentus; pauž nožēlu par Komisijas un Padomes vājo sadarbību ar komiteju, tādējādi kavējot tās pilnvaru izpildi; |
| --- | --- |

87.

nosoda to, ka vairāki pieprasītie Rīcības kodeksa grupas sanāksmju dokumenti par nodokļiem komitejai netika atklāti vai tika atklāti tikai daļēji, lai gan daži no tiem jau bija izsniegti privātpersonām, kuras to bija pieprasījušas, izmantojot procedūru, kas nepieciešama, lai piekļūtu dokumentiem, un ka tā rezultātā Eiropas Parlaments bija mazāk informēts par dalībvalstu nostāju nodokļu jautājumos nekā Eiropas iedzīvotāji; pauž nožēlu arī par to, ka Komisija ir darījusi pieejamus mazāk par 5 % no pieprasīto dokumentu skaita, t. i., aptuveni 5 500 dokumentus; pauž nožēlu par Komisijas un Padomes vājo sadarbību ar komiteju, tādējādi kavējot tās pilnvaru izpildi;

| 88. | ņemot vērā to, ka Parlamentam pašreiz nav parlamentāro izmeklēšanas pilnvaru, aicina Padomi un Komisiju steidzami sniegt piekrišanu attiecībā uz neapstiprināto priekšlikumu Eiropas Parlamenta regulai par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību īstenošanu (43), lai piešķirtu patiesas izmeklēšanas pilnvaras, kas vajadzīgas, lai tas varētu īstenot parlamentārās tiesības veikt izmeklēšanu; |
| --- | --- |

88.

ņemot vērā to, ka Parlamentam pašreiz nav parlamentāro izmeklēšanas pilnvaru, aicina Padomi un Komisiju steidzami sniegt piekrišanu attiecībā uz neapstiprināto priekšlikumu Eiropas Parlamenta regulai par sīki izstrādātiem noteikumiem, kas reglamentē Eiropas Parlamenta izmeklēšanas tiesību īstenošanu (43), lai piešķirtu patiesas izmeklēšanas pilnvaras, kas vajadzīgas, lai tas varētu īstenot parlamentārās tiesības veikt izmeklēšanu;

| 89. | aicina Komisiju izpētīt, vai par minētajiem pārkāpumiem joprojām var iesniegt prasību Tiesā; |
| --- | --- |

89.

aicina Komisiju izpētīt, vai par minētajiem pārkāpumiem joprojām var iesniegt prasību Tiesā;

| 90. | aicina dalībvalstis ievērot principu par nodokļu uzlikšanu peļņai tur, kur tā radusies; |
| --- | --- |

90.

aicina dalībvalstis ievērot principu par nodokļu uzlikšanu peļņai tur, kur tā radusies;

| 91. | aicina tās dalībvalstis un ES institūcijas, kuras ir politiskā līmenī līdzatbildīgas par pašreizējo situāciju, izbeigt kaitējošu nodokļu konkurenci un pilnībā sadarboties, lai likvidētu nodokļu sistēmu neatbilstību — un atturēties no turpmākas neatbilstības radīšanas — un kaitējošos nodokļu pasākumus, kas rada nepieciešamos apstākļus daudznacionālo korporāciju īstenotajai masveida nodokļu apiešanai un nodokļu bāzes samazināšanai iekšējā tirgū; šajā sakarībā aicina dalībvalstis paziņot Komisijai un pārējām dalībvalstīm par tādām būtiskām izmaiņām savos tiesību aktos par nodokļu uzlikšanu uzņēmumiem, kuras varētu ietekmēt to faktiskās nodokļu likmes vai kādas citas dalībvalsts nodokļu ieņēmumus; uzsver, ka dalībvalstīm, kurām ir izšķiroša nozīme saistībā ar nodokļu apiešanas sekmēšanu, vajadzētu uzņemties atbildību un vadīt centienus uzlabot sadarbību nodokļu jomā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

91.

aicina tās dalībvalstis un ES institūcijas, kuras ir politiskā līmenī līdzatbildīgas par pašreizējo situāciju, izbeigt kaitējošu nodokļu konkurenci un pilnībā sadarboties, lai likvidētu nodokļu sistēmu neatbilstību — un atturēties no turpmākas neatbilstības radīšanas — un kaitējošos nodokļu pasākumus, kas rada nepieciešamos apstākļus daudznacionālo korporāciju īstenotajai masveida nodokļu apiešanai un nodokļu bāzes samazināšanai iekšējā tirgū; šajā sakarībā aicina dalībvalstis paziņot Komisijai un pārējām dalībvalstīm par tādām būtiskām izmaiņām savos tiesību aktos par nodokļu uzlikšanu uzņēmumiem, kuras varētu ietekmēt to faktiskās nodokļu likmes vai kādas citas dalībvalsts nodokļu ieņēmumus; uzsver, ka dalībvalstīm, kurām ir izšķiroša nozīme saistībā ar nodokļu apiešanas sekmēšanu, vajadzētu uzņemties atbildību un vadīt centienus uzlabot sadarbību nodokļu jomā Eiropas Savienībā;

| 92. | aicina ES valstu un to valdību vadītājus uzņemties jaunas skaidras politiskas saistības steidzami rīkoties, lai atrisinātu šo situāciju, kas vairs nav ilgāk pieļaujama, vēl jo vairāk tādēļ, ka tā ietekmē valstu budžetus, kuri jau tā ir pakļauti fiskālās konsolidācijas pasākumiem, un citu nodokļu maksātāju, tostarp MVU un iedzīvotāju, nodokļu iemaksas; šajā sakarībā uzsver, ka tas ir paredzējis ciešā sadarbībā ar valstu parlamentiem pilnībā pildīt savus uzdevumus un ir gatavs ieviest efektīvāku politisko pārbaudi; |
| --- | --- |

92.

aicina ES valstu un to valdību vadītājus uzņemties jaunas skaidras politiskas saistības steidzami rīkoties, lai atrisinātu šo situāciju, kas vairs nav ilgāk pieļaujama, vēl jo vairāk tādēļ, ka tā ietekmē valstu budžetus, kuri jau tā ir pakļauti fiskālās konsolidācijas pasākumiem, un citu nodokļu maksātāju, tostarp MVU un iedzīvotāju, nodokļu iemaksas; šajā sakarībā uzsver, ka tas ir paredzējis ciešā sadarbībā ar valstu parlamentiem pilnībā pildīt savus uzdevumus un ir gatavs ieviest efektīvāku politisko pārbaudi;

| 93. | aicina Komisiju pildīt Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītājas pienākumu, nodrošinot, ka tiek pilnībā ievēroti ES tiesību akti un dalībvalstu lojālas sadarbības princips; mudina Komisiju saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar Līgumu, veikt turpmākas tiesiskas darbības, kas būtu pašsaprotamas; tādēļ aicina Komisiju uzlabot savu iekšējo veiktspēju, iespējams, izveidojot īpašu nodokļu departamentu tās dienestos, kas nodarbotos gan ar aizvien lielāku valsts atbalsta paziņojumu plūsmu konkurences politikas jomā, gan ar savu plašāko atbildību par jaunu pasākumu koordinēšanu attiecībā uz nodokļu pārredzamību; |
| --- | --- |

93.

aicina Komisiju pildīt Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītājas pienākumu, nodrošinot, ka tiek pilnībā ievēroti ES tiesību akti un dalībvalstu lojālas sadarbības princips; mudina Komisiju saskaņā ar pilnvarām, kas tai piešķirtas ar Līgumu, veikt turpmākas tiesiskas darbības, kas būtu pašsaprotamas; tādēļ aicina Komisiju uzlabot savu iekšējo veiktspēju, iespējams, izveidojot īpašu nodokļu departamentu tās dienestos, kas nodarbotos gan ar aizvien lielāku valsts atbalsta paziņojumu plūsmu konkurences politikas jomā, gan ar savu plašāko atbildību par jaunu pasākumu koordinēšanu attiecībā uz nodokļu pārredzamību;

| 94. | aicina dalībvalstis sniegt Komisijai visu nepieciešamo informāciju, lai tā var netraucēti veikt savu Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītājas lomu; |
| --- | --- |

94.

aicina dalībvalstis sniegt Komisijai visu nepieciešamo informāciju, lai tā var netraucēti veikt savu Līgumu noteikumu ievērošanas uzraudzītājas lomu;

| 95. | aicina Komisiju veicināt labu praksi saistībā ar transfertcenu noteikšanu un nosakot aizdevumu cenu un finanšu maksas noteikšanu grupas iekšējiem darījumiem, lai tās atbilstu dominējošajām tirgus cenām; |
| --- | --- |

95.

aicina Komisiju veicināt labu praksi saistībā ar transfertcenu noteikšanu un nosakot aizdevumu cenu un finanšu maksas noteikšanu grupas iekšējiem darījumiem, lai tās atbilstu dominējošajām tirgus cenām;

| 96. | uzsver, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes noteikšana joprojām pilnībā ir dalībvalstu ziņā; tomēr uzstāj — lai garantētu godīgu konkurenci starp uzņēmumiem iekšējā tirgū, nodokļu konkurencei Eiropas Savienībā un ar trešām valstīm būtu jāpiemēro skaidrs noteikumu satvars; aicina dalībvalstis pirmkārt nodrošināt uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi, kuru cita starpā raksturo ekonomiska, finansiāla un politiska stabilitāte, kā arī juridisko noteiktību un vienkāršus nodokļu noteikumus; ņemot vērā ar uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu, tostarp ar kaitējošas nodokļu prakses un tās ietekmi, saistīto jautājumu izšķiroši svarīgo lomu fiskālās ilgtspējas nodrošināšanā, aicina Komisiju rūpīgāk tos risināt saistībā ar Eiropas pusgadu un attiecīgos rādītājus, tostarp aplēses par nodokļu iztrūkumu, ko rada izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana, iekļaut makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā; |
| --- | --- |

96.

uzsver, ka uzņēmumu ienākuma nodokļa likmes noteikšana joprojām pilnībā ir dalībvalstu ziņā; tomēr uzstāj — lai garantētu godīgu konkurenci starp uzņēmumiem iekšējā tirgū, nodokļu konkurencei Eiropas Savienībā un ar trešām valstīm būtu jāpiemēro skaidrs noteikumu satvars; aicina dalībvalstis pirmkārt nodrošināt uzņēmējdarbībai labvēlīgu vidi, kuru cita starpā raksturo ekonomiska, finansiāla un politiska stabilitāte, kā arī juridisko noteiktību un vienkāršus nodokļu noteikumus; ņemot vērā ar uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu, tostarp ar kaitējošas nodokļu prakses un tās ietekmi, saistīto jautājumu izšķiroši svarīgo lomu fiskālās ilgtspējas nodrošināšanā, aicina Komisiju rūpīgāk tos risināt saistībā ar Eiropas pusgadu un attiecīgos rādītājus, tostarp aplēses par nodokļu iztrūkumu, ko rada izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešana, iekļaut makroekonomikas nelīdzsvarotības novēršanas procedūrā;

| 97. | aicina dalībvalstis, īpaši tās dalībvalstis, kuras saņem finansiālu palīdzību, īstenot strukturālas reformas, apkarot krāpšanu nodokļu jomā un vērsties pret agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

97.

aicina dalībvalstis, īpaši tās dalībvalstis, kuras saņem finansiālu palīdzību, īstenot strukturālas reformas, apkarot krāpšanu nodokļu jomā un vērsties pret agresīvu nodokļu plānošanu;

| 98. | šajā sakarībā aicina Komisiju rast pareizo līdzsvaru starp fiskālo un ekonomisko konverģenci un nodrošināt, ka pasākumi paredz atbalstīt izaugsmi, investīcijas un darbvietas; |
| --- | --- |

98.

šajā sakarībā aicina Komisiju rast pareizo līdzsvaru starp fiskālo un ekonomisko konverģenci un nodrošināt, ka pasākumi paredz atbalstīt izaugsmi, investīcijas un darbvietas;

| 99. | uzskata, ka cita starpā visaptveroša, pārredzama un efektīva automātiska nodokļu informācijas apmaiņa un obligāta kopēja konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze ir būtiski priekšnoteikumi tam, lai panāktu tādas nodokļu sistēmas ieviešanu ES līmenī, kura atbilst iekšējā tirgus pamatprincipiem un aizsargā tos; |
| --- | --- |

99.

uzskata, ka cita starpā visaptveroša, pārredzama un efektīva automātiska nodokļu informācijas apmaiņa un obligāta kopēja konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze ir būtiski priekšnoteikumi tam, lai panāktu tādas nodokļu sistēmas ieviešanu ES līmenī, kura atbilst iekšējā tirgus pamatprincipiem un aizsargā tos;

| 100. | ņemot vērā attiecīgā jautājuma sarežģīto raksturu, aicina dalībvalstis un ES iestādes pašreizējās situācijas uzlabošanas nolūkā īstenot dažādus papildpasākumu kopumus, paturot prātā nepieciešamību mazināt sarežģītību visām ieinteresētajām personām un līdz minimumam samazināt uzņēmumu un nodokļu pārvaldes iestāžu izmaksas, kas nepieciešamas atbilstības nodrošināšanai; tādēļ uzsver, ka nodokļu shēmu vienkāršošanai vajadzētu būt pirmajam solim, lai nodrošinātu skaidrību ne tikai dalībvalstīm, bet arī to iedzīvotājiem, kas pašlaik ir izslēgti no informācijas apmaiņas; |
| --- | --- |

100.

ņemot vērā attiecīgā jautājuma sarežģīto raksturu, aicina dalībvalstis un ES iestādes pašreizējās situācijas uzlabošanas nolūkā īstenot dažādus papildpasākumu kopumus, paturot prātā nepieciešamību mazināt sarežģītību visām ieinteresētajām personām un līdz minimumam samazināt uzņēmumu un nodokļu pārvaldes iestāžu izmaksas, kas nepieciešamas atbilstības nodrošināšanai; tādēļ uzsver, ka nodokļu shēmu vienkāršošanai vajadzētu būt pirmajam solim, lai nodrošinātu skaidrību ne tikai dalībvalstīm, bet arī to iedzīvotājiem, kas pašlaik ir izslēgti no informācijas apmaiņas;

| 101. | aicina Komisiju turpināt empīriski pētīt iespēju ierobežot saistītām korporācijām veikto honorāru maksājumu atskaitīšanu no uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes maksājumiem, kas būtu veids, kā vērsties pret peļņas novirzīšanu grupas iekšienē; |
| --- | --- |

101.

aicina Komisiju turpināt empīriski pētīt iespēju ierobežot saistītām korporācijām veikto honorāru maksājumu atskaitīšanu no uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzes maksājumiem, kas būtu veids, kā vērsties pret peļņas novirzīšanu grupas iekšienē;

| 102. | uzsver to, ka, neraugoties uz atkārtotiem uzaicinājumiem, no kopumā 17 daudznacionālajām korporācijām (44) tikai četras sākotnēji piekrita ierasties komitejā, lai apspriestu starptautiskās nodokļu plānošanas jautājumus; uzskata, ka 13 daudznacionālo korporāciju — dažas no tām ir sabiedrībā ļoti plaši pazīstamas — sākotnējais atteikums sadarboties ar Parlamenta komiteju ir nepieņemams un ļoti kaitē Eiropas Parlamenta godam un pilsoņiem, kurus tas pārstāv; tomēr norāda, ka 11 daudznacionālās korporācijas (45) beigās piekrita ierasties uz tikšanos ar komitejas locekļiem tikai pēc tam, kad TAXE komiteja bija nobalsojusi par ziņojumu, un īsi pirms balsojuma plenārsēdē, bet divas daudznacionālās korporācijas (46) joprojām atteicās to darīt; tādēļ iesaka kompetentajām iestādēm apsvērt iespēju liegt šiem uzņēmumiem piekļuvi Parlamenta telpām, kā arī nopietni apsvērt iespēju paredzēt skaidrus noteikumus un papildināt pienākumus, kuri noteikti Rīcības kodeksā, kas paredzēts Pārredzamības reģistrā iekļautajām organizācijām (47), attiecībā uz sadarbību ar Parlamenta komitejām un citām politiskajām struktūrām; |
| --- | --- |

102.

uzsver to, ka, neraugoties uz atkārtotiem uzaicinājumiem, no kopumā 17 daudznacionālajām korporācijām (44) tikai četras sākotnēji piekrita ierasties komitejā, lai apspriestu starptautiskās nodokļu plānošanas jautājumus; uzskata, ka 13 daudznacionālo korporāciju — dažas no tām ir sabiedrībā ļoti plaši pazīstamas — sākotnējais atteikums sadarboties ar Parlamenta komiteju ir nepieņemams un ļoti kaitē Eiropas Parlamenta godam un pilsoņiem, kurus tas pārstāv; tomēr norāda, ka 11 daudznacionālās korporācijas (45) beigās piekrita ierasties uz tikšanos ar komitejas locekļiem tikai pēc tam, kad TAXE komiteja bija nobalsojusi par ziņojumu, un īsi pirms balsojuma plenārsēdē, bet divas daudznacionālās korporācijas (46) joprojām atteicās to darīt; tādēļ iesaka kompetentajām iestādēm apsvērt iespēju liegt šiem uzņēmumiem piekļuvi Parlamenta telpām, kā arī nopietni apsvērt iespēju paredzēt skaidrus noteikumus un papildināt pienākumus, kuri noteikti Rīcības kodeksā, kas paredzēts Pārredzamības reģistrā iekļautajām organizācijām (47), attiecībā uz sadarbību ar Parlamenta komitejām un citām politiskajām struktūrām;

| 103. | prasa sākt izmeklēšanu par finanšu iestāžu lomu kaitējošas nodokļu prakses atbalstīšanā; |
| --- | --- |

103.

prasa sākt izmeklēšanu par finanšu iestāžu lomu kaitējošas nodokļu prakses atbalstīšanā;

Sadarbība un koordinācija iepriekšēju nodokļu nolēmumu jomā

| 104. | pauž nožēlu par 2015. gada 6. oktobra politisko vienošanos Padomē, kas neatbilst Komisijas 2015. gada marta likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā; uzsver, ka minētais likumdošanas priekšlikums paredzēja ne tikai kopīgu satvaru informācijas par nodokļu nolēmumiem reģistrēšanai un automātiskai apmaiņai, bet arī noteikumus, kas Komisijai ļautu efektīvi uzraudzīt direktīvas īstenošanu dalībvalstīs un nodrošināt, ka nolēmumi negatīvi neietekmē iekšējo tirgu; uzsver, ka Padomes nostājas pieņemšana neļautu izmantot visus ieguvumus no automātiskās apmaiņas ar nolēmumiem, īpaši attiecībā uz efektīvu īstenošanu, un tādēļ aicina Padomi pieturēties pie Komisijas priekšlikuma un pienācīgi ņemt vērā Parlamenta atzinumu par to, īpaši attiecībā uz direktīvas darbības jomu (visi nodokļu nolēmumi, nevis tikai pārrobežu), laikposmu, kurā to piemēro ar atpakaļejošu spēku (būtu jāapmainās ar nodokļu nolēmumiem, kuri joprojām ir spēkā), un informāciju, ko sniedz Komisijai, kurai vajadzētu būt piekļuvei nodokļu nolēmumiem; |
| --- | --- |

104.

pauž nožēlu par 2015. gada 6. oktobra politisko vienošanos Padomē, kas neatbilst Komisijas 2015. gada marta likumdošanas priekšlikumam, ar ko groza Direktīvu 2011/16/ES attiecībā uz obligāto automātisko informācijas apmaiņu nodokļu jomā; uzsver, ka minētais likumdošanas priekšlikums paredzēja ne tikai kopīgu satvaru informācijas par nodokļu nolēmumiem reģistrēšanai un automātiskai apmaiņai, bet arī noteikumus, kas Komisijai ļautu efektīvi uzraudzīt direktīvas īstenošanu dalībvalstīs un nodrošināt, ka nolēmumi negatīvi neietekmē iekšējo tirgu; uzsver, ka Padomes nostājas pieņemšana neļautu izmantot visus ieguvumus no automātiskās apmaiņas ar nolēmumiem, īpaši attiecībā uz efektīvu īstenošanu, un tādēļ aicina Padomi pieturēties pie Komisijas priekšlikuma un pienācīgi ņemt vērā Parlamenta atzinumu par to, īpaši attiecībā uz direktīvas darbības jomu (visi nodokļu nolēmumi, nevis tikai pārrobežu), laikposmu, kurā to piemēro ar atpakaļejošu spēku (būtu jāapmainās ar nodokļu nolēmumiem, kuri joprojām ir spēkā), un informāciju, ko sniedz Komisijai, kurai vajadzētu būt piekļuvei nodokļu nolēmumiem;

| 105. | aicina dalībvalstis visos starptautiskajos forumos atbalstīt automātisko informācijas apmaiņu starp nodokļu pārvaldes iestādēm kā jaunu vispārējo standartu; īpaši aicina Komisiju, ESAO un G20 veicināt šādu informācijas apmaiņu, izmantojot visatbilstošākos un efektīvākos instrumentus integrējošā globālajā procesā; uzstāj, ka būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu, ka automātiska informācijas apmaiņa kļūst patiesi globāla un tādējādi efektīva, vienlaikus ievērojot konfidencialitātes prasības, proti, būtu jāatbalsta jaunattīstības valstu centieni pilnveidot savas spējas, lai tās varētu pilnībā piedalīties automātiskajā informācijas apmaiņā; uzsver, ka Eiropas Savienībā automātiska informācijas apmaiņa varētu notikt, izmantojot centrālu ES mēroga reģistru, kurš būtu pieejams Komisijai un kompetentajām valsts iestādēm; |
| --- | --- |

105.

aicina dalībvalstis visos starptautiskajos forumos atbalstīt automātisko informācijas apmaiņu starp nodokļu pārvaldes iestādēm kā jaunu vispārējo standartu; īpaši aicina Komisiju, ESAO un G20 veicināt šādu informācijas apmaiņu, izmantojot visatbilstošākos un efektīvākos instrumentus integrējošā globālajā procesā; uzstāj, ka būtu jāveic konkrēti pasākumi, lai nodrošinātu, ka automātiska informācijas apmaiņa kļūst patiesi globāla un tādējādi efektīva, vienlaikus ievērojot konfidencialitātes prasības, proti, būtu jāatbalsta jaunattīstības valstu centieni pilnveidot savas spējas, lai tās varētu pilnībā piedalīties automātiskajā informācijas apmaiņā; uzsver, ka Eiropas Savienībā automātiska informācijas apmaiņa varētu notikt, izmantojot centrālu ES mēroga reģistru, kurš būtu pieejams Komisijai un kompetentajām valsts iestādēm;

| 106. | aicina dalībvalstis rēķināties ar to, ka jebkādi nodokļu nolēmumi, īpaši gadījumos, kad tie ir saistīti ar transfertcenu noteikšanu, būtu jāsagatavo sadarbībā ar visām iesaistītajām valstīm, ka attiecīgās informācijas apmaiņai starp attiecīgajām valstīm būtu jānotiek automātiski, visaptveroši un bez kavēšanās un ka jebkāda valsts līmeņa darbība ar mērķi mazināt nodokļu apiešanu un novērst nodokļu bāzes samazināšanu ES, tostarp revīzijas, būtu jāveic kopīgi, pienācīgi ņemot vērā programmas “Fiscalis 2020” īstenošanā gūto pieredzi; atkārtoti pauž viedokli, ka par visu nolēmumu pamatelementiem, kas ietekmē citas dalībvalstis, ne tikai būtu jānotiek informācijas apmaiņai starp nodokļu pārvaldes iestādēm un Komisiju, bet tie arī būtu jāiekļauj pārskatos, kurus atsevišķi pa valstīm sniedz daudznacionālās korporācijas; |
| --- | --- |

106.

aicina dalībvalstis rēķināties ar to, ka jebkādi nodokļu nolēmumi, īpaši gadījumos, kad tie ir saistīti ar transfertcenu noteikšanu, būtu jāsagatavo sadarbībā ar visām iesaistītajām valstīm, ka attiecīgās informācijas apmaiņai starp attiecīgajām valstīm būtu jānotiek automātiski, visaptveroši un bez kavēšanās un ka jebkāda valsts līmeņa darbība ar mērķi mazināt nodokļu apiešanu un novērst nodokļu bāzes samazināšanu ES, tostarp revīzijas, būtu jāveic kopīgi, pienācīgi ņemot vērā programmas “Fiscalis 2020” īstenošanā gūto pieredzi; atkārtoti pauž viedokli, ka par visu nolēmumu pamatelementiem, kas ietekmē citas dalībvalstis, ne tikai būtu jānotiek informācijas apmaiņai starp nodokļu pārvaldes iestādēm un Komisiju, bet tie arī būtu jāiekļauj pārskatos, kurus atsevišķi pa valstīm sniedz daudznacionālās korporācijas;

| 107. | šajā sakarībā uzsver, ka citas dalībvalstis var ietekmēt ne tikai pārrobežu, bet arī iekšzemes nolēmumi, un tāpēc prasa automātisko informācijas apmaiņu attiecināt uz visiem nolēmumiem, ko izdevusi dalībvalsts valdība vai nodokļu iestāde vai jebkura tās teritoriāla vai administratīva struktūra vai kas izdoti to vārdā un kas direktīvas spēkā stāšanās dienā joprojām ir spēkā; stingri uzstāj uz to, ka ir būtiski, lai Komisija iesaistītos datu par nolēmumiem vākšanā un analīzē; |
| --- | --- |

107.

šajā sakarībā uzsver, ka citas dalībvalstis var ietekmēt ne tikai pārrobežu, bet arī iekšzemes nolēmumi, un tāpēc prasa automātisko informācijas apmaiņu attiecināt uz visiem nolēmumiem, ko izdevusi dalībvalsts valdība vai nodokļu iestāde vai jebkura tās teritoriāla vai administratīva struktūra vai kas izdoti to vārdā un kas direktīvas spēkā stāšanās dienā joprojām ir spēkā; stingri uzstāj uz to, ka ir būtiski, lai Komisija iesaistītos datu par nolēmumiem vākšanā un analīzē;

| 108. | turklāt prasa izstrādāt tādu satvaru, ar kura palīdzību varētu efektīvi kontrolēt automātiskās informācijas apmaiņas īstenošanu un savākt un publicēt statistiku par apmainīto informāciju, kā arī, konkrētāk, prasa Komisijai līdz 2016. gada 31. decembrim izveidot drošu centrālo direktoriju nolūkā sekmēt informācijas apmaiņu starp iesaistītajām nodokļu iestādēm; atgādina, ka, izveidojot sistēmu automātiskai informācijas apmaiņai par nodokļu nolēmumiem, tiks savākts ļoti daudz informācijas, tāpēc varētu būt grūti konstatēt patiesi problemātiskus gadījumus; uzsver, ka šī situācija papildus tam, ka 28 dalībvalstīs ir dažādas valodas un administratīvā prakse, rada nepieciešamību, lai Komisija un dalībvalstis rastu veidu, kā viedi, tostarp izmantojot informācijas tehnoloģiju, apstrādāt iegūtos datus, kuru ir daudz un kuri ir daudzveidīgi, lai automātisku informācijas apmaiņu Savienībā padarītu tiešām efektīvu un lietderīgu; |
| --- | --- |

108.

turklāt prasa izstrādāt tādu satvaru, ar kura palīdzību varētu efektīvi kontrolēt automātiskās informācijas apmaiņas īstenošanu un savākt un publicēt statistiku par apmainīto informāciju, kā arī, konkrētāk, prasa Komisijai līdz 2016. gada 31. decembrim izveidot drošu centrālo direktoriju nolūkā sekmēt informācijas apmaiņu starp iesaistītajām nodokļu iestādēm; atgādina, ka, izveidojot sistēmu automātiskai informācijas apmaiņai par nodokļu nolēmumiem, tiks savākts ļoti daudz informācijas, tāpēc varētu būt grūti konstatēt patiesi problemātiskus gadījumus; uzsver, ka šī situācija papildus tam, ka 28 dalībvalstīs ir dažādas valodas un administratīvā prakse, rada nepieciešamību, lai Komisija un dalībvalstis rastu veidu, kā viedi, tostarp izmantojot informācijas tehnoloģiju, apstrādāt iegūtos datus, kuru ir daudz un kuri ir daudzveidīgi, lai automātisku informācijas apmaiņu Savienībā padarītu tiešām efektīvu un lietderīgu;

| 109. | aicina Komisiju izpētīt, kā ilgtermiņā var izveidot ES mēroga verifikācijas sistēmu, ar kuras palīdzību Komisija rūpīgi pārbaudītu nodokļu nolēmumus, lai palielinātu sistēmas noteiktības, konsekvences, vienveidīguma un pārredzamības līmeni un pārbaudītu, vai tiem nav kaitējošas ietekmes uz citām dalībvalstīm; |
| --- | --- |

109.

aicina Komisiju izpētīt, kā ilgtermiņā var izveidot ES mēroga verifikācijas sistēmu, ar kuras palīdzību Komisija rūpīgi pārbaudītu nodokļu nolēmumus, lai palielinātu sistēmas noteiktības, konsekvences, vienveidīguma un pārredzamības līmeni un pārbaudītu, vai tiem nav kaitējošas ietekmes uz citām dalībvalstīm;

| 110. | uzsver, ka nolūkā nodrošināt pārredzamību pilsoņiem Komisijai būtu jāpublicē ikgadējs ziņojums, kurā apkopoti svarīgākie gadījumi, kas iekļauti drošā centrālajā direktorijā, un ka, šādi rīkojoties, Komisijai būtu jāņem vērā konfidencialitātes noteikumi, kas paredzēti Savstarpējās palīdzības direktīvā; |
| --- | --- |

110.

uzsver, ka nolūkā nodrošināt pārredzamību pilsoņiem Komisijai būtu jāpublicē ikgadējs ziņojums, kurā apkopoti svarīgākie gadījumi, kas iekļauti drošā centrālajā direktorijā, un ka, šādi rīkojoties, Komisijai būtu jāņem vērā konfidencialitātes noteikumi, kas paredzēti Savstarpējās palīdzības direktīvā;

| 111. | aicina Komisiju apsvērt iespēju ES līmenī noteikt kopēju satvaru nodokļu nolēmumiem, tostarp kopējus kritērijus, konkrētāk:






  — | prasību nolēmumus sagatavot, pamatojoties uz visaptverošu seku analīzi, tostarp nodokļu nolēmumu ietekmi uz citu valstu nodokļu bāzēm, un iesaistot visas attiecīgās personas un valstis; |
| --- | --- | --- |

111.

aicina Komisiju apsvērt iespēju ES līmenī noteikt kopēju satvaru nodokļu nolēmumiem, tostarp kopējus kritērijus, konkrētāk:

—

prasību nolēmumus sagatavot, pamatojoties uz visaptverošu seku analīzi, tostarp nodokļu nolēmumu ietekmi uz citu valstu nodokļu bāzēm, un iesaistot visas attiecīgās personas un valstis;

| — | to publisku atklāšanu vai nu pilnā, vai vienkāršotā veidā, taču pilnībā ievērojot konfidencialitātes prasības; |
| --- | --- |

—

to publisku atklāšanu vai nu pilnā, vai vienkāršotā veidā, taču pilnībā ievērojot konfidencialitātes prasības;

| — | pienākumu publicēt nodokļu nolēmumu piešķiršanas, atteikšanas un atsaukšanas kritērijus; |
| --- | --- |

—

pienākumu publicēt nodokļu nolēmumu piešķiršanas, atteikšanas un atsaukšanas kritērijus;

| — | vienlīdzīgas attieksmes un pieejamības nodrošināšanu visiem nodokļu maksātājiem; |
| --- | --- |

—

vienlīdzīgas attieksmes un pieejamības nodrošināšanu visiem nodokļu maksātājiem;

| — | rīcības brīvības nepieļaušanu un pilnīgu atbilstību pamatā esošajiem noteikumiem nodokļu jomā; |
| --- | --- |

—

rīcības brīvības nepieļaušanu un pilnīgu atbilstību pamatā esošajiem noteikumiem nodokļu jomā;

| 112. | prasa Komisijai noteikt kopīgas ES pamatnostādnes par to, kā piemērot ESAO nesaistītu pušu darījuma principu, kura mērķis ir saskaņot ES dalībvalstu praksi attiecībā uz transfertcenu noteikšanu tādā veidā, ka, sagatavojot transfertcenu nolīgumus, valstu pārvaldes iestādes spēj salīdzināt līdzīgus uzņēmumus un ne tikai līdzīgus darījumus; |
| --- | --- |

112.

prasa Komisijai noteikt kopīgas ES pamatnostādnes par to, kā piemērot ESAO nesaistītu pušu darījuma principu, kura mērķis ir saskaņot ES dalībvalstu praksi attiecībā uz transfertcenu noteikšanu tādā veidā, ka, sagatavojot transfertcenu nolīgumus, valstu pārvaldes iestādes spēj salīdzināt līdzīgus uzņēmumus un ne tikai līdzīgus darījumus;

| 113. | uzskata, ka taisnīgā un efektīvā nodokļu sistēmā vajadzīgs atbilstošs pārredzamības un konfidencialitātes līmenis; tādēļ ir pārliecināts, ka dalībvalstu nodokļu pārvaldes iestādēm un attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt pieejamai informācijai par jebkura juridiskā instrumenta un/vai nodokļu nolēmuma tiešajiem labuma guvējiem; |
| --- | --- |

113.

uzskata, ka taisnīgā un efektīvā nodokļu sistēmā vajadzīgs atbilstošs pārredzamības un konfidencialitātes līmenis; tādēļ ir pārliecināts, ka dalībvalstu nodokļu pārvaldes iestādēm un attiecīgā gadījumā Komisijai vajadzētu būt pieejamai informācijai par jebkura juridiskā instrumenta un/vai nodokļu nolēmuma tiešajiem labuma guvējiem;

| 114. | aicina Komisiju izmantot cita starpā Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, — kurā jēdziens “nodokļu noziegumi” ir iekļauti jēdziena “noziedzīga darbība” plašajā definīcijā —, lai konstatētu atsevišķu juridisko instrumentu tiešos labuma guvējus; |
| --- | --- |

114.

aicina Komisiju izmantot cita starpā Direktīvu (ES) 2015/849 par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai, — kurā jēdziens “nodokļu noziegumi” ir iekļauti jēdziena “noziedzīga darbība” plašajā definīcijā —, lai konstatētu atsevišķu juridisko instrumentu tiešos labuma guvējus;

| 115. | aicina Komisiju izveidot tās iekšienē centrālu publisku reģistru par visiem likumīgajiem uzņēmumu ienākuma nodokļa atbrīvojumiem, atskaitījumiem un atlaidēm kopā ar kvantitatīvu budžeta ietekmes novērtējumu par katru dalībvalsti; |
| --- | --- |

115.

aicina Komisiju izveidot tās iekšienē centrālu publisku reģistru par visiem likumīgajiem uzņēmumu ienākuma nodokļa atbrīvojumiem, atskaitījumiem un atlaidēm kopā ar kvantitatīvu budžeta ietekmes novērtējumu par katru dalībvalsti;

Kopējā konsolidētā uzņēmumu ienākuma nodokļa bāze (KKUINB)

| 116. | atzinīgi vērtē rīcības plānu, ko Komisija ierosināja 2015. gada 17. jūnijā, lai novērstu nodokļu apiešanu un veicinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa taisnīgu un efektīvu uzlikšanu Eiropas Savienībā; aicina Komisiju paātrināt to tiesību aktu grozījumu iesniegšanu, kuri nepieciešami, lai ES mērogā ātri ieviestu obligātu kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), kas atrisinātu ne tikai preferenciālo režīmu un dalībvalstu nodokļu sistēmu neatbilstības jautājumu, bet arī lielāko daļu jautājumu, kuri saistīti ar nodokļu bāzes samazināšanos Eiropas līmenī (īpaši transfertcenu noteikšanas jautājumus); aicina Komisiju nekavējoties atsākt 2011. gadā beigto darbu pie priekšlikuma Padomes direktīvai, ar ko izveido KKUINB, ņemot vērā Parlamenta nostāju šajā jautājumā un jaunus faktorus, kuri ir parādījušies kopš tā laika, un ietverot jaunākos secinājumus, kas gūti ESAO veiktajā darba, īpaši standartus, kas izriet no rīcības plāna par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), lai 2016. gadā varētu sagatavot konsolidētu tekstu; |
| --- | --- |

116.

atzinīgi vērtē rīcības plānu, ko Komisija ierosināja 2015. gada 17. jūnijā, lai novērstu nodokļu apiešanu un veicinātu uzņēmumu ienākuma nodokļa taisnīgu un efektīvu uzlikšanu Eiropas Savienībā; aicina Komisiju paātrināt to tiesību aktu grozījumu iesniegšanu, kuri nepieciešami, lai ES mērogā ātri ieviestu obligātu kopējo konsolidēto uzņēmumu ienākuma nodokļa bāzi (KKUINB), kas atrisinātu ne tikai preferenciālo režīmu un dalībvalstu nodokļu sistēmu neatbilstības jautājumu, bet arī lielāko daļu jautājumu, kuri saistīti ar nodokļu bāzes samazināšanos Eiropas līmenī (īpaši transfertcenu noteikšanas jautājumus); aicina Komisiju nekavējoties atsākt 2011. gadā beigto darbu pie priekšlikuma Padomes direktīvai, ar ko izveido KKUINB, ņemot vērā Parlamenta nostāju šajā jautājumā un jaunus faktorus, kuri ir parādījušies kopš tā laika, un ietverot jaunākos secinājumus, kas gūti ESAO veiktajā darba, īpaši standartus, kas izriet no rīcības plāna par nodokļu bāzes samazināšanu un peļņas novirzīšanu (BEPS), lai 2016. gadā varētu sagatavot konsolidētu tekstu;

| 117. | aicina Komisiju savos priekšlikumos iekļaut noteikumus, kuru mērķis ir skaidrot pētniecībā un izstrādē veikto investīciju un pastāvīgās darījumdabības vietas definīciju saskaņā ar ekonomisko būtību, aptverot arī digitālo ekonomiku; norāda uz pētniecībā un izstrādē veikto investīciju nozīmīgumu un nepieciešamību atvieglot, nevis kavēt, investēšanu digitālajā ekonomikā un tās izaugsmi, nodrošinot ES ekonomikai, kas sāk attīstīties šajā sektorā, spēju konkurēt ar citiem šī sektora dalībniekiem ASV un citās valstīs; uzsver, ka esošie pierādījumi liecina, ka patentiem labvēlīgāki nodokļu režīmi nepalīdz stimulēt inovāciju un var radīt ievērojamu nodokļu bāzes samazināšanos, jo peļņa tiek novirzīta; vienlaikus uzsver, ka līdz minimumam ir jāsamazina šādu sistēmu ļaunprātīga izmantošana un ka to var panākt, dalībvalstīm koordinējot savu darbību un nosakot kopējus standartus un definīcijas attiecībā uz to, ko var uzskatīt par pētniecības un izstrādes veicināšanu un ko ne; uzsver, ka ar BEPS iniciatīvā ieteikto tā saukto saiknes pieeju patentiem labvēlīgiem nodokļu režīmiem nepietiks, lai pietiekami mazinātu problēmas, kas saistītas ar patentiem labvēlīgākiem nodokļu režīmiem; |
| --- | --- |

117.

aicina Komisiju savos priekšlikumos iekļaut noteikumus, kuru mērķis ir skaidrot pētniecībā un izstrādē veikto investīciju un pastāvīgās darījumdabības vietas definīciju saskaņā ar ekonomisko būtību, aptverot arī digitālo ekonomiku; norāda uz pētniecībā un izstrādē veikto investīciju nozīmīgumu un nepieciešamību atvieglot, nevis kavēt, investēšanu digitālajā ekonomikā un tās izaugsmi, nodrošinot ES ekonomikai, kas sāk attīstīties šajā sektorā, spēju konkurēt ar citiem šī sektora dalībniekiem ASV un citās valstīs; uzsver, ka esošie pierādījumi liecina, ka patentiem labvēlīgāki nodokļu režīmi nepalīdz stimulēt inovāciju un var radīt ievērojamu nodokļu bāzes samazināšanos, jo peļņa tiek novirzīta; vienlaikus uzsver, ka līdz minimumam ir jāsamazina šādu sistēmu ļaunprātīga izmantošana un ka to var panākt, dalībvalstīm koordinējot savu darbību un nosakot kopējus standartus un definīcijas attiecībā uz to, ko var uzskatīt par pētniecības un izstrādes veicināšanu un ko ne; uzsver, ka ar BEPS iniciatīvā ieteikto tā saukto saiknes pieeju patentiem labvēlīgiem nodokļu režīmiem nepietiks, lai pietiekami mazinātu problēmas, kas saistītas ar patentiem labvēlīgākiem nodokļu režīmiem;

| 118. | uzsver — lai atjaunotu saikni starp nodokļu uzlikšanu un ekonomisko būtību un nodrošinātu, ka nodokļus maksā valstīs, kurās notiek faktiskā saimnieciskā darbība un vērtības radīšana, kā arī lai novērstu pastāvošo neatbilstību, sadalījuma formulā vajadzētu izmantot nozaru nošķiršanu, lai ņemtu vērā to specifiskās iezīmes, īpaši attiecībā uz digitālajiem uzņēmumiem, jo digitālajā ekonomikā nodokļu iestādēm ir grūtāk konstatēt, kur vērtība ir radīta; aicina Komisiju rūpīgi apsvērt Parlamenta nostāju attiecībā uz KKUINB un pieņemt sadalījuma formulu, kas atspoguļo uzņēmumu faktiskās saimnieciskās darbības; aicina Komisiju turpināt darbu pie konkrētiem šī sadales mehānisma izstrādes variantiem, īpaši lai paredzētu ikvienas dalībvalsts nodokļu ieņēmumu ietekmi uz katru nozari saskaņā ar valsts ekonomikas struktūru; turklāt uzsver, ka KKUINB ir noderīgs līdzeklis BEPS apkarošanai un Eiropas pievienotās vērtības radīšanai neatkarīgi no tā, vai nodokļu ieņēmumi tiek daļēji izmantoti kā jauns ES pašu resursu veids; |
| --- | --- |

118.

uzsver — lai atjaunotu saikni starp nodokļu uzlikšanu un ekonomisko būtību un nodrošinātu, ka nodokļus maksā valstīs, kurās notiek faktiskā saimnieciskā darbība un vērtības radīšana, kā arī lai novērstu pastāvošo neatbilstību, sadalījuma formulā vajadzētu izmantot nozaru nošķiršanu, lai ņemtu vērā to specifiskās iezīmes, īpaši attiecībā uz digitālajiem uzņēmumiem, jo digitālajā ekonomikā nodokļu iestādēm ir grūtāk konstatēt, kur vērtība ir radīta; aicina Komisiju rūpīgi apsvērt Parlamenta nostāju attiecībā uz KKUINB un pieņemt sadalījuma formulu, kas atspoguļo uzņēmumu faktiskās saimnieciskās darbības; aicina Komisiju turpināt darbu pie konkrētiem šī sadales mehānisma izstrādes variantiem, īpaši lai paredzētu ikvienas dalībvalsts nodokļu ieņēmumu ietekmi uz katru nozari saskaņā ar valsts ekonomikas struktūru; turklāt uzsver, ka KKUINB ir noderīgs līdzeklis BEPS apkarošanai un Eiropas pievienotās vērtības radīšanai neatkarīgi no tā, vai nodokļu ieņēmumi tiek daļēji izmantoti kā jauns ES pašu resursu veids;

| 119. | stingri atbalsta pēc iespējas drīzāku pilnas KKUINB ieviešanu, atbalsta Komisijas pieeju, kas kā pirmo pasākumu 2015. gada jūnija rīcības plānā paredz vienkāršas (bez konsolidācijas) KUINB ieviešanu, taču norāda, ka tā atstās neatrisinātus vairākus jautājumus, īpaši uzņēmumiem, kas darbojas vienotajā tirgū, jo KUINB neparedz zaudējumu kompensēšanu ar konsolidācijas palīdzību un nenovērš ar transfertcenu noteikšanu — kas ir viens no galvenajiem daudznacionālo korporāciju izmantotajiem nodokļu apiešanas instrumentiem — saistīto birokrātiju un neskaidrību, kā arī faktiski neizbeidz nodokļu bāzes pārvirzi Savienībā; tādēļ mudina Komisiju noteikt konkrētu un īsu termiņu, kurā KKUINB iniciatīvā jāiekļauj “konsolidācijas elements”; aicina Komisiju atturēties no jebkādas šī pasākuma ietekmes papildu izvērtēšanas, jo tas ir iekļauts ES darba kārtībā jau gadu desmitiem ilgi, ir bijis plaša sagatavošanās darba temats un kopš tā oficiālās iesniegšanas 2011. gadā joprojām atrodas Padomē; |
| --- | --- |

119.

stingri atbalsta pēc iespējas drīzāku pilnas KKUINB ieviešanu, atbalsta Komisijas pieeju, kas kā pirmo pasākumu 2015. gada jūnija rīcības plānā paredz vienkāršas (bez konsolidācijas) KUINB ieviešanu, taču norāda, ka tā atstās neatrisinātus vairākus jautājumus, īpaši uzņēmumiem, kas darbojas vienotajā tirgū, jo KUINB neparedz zaudējumu kompensēšanu ar konsolidācijas palīdzību un nenovērš ar transfertcenu noteikšanu — kas ir viens no galvenajiem daudznacionālo korporāciju izmantotajiem nodokļu apiešanas instrumentiem — saistīto birokrātiju un neskaidrību, kā arī faktiski neizbeidz nodokļu bāzes pārvirzi Savienībā; tādēļ mudina Komisiju noteikt konkrētu un īsu termiņu, kurā KKUINB iniciatīvā jāiekļauj “konsolidācijas elements”; aicina Komisiju atturēties no jebkādas šī pasākuma ietekmes papildu izvērtēšanas, jo tas ir iekļauts ES darba kārtībā jau gadu desmitiem ilgi, ir bijis plaša sagatavošanās darba temats un kopš tā oficiālās iesniegšanas 2011. gadā joprojām atrodas Padomē;

| 120. | kamēr ES līmenī nav pieņemta un pilnībā īstenota pilna KKUINB, aicina Komisiju nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu efektīvu nodokļu uzlikšanu, mazinātu peļņas novirzīšanu (galvenokārt ar transfertcenu noteikšanas palīdzību), kamēr nav veikta konsolidācija, sagatavotu pagaidu režīmu, kurš paredzētu kompensēt pārrobežu peļņu un zaudējumus un kurš būtu pagaidu rakstura un ar pietiekamām garantijām, ka tas neradīs turpmāku iespēju agresīvai nodokļu plānošanai, un visās attiecīgajās direktīvās iekļaut arī atbilstošus un efektīvus noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu; aicina Komisiju pārbaudīt, vai spēkā esošās direktīvas un direktīvu projekti nodokļu un uzņēmējdarbības tiesību jomā ir piemēroti, lai varētu panākt efektīvu nodokļu uzlikšanu; aicina Padomi sagatavoties minēto noteikumu ātrai pieņemšanai; uzsver — lai sasniegtu vienu no tās mērķiem, proti, samazināt birokrātiju, kopējas konsolidētās nodokļa bāzes piemērošana būtu jāapvieno ar kopēju uzskaites noteikumu īstenošanu un administratīvās prakses atbilstošu saskaņošanu nodokļu jomā; |
| --- | --- |

120.

kamēr ES līmenī nav pieņemta un pilnībā īstenota pilna KKUINB, aicina Komisiju nekavējoties rīkoties, lai nodrošinātu efektīvu nodokļu uzlikšanu, mazinātu peļņas novirzīšanu (galvenokārt ar transfertcenu noteikšanas palīdzību), kamēr nav veikta konsolidācija, sagatavotu pagaidu režīmu, kurš paredzētu kompensēt pārrobežu peļņu un zaudējumus un kurš būtu pagaidu rakstura un ar pietiekamām garantijām, ka tas neradīs turpmāku iespēju agresīvai nodokļu plānošanai, un visās attiecīgajās direktīvās iekļaut arī atbilstošus un efektīvus noteikumus par ļaunprātīgas izmantošanas novēršanu; aicina Komisiju pārbaudīt, vai spēkā esošās direktīvas un direktīvu projekti nodokļu un uzņēmējdarbības tiesību jomā ir piemēroti, lai varētu panākt efektīvu nodokļu uzlikšanu; aicina Padomi sagatavoties minēto noteikumu ātrai pieņemšanai; uzsver — lai sasniegtu vienu no tās mērķiem, proti, samazināt birokrātiju, kopējas konsolidētās nodokļa bāzes piemērošana būtu jāapvieno ar kopēju uzskaites noteikumu īstenošanu un administratīvās prakses atbilstošu saskaņošanu nodokļu jomā;

| 121. | aicina Komisiju sagatavot skaidrus tiesību aktus par ekonomiskās būtības, vērtības radīšanas un pastāvīgās darījumdarbības vietas definēšanu, lai it īpaši risinātu pastkastītes uzņēmumu jautājumu un attiecībā uz pētniecību un izstrādi izstrādātu tādus ES kritērijus un tiesību aktus, kas būtu savienojami ar ESAO darbu šajā jomā, bet neaprobežotos ar to, jo dalībvalstis pašlaik pārstrādā savu stratēģiju šajā jomā, bieži vien vienlaikus pārskatot arī subsīdijas; uzsver, ka šādos tiesību aktos būtu skaidri jānorāda, ka jāpastāv tiešai saiknei starp preferenciāliem režīmiem, ko piešķir nodokļu pārvaldes iestāde, un pamatā esošajām pētniecības un izstrādes darbībām; aicina Komisiju pārskatīt ES tiesību aktus par kontrolētajām ārvalstu sabiedrībām un to piemērošanu saskaņā ar Eiropas Tiesas spriedumu Cadbury Schweppes lietā (C-196/04), lai nodrošinātu to, ka kontrolēti ārvalstu uzņēmumi tiek pilnībā izmantoti arī situācijas, kas neattiecas tikai uz pilnībā fiktīvu kārtību, nolūkā novērst nodokļu pilnīgas neuzlikšanas gadījumus; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par to, kā saskaņot noteikumus par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

121.

aicina Komisiju sagatavot skaidrus tiesību aktus par ekonomiskās būtības, vērtības radīšanas un pastāvīgās darījumdarbības vietas definēšanu, lai it īpaši risinātu pastkastītes uzņēmumu jautājumu un attiecībā uz pētniecību un izstrādi izstrādātu tādus ES kritērijus un tiesību aktus, kas būtu savienojami ar ESAO darbu šajā jomā, bet neaprobežotos ar to, jo dalībvalstis pašlaik pārstrādā savu stratēģiju šajā jomā, bieži vien vienlaikus pārskatot arī subsīdijas; uzsver, ka šādos tiesību aktos būtu skaidri jānorāda, ka jāpastāv tiešai saiknei starp preferenciāliem režīmiem, ko piešķir nodokļu pārvaldes iestāde, un pamatā esošajām pētniecības un izstrādes darbībām; aicina Komisiju pārskatīt ES tiesību aktus par kontrolētajām ārvalstu sabiedrībām un to piemērošanu saskaņā ar Eiropas Tiesas spriedumu Cadbury Schweppes lietā (C-196/04), lai nodrošinātu to, ka kontrolēti ārvalstu uzņēmumi tiek pilnībā izmantoti arī situācijas, kas neattiecas tikai uz pilnībā fiktīvu kārtību, nolūkā novērst nodokļu pilnīgas neuzlikšanas gadījumus; aicina Komisiju iesniegt priekšlikumus par to, kā saskaņot noteikumus par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem Eiropas Savienībā;

| 122. | tā kā nav nevienas vispārēji pieņemtas definīcijas, aicina Komisiju arī veikt turpmākas analīzes un pētījumus, lai definētu agresīvu nodokļu plānošanu un kaitējošus nodokļu prakses veidus, it īpaši par dubultās nodokļu neuzlikšanas nolīgumu pārkāpumiem un savstarpēji neatbilstīgiem hibrīdrežīmiem, ņemot vērā dažādo negatīvo ietekmi, ko tie var atstāt uz sabiedrību, nodrošināt to uzraudzību un precīzāk identificēt nodokļu apiešanas ietekmi Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju arī izstrādāt metodiku, kā novērtēt nodokļu iztrūkumu, kas rodas saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, kā tā paziņojusi savā 2015. gada marta priekšlikumā, kā arī nodrošināt, ka šāda novērtēšana notiek regulāri, lai pārraudzītu panākumus, un izstrādāt atbilstošus politiskos atbildes pasākumus; prasa Komisijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai noskaidrotu visu dalībvalstu atkarīgo jurisdikciju precīzu statusu un līdzekļus, ar kuru palīdzību varētu mainīt to praksi, lai novērstu nodokļu bāzes samazināšanos ES; |
| --- | --- |

122.

tā kā nav nevienas vispārēji pieņemtas definīcijas, aicina Komisiju arī veikt turpmākas analīzes un pētījumus, lai definētu agresīvu nodokļu plānošanu un kaitējošus nodokļu prakses veidus, it īpaši par dubultās nodokļu neuzlikšanas nolīgumu pārkāpumiem un savstarpēji neatbilstīgiem hibrīdrežīmiem, ņemot vērā dažādo negatīvo ietekmi, ko tie var atstāt uz sabiedrību, nodrošināt to uzraudzību un precīzāk identificēt nodokļu apiešanas ietekmi Eiropas Savienībā un jaunattīstības valstīs; aicina Komisiju arī izstrādāt metodiku, kā novērtēt nodokļu iztrūkumu, kas rodas saistībā ar izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu apiešanu, kā tā paziņojusi savā 2015. gada marta priekšlikumā, kā arī nodrošināt, ka šāda novērtēšana notiek regulāri, lai pārraudzītu panākumus, un izstrādāt atbilstošus politiskos atbildes pasākumus; prasa Komisijai veikt nepieciešamos pasākumus, lai noskaidrotu visu dalībvalstu atkarīgo jurisdikciju precīzu statusu un līdzekļus, ar kuru palīdzību varētu mainīt to praksi, lai novērstu nodokļu bāzes samazināšanos ES;

| 123. | atgādina, ka notiek ne tikai krāpšanās ar uzņēmumu ienākuma nodokļiem, bet arī ievērojama krāpšanās ar pārrobežu PVN — nodokli, kuram ir būtiska nozīme visām valsts kasēm; aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, lai šo problēmu risinātu, tostarp lai panāktu labāku koordināciju šajā jautājumā starp valstu nodokļu iestādēm; |
| --- | --- |

123.

atgādina, ka notiek ne tikai krāpšanās ar uzņēmumu ienākuma nodokļiem, bet arī ievērojama krāpšanās ar pārrobežu PVN — nodokli, kuram ir būtiska nozīme visām valsts kasēm; aicina Komisiju izstrādāt pasākumus, lai šo problēmu risinātu, tostarp lai panāktu labāku koordināciju šajā jautājumā starp valstu nodokļu iestādēm;

Rīcības kodekss attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem

| 124. | prasa steidzami pārstrādāt Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem un pārveidot par tā izpildi atbildīgo darba grupu, ņemot vērā to, ka tās vērtība līdz šim ir izrādījusies apšaubāma, gan lai likvidētu reālus šķēršļus, kas pašlaik traucē efektīvi novērst kaitējošu nodokļu praksi, gan lai palīdzētu panākt ES mēroga koordināciju un sadarbību nodokļu politikas jautājumos; |
| --- | --- |

124.

prasa steidzami pārstrādāt Rīcības kodeksu attiecībā uz uzņēmējdarbības nodokļiem un pārveidot par tā izpildi atbildīgo darba grupu, ņemot vērā to, ka tās vērtība līdz šim ir izrādījusies apšaubāma, gan lai likvidētu reālus šķēršļus, kas pašlaik traucē efektīvi novērst kaitējošu nodokļu praksi, gan lai palīdzētu panākt ES mēroga koordināciju un sadarbību nodokļu politikas jautājumos;

| 125. | aicina dalībvalstis, ievērojot labas sadarbības principu, atbalstīt priekšlikumus, kas iekļauti Komisijas 2015. gada 17. jūnija rīcības plānā taisnīgas un efektīvas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas nodrošināšanai ES; uzskata, ka lielāka pārredzamība un pārskatatbildība vairotu Grupas leģitimitāti; tādēļ iestājas par Grupas pārvaldības un pilnvaru pārveidošanu, tostarp ieceļot pastāvīgu politiski atbildīgu priekšsēdētāju, uzlabojot Grupas darba metodes, iekļaujot tajās iespējamu izpildes nodrošināšanas mehānismu, nodrošinot, ka Grupā regulāri piedalās finanšu ministri vai vecākās amatpersonas, lai palielinātu tās pamanāmību, un veicot intensīvāku informācijas apmaiņu Grupas iekšienē, lai efektīvi risinātu ar BEPS saistītos jautājumus; prasa arī atjaunināt un paplašināt Rīcības kodeksā izklāstītos kritērijus, lai aptvertu jaunus kaitējošas nodokļu prakses veidus, tostarp trešās valstīs; aicina Grupas priekšsēdētāju un Padomi regulāri ziņot kompetentajai Parlamenta komitejai par Grupas darbību un apmainīties ar viedokļiem, īpaši par tās pusgada ziņojumu iesniegšanu ECOFIN padomei; |
| --- | --- |

125.

aicina dalībvalstis, ievērojot labas sadarbības principu, atbalstīt priekšlikumus, kas iekļauti Komisijas 2015. gada 17. jūnija rīcības plānā taisnīgas un efektīvas uzņēmumu ienākuma nodokļa sistēmas nodrošināšanai ES; uzskata, ka lielāka pārredzamība un pārskatatbildība vairotu Grupas leģitimitāti; tādēļ iestājas par Grupas pārvaldības un pilnvaru pārveidošanu, tostarp ieceļot pastāvīgu politiski atbildīgu priekšsēdētāju, uzlabojot Grupas darba metodes, iekļaujot tajās iespējamu izpildes nodrošināšanas mehānismu, nodrošinot, ka Grupā regulāri piedalās finanšu ministri vai vecākās amatpersonas, lai palielinātu tās pamanāmību, un veicot intensīvāku informācijas apmaiņu Grupas iekšienē, lai efektīvi risinātu ar BEPS saistītos jautājumus; prasa arī atjaunināt un paplašināt Rīcības kodeksā izklāstītos kritērijus, lai aptvertu jaunus kaitējošas nodokļu prakses veidus, tostarp trešās valstīs; aicina Grupas priekšsēdētāju un Padomi regulāri ziņot kompetentajai Parlamenta komitejai par Grupas darbību un apmainīties ar viedokļiem, īpaši par tās pusgada ziņojumu iesniegšanu ECOFIN padomei;

| 126. | plašākā kontekstā aicina Padomi atbalstīt patiesas demokrātiskās kontroles veicināšanu pārrobežu nodokļu jautājumos ES līmenī atbilstoši tam, kas jau ir ieviests citās jomās, kurās dalībvalstīm vai citām neatkarīgām iestādēm, piemēram, Eiropas Centrālajai bankai un vienotā uzraudzības mehānisma valdei, ir ekskluzīva kompetence; aicina Padomi un dalībvalstis apsvērt iespēju izveidot augsta līmeņa darba grupu nodokļu politikas jautājumos, kā to ierosināja arī Komisijas priekšsēdētājs; uzsver, ka šādā nodokļu komitejā, kas atskaitītos Parlamentam, pēc Ekonomikas un finanšu komitejas parauga būtu Padomes un Komisijas pārstāvji, kā arī neatkarīgi eksperti un tā vispārīgāk pārraudzītu leģislatīvo un neleģislatīvo nodokļu politiku un ziņotu ECOFIN padomei; prasa, lai Parlamentam tiktu piešķirtas iniciatīvas tiesības ierosināt izskatīt Rīcības kodeksa jautājumu grupā jebkuru valsts pasākumu, kuru Parlaments uzskata par tādu, kas atbilst Rīcības kodeksā iekļautajiem kaitējošas nodokļu konkurences kritērijiem; |
| --- | --- |

126.

plašākā kontekstā aicina Padomi atbalstīt patiesas demokrātiskās kontroles veicināšanu pārrobežu nodokļu jautājumos ES līmenī atbilstoši tam, kas jau ir ieviests citās jomās, kurās dalībvalstīm vai citām neatkarīgām iestādēm, piemēram, Eiropas Centrālajai bankai un vienotā uzraudzības mehānisma valdei, ir ekskluzīva kompetence; aicina Padomi un dalībvalstis apsvērt iespēju izveidot augsta līmeņa darba grupu nodokļu politikas jautājumos, kā to ierosināja arī Komisijas priekšsēdētājs; uzsver, ka šādā nodokļu komitejā, kas atskaitītos Parlamentam, pēc Ekonomikas un finanšu komitejas parauga būtu Padomes un Komisijas pārstāvji, kā arī neatkarīgi eksperti un tā vispārīgāk pārraudzītu leģislatīvo un neleģislatīvo nodokļu politiku un ziņotu ECOFIN padomei; prasa, lai Parlamentam tiktu piešķirtas iniciatīvas tiesības ierosināt izskatīt Rīcības kodeksa jautājumu grupā jebkuru valsts pasākumu, kuru Parlaments uzskata par tādu, kas atbilst Rīcības kodeksā iekļautajiem kaitējošas nodokļu konkurences kritērijiem;

| 127. | aicina Komisiju otro reizi atjaunināt Simmons & Simmons 1999. gada ziņojumu par administratīvo praksi, kas minēts Rīcības kodeksa grupas 1999. gada Primarolo ziņojuma 26. punktā (SN 4901/99), |
| --- | --- |

127.

aicina Komisiju otro reizi atjaunināt Simmons & Simmons 1999. gada ziņojumu par administratīvo praksi, kas minēts Rīcības kodeksa grupas 1999. gada Primarolo ziņojuma 26. punktā (SN 4901/99),

| 128. | mudina Padomi un dalībvalstis, pienācīgi ievērojot Līgumus un dalībvalstu kompetenci tiešo nodokļu jautājumos, uzlabot Grupas pārredzamību, pārskatatbildību un uzraudzības darbu un aicina Komisiju ierosināt pamatregulējumu saskaņā ar Kopienas metodi; uzskata, ka ir svarīgi plašākai sabiedrībai sniegt vairāk informācijas par Grupas darbu; |
| --- | --- |

128.

mudina Padomi un dalībvalstis, pienācīgi ievērojot Līgumus un dalībvalstu kompetenci tiešo nodokļu jautājumos, uzlabot Grupas pārredzamību, pārskatatbildību un uzraudzības darbu un aicina Komisiju ierosināt pamatregulējumu saskaņā ar Kopienas metodi; uzskata, ka ir svarīgi plašākai sabiedrībai sniegt vairāk informācijas par Grupas darbu;

| 129. | aicina Komisiju pilnībā īstenot ES Ombuda ieteikumus par ekspertu grupu sastāvu un pieņemt ceļvedi, lai nodrošinātu, ka ekspertu grupas sastāvs ir līdzsvarots; uzstāj, ka, strādājot pie šī mērķa īstenošanas, būtu nekavējoties jāsāk reformēt pašreizējo struktūru un sastāvu; uzsver, ka šādu reformu rezultātā likumdošanas procesa vajadzībām netrūktu tehnisku zināšanu, jo tās varētu iegūt, izmantojot sabiedriskās apspriešanas vai publiskas ekspertu uzklausīšanas, kurās varētu piedalīties visu interešu pārstāvji; aicina Komisiju pieņemt skaidru interešu konflikta definīciju un stabilas politikas nostādnes, lai pieļautu, ka tie, kuri riskē nonāk šādos interešu konfliktos, kā arī tādu organizāciju pārstāvji, kuras ir notiesātas par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai jebkādu citu kriminālpārkāpumu, ir jebkādas ekspertu vai padomdevēju struktūras aktīvi locekļi; |
| --- | --- |

129.

aicina Komisiju pilnībā īstenot ES Ombuda ieteikumus par ekspertu grupu sastāvu un pieņemt ceļvedi, lai nodrošinātu, ka ekspertu grupas sastāvs ir līdzsvarots; uzstāj, ka, strādājot pie šī mērķa īstenošanas, būtu nekavējoties jāsāk reformēt pašreizējo struktūru un sastāvu; uzsver, ka šādu reformu rezultātā likumdošanas procesa vajadzībām netrūktu tehnisku zināšanu, jo tās varētu iegūt, izmantojot sabiedriskās apspriešanas vai publiskas ekspertu uzklausīšanas, kurās varētu piedalīties visu interešu pārstāvji; aicina Komisiju pieņemt skaidru interešu konflikta definīciju un stabilas politikas nostādnes, lai pieļautu, ka tie, kuri riskē nonāk šādos interešu konfliktos, kā arī tādu organizāciju pārstāvji, kuras ir notiesātas par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai jebkādu citu kriminālpārkāpumu, ir jebkādas ekspertu vai padomdevēju struktūras aktīvi locekļi;

Valsts atbalsts

| 130. | ļoti atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas kā kompetentās konkurences iestādes vadošo lomu pašlaik notiekošajā izmeklēšanā par piešķirto valsts atbalstu, kas saistīts ar nodokļu nolēmumiem; uzskata par nepieņemamu, ka vairākas dalībvalstis patur slepenībā projektus, kas ir saņēmuši valsts atbalstu, un ka šāda prakse atkārtojas; mudina Komisiju pilnībā izmantot ES konkurences noteikumos paredzētās pilnvaras, lai risinātu ar kaitējošu nodokļu praksi saistītos jautājumus un piemērotu sankcijas dalībvalstīm un uzņēmumiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie ir bijuši iesaistīti šādā praksē; uzsver, ka Komisijai ir jāpiešķir vairāk resursu — gan finansējuma, gan personāla ziņā —, lai uzlabotu tās spēju vienlaikus veikt visas vajadzīgās fiskālā valsts atbalsta izmeklēšanas; uzsver, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāsadarbojas izmeklēšanās un jāatbild uz Komisijas informācijas pieprasījumiem; |
| --- | --- |

130.

ļoti atzinīgi vērtē un atbalsta Komisijas kā kompetentās konkurences iestādes vadošo lomu pašlaik notiekošajā izmeklēšanā par piešķirto valsts atbalstu, kas saistīts ar nodokļu nolēmumiem; uzskata par nepieņemamu, ka vairākas dalībvalstis patur slepenībā projektus, kas ir saņēmuši valsts atbalstu, un ka šāda prakse atkārtojas; mudina Komisiju pilnībā izmantot ES konkurences noteikumos paredzētās pilnvaras, lai risinātu ar kaitējošu nodokļu praksi saistītos jautājumus un piemērotu sankcijas dalībvalstīm un uzņēmumiem, par kuriem ir konstatēts, ka tie ir bijuši iesaistīti šādā praksē; uzsver, ka Komisijai ir jāpiešķir vairāk resursu — gan finansējuma, gan personāla ziņā —, lai uzlabotu tās spēju vienlaikus veikt visas vajadzīgās fiskālā valsts atbalsta izmeklēšanas; uzsver, ka dalībvalstīm ir pilnībā jāsadarbojas izmeklēšanās un jāatbild uz Komisijas informācijas pieprasījumiem;

| 131. | aicina Komisiju saistībā ar tās valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvu vēlākais līdz 2017. gada vidum pieņemt jaunas pamatnostādnes, paskaidrojot, kas ir ar nodokļiem saistīts valsts atbalsts un atbilstoša transfertcenu noteikšana, lai novērstu juridiskās neskaidrības gan noteikumus ievērojošiem nodokļu maksātājiem, gan nodokļu pārvaldes iestādēm, nodrošinot atbilstošu satvaru dalībvalstu nodokļu praksei un neatturot tās no leģitīmas nodokļu nolēmumu izmantošanas; apšauba Arbitrāžas konvencijas lietderīgumu, jo tā nepalīdz efektīvi izšķirt strīdus, īpaši transfertcenu noteikšanas jautājumos; uzskata, ka šis instruments būtu jāpārstrādā un jāpadara efektīvāks vai arī jāaizstāj ar tādu ES strīdu izšķiršanas mehānismu, kurā izmanto efektīvākas abpusējas vienošanās procedūras; |
| --- | --- |

131.

aicina Komisiju saistībā ar tās valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvu vēlākais līdz 2017. gada vidum pieņemt jaunas pamatnostādnes, paskaidrojot, kas ir ar nodokļiem saistīts valsts atbalsts un atbilstoša transfertcenu noteikšana, lai novērstu juridiskās neskaidrības gan noteikumus ievērojošiem nodokļu maksātājiem, gan nodokļu pārvaldes iestādēm, nodrošinot atbilstošu satvaru dalībvalstu nodokļu praksei un neatturot tās no leģitīmas nodokļu nolēmumu izmantošanas; apšauba Arbitrāžas konvencijas lietderīgumu, jo tā nepalīdz efektīvi izšķirt strīdus, īpaši transfertcenu noteikšanas jautājumos; uzskata, ka šis instruments būtu jāpārstrādā un jāpadara efektīvāks vai arī jāaizstāj ar tādu ES strīdu izšķiršanas mehānismu, kurā izmanto efektīvākas abpusējas vienošanās procedūras;

| 132. | aicina Komisiju tās izmeklēšanas veikt arī par citām daudznacionālajām korporācijām, kas minētas LuxLeaks skandālā, un arī par pasākumiem, kuri rakstura vai ietekmes ziņā ir līdzīgi transfertcenu noteikšanai; |
| --- | --- |

132.

aicina Komisiju tās izmeklēšanas veikt arī par citām daudznacionālajām korporācijām, kas minētas LuxLeaks skandālā, un arī par pasākumiem, kuri rakstura vai ietekmes ziņā ir līdzīgi transfertcenu noteikšanai;

| 133. | aicina Komisiju saskaņā ar valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvā dalībvalstīm paredzēto plašāko atbildību apsvērt iespēju izveidot dalībvalstu nodokļu pārvaldes iestāžu tīklu, lai apmainītos ar labāko praksi un konsekventāk novērstu jebkādu tādu pasākumu ieviešanu, kuri varētu būt uzskatāmi par nelikumīgu valsts atbalstu; aicina Komisiju pastiprināt sinerģiju starp (reformētās) Rīcības kodeksa jautājumu grupas darbībām un Komisijas īstenoto konkurences noteikumu ievērošanas nodrošināšanu ar nodokļiem saistītā valsts atbalsta jomā; |
| --- | --- |

133.

aicina Komisiju saskaņā ar valsts atbalsta modernizācijas iniciatīvā dalībvalstīm paredzēto plašāko atbildību apsvērt iespēju izveidot dalībvalstu nodokļu pārvaldes iestāžu tīklu, lai apmainītos ar labāko praksi un konsekventāk novērstu jebkādu tādu pasākumu ieviešanu, kuri varētu būt uzskatāmi par nelikumīgu valsts atbalstu; aicina Komisiju pastiprināt sinerģiju starp (reformētās) Rīcības kodeksa jautājumu grupas darbībām un Komisijas īstenoto konkurences noteikumu ievērošanas nodrošināšanu ar nodokļiem saistītā valsts atbalsta jomā;

| 134. | pieņem zināšanai, ka spēkā esošo valsts atbalsta kontroles noteikumu mērķis ir novērst pret konkurenci vērsto praksi, atgūstot uzņēmumiem nepamatoti piešķirtas priekšrocības; aicina Komisiju apsvērt iespēju grozīt spēkā esošos noteikumus, lai saistībā ar konstatētajiem ES valsta atbalsta noteikumu pārkāpumiem atgūtās summas varētu piešķirt dalībvalstīm, kas cietušas no nodokļu bāzes samazināšanās, nevis atdot dalībvalstīm, kuras piešķīrušas nelikumīgo ar nodokļiem saistīto valsts atbalstu, kā tas ir pašlaik, vai arī tās iekļaut ES budžetā; aicina Komisiju grozīt spēkā esošos noteikumus, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsta noteikumu pārkāpumu gadījumā var pieņemt sankcijas pret attiecīgajām valstīm un uzņēmumiem; |
| --- | --- |

134.

pieņem zināšanai, ka spēkā esošo valsts atbalsta kontroles noteikumu mērķis ir novērst pret konkurenci vērsto praksi, atgūstot uzņēmumiem nepamatoti piešķirtas priekšrocības; aicina Komisiju apsvērt iespēju grozīt spēkā esošos noteikumus, lai saistībā ar konstatētajiem ES valsta atbalsta noteikumu pārkāpumiem atgūtās summas varētu piešķirt dalībvalstīm, kas cietušas no nodokļu bāzes samazināšanās, nevis atdot dalībvalstīm, kuras piešķīrušas nelikumīgo ar nodokļiem saistīto valsts atbalstu, kā tas ir pašlaik, vai arī tās iekļaut ES budžetā; aicina Komisiju grozīt spēkā esošos noteikumus, lai nodrošinātu, ka valsts atbalsta noteikumu pārkāpumu gadījumā var pieņemt sankcijas pret attiecīgajām valstīm un uzņēmumiem;

Pārredzamība

| 135. | uzskata, ka Savienībai ir potenciāls kļūt par paraugu un pasaules mēroga līderi nodokļu pārredzamības ziņā; |
| --- | --- |

135.

uzskata, ka Savienībai ir potenciāls kļūt par paraugu un pasaules mēroga līderi nodokļu pārredzamības ziņā;

| 136. | uzsver, ka pārredzamībai ir izšķiroši svarīga loma nolūkā palielināt daudznacionālo korporāciju publisko pārskatabildību un atbalstīt nodokļu pārvaldes iestādes, kad tās veic izmeklēšanas; uzsver, ka tai var būt spēcīga atturoša ietekme un tā var mainīt rīcību gan saistībā ar risku sabojāt noteikumus neievērojošo uzņēmumu reputāciju, gan saistībā ar pienākumu sniegt informāciju kompetentajām iestādēm, kas var pieņemt atbilstošus korektīvus pasākumus un sankcijas; uzsver, ka vajadzība pēc pārredzamības būtu jālīdzsvaro ar vajadzību aizsargāt sensitīvas komercintereses un ievērot datu aizsardzības noteikumus; |
| --- | --- |

136.

uzsver, ka pārredzamībai ir izšķiroši svarīga loma nolūkā palielināt daudznacionālo korporāciju publisko pārskatabildību un atbalstīt nodokļu pārvaldes iestādes, kad tās veic izmeklēšanas; uzsver, ka tai var būt spēcīga atturoša ietekme un tā var mainīt rīcību gan saistībā ar risku sabojāt noteikumus neievērojošo uzņēmumu reputāciju, gan saistībā ar pienākumu sniegt informāciju kompetentajām iestādēm, kas var pieņemt atbilstošus korektīvus pasākumus un sankcijas; uzsver, ka vajadzība pēc pārredzamības būtu jālīdzsvaro ar vajadzību aizsargāt sensitīvas komercintereses un ievērot datu aizsardzības noteikumus;

| 137. | uzskata, ka daudznacionālu uzņēmumu darbību lielāka pārredzamība ir būtiska, lai nodrošinātu, ka nodokļu pārvaldes iestādes var efektīvi risināt BEPS problēmu; attiecīgi atkārtoti pauž nostāju, ka daudznacionālajām korporācijām visās nozarēs savos finanšu pārskatos atsevišķi par katru dalībvalsti un trešo valsti, kas ir to pastāvīgā darījumdarbības vieta, būtu skaidri un visaptveroši jāatklāj virkne apkopoto rādītāju, tostarp peļņa un zaudējumi pirms nodokļu nomaksas, nodarbināto personu skaits, turētie aktīvi un pamatinformācija par nodokļu nolēmumiem (ziņošana par katru valsti atsevišķi); uzsver, ka ir svarīgi šo informāciju darīt zināmu sabiedrībai, iespējams, centralizēta ES reģistra veidā; turklāt uzsver, ka MVU un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu, kas nav daudznacionālas korporācijas, no tāda pienākuma būtu jāatbrīvo; aicina Padomi līdz 2015. gada beigām pieņemt Parlamenta nostāju attiecībā uz Akcionāru tiesību direktīvu, par kuru nobalsoja 2015. gada jūlijā; uzsver, ka pārredzamības prasības būtu jāizstrādā un jāīsteno tā, lai tās ES uzņēmumiem nerada neizdevīgākus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

137.

uzskata, ka daudznacionālu uzņēmumu darbību lielāka pārredzamība ir būtiska, lai nodrošinātu, ka nodokļu pārvaldes iestādes var efektīvi risināt BEPS problēmu; attiecīgi atkārtoti pauž nostāju, ka daudznacionālajām korporācijām visās nozarēs savos finanšu pārskatos atsevišķi par katru dalībvalsti un trešo valsti, kas ir to pastāvīgā darījumdarbības vieta, būtu skaidri un visaptveroši jāatklāj virkne apkopoto rādītāju, tostarp peļņa un zaudējumi pirms nodokļu nomaksas, nodarbināto personu skaits, turētie aktīvi un pamatinformācija par nodokļu nolēmumiem (ziņošana par katru valsti atsevišķi); uzsver, ka ir svarīgi šo informāciju darīt zināmu sabiedrībai, iespējams, centralizēta ES reģistra veidā; turklāt uzsver, ka MVU un uzņēmumi ar vidēji lielu kapitālu, kas nav daudznacionālas korporācijas, no tāda pienākuma būtu jāatbrīvo; aicina Padomi līdz 2015. gada beigām pieņemt Parlamenta nostāju attiecībā uz Akcionāru tiesību direktīvu, par kuru nobalsoja 2015. gada jūlijā; uzsver, ka pārredzamības prasības būtu jāizstrādā un jāīsteno tā, lai tās ES uzņēmumiem nerada neizdevīgākus konkurences apstākļus;

| 138. | turklāt prasa, lai dalībvalstis īstenotu plašāku pārskatu sistēmu par katru valsti atsevišķi, kura būtu pieejama nodokļu iestādēm, balstītos uz attiecīgo ESAO standartu un paredzētu iekļaut detalizētāku informāciju, piemēram, nodokļu deklarācijas un grupas iekšējos darījumus; uzsver, ka uzņēmumiem ne tikai jāsniedz nodokļu informācija citām nodokļu pārvaldes iestādēm, bet arī jāuzlabo strīdu izšķiršanas satvars, lai precizētu katras puses attiecīgās tiesības un izvairītos no jebkādas negatīvas blakusiedarbības; uzsver, ka trešo valstu nodokļu pārvaldes iestādēm informācija būtu jānosūta tikai to valstu iestādēm, kurās ir spēkā kārtība, kas ir līdzvērtīga ES Arbitrāžas konvencijā paredzētajai kārtībai; turklāt aicina izstrādāt saskaņotus grāmatvedības standartus, kas it īpaši ļautu atklāt sīkāku informāciju par honorāru maksājumiem; |
| --- | --- |

138.

turklāt prasa, lai dalībvalstis īstenotu plašāku pārskatu sistēmu par katru valsti atsevišķi, kura būtu pieejama nodokļu iestādēm, balstītos uz attiecīgo ESAO standartu un paredzētu iekļaut detalizētāku informāciju, piemēram, nodokļu deklarācijas un grupas iekšējos darījumus; uzsver, ka uzņēmumiem ne tikai jāsniedz nodokļu informācija citām nodokļu pārvaldes iestādēm, bet arī jāuzlabo strīdu izšķiršanas satvars, lai precizētu katras puses attiecīgās tiesības un izvairītos no jebkādas negatīvas blakusiedarbības; uzsver, ka trešo valstu nodokļu pārvaldes iestādēm informācija būtu jānosūta tikai to valstu iestādēm, kurās ir spēkā kārtība, kas ir līdzvērtīga ES Arbitrāžas konvencijā paredzētajai kārtībai; turklāt aicina izstrādāt saskaņotus grāmatvedības standartus, kas it īpaši ļautu atklāt sīkāku informāciju par honorāru maksājumiem;

| 139. | prasa Komisijai atbalstīt šo nostāju saskaņā ar tās agrākajiem izvērtējumiem un nostājām un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās piemērošanas joma tiek paplašināta, iekļaujot tajā visas daudznacionālās korporācijas, kas darbojas iekšējā tirgū, un aicina ESAO atbalstīt šīs nostājas piemērošanas jomas attiecināšanu uz visu pasauli, lai nodrošinātu, ka visiem uzņēmumiem, kuri iesaistās pārrobežu darbībā, tiek noteikti līdzīgi pienākumi; uzsver — lai gan darbība, kuras mērķis ir pārredzamības uzlabošana, ir nepieciešama, tā nav pietiekama jautājuma vispusīgai risināšanai un ka ir būtiski jāpārveido arī valstu, ES un starptautiskā nodokļu sistēma; |
| --- | --- |

139.

prasa Komisijai atbalstīt šo nostāju saskaņā ar tās agrākajiem izvērtējumiem un nostājām un veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka tās piemērošanas joma tiek paplašināta, iekļaujot tajā visas daudznacionālās korporācijas, kas darbojas iekšējā tirgū, un aicina ESAO atbalstīt šīs nostājas piemērošanas jomas attiecināšanu uz visu pasauli, lai nodrošinātu, ka visiem uzņēmumiem, kuri iesaistās pārrobežu darbībā, tiek noteikti līdzīgi pienākumi; uzsver — lai gan darbība, kuras mērķis ir pārredzamības uzlabošana, ir nepieciešama, tā nav pietiekama jautājuma vispusīgai risināšanai un ka ir būtiski jāpārveido arī valstu, ES un starptautiskā nodokļu sistēma;

| 140. | uzsver, ka pašreizējā starptautisko nodokļu sistēmu nepārredzamība ļauj daudznacionālajām korporācijām izvairīties no nodokļiem, apiet valsts nodokļu tiesību aktus un novirzīt savu peļņu uz nodokļu oāzēm; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka kompetentajām iestādēm ir pilnīga piekļuve centrālajiem reģistriem gan par uzņēmumu, gan trastu faktiskajām īpašumtiesībām saskaņā ar Ceturto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; aicina dalībvalstis ātri transponēt Ceturto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, nodrošinot plašu un vienkāršotu piekļuvi informācijai, kas glabājas centrālos faktisko īpašnieku reģistros; atkārto savu nostāju, ka šiem reģistriem vajadzētu būt publiskiem; |
| --- | --- |

140.

uzsver, ka pašreizējā starptautisko nodokļu sistēmu nepārredzamība ļauj daudznacionālajām korporācijām izvairīties no nodokļiem, apiet valsts nodokļu tiesību aktus un novirzīt savu peļņu uz nodokļu oāzēm; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka kompetentajām iestādēm ir pilnīga piekļuve centrālajiem reģistriem gan par uzņēmumu, gan trastu faktiskajām īpašumtiesībām saskaņā ar Ceturto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu; aicina dalībvalstis ātri transponēt Ceturto direktīvu par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanu, nodrošinot plašu un vienkāršotu piekļuvi informācijai, kas glabājas centrālos faktisko īpašnieku reģistros; atkārto savu nostāju, ka šiem reģistriem vajadzētu būt publiskiem;

| 141. | atzinīgi vērtē darbu, ko Komisija veikusi, lai izveidotu Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru (TIN); aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par TIN, pamatojoties uz izklāstu par Eiropas TIN, kas iekļauts Komisijas 2012. gada rīcības plānā, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (22. darbība); atgādina — tiek uzskatīts, ka TIN ir vislabākais nodokļu maksātāju identifikācijas veids, un tādēļ mudina šo projektu paātrināt; aicina Komisiju arī aktīvi darboties, lai izveidotu līdzīgu identifikācijas numuru pasaules mērogā, tādu kā Regulatīvās uzraudzības komitejas globālais juridiskās personas identifikators (LEI); |
| --- | --- |

141.

atzinīgi vērtē darbu, ko Komisija veikusi, lai izveidotu Eiropas nodokļu maksātāja identifikācijas numuru (TIN); aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par TIN, pamatojoties uz izklāstu par Eiropas TIN, kas iekļauts Komisijas 2012. gada rīcības plānā, kā pastiprināt cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas (22. darbība); atgādina — tiek uzskatīts, ka TIN ir vislabākais nodokļu maksātāju identifikācijas veids, un tādēļ mudina šo projektu paātrināt; aicina Komisiju arī aktīvi darboties, lai izveidotu līdzīgu identifikācijas numuru pasaules mērogā, tādu kā Regulatīvās uzraudzības komitejas globālais juridiskās personas identifikators (LEI);

| 142. | turklāt uzsver, ka pārredzamība ir nozīmīga arī pašreizējās valsts atbalsta izmeklēšanās par nodokļu nolēmumiem; |
| --- | --- |

142.

turklāt uzsver, ka pārredzamība ir nozīmīga arī pašreizējās valsts atbalsta izmeklēšanās par nodokļu nolēmumiem;

| 143. | aicina Komisiju izskatīt iespējas, kā Eiropas Savienībā ieviest līdzīgus noteikumus kā ASV Valdības grāmatvedības standartu padomes (GASB) noteikums (48), kas paredz, ka valsts un vietējām valdībām ir jāziņo par to, cik daudz ieņēmumu tās zaudē uzņēmumu ienākuma nodokļu atvieglojumu dēļ, kuri tiek piešķirti ekonomiskās attīstības nolūkā; |
| --- | --- |

143.

aicina Komisiju izskatīt iespējas, kā Eiropas Savienībā ieviest līdzīgus noteikumus kā ASV Valdības grāmatvedības standartu padomes (GASB) noteikums (48), kas paredz, ka valsts un vietējām valdībām ir jāziņo par to, cik daudz ieņēmumu tās zaudē uzņēmumu ienākuma nodokļu atvieglojumu dēļ, kuri tiek piešķirti ekonomiskās attīstības nolūkā;

Ziņotāju aizsardzība

| 144. | aicina Komisiju līdz 2016. gada jūnijam ierosināt ES tiesisko regulējumu ziņotāju un līdzīgu personu efektīvai aizsardzībai; uzsver — nav pieņemams, ka pilsoņiem vai žurnālistiem, kuri, rīkojoties sabiedrības interesēs, atklāj informāciju vai ziņo par iespējamiem pārkāpumiem, ļaundarību, krāpšanu vai nelikumīgu darbību, īpaši par nodokļu apiešanas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumiem vai jebkādu citu rīcību, kas pārkāpj ES pamatprincipus, netiek nodrošināta tiesiskā aizsardzība, bet gan viņi var tikt pakļauti kriminālvajāšanai; |
| --- | --- |

144.

aicina Komisiju līdz 2016. gada jūnijam ierosināt ES tiesisko regulējumu ziņotāju un līdzīgu personu efektīvai aizsardzībai; uzsver — nav pieņemams, ka pilsoņiem vai žurnālistiem, kuri, rīkojoties sabiedrības interesēs, atklāj informāciju vai ziņo par iespējamiem pārkāpumiem, ļaundarību, krāpšanu vai nelikumīgu darbību, īpaši par nodokļu apiešanas, izvairīšanās no nodokļu maksāšanas un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanas gadījumiem vai jebkādu citu rīcību, kas pārkāpj ES pamatprincipus, netiek nodrošināta tiesiskā aizsardzība, bet gan viņi var tikt pakļauti kriminālvajāšanai;

| 145. | aicina Komisiju izskatīt virkni instrumentu, ar kuru palīdzību varētu nodrošināt aizsardzību pret nepamatotu kriminālvajāšanu, ekonomiskām sankcijām un diskrimināciju, vienlaikus nodrošinot konfidencialitātes un komercnoslēpumu aizsardzību; šajā sakarībā vērš uzmanību uz ASV pieņemto Doda-Frenka likumu (Dodd-Frank Act), kas paredz gan atlīdzību ziņotājiem par oriģinālas informācijas sniegšanu iestādēm, gan viņu aizsardzību pret kriminālvajāšanu un darba zaudēšanu, paturot prātā, ka šādai atlīdzībai nevajadzētu būt stimulam publiskot komercnoslēpumus; ierosina izveidot neatkarīgu Eiropas iestādi, kas būtu atbildīga par šīs informācijas vākšanu un izmeklēšanu veikšanu, kā arī Eiropas mēroga ziņotāju kopfondu, lai nodrošinātu, ka ziņotāji saņem pietiekamu finansiālo palīdzību, kurus abus finansētu, šim nolūkam izmantojot noteiktu daļu no atgūtajiem līdzekļiem vai uzliktās sodanaudas; uzskata, ka aizsardzība būtu jāpiešķir arī ziņotājiem, ja viņi informē sabiedrību pēc tam, kad viena mēneša laikā pēc paziņošanas valsts vai ES līmenī kompetentajām iestādēm tās nav reaģējušas; |
| --- | --- |

145.

aicina Komisiju izskatīt virkni instrumentu, ar kuru palīdzību varētu nodrošināt aizsardzību pret nepamatotu kriminālvajāšanu, ekonomiskām sankcijām un diskrimināciju, vienlaikus nodrošinot konfidencialitātes un komercnoslēpumu aizsardzību; šajā sakarībā vērš uzmanību uz ASV pieņemto Doda-Frenka likumu (Dodd-Frank Act), kas paredz gan atlīdzību ziņotājiem par oriģinālas informācijas sniegšanu iestādēm, gan viņu aizsardzību pret kriminālvajāšanu un darba zaudēšanu, paturot prātā, ka šādai atlīdzībai nevajadzētu būt stimulam publiskot komercnoslēpumus; ierosina izveidot neatkarīgu Eiropas iestādi, kas būtu atbildīga par šīs informācijas vākšanu un izmeklēšanu veikšanu, kā arī Eiropas mēroga ziņotāju kopfondu, lai nodrošinātu, ka ziņotāji saņem pietiekamu finansiālo palīdzību, kurus abus finansētu, šim nolūkam izmantojot noteiktu daļu no atgūtajiem līdzekļiem vai uzliktās sodanaudas; uzskata, ka aizsardzība būtu jāpiešķir arī ziņotājiem, ja viņi informē sabiedrību pēc tam, kad viena mēneša laikā pēc paziņošanas valsts vai ES līmenī kompetentajām iestādēm tās nav reaģējušas;

Korporatīvā sociālā atbildība

| 146. | uzskata, ka atbildīgas nodokļu stratēģijas īstenošana ir uzskatāma par korporatīvās sociālās atbildības pamatelementu, īpaši atbilstoši atjauninātajai uzņēmumu sociālās atbildības definīcijai, proti, “uzņēmumu atbildība par to ietekmi uz sabiedrību” (49); pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa uzņēmumu to neietver savos uzņēmumu sociālās atbildības ziņojumos; uzsver, ka agresīva nodokļu plānošana nav savienojama ar uzņēmumu sociālo atbildību; aicina Komisiju šo elementu iekļaut atjaunotā ES stratēģijā attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību un pienācīgi definēt tā saturu; |
| --- | --- |

146.

uzskata, ka atbildīgas nodokļu stratēģijas īstenošana ir uzskatāma par korporatīvās sociālās atbildības pamatelementu, īpaši atbilstoši atjauninātajai uzņēmumu sociālās atbildības definīcijai, proti, “uzņēmumu atbildība par to ietekmi uz sabiedrību” (49); pauž nožēlu par to, ka lielākā daļa uzņēmumu to neietver savos uzņēmumu sociālās atbildības ziņojumos; uzsver, ka agresīva nodokļu plānošana nav savienojama ar uzņēmumu sociālo atbildību; aicina Komisiju šo elementu iekļaut atjaunotā ES stratēģijā attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību un pienācīgi definēt tā saturu;

Trešo valstu dimensija

ESAO

| 147. | atbalsta ESAO BEPS rīcības plānu, vienlaikus atzīstot, ka tas ir kompromiss, kas nav pietiekoši tālejošs, lai atbilstu nodokļu apiešanas problēmas mērogam, un ka šiem priekšlikumiem vajadzētu būt par pamatu turpmākai rīcībai ES un pasaules līmenī; aicina ESAO, tās dalībvalstis un visas citas valstis, kas ir apņēmušās izveidot stingru uzraudzības instrumentu, kura mērķis ir novērtēt minēto pamatnostādņu īstenošanā sasniegto progresu, iegūt pierādījumus par to efektivitāti un, iespējams, veikt korektīvus pasākumus; |
| --- | --- |

147.

atbalsta ESAO BEPS rīcības plānu, vienlaikus atzīstot, ka tas ir kompromiss, kas nav pietiekoši tālejošs, lai atbilstu nodokļu apiešanas problēmas mērogam, un ka šiem priekšlikumiem vajadzētu būt par pamatu turpmākai rīcībai ES un pasaules līmenī; aicina ESAO, tās dalībvalstis un visas citas valstis, kas ir apņēmušās izveidot stingru uzraudzības instrumentu, kura mērķis ir novērtēt minēto pamatnostādņu īstenošanā sasniegto progresu, iegūt pierādījumus par to efektivitāti un, iespējams, veikt korektīvus pasākumus;

| 148. | iesaka pastiprināt institucionālo saikni un sadarbību starp ESAO un Komisiju, lai arī turpmāk nodrošinātu abu procesu saderību un nepieļautu dubultus standartus; aicina dalībvalstis ātri transponēt valsts tiesību aktos visus ES tiesību aktus, kas pamatojas uz ESAO pamatnostādnēm, tādējādi padarot ES par pionieri ESAO ieteikumu īstenošanā; tomēr uzsver, ka ESAO pieeja joprojām balstās uz ieteikuma tiesībām, un, lai reaģētu uz vienotā tirgus vajadzībām, tās darbība būtu jāpapildina ar pienācīgu ES līmeņa tiesisko regulējumu, piemēram, pret BEPS vērstas direktīvas veidā, kura jomās, kas nav pietiekami aptvertas, ietu tālāk par ESAO BEPS iniciatīvu; |
| --- | --- |

148.

iesaka pastiprināt institucionālo saikni un sadarbību starp ESAO un Komisiju, lai arī turpmāk nodrošinātu abu procesu saderību un nepieļautu dubultus standartus; aicina dalībvalstis ātri transponēt valsts tiesību aktos visus ES tiesību aktus, kas pamatojas uz ESAO pamatnostādnēm, tādējādi padarot ES par pionieri ESAO ieteikumu īstenošanā; tomēr uzsver, ka ESAO pieeja joprojām balstās uz ieteikuma tiesībām, un, lai reaģētu uz vienotā tirgus vajadzībām, tās darbība būtu jāpapildina ar pienācīgu ES līmeņa tiesisko regulējumu, piemēram, pret BEPS vērstas direktīvas veidā, kura jomās, kas nav pietiekami aptvertas, ietu tālāk par ESAO BEPS iniciatīvu;

Nodokļu oāzes

| 149. | prasa izstrādāt kopēju ES pieeju nodokļu oāzēm; aicina Komisiju, pamatojoties uz tās 2012. gada decembra ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (t. i., vērienīgāku mērķu noteikšana, neaprobežojoties tikai ar informācijas apmaiņu un pārredzamību, bet paredzot arī godīgu nodokļu konkurenci un efektīvu nodokļu uzlikšanu), it īpaši turpināt darbu pie tā, lai izstrādātu un pieņemtu Eiropas definīciju, kritēriju kopumu nodokļu oāžu identificēšanai neatkarīgi no to atrašanās vietas un atbilstošas sankcijas pret valstīm, kuras sadarbojas ar nodokļu oāzēm, un uzņēmumiem, kas tās izmanto agresīvas nodokļu plānošanas nolūkā, kā arī pie šādām jurisdikcijām piemērojamu atbilstošu kopīgu pasākumu noteikšanas; atsaucas uz Parlamenta iepriekšminētajā 2013. gada 21. maija rezolūcijā par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm iekļauto šādu iespējumu pasākumu sarakstu (50); atkārtoti uzsver, ka patiesi Eiropas līmeņa saraksti, kas tiek regulāri atjaunināti un kas pamatojas uz visaptverošiem, pārredzamiem, stabiliem, objektīvi pārbaudāmiem un kopīgi pieņemtiem indikatoriem, būtu efektīvāks līdzeklis labas pārvaldības nodokļu jomā popularizēšanai un ar nodokļiem saistītās attieksmes maiņai pret šādām jurisdikcijām un šādās jurisdikcijās; |
| --- | --- |

149.

prasa izstrādāt kopēju ES pieeju nodokļu oāzēm; aicina Komisiju, pamatojoties uz tās 2012. gada decembra ieteikumu par pasākumiem nolūkā mudināt trešās valstis piemērot minimālos labas pārvaldības standartus nodokļu lietās (t. i., vērienīgāku mērķu noteikšana, neaprobežojoties tikai ar informācijas apmaiņu un pārredzamību, bet paredzot arī godīgu nodokļu konkurenci un efektīvu nodokļu uzlikšanu), it īpaši turpināt darbu pie tā, lai izstrādātu un pieņemtu Eiropas definīciju, kritēriju kopumu nodokļu oāžu identificēšanai neatkarīgi no to atrašanās vietas un atbilstošas sankcijas pret valstīm, kuras sadarbojas ar nodokļu oāzēm, un uzņēmumiem, kas tās izmanto agresīvas nodokļu plānošanas nolūkā, kā arī pie šādām jurisdikcijām piemērojamu atbilstošu kopīgu pasākumu noteikšanas; atsaucas uz Parlamenta iepriekšminētajā 2013. gada 21. maija rezolūcijā par cīņu pret krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu oāzēm iekļauto šādu iespējumu pasākumu sarakstu (50); atkārtoti uzsver, ka patiesi Eiropas līmeņa saraksti, kas tiek regulāri atjaunināti un kas pamatojas uz visaptverošiem, pārredzamiem, stabiliem, objektīvi pārbaudāmiem un kopīgi pieņemtiem indikatoriem, būtu efektīvāks līdzeklis labas pārvaldības nodokļu jomā popularizēšanai un ar nodokļiem saistītās attieksmes maiņai pret šādām jurisdikcijām un šādās jurisdikcijās;

| 150. | aicina Komisiju iekļaut Eiropas melnajā sarakstā teritorijas, kas piešķir nodokļu priekšrocības juridiskām personām, neprasot veikt būtisku saimniecisko darbību attiecīgajā valstī, nodrošina ļoti zemu faktisko nodokļu likmju piemērošanu un negarantē automātisku nodokļu informācijas apmaiņu ar citām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

150.

aicina Komisiju iekļaut Eiropas melnajā sarakstā teritorijas, kas piešķir nodokļu priekšrocības juridiskām personām, neprasot veikt būtisku saimniecisko darbību attiecīgajā valstī, nodrošina ļoti zemu faktisko nodokļu likmju piemērošanu un negarantē automātisku nodokļu informācijas apmaiņu ar citām jurisdikcijām;

| 151. | īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt to, ka izejošām finanšu plūsmām tiek uzlikts nodoklis vismaz vienu reizi, piemēram, uzliekot ienākumu izcelsmes vietā ieturamo nodokli vai piemērojot līdzīgus pasākumus, lai nepieļautu to, ka peļņa atstāj ES neaplikta ar nodokli, un aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu šajā nolūkā, piemēram, paredzot pārskatīt Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu un Procentu un honorāru maksājumu direktīvu; uzstāj, ka ir jāievieš noteikta sistēma, lai nodrošinātu, ka attiecīgās operācijas apstiprināšanas nolūkā valstu nodokļu iestādēm tiek iesniegts un Komisijai paziņots apstiprinošs dokuments, tādējādi aizsargājot vienoto tirgu un saglabājot saikni starp vietu, kurā tiek radīta peļņa un ekonomiskā vērtība, un vietu, kurā tām tiek uzlikts nodoklis; uzsver, ka šādai sistēmai vajadzētu būt rūpīgi izplānotai, lai izvairītos no nodokļu dubultas uzlikšanas un strīdiem; aicina Komisiju, lai tā, atbalstot ESAO popularizēto daudzpusējo pieeju nodokļu jautājumiem, kuras mērķis ir racionalizēt vienošanās nodokļu jomā un nodrošināt to, ka peļņai tiek uzlikts nodoklis vietā, kurā tiek radīta vērtība, vienlaikus pastiprinātu ES lomu starptautiskajā arēnā, paužot vienotu nostāju, un strādātu pie kopīga ES satvara divpusējiem nolīgumiem nodokļu jautājumos un daudzo atsevišķo divpusējo nodokļu nolīgumu progresīvas aizstāšanas ar ES un trešo valstu jurisdikciju nolīgumiem; uzsver, ka tas būtu vispiemērotākais veids, kā ātri novērst izdevīgāku nolīguma nosacījumu meklēšanu; aicina dalībvalstis starplaikā savos nodokļu nolīgumos nekavējoties iekļaut ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas klauzulas saskaņā ar BEPS priekšlikumiem; |
| --- | --- |

151.

īpaši uzsver nepieciešamību nodrošināt to, ka izejošām finanšu plūsmām tiek uzlikts nodoklis vismaz vienu reizi, piemēram, uzliekot ienākumu izcelsmes vietā ieturamo nodokli vai piemērojot līdzīgus pasākumus, lai nepieļautu to, ka peļņa atstāj ES neaplikta ar nodokli, un aicina Komisiju iesniegt likumdošanas priekšlikumu šajā nolūkā, piemēram, paredzot pārskatīt Mātesuzņēmumu un meitasuzņēmumu direktīvu un Procentu un honorāru maksājumu direktīvu; uzstāj, ka ir jāievieš noteikta sistēma, lai nodrošinātu, ka attiecīgās operācijas apstiprināšanas nolūkā valstu nodokļu iestādēm tiek iesniegts un Komisijai paziņots apstiprinošs dokuments, tādējādi aizsargājot vienoto tirgu un saglabājot saikni starp vietu, kurā tiek radīta peļņa un ekonomiskā vērtība, un vietu, kurā tām tiek uzlikts nodoklis; uzsver, ka šādai sistēmai vajadzētu būt rūpīgi izplānotai, lai izvairītos no nodokļu dubultas uzlikšanas un strīdiem; aicina Komisiju, lai tā, atbalstot ESAO popularizēto daudzpusējo pieeju nodokļu jautājumiem, kuras mērķis ir racionalizēt vienošanās nodokļu jomā un nodrošināt to, ka peļņai tiek uzlikts nodoklis vietā, kurā tiek radīta vērtība, vienlaikus pastiprinātu ES lomu starptautiskajā arēnā, paužot vienotu nostāju, un strādātu pie kopīga ES satvara divpusējiem nolīgumiem nodokļu jautājumos un daudzo atsevišķo divpusējo nodokļu nolīgumu progresīvas aizstāšanas ar ES un trešo valstu jurisdikciju nolīgumiem; uzsver, ka tas būtu vispiemērotākais veids, kā ātri novērst izdevīgāku nolīguma nosacījumu meklēšanu; aicina dalībvalstis starplaikā savos nodokļu nolīgumos nekavējoties iekļaut ļaunprātīgas izmantošanas novēršanas klauzulas saskaņā ar BEPS priekšlikumiem;

| 152. | uzskata, ka līdzās brīvās tirdzniecības nolīgumu sagatavošanai ir jāpastiprina sadarbība nodokļu jomā, novēršot to, ka vienā tirgū konkurējoši uzņēmumi apiet nodokļus, un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus; tādēļ prasa Komisijai visos ES brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut tādus nodokļu noteikumus, kas partnervalstīm uzliktu par pienākumu piemērot labu pārvaldību un nodrošināt savstarpību nodokļu jautājumos; uzsver, ka labs pamats minētās koncepcijas īstenošanai ir darbs, ko sākusi Platforma labai pārvaldībai nodokļu jomā; uzsver, ka to pašu varētu attiecināt arī uz ES sadarbības nolīgumiem; |
| --- | --- |

152.

uzskata, ka līdzās brīvās tirdzniecības nolīgumu sagatavošanai ir jāpastiprina sadarbība nodokļu jomā, novēršot to, ka vienā tirgū konkurējoši uzņēmumi apiet nodokļus, un nodrošinot vienlīdzīgus konkurences apstākļus; tādēļ prasa Komisijai visos ES brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut tādus nodokļu noteikumus, kas partnervalstīm uzliktu par pienākumu piemērot labu pārvaldību un nodrošināt savstarpību nodokļu jautājumos; uzsver, ka labs pamats minētās koncepcijas īstenošanai ir darbs, ko sākusi Platforma labai pārvaldībai nodokļu jomā; uzsver, ka to pašu varētu attiecināt arī uz ES sadarbības nolīgumiem;

| 153. | aicina ES iestādes nesadarboties ar jurisdikcijām, kuras tiek uzskatītas par nesadarbīgām nodokļu jautājumos, kā arī ar uzņēmumiem, kas notiesāti par krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai agresīvu nodokļu plānošanu; prasa, lai tādas iestādes kā Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB), izmantojot savus finanšu starpniekus, vairs nesadarbotos ar nesadarbīgām nodokļu jurisdikcijām; turklāt aicina ES iestādes apņemties nepiešķirt ES finansējumu uzņēmumiem, kas notiesāti par krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai agresīvu nodokļu plānošanu; |
| --- | --- |

153.

aicina ES iestādes nesadarboties ar jurisdikcijām, kuras tiek uzskatītas par nesadarbīgām nodokļu jautājumos, kā arī ar uzņēmumiem, kas notiesāti par krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai agresīvu nodokļu plānošanu; prasa, lai tādas iestādes kā Eiropas Investīciju banka (EIB) un Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka (ERAB), izmantojot savus finanšu starpniekus, vairs nesadarbotos ar nesadarbīgām nodokļu jurisdikcijām; turklāt aicina ES iestādes apņemties nepiešķirt ES finansējumu uzņēmumiem, kas notiesāti par krāpšanu nodokļu jomā, izvairīšanos no nodokļu maksāšanas vai agresīvu nodokļu plānošanu;

| 154. | aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai atbalstītu koordinētāku pieeju attīstītajām valstīm nolūkā veicināt savstarpību nodokļu jautājumos, īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu ar ASV pēc Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta stāšanās spēkā; ņemot vērā ES un Šveices 2015. gada 27. maija nolīgumu par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu, aicina Komisiju vienotā tirgus aizsardzības nolūkā arī rūpīgi uzraudzīt nolīgumā paredzēto pakāpenisko atteikšanos no dažiem kaitējošas nodokļu prakses veidiem Šveicē saskaņā ar BEPS pamatnostādnēm un to, ka nākotnē netiek ieviesti jauni kaitējoši nodokļu pasākumi; aicina Komisiju pašreiz notiekošajās sarunās ar Šveici ierosināt Šveices tiesību aktos ieviest noteikumus par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem; uzstāj, ka Komisijai jānodrošina, lai Šveice sekotu ES pieejai nodokļu jomā, un jāziņo par to Parlamentam; |
| --- | --- |

154.

aicina Komisiju izmantot visus tās rīcībā esošos instrumentus, lai atbalstītu koordinētāku pieeju attīstītajām valstīm nolūkā veicināt savstarpību nodokļu jautājumos, īpaši attiecībā uz informācijas apmaiņu ar ASV pēc Ārvalstu konta nodokļa atbilstības akta stāšanās spēkā; ņemot vērā ES un Šveices 2015. gada 27. maija nolīgumu par finanšu konta informācijas automātisku apmaiņu, aicina Komisiju vienotā tirgus aizsardzības nolūkā arī rūpīgi uzraudzīt nolīgumā paredzēto pakāpenisko atteikšanos no dažiem kaitējošas nodokļu prakses veidiem Šveicē saskaņā ar BEPS pamatnostādnēm un to, ka nākotnē netiek ieviesti jauni kaitējoši nodokļu pasākumi; aicina Komisiju pašreiz notiekošajās sarunās ar Šveici ierosināt Šveices tiesību aktos ieviest noteikumus par kontrolētiem ārvalstu uzņēmumiem; uzstāj, ka Komisijai jānodrošina, lai Šveice sekotu ES pieejai nodokļu jomā, un jāziņo par to Parlamentam;

| 155. | atgādina, ka visas dalībvalstis ir izvēlējušās daudzpusēju pieeju, kas paredz automātisku informācijas apmaiņu, izmantojot Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu lietās un 2014. gadā pārskatot attiecīgās ES direktīvas (51); uzsver, ka šīs abas iniciatīvas ir izšķiroši elementi, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un banku noslēpumu, jo tās ietver pienākumu finanšu iestādēm paziņot nodokļu pārvaldes iestādēm plašu informāciju par rezidentiem, kuriem ir ienākumi, kas gūti no ārvalstīs turētiem aktīviem; |
| --- | --- |

155.

atgādina, ka visas dalībvalstis ir izvēlējušās daudzpusēju pieeju, kas paredz automātisku informācijas apmaiņu, izmantojot Konvenciju par savstarpēju administratīvo palīdzību nodokļu lietās un 2014. gadā pārskatot attiecīgās ES direktīvas (51); uzsver, ka šīs abas iniciatīvas ir izšķiroši elementi, lai cīnītos pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un banku noslēpumu, jo tās ietver pienākumu finanšu iestādēm paziņot nodokļu pārvaldes iestādēm plašu informāciju par rezidentiem, kuriem ir ienākumi, kas gūti no ārvalstīs turētiem aktīviem;

Jaunattīstības valstis

| 156. | uzsver, ka, plānojot pasākumus un izstrādājot politiku nodokļu apiešanas novēršanai, valsts, ES un starptautiskā līmenī īpaša uzmanība būtu jāpievērš situācijai jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, kuras uzņēmumu veiktā nodokļu apiešana skar visvairāk un kurām parasti ir ļoti šaura nodokļu bāze un zema nodokļu ieņēmumu attiecība pret IKP; uzsver, ka minētajiem pasākumiem un politikai būtu jāveicina tādu publisko ieņēmumu radīšana, kas ir samērīgi ar šo valstu teritorijā radīto pievienoto vērtību, lai varētu pienācīgi finansēt to attīstības stratēģijas, Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu un attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada; ņemot vērā iepriekš minēto, atzinīgi vērtē ANO Ekspertu komitejas par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos darbu; prasa Komisijai atbalstīt jaunattīstības valstu intereses pastāvošajās starptautiskajās iniciatīvās un iekļaut jaunattīstības valstu pārstāvjus Platformā labai pārvaldībai nodokļu jomā; |
| --- | --- |

156.

uzsver, ka, plānojot pasākumus un izstrādājot politiku nodokļu apiešanas novēršanai, valsts, ES un starptautiskā līmenī īpaša uzmanība būtu jāpievērš situācijai jaunattīstības valstīs, īpaši vismazāk attīstītajās valstīs, kuras uzņēmumu veiktā nodokļu apiešana skar visvairāk un kurām parasti ir ļoti šaura nodokļu bāze un zema nodokļu ieņēmumu attiecība pret IKP; uzsver, ka minētajiem pasākumiem un politikai būtu jāveicina tādu publisko ieņēmumu radīšana, kas ir samērīgi ar šo valstu teritorijā radīto pievienoto vērtību, lai varētu pienācīgi finansēt to attīstības stratēģijas, Tūkstošgades attīstības mērķu īstenošanu un attīstības programmu laikposmam pēc 2015. gada; ņemot vērā iepriekš minēto, atzinīgi vērtē ANO Ekspertu komitejas par starptautisko sadarbību nodokļu jautājumos darbu; prasa Komisijai atbalstīt jaunattīstības valstu intereses pastāvošajās starptautiskajās iniciatīvās un iekļaut jaunattīstības valstu pārstāvjus Platformā labai pārvaldībai nodokļu jomā;

| 157. | aicina ES un ESAO BEPS dalībniekus nodrošināt, ka jaunais ESAO izstrādātais globālais automātiskas informācijas apmaiņas standarts ietver pārejas periodu, kas paredzēts jaunattīstības valstīm, kuras nepietiekamas administratīvās spējas dēļ pašlaik nespēj ievērot savstarpības prasības attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu; |
| --- | --- |

157.

aicina ES un ESAO BEPS dalībniekus nodrošināt, ka jaunais ESAO izstrādātais globālais automātiskas informācijas apmaiņas standarts ietver pārejas periodu, kas paredzēts jaunattīstības valstīm, kuras nepietiekamas administratīvās spējas dēļ pašlaik nespēj ievērot savstarpības prasības attiecībā uz automātisku informācijas apmaiņu;

| 158. | aicina Komisiju ierosināt turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt uzlabot administratīvo spēju jaunattīstības valstīs, īpaši nodokļu jomā, lai varētu īstenot efektīvu informācijas apmaiņu ar to pārvaldes iestādēm; prasa izveidot jaunattīstības valstīm paredzētu platformu, īstenojot izmēģinājuma projektus par automātisku informācijas apmaiņu; aicina jaunattīstības valstis veicināt reģionālus nolīgumus vai citus veidus, kā sadarboties nodokļu jautājumos, lai tās varētu uzlabot savu stāvokli sarunās ar ārvalstu tiešajiem investoriem un daudznacionālām korporācijām un risināt kopīgu interešu jautājumus; |
| --- | --- |

158.

aicina Komisiju ierosināt turpmākus pasākumus, kuru mērķis ir palīdzēt uzlabot administratīvo spēju jaunattīstības valstīs, īpaši nodokļu jomā, lai varētu īstenot efektīvu informācijas apmaiņu ar to pārvaldes iestādēm; prasa izveidot jaunattīstības valstīm paredzētu platformu, īstenojot izmēģinājuma projektus par automātisku informācijas apmaiņu; aicina jaunattīstības valstis veicināt reģionālus nolīgumus vai citus veidus, kā sadarboties nodokļu jautājumos, lai tās varētu uzlabot savu stāvokli sarunās ar ārvalstu tiešajiem investoriem un daudznacionālām korporācijām un risināt kopīgu interešu jautājumus;

| 159. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to attīstības palīdzības aģentūru rīcībā ir pietiekamas specializētās tehniskās zināšanas, lai risinātu nodokļu jautājumus saistībā ar attīstības politiku, kuru avots ir it īpaši finanšu ministrijas un nodokļu pārvaldes iestādes; |
| --- | --- |

159.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka to attīstības palīdzības aģentūru rīcībā ir pietiekamas specializētās tehniskās zināšanas, lai risinātu nodokļu jautājumus saistībā ar attīstības politiku, kuru avots ir it īpaši finanšu ministrijas un nodokļu pārvaldes iestādes;

| 160. | atsaucas uz rīcības plānu, kas aprakstīts Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcijā par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs; mudina visas valstis un starptautiskās organizācijas, piemēram, ANO, piedalīties integrējošā procesā un sniegt savu ieguldījumu G20/ESAO nodokļu programmas īstenošanā, risinot BEPS jautājumu un veicinot starptautisko pārredzamību nodokļu jomā un nodokļu informācijas apmaiņu pasaules līmenī, piemēram, izstrādājot vienotu kopīgu ziņošanas standartu attiecībā uz automātisko informācijas apmaiņu vai faktisko īpašumtiesību publisku atklāšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt lielākas lomas piešķiršanu ANO turpmākajās starptautiskajās diskusijās par nodokļiem, piemēram, atbalstot globālas nodokļu struktūras izveidi ANO paspārnē; |
| --- | --- |

160.

atsaucas uz rīcības plānu, kas aprakstīts Parlamenta 2015. gada 8. jūlija rezolūcijā par izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un nodokļu nemaksāšanu kā sarežģītiem jautājumiem, kas risināmi saistībā ar pārvaldību, sociālo aizsardzību un attīstību jaunattīstības valstīs; mudina visas valstis un starptautiskās organizācijas, piemēram, ANO, piedalīties integrējošā procesā un sniegt savu ieguldījumu G20/ESAO nodokļu programmas īstenošanā, risinot BEPS jautājumu un veicinot starptautisko pārredzamību nodokļu jomā un nodokļu informācijas apmaiņu pasaules līmenī, piemēram, izstrādājot vienotu kopīgu ziņošanas standartu attiecībā uz automātisko informācijas apmaiņu vai faktisko īpašumtiesību publisku atklāšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt lielākas lomas piešķiršanu ANO turpmākajās starptautiskajās diskusijās par nodokļiem, piemēram, atbalstot globālas nodokļu struktūras izveidi ANO paspārnē;

Nodokļu konsultanti

| 161. | norāda uz problemātisko un apšaubāmo pretstatījumu, kas rodas no tā, ka vieni un tie paši uzņēmumi, no vienas puses, sniedz konsultācijas nodokļu jomā, revīzijas un konsultēšanas pakalpojumus, kas ir paredzēti nodokļu pārvaldes iestādēm, piemēram, nodokļu sistēmu izstrādei vai nodokļu iekasēšanas uzlabošanai, un, no otras puses, sniedz nodokļu plānošanas pakalpojumus daudznacionālām korporācijām, iespējams, izmantojot trūkumus valsts tiesību aktos nodokļu jomā; |
| --- | --- |

161.

norāda uz problemātisko un apšaubāmo pretstatījumu, kas rodas no tā, ka vieni un tie paši uzņēmumi, no vienas puses, sniedz konsultācijas nodokļu jomā, revīzijas un konsultēšanas pakalpojumus, kas ir paredzēti nodokļu pārvaldes iestādēm, piemēram, nodokļu sistēmu izstrādei vai nodokļu iekasēšanas uzlabošanai, un, no otras puses, sniedz nodokļu plānošanas pakalpojumus daudznacionālām korporācijām, iespējams, izmantojot trūkumus valsts tiesību aktos nodokļu jomā;

| 162. | norāda, ka pastāv Eiropas tiesiskais regulējums, kas ietver jaunāko revīzijas tirgus reformu paketi, kuru Parlaments atzinīgi novērtēja 2014. gada 3. aprīļa rezolūcijā (52); aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstīs attiecīgie tiesību aktu noteikumi tiek piemēroti atbilstoši noteiktajā termiņā un saskaņā ar izvirzītajiem mērķiem; |
| --- | --- |

162.

norāda, ka pastāv Eiropas tiesiskais regulējums, kas ietver jaunāko revīzijas tirgus reformu paketi, kuru Parlaments atzinīgi novērtēja 2014. gada 3. aprīļa rezolūcijā (52); aicina Komisiju nodrošināt, ka dalībvalstīs attiecīgie tiesību aktu noteikumi tiek piemēroti atbilstoši noteiktajā termiņā un saskaņā ar izvirzītajiem mērķiem;

| 163. | aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem pamatnostādnēm attiecībā uz nozari, kas sniedz konsultāciju pakalpojumus nodokļu jautājumos, un ES līmeņa nesaderības režīma izveidi attiecībā uz nodokļu konsultantiem un attiecīgā gadījumā attiecībā uz bankām, izveidojot satvaru, kas efektīvi novērš interešu konfliktus starp publiskajam un privātajam sektoram sniegtajiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

163.

aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumiem pamatnostādnēm attiecībā uz nozari, kas sniedz konsultāciju pakalpojumus nodokļu jautājumos, un ES līmeņa nesaderības režīma izveidi attiecībā uz nodokļu konsultantiem un attiecīgā gadījumā attiecībā uz bankām, izveidojot satvaru, kas efektīvi novērš interešu konfliktus starp publiskajam un privātajam sektoram sniegtajiem pakalpojumiem;

| 164. | turklāt aicina Komisiju sāk izmeklēšanu nolūkā novērtēt koncentrācijas pakāpi minētajā nozarē un no tā izrietošo konkurences izkropļojumu; iesaka, lai šajā izmeklēšanā tiktu arī konkrētāk izvērtēts, vai nodokļu konsultāciju un revīzijas funkciju apvienojums vienā un tajā pašā uzņēmumā var izraisīt interešu konfliktu, un ierosināt attiecīgus pasākumus, tostarp ieviešot mehānismus, kuru mērķis ir nošķirt konsultāciju uzņēmumu departamentus; |
| --- | --- |

164.

turklāt aicina Komisiju sāk izmeklēšanu nolūkā novērtēt koncentrācijas pakāpi minētajā nozarē un no tā izrietošo konkurences izkropļojumu; iesaka, lai šajā izmeklēšanā tiktu arī konkrētāk izvērtēts, vai nodokļu konsultāciju un revīzijas funkciju apvienojums vienā un tajā pašā uzņēmumā var izraisīt interešu konfliktu, un ierosināt attiecīgus pasākumus, tostarp ieviešot mehānismus, kuru mērķis ir nošķirt konsultāciju uzņēmumu departamentus;

| 165. | prasa, lai Komisija steidzami izvērtē iespēju ieviest tiesisko regulējumu, kas paredz pietiekamas sankcijas pret uzņēmumiem, bankām, grāmatvedības uzņēmumiem un finanšu konsultantiem, par kuriem ir pierādīts, ka tie īsteno vai veicina nelikumīgu nodokļu apiešanu un agresīvu nodokļu plānošanu; uzsver, ka šīm sankcijām vajadzētu būt preventīvām un tās cita starpā var ietvert naudassodus, aizliegumu piekļūt finansējumam no ES budžeta, aizliegumu ieņemt jebkādu padomdevēja lomu ES iestādēs un ārkārtējos un atkārtotos gadījumos uzņēmējdarbības licences anulēšanu; |
| --- | --- |

165.

prasa, lai Komisija steidzami izvērtē iespēju ieviest tiesisko regulējumu, kas paredz pietiekamas sankcijas pret uzņēmumiem, bankām, grāmatvedības uzņēmumiem un finanšu konsultantiem, par kuriem ir pierādīts, ka tie īsteno vai veicina nelikumīgu nodokļu apiešanu un agresīvu nodokļu plānošanu; uzsver, ka šīm sankcijām vajadzētu būt preventīvām un tās cita starpā var ietvert naudassodus, aizliegumu piekļūt finansējumam no ES budžeta, aizliegumu ieņemt jebkādu padomdevēja lomu ES iestādēs un ārkārtējos un atkārtotos gadījumos uzņēmējdarbības licences anulēšanu;

Turpmākie valsts līmenī veicamie pasākumi

| 166. | mudina, ievērojot ES un ESAO regulatīvo satvaru, valsts līmenī veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu nodokļu apiešanas problēmu, jo nekoordinēta reaģēšana var izraisīt turpmāku neatbilstību un radīt iespējas izvairīties no nodokļu maksāšanas pilnā apmērā; uzsver, ka vislabākais veids, kā apkarot nodokļu bāzes samazināšanos, ir sadarbība, nevis preferenciālu režīmu vienpusēja ieviešana nolūkā piesaistīt investīcijas; |
| --- | --- |

166.

mudina, ievērojot ES un ESAO regulatīvo satvaru, valsts līmenī veikt turpmākus pasākumus, lai risinātu nodokļu apiešanas problēmu, jo nekoordinēta reaģēšana var izraisīt turpmāku neatbilstību un radīt iespējas izvairīties no nodokļu maksāšanas pilnā apmērā; uzsver, ka vislabākais veids, kā apkarot nodokļu bāzes samazināšanos, ir sadarbība, nevis preferenciālu režīmu vienpusēja ieviešana nolūkā piesaistīt investīcijas;

| 167. | aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par nodokļu amnestiju, ko dalībvalstis piešķir nolūkā definēt apstākļus, kādos šāda amnestija atbilstu ES Līgumu noteikumiem par brīvu kapitāla apriti, pakalpojumu sniegšanas brīvību, valsts atbalstu un noteikumiem par nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizāciju, un ES kopējo nostāju pret nodokļu oāzēm; atgādina par nepieciešamību šādu praksi izmantot ļoti piesardzīgi, lai nedotu stimulu tiem, kas apiet nodokļus, gaidīt nākamo amnestiju; |
| --- | --- |

167.

aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par nodokļu amnestiju, ko dalībvalstis piešķir nolūkā definēt apstākļus, kādos šāda amnestija atbilstu ES Līgumu noteikumiem par brīvu kapitāla apriti, pakalpojumu sniegšanas brīvību, valsts atbalstu un noteikumiem par nelikumīgi iegūto līdzekļu legalizāciju, un ES kopējo nostāju pret nodokļu oāzēm; atgādina par nepieciešamību šādu praksi izmantot ļoti piesardzīgi, lai nedotu stimulu tiem, kas apiet nodokļus, gaidīt nākamo amnestiju;

| 168. | aicina dalībvalstis ieviest sistēmu, kas paredz nodokļus par honorāru maksājumiem ieturēt to izcelsmes vietā, lai nodrošinātu, ka honorāri, kas izmaksāti trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nodokļu nolīgumi, arī tiek aplikti ar nodokli; |
| --- | --- |

168.

aicina dalībvalstis ieviest sistēmu, kas paredz nodokļus par honorāru maksājumiem ieturēt to izcelsmes vietā, lai nodrošinātu, ka honorāri, kas izmaksāti trešām valstīm, uz kurām neattiecas divpusēji nodokļu nolīgumi, arī tiek aplikti ar nodokli;

| 169. | mudina katru dalībvalsti pirms jebkādu tādu nodokļu pasākumu ieviešanas, kuriem var būt pārrobežu sekas, vajadzības gadījumā ar Komisijas tehnisko atbalstu veikt ietekmes novērtējumus, kas aptver sekas citās valstīs; prasa, lai nodokļu apiešanas jautājuma risināšanā tiktu plaši iesaistīti dalībvalstu parlamenti, jo nevienam nodokļu režīmam vai pasākumam nevajadzētu palikt ārpus likumdevēja īstenotas pienācīgas izvērtēšanas un demokrātiskas kontroles; |
| --- | --- |

169.

mudina katru dalībvalsti pirms jebkādu tādu nodokļu pasākumu ieviešanas, kuriem var būt pārrobežu sekas, vajadzības gadījumā ar Komisijas tehnisko atbalstu veikt ietekmes novērtējumus, kas aptver sekas citās valstīs; prasa, lai nodokļu apiešanas jautājuma risināšanā tiktu plaši iesaistīti dalībvalstu parlamenti, jo nevienam nodokļu režīmam vai pasākumam nevajadzētu palikt ārpus likumdevēja īstenotas pienācīgas izvērtēšanas un demokrātiskas kontroles;

| 170. | stingri mudina dalībvalstis pārtraukt un no jauna izvērtēt savām nodokļu pārvaldes iestādēm paredzēto resursu samazināšanu, palielināt ieguldījumus nodokļu pārvaldes iestādēs un to efektivitāti, kā arī nodrošināt efektīvu personāla un tehnoloģiju pārdali un speciālo zināšanu uzlabošanu, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar kaitējošas nodokļu prakses attīstību un ietekmi, šai praksei kļūstot aizvien sarežģītākai; aicina Komisiju sniegt tehnisku atbalstu šādiem centieniem, īpaši saistībā ar programmu “Fiscalis 2020”; turklāt aicina dalībvalstis censties panākt vienkāršākus, efektīvākus un pārredzamākus nodokļu režīmus, kas ir dalībvalstu, iedzīvotāju un uzņēmumu interesēs; |
| --- | --- |

170.

stingri mudina dalībvalstis pārtraukt un no jauna izvērtēt savām nodokļu pārvaldes iestādēm paredzēto resursu samazināšanu, palielināt ieguldījumus nodokļu pārvaldes iestādēs un to efektivitāti, kā arī nodrošināt efektīvu personāla un tehnoloģiju pārdali un speciālo zināšanu uzlabošanu, lai risinātu jautājumus, kas saistīti ar kaitējošas nodokļu prakses attīstību un ietekmi, šai praksei kļūstot aizvien sarežģītākai; aicina Komisiju sniegt tehnisku atbalstu šādiem centieniem, īpaši saistībā ar programmu “Fiscalis 2020”; turklāt aicina dalībvalstis censties panākt vienkāršākus, efektīvākus un pārredzamākus nodokļu režīmus, kas ir dalībvalstu, iedzīvotāju un uzņēmumu interesēs;

| 171. | atgādina, ka publiskais iepirkums veido 16 % no IKP Eiropas Savienībā; prasa izvērtēt iespēju publiskā iepirkuma procedūrās ieviest kritērijus, kas saistīti ar nodokļiem, pārredzamību vai sadarbību, kad nākamo reizi tiks grozīta Publiskā iepirkuma direktīva; turklāt aicina dalībvalstis apsver iespēju izslēgt no dalības publiskajā iepirkumā uzņēmumus, par kuriem ir pierādīts, ka tie ir bijuši iesaistīti agresīvā nodokļu plānošanā un nodokļu apiešanas shēmas; |
| --- | --- |

171.

atgādina, ka publiskais iepirkums veido 16 % no IKP Eiropas Savienībā; prasa izvērtēt iespēju publiskā iepirkuma procedūrās ieviest kritērijus, kas saistīti ar nodokļiem, pārredzamību vai sadarbību, kad nākamo reizi tiks grozīta Publiskā iepirkuma direktīva; turklāt aicina dalībvalstis apsver iespēju izslēgt no dalības publiskajā iepirkumā uzņēmumus, par kuriem ir pierādīts, ka tie ir bijuši iesaistīti agresīvā nodokļu plānošanā un nodokļu apiešanas shēmas;

| 172. | visbeidzot, uzsver, ka Padomē piemērotais vienprātības noteikums, saskaņā ar kuru ikvienai dalībvalstij ir veto tiesības, mazina motivāciju no pašreizējā stāvokļa pāriet uz risinājumu, kas orientēts uz ciešāku sadarbību; aicina Komisiju attiecīgā gadījumā nevilcināties piemērot LESD 116. pantu, kas paredz šādi: “Ja Komisija konstatē, ka atšķirības dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktos rada konkurences izkropļojumu iekšējā tirgū un ka šis izkropļojums jānovērš, tā apspriežas ar attiecīgajām dalībvalstīm. Ja tāda apspriede nepanāk vienošanos, kas likvidē šo izkropļojumu, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem vajadzīgās direktīvas. [..]”; |
| --- | --- |

172.

visbeidzot, uzsver, ka Padomē piemērotais vienprātības noteikums, saskaņā ar kuru ikvienai dalībvalstij ir veto tiesības, mazina motivāciju no pašreizējā stāvokļa pāriet uz risinājumu, kas orientēts uz ciešāku sadarbību; aicina Komisiju attiecīgā gadījumā nevilcināties piemērot LESD 116. pantu, kas paredz šādi: “Ja Komisija konstatē, ka atšķirības dalībvalstu normatīvos un administratīvos aktos rada konkurences izkropļojumu iekšējā tirgū un ka šis izkropļojums jānovērš, tā apspriežas ar attiecīgajām dalībvalstīm. Ja tāda apspriede nepanāk vienošanos, kas likvidē šo izkropļojumu, Eiropas Parlaments un Padome saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru ar kvalificētu balsu vairākumu pieņem vajadzīgās direktīvas. [..]”;

| 173. | apņemas turpināt tā īpašās komitejas sākto darbu, risinot šķēršļus, kas tai traucēja pilnībā īstenot savu mandātu, un nodrošināt tās ieteikumu izpildes uzraudzību; uzdod savām kompetentajām struktūrām noteikt labāko institucionālo veidu, kā to sasniegt; |
| --- | --- |

173.

apņemas turpināt tā īpašās komitejas sākto darbu, risinot šķēršļus, kas tai traucēja pilnībā īstenot savu mandātu, un nodrošināt tās ieteikumu izpildes uzraudzību; uzdod savām kompetentajām struktūrām noteikt labāko institucionālo veidu, kā to sasniegt;

| 174. | atkārtoti prasa piekļuvi visiem attiecīgajiem ES dokumentiem; aicina priekšsēdētāju šo pieprasījumu nosūtīt Komisijai un Padomei un skaidri norāda, ka Parlaments ir apņēmies izmantot visus tā rīcībā esošos līdzekļus, lai šo mērķi sasniegtu; |
| --- | --- |

174.

atkārtoti prasa piekļuvi visiem attiecīgajiem ES dokumentiem; aicina priekšsēdētāju šo pieprasījumu nosūtīt Komisijai un Padomei un skaidri norāda, ka Parlaments ir apņēmies izmantot visus tā rīcībā esošos līdzekļus, lai šo mērķi sasniegtu;

| 175. | aicina kompetento komiteju ziņot par minēto ieteikumu izpildi nākamajā normatīvajā patstāvīgajā ziņojumā par šo pašu tematu; |
| --- | --- |

175.

aicina kompetento komiteju ziņot par minēto ieteikumu izpildi nākamajā normatīvajā patstāvīgajā ziņojumā par šo pašu tematu;

| 176. | aicina kompetento komiteju, kura ir atbildīga par konstitucionālajiem jautājumiem, izpildīt ieteikumus attiecībā uz saistošu sadarbības klauzulu iekļaušanu Rīcības kodeksā, kas paredzēts Pārredzamības reģistrā iekļautajām organizācijām, un izmaiņām noteikumos par ES iestāžu savstarpējo piekļuvi dokumentiem, lai labāk tos saskaņotu ar LES izklāstīto lojālas sadarbības principu; |
| --- | --- |

176.

aicina kompetento komiteju, kura ir atbildīga par konstitucionālajiem jautājumiem, izpildīt ieteikumus attiecībā uz saistošu sadarbības klauzulu iekļaušanu Rīcības kodeksā, kas paredzēts Pārredzamības reģistrā iekļautajām organizācijām, un izmaiņām noteikumos par ES iestāžu savstarpējo piekļuvi dokumentiem, lai labāk tos saskaņotu ar LES izklāstīto lojālas sadarbības principu;

o

o o

| 177. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, valstu parlamentiem, G20 un ESAO. |
| --- | --- |

177.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Eiropadomei, Padomei, Komisijai, dalībvalstīm, valstu parlamentiem, G20 un ESAO.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0039.

(2)  Padomes 2011. gada 15. februāra Direktīva 2011/16/ES par administratīvu sadarbību nodokļu jomā un ar ko atceļ Direktīvu 77/799/EEK (OV L 64, 11.3.2011., 1. lpp.) — par dalībvalstu kompetento iestāžu savstarpēju palīdzību tiešo nodokļu jomā.

(3)  Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/49/EK par kopīgu nodokļu sistēmu, ko piemēro procentu un honorāru maksājumiem, kurus veic asociēti uzņēmumi dažādās dalībvalstīs (OV L 157, 26.6.2003., 49. lpp.).

(4)  OV L 225, 20.8.1990., 6. lpp.

(5)  OV L 158, 27.5.2014., 196. lpp.

(6)  OV L 83, 27.3.1999., 1. lpp.

(7)  OV L 336, 27.12.1977., 15. lpp.

(8)  OV L 141, 5.6.2015., 73. lpp.

(9)  OV C 384, 10.12.1998., 3. lpp.

(10)  OV C 258 E, 7.9.2013., 134. lpp.

(11)  OV C 2, 6.1.1998., 2. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0257.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0265.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0089.

(15)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0062.

(16)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0444.

(17)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0205.

(18)  OV C 258 E, 7.9.2013., 53. lpp..

(19)  OV C 199 E, 7.7.2012., 37. lpp.

(20)  OV C 341 E, 16.12.2010., 29. lpp.

(21)  Tendences nodokļu uzlikšanā Eiropas Savienībā, 2014. gada izdevums, Eurostat.

(22)  Tendences nodokļu uzlikšanā Eiropas Savienībā, Eurostat statistikas grāmatas, 2014. gada izdevums.

(23)  Eiropas Komisija (2015), SME taxation in Europe – an empirical study of applied corporate income taxation for SMEs compared to large enterprises (Nodokļu uzlikšana MVU Eiropā — empīrisks pētījums par piemēroto uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu MVU salīdzinājumā ar lielajiem uzņēmumiem).

(24)  SVF 2014. gada 9. maija politikas dokuments Spillovers in international corporate taxation (Kādas sekas var rasties starptautiskajā uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanā) un 2015. gada 29. maija politikas dokuments Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries (Bāzes samazināšanās, peļņas novirzīšana un jaunattīstības valstis).

(25)  Richard Murphy (FCA) 2012. gada 10. februāra ziņojums Closing the European Tax Gap (Eiropas nodokļu iztrūkuma mazināšana).

(26)  Dr. Benjamin Ferrett, Daniel Gravino un Silvia Merler, European added value of legislative report on bringing Transparency, coordination and convergence to corporate tax policies in the European Union (Eiropas pievienotā vērtība, kas piemīt normatīvajam ziņojumam par pārredzamības, koordinēšanas un konverģences nodrošināšanu uzņēmumu ienākuma nodokļa politikas pasākumos Eiropas Savienībā), Eiropas Parlaments.

(27)  Unhappy meal – €1 Billion in Tax Avoidance on the Menu at McDonald’s (Nesātīga maltīte — €1 miljards saistībā ar nodokļu apiešanu McDonalds ēdienkartē), EPSU et al., 2015. gada februāris.

(28)  Komisijas dienestu 2015. gada 17. jūnija darba dokuments par uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu Eiropas Savienībā (SWD(2015)0121).

(29)  Pētījums par pētniecības un izstrādes nodokļu stimuliem, nodokļu politikai veltīto publikāciju sērijas 2014. gada izdevums Nr. 52, Eiropas Komisija.

(30)  Transfer pricing: Keeping it at arm’s length (Transfertcenu noteikšana — izvairīšanās aplūkot šo jautājumu), OECD Observer 230, 2002. gada janvāris (labots 2008. gadā).

(31)  Apvienotās Karalistes parlamenta Pārstāvju palāta, mutiska liecība, kas sniegta Publisko kontu komitejā 2013. gada 31. janvārī.

(32)  ESAO 2013. gada 12. februāra paziņojums presei “OECD urges stronger international co-operation on corporate tax” (ESAO mudina uz ciešāku starptautisko sadarbību uzņēmumu ienākuma nodokļa jomā).

(33)  SME taxation in Europe – an empirical study of applied corporate income taxation for SMEs compared to large enterprises (Nodokļu uzlikšana MVU Eiropā — empīrisks pētījums par piemēroto uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanu MVU salīdzinājumā ar lielajiem uzņēmumiem), Eiropas Komisija, 2015. gada maijs, un P. Egger, W. Eggert un H. Winner (2010), Saving taxes through foreign plant ownership (Ietaupīšana uz nodokļu rēķina, izmantojot īpašumtiesības uz ārvalstu uzņēmumiem), Journal of International Economics 81, 99.–108. lpp.

(34)  C-106/09 P un C-107/09 P, Komisija pret Gibraltāra un Apvienotās Karalistes valdību, 2011. gada 15. novembra spriedums.

(35)  Ja dalībvalstu pieņemtie pasākumi attiecas uz visu nodokļu sistēmu, tie ir pielāgojumi vispārējai fiskālajai politikai, nevis valsts atbalstam.

(36)  Komisāres M. Vestager2015. gada 29. aprīlī TAXE komitejai nosūtītā dienesta vēstule.

(37)  Pienākums sadarboties un sniegt visus nepieciešamos dokumentus, kas noteikts Padomes 1999. gada 22. marta Regulā (EK) Nr. 659/1999, ar ko nosaka sīki izstrādātus noteikumus LESD 108. panta piemērošanai.

(38)  SVF politikas dokuments “Spillovers in international corporate taxation” (Blakusefekti starptautiskajā uzņēmumu ienākuma nodokļa uzlikšanā), 2014. gada 9. maijs.

(39)  SVF darba dokuments “Base Erosion, Profit Shifting and Developing Countries” (Bāzes samazināšanās, peļņas novirzīšana un jaunattīstības valstis), 2015. gada maijs.

(40)  Pētījums “Tax revenue mobilisation in developing countries: issues and challenges” (Nodokļu ieņēmumu mobilizēšana jaunattīstības valstīs — risināmie jautājumi), Eiropas Parlaments, 2014. gada aprīlis.

(41)  2015. gada ziņojums par investīcijām pasaulē, ANO Tirdzniecības un attīstības konference.

(42)  Organizācijas “Christian Aid” 2008. gada ziņojums.

(43)  OV C 264 E, 13.9.2013., 41. lpp.

(44)  Airbus, BNP Paribas, SSE plc, Total S.A.

(45)  Amazon, Anheuser-Busch InBev, Barclays Bank Group, Coca-Cola Company, Facebook, Google, HSBC Bank plc, IKEA, McDonald’s Corporation, Philip Morris, Walt Disney Company.

(46)  Fiat Chrysler Automobiles, Walmart.

(47)  Rīcības kodekss izklāstīts 2014. gada Iestāžu nolīguma par Pārredzamības reģistru 3. pielikumā.

(48)  Tracking corporate tax breaks: a welcome new form of transparency emerges in the US (Uzņēmumu nodokļu atvieglojumu izsekošana: ASV rodas jauna atzinīgi vērtējama pārredzamības forma), Tax Justice Network.

(49)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu Komitejai “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību”, COM(2011)0681, 6. lpp.

(50)  Daži no šādiem pasākumiem: apturēt vai pārtraukt spēkā esošo dubultu nodokļu uzlikšanas konvenciju darbību melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, noteikt aizliegumu piekļūt ES publiskajam iepirkumam par precēm un pakalpojumiem tiem uzņēmumiem, kuri reģistrēti melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, un atteikt tiem valsts atbalsta piešķiršanu, aizliegt ES finanšu iestādēm un finanšu konsultantiem veidot vai saglabāt meitasuzņēmumus un filiāles melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās un apsvērt licenču anulēšanu Eiropas finanšu iestādēm un finanšu konsultantiem, kas saglabā filiāles un turpina darboties melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, ieviest īpašu nodokli visiem darījumiem, kas saistīti ar melnajā sarakstā iekļautajām jurisdikcijām, izskatīt vairākas iespējas Eiropas Savienībā neatzīt to uzņēmumu juridisko statusu, kuri reģistrēti melnajā sarakstā iekļautajās jurisdikcijās, piemērot tarifa barjeras tirdzniecībai ar melnajā sarakstā iekļautajām trešām valstīm.

(51)  ES Uzkrājumu nodokļa direktīva un Direktīva par administratīvo sadarbību.

(52)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0283 un P7_TA(2014)0284.

---

1. PIELIKUMS

SANĀKSMĒS PIEDALĪJUŠOS PERSONU SARAKSTS

(KOMITEJAS SANĀKSMES UN DELEGĀCIJAS)

| Datums | Uzstājās |
| --- | --- |
| 30.3.2015. | — | Pierre Moscovici, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs |

Datums

Uzstājās

30.3.2015.

—

Pierre Moscovici, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs

16.4.2015.

| — | Serge Colin, Finanšu nozarē strādājošo apvienības priekšsēdētājs |
| --- | --- |

—

Serge Colin, Finanšu nozarē strādājošo apvienības priekšsēdētājs

| — | Fernand Müller, UFE Fiskālās komitejas priekšsēdētājs |
| --- | --- |

—

Fernand Müller, UFE Fiskālās komitejas priekšsēdētājs

| — | Paulo Ralha, Portugāles Nodokļu jomā strādājošo apvienības priekšsēdētājs |
| --- | --- |

—

Paulo Ralha, Portugāles Nodokļu jomā strādājošo apvienības priekšsēdētājs

| — | François Goris (Publiskajā sektorā strādājošo nacionālās apvienības priekšsēdētājs), pārstāvot Eiropas Neatkarīgo arodbiedrību konfederāciju |
| --- | --- |

—

François Goris (Publiskajā sektorā strādājošo nacionālās apvienības priekšsēdētājs), pārstāvot Eiropas Neatkarīgo arodbiedrību konfederāciju

| — | Nadja Salson, Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību federācija |
| --- | --- |

—

Nadja Salson, Eiropas Sabiedrisko pakalpojumu arodbiedrību federācija

| — | Henk Koller, Eiropas Nodokļu konsultantu federācijas priekšsēdētājs |
| --- | --- |

—

Henk Koller, Eiropas Nodokļu konsultantu federācijas priekšsēdētājs

| — | Olivier Boutellis-Taft, Eiropas Grāmatvežu federācijas izpilddirektors |
| --- | --- |

—

Olivier Boutellis-Taft, Eiropas Grāmatvežu federācijas izpilddirektors

| — | Ravi Bhatiani, Independent Retail Europe Juridiskās nodaļas vadītāja |
| --- | --- |

—

Ravi Bhatiani, Independent Retail Europe Juridiskās nodaļas vadītāja

5.5.2015.

| — | Margrethe Vestager, konkurences komisāre |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, konkurences komisāre

| — | Wolfgang Nolz, Rīcības kodeksa jautājumu grupas vadītājs |
| --- | --- |

—

Wolfgang Nolz, Rīcības kodeksa jautājumu grupas vadītājs

| — | Jane McCormick, vecākā partnere nodokļu jautājumos, Eiropas, Tuvējo Austrumu un Āfrikas reģionā par nodokļu jautājumiem atbildīgā vadītāja, KPMG |
| --- | --- |

—

Jane McCormick, vecākā partnere nodokļu jautājumos, Eiropas, Tuvējo Austrumu un Āfrikas reģionā par nodokļu jautājumiem atbildīgā vadītāja, KPMG

| — | Chris Sanger, partneris, galvenais par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, Ernst&Young |
| --- | --- |

—

Chris Sanger, partneris, galvenais par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, Ernst&Young

| — | Stef van Weeghel, PwC partneris, par starptautisko nodokļu politiku atbildīgais vadītājs |
| --- | --- |

—

Stef van Weeghel, PwC partneris, par starptautisko nodokļu politiku atbildīgais vadītājs

| — | Bill Dodwell, par nodokļu politiku atbildīgais vadītājs, Deloitte UK |
| --- | --- |

—

Bill Dodwell, par nodokļu politiku atbildīgais vadītājs, Deloitte UK

11.5.2015.

Publiska uzklausīšana par nodokļu nolēmumiem un kaitniecisku nodokļu praksi

| — | Stephanie Gibaud, ziņotāja un UBS bijusī darbiniece |
| --- | --- |

—

Stephanie Gibaud, ziņotāja un UBS bijusī darbiniece

| — | Lutz Otte, ziņotājs un bijušais darbuzņēmējs informācijas un tehnoloģiju jomā uzņēmumā Julius Baer |
| --- | --- |

—

Lutz Otte, ziņotājs un bijušais darbuzņēmējs informācijas un tehnoloģiju jomā uzņēmumā Julius Baer

| — | Kristof Clerix, Starptautiskais Pētnieciskās žurnālistikas konsorcijs (ICIJ) |
| --- | --- |

—

Kristof Clerix, Starptautiskais Pētnieciskās žurnālistikas konsorcijs (ICIJ)

| — | Edouard Perrin, ICIJ loceklis |
| --- | --- |

—

Edouard Perrin, ICIJ loceklis

| — | Richard Brooks, ICIJ loceklis |
| --- | --- |

—

Richard Brooks, ICIJ loceklis

| — | Lars Bové, ICIJ loceklis |
| --- | --- |

—

Lars Bové, ICIJ loceklis

| — | Xavier Counasse, Le Soir žurnālists |
| --- | --- |

—

Xavier Counasse, Le Soir žurnālists

| — | Dominique Berlin, Parīzes Eiropas lietu koledža, Parīzes 2. universitāte |
| --- | --- |

—

Dominique Berlin, Parīzes Eiropas lietu koledža, Parīzes 2. universitāte

| — | Gabriel Zucman, pasniedzējs, Londonas Ekonomikas un politisko zinātņu skola |
| --- | --- |

—

Gabriel Zucman, pasniedzējs, Londonas Ekonomikas un politisko zinātņu skola

| — | Achim Doerfer, jurists nodokļu uzlikšanas jomā, rakstnieks un filozofs juridiskos jautājumos |
| --- | --- |

—

Achim Doerfer, jurists nodokļu uzlikšanas jomā, rakstnieks un filozofs juridiskos jautājumos

12.5.2015.

Delegācija vizītei uz Beļģiju

| — | Jacques Malherbe, Lēvenas Katoļu universitāte |
| --- | --- |

—

Jacques Malherbe, Lēvenas Katoļu universitāte

| — | Axel Haelterman, Lēvenas Katoļu universitāte |
| --- | --- |

—

Axel Haelterman, Lēvenas Katoļu universitāte

| — | Werner Heyvaert, nodokļu eksperts, Jones Day |
| --- | --- |

—

Werner Heyvaert, nodokļu eksperts, Jones Day

| — | Wim Wuyts, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs – Beļģijas Uzņēmumu federācijas (FEB-VBO) Nodokļu komitejas priekšsēdētājs, un Hilde Wampers, par nodokļu jautājumiem atbildīgā priekšsēdētāja vietniece — finanšu grupa, FEB-VBO |
| --- | --- |

—

Wim Wuyts, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs – Beļģijas Uzņēmumu federācijas (FEB-VBO) Nodokļu komitejas priekšsēdētājs, un Hilde Wampers, par nodokļu jautājumiem atbildīgā priekšsēdētāja vietniece — finanšu grupa, FEB-VBO

| — | Christophe Quintard, (arodbiedrības FGTB eksperts, bijušais nodokļu revidents) |
| --- | --- |

—

Christophe Quintard, (arodbiedrības FGTB eksperts, bijušais nodokļu revidents)

| — | Eric van Rompuy (priekšsēdētājs) un citi federālā parlamenta Finanšu un budžeta komitejas locekļi |
| --- | --- |

—

Eric van Rompuy (priekšsēdētājs) un citi federālā parlamenta Finanšu un budžeta komitejas locekļi

| — | Steven Van den Berghe, Nodokļu nolēmumu dienesta vadītājs |
| --- | --- |

—

Steven Van den Berghe, Nodokļu nolēmumu dienesta vadītājs

| — | Johan Van Overtveld, finanšu ministrs (2015. gada 17. jūnija sanāksme) |
| --- | --- |

—

Johan Van Overtveld, finanšu ministrs (2015. gada 17. jūnija sanāksme)

18.5.2015.

Delegācija vizītei uz Luksemburgu

| — | Wim Piot, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, PWC Luxembourg |
| --- | --- |

—

Wim Piot, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, PWC Luxembourg

| — | Nicolas Mackel, Luxembourg for Finance izpilddirektors |
| --- | --- |

—

Nicolas Mackel, Luxembourg for Finance izpilddirektors

| — | Christine Dahm, asociācija Cercle de Coopération des ONG du développement direktore, un Mike Mathias, asociācijas loceklis |
| --- | --- |

—

Christine Dahm, asociācija Cercle de Coopération des ONG du développement direktore, un Mike Mathias, asociācijas loceklis

| — | Eugène Berger (priekšsēdētājs) un citi parlamenta Finanšu komitejas locekļi |
| --- | --- |

—

Eugène Berger (priekšsēdētājs) un citi parlamenta Finanšu komitejas locekļi

| — | Pierre Gramegna, finanšu ministrs |
| --- | --- |

—

Pierre Gramegna, finanšu ministrs

| — | Pascale Toussing, par nodokļu jautājumiem atbildīgā direktore, Finanšu ministrija, un nodokļu pārvaldes iestādes locekļi |
| --- | --- |

—

Pascale Toussing, par nodokļu jautājumiem atbildīgā direktore, Finanšu ministrija, un nodokļu pārvaldes iestādes locekļi

22.5.2015.

Delegācija vizītei uz Berni (Šveicē)

| — | Markus R. Neuhaus, PwC Switzerland valdes priekšsēdētājs, PwC ģenerāldirektora biroja loceklis |
| --- | --- |

—

Markus R. Neuhaus, PwC Switzerland valdes priekšsēdētājs, PwC ģenerāldirektora biroja loceklis

| — | Frank Marty, Economie Suisse valdes loceklis, par finanšu pakalpojumiem un nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs |
| --- | --- |

—

Frank Marty, Economie Suisse valdes loceklis, par finanšu pakalpojumiem un nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs

| — | François Baur, Economie Suisse pastāvīgais pārstāvis Briselē, par Eiropas lietām atbildīgais vadītājs |
| --- | --- |

—

François Baur, Economie Suisse pastāvīgais pārstāvis Briselē, par Eiropas lietām atbildīgais vadītājs

| — | Martin Zogg, Swiss Holdings izpildkomitejas loceklis, par iekšzemes un starptautisko nodokļu uzlikšanu atbildīgais vadītājs |
| --- | --- |

—

Martin Zogg, Swiss Holdings izpildkomitejas loceklis, par iekšzemes un starptautisko nodokļu uzlikšanu atbildīgais vadītājs

| — | Urs Kapalle, par finanšu politiku un nodokļu jautājumiem atbildīgais direktors, Swiss Bankers Association |
| --- | --- |

—

Urs Kapalle, par finanšu politiku un nodokļu jautājumiem atbildīgais direktors, Swiss Bankers Association

| — | Mark Herkenrath, Alliance Sud, apvienības Global Alliance for Tax Justice loceklis |
| --- | --- |

—

Mark Herkenrath, Alliance Sud, apvienības Global Alliance for Tax Justice loceklis

| — | Olivier Longchamp, apvienība Declaration of Berne |
| --- | --- |

—

Olivier Longchamp, apvienība Declaration of Berne

| — | Jacques de Watteville, valsts sekretārs starptautiskajos finanšu jautājumos |
| --- | --- |

—

Jacques de Watteville, valsts sekretārs starptautiskajos finanšu jautājumos

| — | Christoph Schelling, vēstnieks, Nodokļu politikas nodaļas vadītājs |
| --- | --- |

—

Christoph Schelling, vēstnieks, Nodokļu politikas nodaļas vadītājs

| — | Adrian Hug, Šveices Federālās nodokļu pārvaldes iestādes direktors |
| --- | --- |

—

Adrian Hug, Šveices Federālās nodokļu pārvaldes iestādes direktors

| — | Ruedi Noser, Valsts padomes loceklis, Ekonomikas lietu un nodokļu komitejas vadītājs |
| --- | --- |

—

Ruedi Noser, Valsts padomes loceklis, Ekonomikas lietu un nodokļu komitejas vadītājs

| — | Urs Schwaller, Pavalstu padomes loceklis |
| --- | --- |

—

Urs Schwaller, Pavalstu padomes loceklis

| — | Ulrich Trautmann, Tirdzniecības un ekonomikas lietu nodaļas vadītājs, Eiropas Savienības delegācija Šveicē un Lihtenšteinā |
| --- | --- |

—

Ulrich Trautmann, Tirdzniecības un ekonomikas lietu nodaļas vadītājs, Eiropas Savienības delegācija Šveicē un Lihtenšteinā

| — | Marco Salvi, vecākais pētnieks, Avenir Suisse |
| --- | --- |

—

Marco Salvi, vecākais pētnieks, Avenir Suisse

27.5.2015.

Tikšanās ar Gibraltāra valdības pārstāvjiem (ar TAXE koordinatoriem)

| — | Fabian Picardo, galvenais ministrs |
| --- | --- |

—

Fabian Picardo, galvenais ministrs

| — | Joseph Garcia, galvenā ministra vietnieks |
| --- | --- |

—

Joseph Garcia, galvenā ministra vietnieks

28.5.2015.

Delegācija vizītei uz Dublinu (Īrijā)

| — | Martin Lambe, Īrijas Nodokļu institūta direktors |
| --- | --- |

—

Martin Lambe, Īrijas Nodokļu institūta direktors

| — | Michael Noonan, finanšu ministrs |
| --- | --- |

—

Michael Noonan, finanšu ministrs

| — | Niall Cody, Ieņēmumu komisijas priekšsēdētājs |
| --- | --- |

—

Niall Cody, Ieņēmumu komisijas priekšsēdētājs

| — | Liam Twomy (priekšsēdētājs) un citi parlamenta (Oireachtas) Finanšu komitejas locekļi + Eiropas lietu apvienotās komitejas locekļi |
| --- | --- |

—

Liam Twomy (priekšsēdētājs) un citi parlamenta (Oireachtas) Finanšu komitejas locekļi + Eiropas lietu apvienotās komitejas locekļi

| — | Frank Barry, Dublinas Trīsvienības koledža |
| --- | --- |

—

Frank Barry, Dublinas Trīsvienības koledža

| — | Seamus Coffey, Korkas Universitātes koledža |
| --- | --- |

—

Seamus Coffey, Korkas Universitātes koledža

| — | Feargal O’Rourke, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, PWC |
| --- | --- |

—

Feargal O’Rourke, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, PWC

| — | Conor O’Brien, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, KPMG |
| --- | --- |

—

Conor O’Brien, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, KPMG

| — | Jim Clarken, Oxfam Ireland izpilddirektors |
| --- | --- |

—

Jim Clarken, Oxfam Ireland izpilddirektors

| — | Micheál Collins, Nevina Ekonomisko pētījumu institūts (NERI) |
| --- | --- |

—

Micheál Collins, Nevina Ekonomisko pētījumu institūts (NERI)

29.5.2015.

Delegācija vizītei uz Hāgu (Nīderlandē)

| — | Sjoera Dikkers, Nīderlandes parlamenta deputāte, un citi Nīderlandes parlamenta Finanšu komitejas locekļi |
| --- | --- |

—

Sjoera Dikkers, Nīderlandes parlamenta deputāte, un citi Nīderlandes parlamenta Finanšu komitejas locekļi

| — | Bartjan Zoetmulder, Nīderlandes Nodokļu konsultantu asociācija |
| --- | --- |

—

Bartjan Zoetmulder, Nīderlandes Nodokļu konsultantu asociācija

| — | Hans Van den Hurk, Māstrihtas universitāte |
| --- | --- |

—

Hans Van den Hurk, Māstrihtas universitāte

| — | Indra Römgens, SOMO (neatkarīga bezpeļņas pētniecības un tīkla organizācija) |
| --- | --- |

—

Indra Römgens, SOMO (neatkarīga bezpeļņas pētniecības un tīkla organizācija)

| — | Francis Weyzig, Oxfam |
| --- | --- |

—

Francis Weyzig, Oxfam

| — | Pieterbas Plasman, Nodokļu nolēmumu birojs |
| --- | --- |

—

Pieterbas Plasman, Nodokļu nolēmumu birojs

| — | Eric Wiebes, Nīderlandes valsts sekretārs nodokļu jautājumos |
| --- | --- |

—

Eric Wiebes, Nīderlandes valsts sekretārs nodokļu jautājumos

1.6.2015.

Publiska uzklausīšana par nodokļu nolēmumu un citu pasākumu starptautisko dimensiju

| — | Mario Monti, senators, bijušais konkurences komisārs un muitas, nodokļu un iekšējā tirgus komisārs |
| --- | --- |

—

Mario Monti, senators, bijušais konkurences komisārs un muitas, nodokļu un iekšējā tirgus komisārs

| — | Tove Maria Ryding, par politiku un aizstāvību nodokļu jomā atbildīgā vadītāja, Eiropas Tīkls parāda un attīstības jautājumu risināšanai |
| --- | --- |

—

Tove Maria Ryding, par politiku un aizstāvību nodokļu jomā atbildīgā vadītāja, Eiropas Tīkls parāda un attīstības jautājumu risināšanai

| — | Antoine Deltour, ziņotājs, bijušais revidents, Pwc Luxembourg |
| --- | --- |

—

Antoine Deltour, ziņotājs, bijušais revidents, Pwc Luxembourg

17.6.2015.

Starpparlamentārā sanāksme par agresīvu nodokļu plānošanu un parlamentu demokrātiskās kontroles lomu

Trīsdesmit septiņi deputāti no astoņpadsmit šādu valstu parlamentiem:

AT, BE, CY, CZ, FR, DE, GR, HU, IE, IT, LT, LU, MT, PL, PT, RO, ES un SV.

| — | Heinz Zourek, Komisijas Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors |
| --- | --- |

—

Heinz Zourek, Komisijas Nodokļu politikas un muitas savienības ģenerāldirektorāta ģenerāldirektors

| — | Pascal Saint-Amans, ESAO Nodokļu politikas un pārvaldes centra ģenerāldirektors |
| --- | --- |

—

Pascal Saint-Amans, ESAO Nodokļu politikas un pārvaldes centra ģenerāldirektors

18.6.2015.

Delegācija vizītei uz Londonu (Apvienotajā Karalistē)

| — | David Gauke, parlamenta deputāts, Valsts kases valsts sekretārs finanšu jautājumos |
| --- | --- |

—

David Gauke, parlamenta deputāts, Valsts kases valsts sekretārs finanšu jautājumos

| — | Jim Harra, Ieņēmumu un muitas dienesta Uzņēmumu ienākuma nodokļa nodaļas ģenerāldirektors |
| --- | --- |

—

Jim Harra, Ieņēmumu un muitas dienesta Uzņēmumu ienākuma nodokļa nodaļas ģenerāldirektors

| — | Fergus Harradence, departamenta direktors, Uzņēmumu ienākuma nodokļa vienība, Uzņēmējdarbības un starptautisko nodokļu grupa, Valsts kase |
| --- | --- |

—

Fergus Harradence, departamenta direktors, Uzņēmumu ienākuma nodokļa vienība, Uzņēmējdarbības un starptautisko nodokļu grupa, Valsts kase

| — | Andrew Dawson, Nodokļu nolīgumu grupas vadītājs, galvenais sarunu vedējs Apvienotās Karalistes nodokļu nolīgumu jomā |
| --- | --- |

—

Andrew Dawson, Nodokļu nolīgumu grupas vadītājs, galvenais sarunu vedējs Apvienotās Karalistes nodokļu nolīgumu jomā

| — | Maura Parsons, direktora vietniece, par transfertcenu noteikšanas jautājumiem atbildīgās grupas vadītāja, Ieņēmumu un muitas dienesta Starptautiskās uzņēmējdarbības departaments, un Ieņēmumu un muitas dienesta Transfertcenu noteikšanas jautājumu padomes priekšsēdētāja |
| --- | --- |

—

Maura Parsons, direktora vietniece, par transfertcenu noteikšanas jautājumiem atbildīgās grupas vadītāja, Ieņēmumu un muitas dienesta Starptautiskās uzņēmējdarbības departaments, un Ieņēmumu un muitas dienesta Transfertcenu noteikšanas jautājumu padomes priekšsēdētāja

| — | Meg Hillier (priekšsēdētāja), Margaret Hodge (bijusī priekšsēdētāja) un Guto Bebb, Pārstāvju palātas Publisko kontu komitejas loceklis |
| --- | --- |

—

Meg Hillier (priekšsēdētāja), Margaret Hodge (bijusī priekšsēdētāja) un Guto Bebb, Pārstāvju palātas Publisko kontu komitejas loceklis

| — | Prem Sikka, grāmatvedības profesors, Eseksas Uzņēmējdarbības skola, Eseksas universitāte |
| --- | --- |

—

Prem Sikka, grāmatvedības profesors, Eseksas Uzņēmējdarbības skola, Eseksas universitāte

| — | Frank Haskew, Anglijas un Velsas Zvērinātu grāmatvežu institūta Nodokļu fakultāte, un Ian Young, par starptautisko nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs |
| --- | --- |

—

Frank Haskew, Anglijas un Velsas Zvērinātu grāmatvežu institūta Nodokļu fakultāte, un Ian Young, par starptautisko nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs

| — | Will Morris, Nodokļu komitejas un ESAO Uzņēmējdarbības un rūpniecības konsultatīvās komitejas priekšsēdētājs, Lielbritānijas Rūpniecības konfederācija |
| --- | --- |

—

Will Morris, Nodokļu komitejas un ESAO Uzņēmējdarbības un rūpniecības konsultatīvās komitejas priekšsēdētājs, Lielbritānijas Rūpniecības konfederācija

| — | Richard Collier, vecākais nodokļu partneris, PwC |
| --- | --- |

—

Richard Collier, vecākais nodokļu partneris, PwC

| — | Joseph Stead, Christian Aid |
| --- | --- |

—

Joseph Stead, Christian Aid

| — | Meesha Nehru, programmu direktore, Fair Tax Mark |
| --- | --- |

—

Meesha Nehru, programmu direktore, Fair Tax Mark

23.6.2015.

Viedokļu apmaiņa ar daudznacionālām korporācijām

| — | Nathalie Mognetti, galvenā nodokļu inspektore, Total S.A. |
| --- | --- |

—

Nathalie Mognetti, galvenā nodokļu inspektore, Total S.A.

| — | Martin McEwen, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, SSE plc |
| --- | --- |

—

Martin McEwen, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, SSE plc

| — | Christian Comolet-Tirman, direktors, fiskālie jautājumi, BNP Paribas Group |
| --- | --- |

—

Christian Comolet-Tirman, direktors, fiskālie jautājumi, BNP Paribas Group

25.6.2015.

Tikšanās ar Bermudu valdības pārstāvjiem (ar TAXE koordinatoriem)

| — | Everard Bob Richards, ministru prezidenta vietnieks un finanšu ministrs |
| --- | --- |

—

Everard Bob Richards, ministru prezidenta vietnieks un finanšu ministrs

| — | Alastair Sutton, ES norīkotais Bermudu valdības juriskonsults |
| --- | --- |

—

Alastair Sutton, ES norīkotais Bermudu valdības juriskonsults

2.7.2015.

| — | Richard Murphy, Tax Research LLP, un Tax Justice Network līdzdibinātājs |
| --- | --- |

—

Richard Murphy, Tax Research LLP, un Tax Justice Network līdzdibinātājs

| — | Guillaume de la Villeguérin, par nodokļu un muitas jautājumiem atbildīgais Airbus viceprezidents |
| --- | --- |

—

Guillaume de la Villeguérin, par nodokļu un muitas jautājumiem atbildīgais Airbus viceprezidents

17.9.2015.

| — | Jean-Claude Juncker, Eiropas Komisijas priekšsēdētājs |
| --- | --- |

—

Jean-Claude Juncker, Eiropas Komisijas priekšsēdētājs

| — | Pierre Moscovici, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs |
| --- | --- |

—

Pierre Moscovici, ekonomikas un finanšu, nodokļu un muitas komisārs

| — | Margrethe Vestager, konkurences komisāre |
| --- | --- |

—

Margrethe Vestager, konkurences komisāre

22.9.2015.

| — | Pierre Gramegna, ECOFIN padomes priekšsēdētājs, Luksemburgas finanšu ministrs |
| --- | --- |

—

Pierre Gramegna, ECOFIN padomes priekšsēdētājs, Luksemburgas finanšu ministrs

| — | Dr. Wolfgang Schäuble, Vācijas federālais finanšu ministrs |
| --- | --- |

—

Dr. Wolfgang Schäuble, Vācijas federālais finanšu ministrs

| — | Luis de Guindos, Spānijas ekonomikas un konkurētspējas ministrs |
| --- | --- |

—

Luis de Guindos, Spānijas ekonomikas un konkurētspējas ministrs

| — | Michel Sapin, Francijas finanšu un valsts kontu ministrs |
| --- | --- |

—

Michel Sapin, Francijas finanšu un valsts kontu ministrs

| — | Pier Carlo Padoan, Itālijas ekonomikas un finanšu ministrs |
| --- | --- |

—

Pier Carlo Padoan, Itālijas ekonomikas un finanšu ministrs

16.11.2015

Viedokļu apmaiņa ar daudznacionālām korporācijām

| — | Monique Meche, viceprezidente, globālā publiskā politika, Amazon |
| --- | --- |

—

Monique Meche, viceprezidente, globālā publiskā politika, Amazon

| — | Malte Lohan, globālo korporatīvo lietu direktors, Anheuser-Busch InBev SA |
| --- | --- |

—

Malte Lohan, globālo korporatīvo lietu direktors, Anheuser-Busch InBev SA

| — | Mark Hubbard, galvenais par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, Barclays Bank Group |
| --- | --- |

—

Mark Hubbard, galvenais par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs, Barclays Bank Group

| — | Delphine Reyre, par Dienvideiropas publisko politiku atbildīgā direktore, Facebook |
| --- | --- |

—

Delphine Reyre, par Dienvideiropas publisko politiku atbildīgā direktore, Facebook

| — | Iain McKinnon, par grupas nodokļiem atbildīgais vadītājs, HSBC |
| --- | --- |

—

Iain McKinnon, par grupas nodokļiem atbildīgais vadītājs, HSBC

| — | Krister Mattsson, par korporatīvajām finansēm, apdrošināšanu, nodokļiem un naudas līdzekļiem atbildīgais vadītājs, IKEA grupa |
| --- | --- |

—

Krister Mattsson, par korporatīvajām finansēm, apdrošināšanu, nodokļiem un naudas līdzekļiem atbildīgais vadītājs, IKEA grupa

| — | Irene Yates, viceprezidente, korporatīvie nodokļi, McDonald’s Eiropa |
| --- | --- |

—

Irene Yates, viceprezidente, korporatīvie nodokļi, McDonald’s Eiropa

| — | Werner Schuster, par nodokļu jautājumiem atbildīgais viceprezidents, Philip Morris International |
| --- | --- |

—

Werner Schuster, par nodokļu jautājumiem atbildīgais viceprezidents, Philip Morris International

| — | Nicklas Lundblad, galvenais direktors, publiskā politika un attiecības ar valdībām, Google |
| --- | --- |

—

Nicklas Lundblad, galvenais direktors, publiskā politika un attiecības ar valdībām, Google

| — | John Stowell, vecākais viceprezidents, korporatīvie nodokļi, The Walt Disney Company |
| --- | --- |

—

John Stowell, vecākais viceprezidents, korporatīvie nodokļi, The Walt Disney Company

| — | Robert Jordan, viceprezidents, vispārējais nodokļu padomdevējs, Coca-Cola Company |
| --- | --- |

—

Robert Jordan, viceprezidents, vispārējais nodokļu padomdevējs, Coca-Cola Company

---

2. PIELIKUMS

ATBILŽU SARAKSTS PA VALSTĪM/IESTĀDĒM

(stāvoklis 2015. gada 16. novembrī)

| Valsts | Atbilde |
| --- | --- |
| 1. pieprasījums 23.4.2015. – Termiņš 31.5.2015. |
| Zviedrija | 29.5.2015 |
| Džērsija | 29.5.2015 |
| Gērnsija | 31.5.2015 |
| Luksemburga | 1.6.2015 |
| Somija | 2.6.2015 |
| Slovākija | 3.6.2015 |
| Īrija | 5.6.2015 |
| Nīderlande | 8.6.2015 |
| Apvienotā Karaliste | 8.6.2015 |
| Francija | 10.6.2015 |
| Čehija | 11.6.2015 |
| Latvija | 16.6.2015 |
| Beļģija | 16.6.2015 |
| Malta | 18.6.2015 |
| 1. atgādinājums 29.6.2015. – Termiņš 9.7.2015. |
| Portugāle | 30.6.2015 |
| Polija | 2.7.2015 |
| Lietuva | 3.7.2015 |
| Ungārija | 7.7.2015 |
| Horvātija | 8.7.2015 |
| Igaunija | 10.7.2015 |
| Grieķija | 10.7.2015 |
| Spānija | 10.7.2015 |
| Gibraltārs | 13.8.2015 |
| Dānija | 26.8.2015 |
| Vācija | 2.9.2015 |
| Rumānija | 3.9.2015 |
| Itālija | 17.9.2015 |
| Pēdējais atgādinājums 21.9.2015. |
| Austrija | 21.9.2015 |
| Kipra | 22.9.2015 |
| Bulgārija | 28.9.2015 |
| Slovēnija | 28.9.2015 |

Valsts

Atbilde

1. pieprasījums 23.4.2015. – Termiņš 31.5.2015.

Zviedrija

29.5.2015

Džērsija

29.5.2015

Gērnsija

31.5.2015

Luksemburga

1.6.2015

Somija

2.6.2015

Slovākija

3.6.2015

Īrija

5.6.2015

Nīderlande

8.6.2015

Apvienotā Karaliste

8.6.2015

Francija

10.6.2015

Čehija

11.6.2015

Latvija

16.6.2015

Beļģija

16.6.2015

Malta

18.6.2015

1. atgādinājums 29.6.2015. – Termiņš 9.7.2015.

Portugāle

30.6.2015

Polija

2.7.2015

Lietuva

3.7.2015

Ungārija

7.7.2015

Horvātija

8.7.2015

Igaunija

10.7.2015

Grieķija

10.7.2015

Spānija

10.7.2015

Gibraltārs

13.8.2015

Dānija

26.8.2015

Vācija

2.9.2015

Rumānija

3.9.2015

Itālija

17.9.2015

Pēdējais atgādinājums 21.9.2015.

Austrija

21.9.2015

Kipra

22.9.2015

Bulgārija

28.9.2015

Slovēnija

28.9.2015

| IESTĀDES | Atbilde |
| --- | --- |
| Komisija | 29.4.2015
  3.6.2015
  31.8.2015
  23.10.2015
  9.11.2015 |
| Padome | 29.5.2015
  15.6.2015
  27.7.2015 |

IESTĀDES

Atbilde

Komisija

29.4.2015

3.6.2015

31.8.2015

23.10.2015

9.11.2015

Padome

29.5.2015

15.6.2015

27.7.2015

---

3. PIELIKUMS

DAUDZNACIONĀLĀS KORPORĀCIJAS, KAS BIJA UZAICINĀTAS PIEDALĪTIES

KOMITEJAS SANĀKSMĒS

| Nosaukums | Uzaicinātā persona/Pārstāvis(-e) | Situācija 2015. gada 16. novembrī |
| --- | --- | --- |
| Airbus | Guillaume de La Villeguérin,
  par nodokļu un muitas jautājumiem atbildīgais viceprezidents | Piedalījās — 2.7.2015. |
| BNP Paribas | Christian Comolet-Tirman,
  direktors, fiskālie jautājumi | Piedalījās — 23.6.2015. |
| SSE plc | Martin McEwen, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs | Piedalījās — 23.6.2015. |
| Total S.A. | Nathalie Mognetti,
  galvenā nodokļu inspektore | Piedalījās — 23.6.2015. |
| Amazon | Monique Meche, viceprezidente, globālā publiskā politika | Piedalījās — 16.11.2015. |
| Anheuser-Busch InBev | Malte Lohan, globālo korporatīvo lietu direktors | Piedalījās — 16.11.2015. |
| Barclays Bank Group | Mark Hubbard, galvenais par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs | Piedalījās — 16.11.2015. |
| Coca-Cola Company | Robert Jordan, viceprezidents, vispārējais nodokļu padomdevējs | Piedalījās — 16.11.2015. |
| Facebook | Delphine Reyre, par Dienvideiropas publisko politiku atbildīgā direktore | Piedalījās — 16.11.2015. |
| Google | Nicklas Lundblad, galvenais direktors, publiskā politika un attiecības ar valdībām | Piedalījās — 16.11.2015. |
| HSBC Bank plc | Iain McKinnon, par grupas nodokļiem atbildīgais vadītājs | Piedalījās — 16.11.2015. |
| IKEA grupa | Krister Mattsson, par korporatīvajām finansēm, apdrošināšanu, nodokļiem un naudas līdzekļiem atbildīgais vadītājs | Piedalījās — 16.11.2015. |
| McDonald’s Europe | Irene Yates, viceprezidente, korporatīvie nodokļi | Piedalījās — 16.11.2015. |
| Philip Morris
  International | Werner Schuster, par nodokļu jautājumiem atbildīgais viceprezidents | Piedalījās — 16.11.2015. |
| The Walt Disney Company | John Stowell, vecākais viceprezidents, korporatīvie nodokļi | Piedalījās — 16.11.2015. |
| Fiat Chrysler Automobiles | Sergio Marchionne,
  izpilddirektors | Atteicās piedalīties notiekošās izmeklēšanas dēļ. |
| Walmart | Shelley Broader,
  prezidents un izpilddirektors, EMEA reģions | Atteicās piedalīties. |

Nosaukums

Uzaicinātā persona/Pārstāvis(-e)

Situācija 2015. gada 16. novembrī

Airbus

Guillaume de La Villeguérin,

par nodokļu un muitas jautājumiem atbildīgais viceprezidents

Piedalījās — 2.7.2015.

BNP Paribas

Christian Comolet-Tirman,

direktors, fiskālie jautājumi

Piedalījās — 23.6.2015.

SSE plc

Martin McEwen, par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs

Piedalījās — 23.6.2015.

Total S.A.

Nathalie Mognetti,

galvenā nodokļu inspektore

Piedalījās — 23.6.2015.

Amazon

Monique Meche, viceprezidente, globālā publiskā politika

Piedalījās — 16.11.2015.

Anheuser-Busch InBev

Malte Lohan, globālo korporatīvo lietu direktors

Piedalījās — 16.11.2015.

Barclays Bank Group

Mark Hubbard, galvenais par nodokļu jautājumiem atbildīgais vadītājs

Piedalījās — 16.11.2015.

Coca-Cola Company

Robert Jordan, viceprezidents, vispārējais nodokļu padomdevējs

Piedalījās — 16.11.2015.

Facebook

Delphine Reyre, par Dienvideiropas publisko politiku atbildīgā direktore

Piedalījās — 16.11.2015.

Google

Nicklas Lundblad, galvenais direktors, publiskā politika un attiecības ar valdībām

Piedalījās — 16.11.2015.

HSBC Bank plc

Iain McKinnon, par grupas nodokļiem atbildīgais vadītājs

Piedalījās — 16.11.2015.

IKEA grupa

Krister Mattsson, par korporatīvajām finansēm, apdrošināšanu, nodokļiem un naudas līdzekļiem atbildīgais vadītājs

Piedalījās — 16.11.2015.

McDonald’s Europe

Irene Yates, viceprezidente, korporatīvie nodokļi

Piedalījās — 16.11.2015.

Philip Morris

International

Werner Schuster, par nodokļu jautājumiem atbildīgais viceprezidents

Piedalījās — 16.11.2015.

The Walt Disney Company

John Stowell, vecākais viceprezidents, korporatīvie nodokļi

Piedalījās — 16.11.2015.

Fiat Chrysler Automobiles

Sergio Marchionne,

izpilddirektors

Atteicās piedalīties notiekošās izmeklēšanas dēļ.

Walmart

Shelley Broader,

prezidents un izpilddirektors, EMEA reģions

Atteicās piedalīties.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/96 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/96

---

P8_TA(2015)0409

Atļaujas piešķiršana bis(2-etilheksil)ftalāta (DEHP) izmantošanai

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par projektu Komisijas Īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (D041427 – 2015/2962(RSP))

(2017/C 366/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (D 041427), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas īstenošanas lēmumam, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (D 041427),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (1), un jo īpaši tās 64. panta 8. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (1), un jo īpaši tās 64. panta 8. punktu,

| — | ņemot vērā atzinumus Risku novērtēšanas komitejas (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC) (2) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 5. punkta trešo daļu sniegtos atzinumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā atzinumus Risku novērtēšanas komitejas (RAC) un Sociālās un ekonomiskās analīzes komitejas (SEAC) (2) saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 1907/2006 64. panta 5. punkta trešo daļu sniegtos atzinumus,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (3) 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES) Nr. 182/2011 (3) 11. pantu,

| — | ņemot vērā Direktīvu 2008/98/EK (4) un jo īpaši tās 4. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2008/98/EK (4) un jo īpaši tās 4. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) Nr. 1386/2013 (5) un jo īpaši tā pielikuma 43. punkta viii) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) Nr. 1386/2013 (5) un jo īpaši tā pielikuma 43. punkta viii) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Komisijas Deleģēto direktīvu (ES) 2015/863 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas Deleģēto direktīvu (ES) 2015/863 (6),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (7) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (7)

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 106. panta 2. un 3. punktu,

| A. | tā kā DEHP ir iekļauts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (REACH regula) XIV pielikumā, jo tas ir klasificēts kā 1B kategorijas reproduktīvajai funkcijai toksiska viela; tā kā toksiskās iedarbības dēļ uz reproduktīvo funkciju DEHP ir iekļauts REACH kandidātvielu sarakstā; |
| --- | --- |

A.

tā kā DEHP ir iekļauts Regulas (EK) Nr. 1907/2006 (REACH regula) XIV pielikumā, jo tas ir klasificēts kā 1B kategorijas reproduktīvajai funkcijai toksiska viela; tā kā toksiskās iedarbības dēļ uz reproduktīvo funkciju DEHP ir iekļauts REACH kandidātvielu sarakstā;

| B. | tā kā Komisija ar projektu īstenošanas lēmumam par bis(2-etilheksil)ftalāta (DEHP), dibutilftalāta (DBP) un benzilbutilftalāta (BBP) un diizobutilftalāta (DIBP) identificēšanu par vielām, kas rada ļoti lielas bažas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta f) punktu, vēlas identificēt DEHP par vielu, kas rada ļoti lielas bažas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ar projektu īstenošanas lēmumam par bis(2-etilheksil)ftalāta (DEHP), dibutilftalāta (DBP) un benzilbutilftalāta (BBP) un diizobutilftalāta (DIBP) identificēšanu par vielām, kas rada ļoti lielas bažas saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (EK) Nr. 1907/2006 57. panta f) punktu, vēlas identificēt DEHP par vielu, kas rada ļoti lielas bažas;

| C. | tā kā jau 2000. gadā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Kopienas stratēģiju attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem (COM(1999)0706), DEHP tika iekļauts 1. pielikumā, kurā ir noteikts saraksts ar 553 vielām, kas klasificētas I kategorijā, par kurām ir liecības, ka uz vismaz vienas sugas veselīgiem dzīvniekiem tās darbojas kā endokrīnie disruptori (8); |
| --- | --- |

C.

tā kā jau 2000. gadā, pamatojoties uz Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam par Kopienas stratēģiju attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem (COM(1999)0706), DEHP tika iekļauts 1. pielikumā, kurā ir noteikts saraksts ar 553 vielām, kas klasificētas I kategorijā, par kurām ir liecības, ka uz vismaz vienas sugas veselīgiem dzīvniekiem tās darbojas kā endokrīnie disruptori (8);

| D. | tā kā DEHP ir viena no pirmajām sešām vielām, kuru lietošana saskaņā ar REACH regulu ir jāizbeidz, par ko Komisija paziņoja 2011. gada 17. februārī (9); |
| --- | --- |

D.

tā kā DEHP ir viena no pirmajām sešām vielām, kuru lietošana saskaņā ar REACH regulu ir jāizbeidz, par ko Komisija paziņoja 2011. gada 17. februārī (9);

| E. | tā kā 2014. gada 12. decembrī dalībvalstu komiteja (MSC) vienprātīgi nolēma identificēt DEHP par vielu, kas rada ekvivalenta līmeņa bažas tā endokrīnā disruptora īpašību dēļ vidē (10); tā kā MSC vienprātīgi atzina, ka attiecībā uz DEHP ir zinātniski pierādīta tā endokrīnā disruptora aktivitāte, kā arī cēloņsakarība starp šo aktivitāti un kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2014. gada 12. decembrī dalībvalstu komiteja (MSC) vienprātīgi nolēma identificēt DEHP par vielu, kas rada ekvivalenta līmeņa bažas tā endokrīnā disruptora īpašību dēļ vidē (10); tā kā MSC vienprātīgi atzina, ka attiecībā uz DEHP ir zinātniski pierādīta tā endokrīnā disruptora aktivitāte, kā arī cēloņsakarība starp šo aktivitāti un kaitīgo iedarbību uz cilvēka veselību;

| F. | tā kā Komisija ņem vērā MSC vienprātību jautājumā par to, ka šie četri ftalāti, tostarp DEHP, ir endokrīnie disruptori, un ka šāda veida kaitīgās iedarbības dēļ tie klasificēti kā reproduktīvai funkcijai toksiskas vielas un saskaņā ar REACH regulas 57. panta c) punktu identificētas kā vielas, kas izraisa ļoti lielas bažas; tā kā Komisija arī norāda, ka lielākā daļa MSC locekļu uzskata, ka bažu līmenis ir ekvivalents to izraisītajai iedarbībai; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisija ņem vērā MSC vienprātību jautājumā par to, ka šie četri ftalāti, tostarp DEHP, ir endokrīnie disruptori, un ka šāda veida kaitīgās iedarbības dēļ tie klasificēti kā reproduktīvai funkcijai toksiskas vielas un saskaņā ar REACH regulas 57. panta c) punktu identificētas kā vielas, kas izraisa ļoti lielas bažas; tā kā Komisija arī norāda, ka lielākā daļa MSC locekļu uzskata, ka bažu līmenis ir ekvivalents to izraisītajai iedarbībai;

| G. | tā kā 2015. gada 21. oktobrī Komisija iesniedza projektu īstenošanas aktam, ar kuru DEHP identificē kā vielu ar endokrīnā disruptora īpašībām, kuras iedarbība uz cilvēku veselību saskaņā ar REACH regulas 57. panta f) punktu izraisa ekvivalenta līmeņa bažas; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2015. gada 21. oktobrī Komisija iesniedza projektu īstenošanas aktam, ar kuru DEHP identificē kā vielu ar endokrīnā disruptora īpašībām, kuras iedarbība uz cilvēku veselību saskaņā ar REACH regulas 57. panta f) punktu izraisa ekvivalenta līmeņa bažas;

| H. | tā kā RAC atzinumā tiek atzīta ne tikai DEHP iedarbība uz endokrīno sistēmu, bet arī tas, ka šī viela ir iekļauta XIV pielikumā, jo tā klasificēta kā reproduktīvai funkcijai toksiska viela (57. panta c) punkts), nevis pamatojoties uz tās kā endokrīnā disruptora īpašībām (57. panta f) punkts); tā kā tādēļ DEHP pašreizējais novērtējums attiecas tikai uz tā reproduktīvo toksicitāti; |
| --- | --- |

H.

tā kā RAC atzinumā tiek atzīta ne tikai DEHP iedarbība uz endokrīno sistēmu, bet arī tas, ka šī viela ir iekļauta XIV pielikumā, jo tā klasificēta kā reproduktīvai funkcijai toksiska viela (57. panta c) punkts), nevis pamatojoties uz tās kā endokrīnā disruptora īpašībām (57. panta f) punkts); tā kā tādēļ DEHP pašreizējais novērtējums attiecas tikai uz tā reproduktīvo toksicitāti;

| I. | tā kā DEHP ir jāidentificē kā viela, kas rada ļoti lielas bažas, jo atbilst REACH regulas 57. panta f) punktā noteiktajiem kritērijiem kā viela ar endokrīno disruptoru īpašībām, par kuru ir pieejamas zinātniski pamatotas liecības par iespējamu nopietnu kaitīgu ietekmi uz cilvēka veselību, kas rada bažas, kuru līmenis ir ekvivalents ar citām vielām, kas minētas REACH regulas 57. panta a) līdz e) punktā; |
| --- | --- |

I.

tā kā DEHP ir jāidentificē kā viela, kas rada ļoti lielas bažas, jo atbilst REACH regulas 57. panta f) punktā noteiktajiem kritērijiem kā viela ar endokrīno disruptoru īpašībām, par kuru ir pieejamas zinātniski pamatotas liecības par iespējamu nopietnu kaitīgu ietekmi uz cilvēka veselību, kas rada bažas, kuru līmenis ir ekvivalents ar citām vielām, kas minētas REACH regulas 57. panta a) līdz e) punktā;

| J. | tā kā pieteikuma iesniedzējs norādījis atļaujas pieteikumā par pietiekamas kontroles veidu ir norādījis REACH regulas 60. panta 2. punktā minēto; tā kā tomēr saskaņā ar REACH regulas 60. panta 3. punkta a) apakšpunktu pietiekamas kontroles veids neattiecas uz vielām, kas atbilst kritērijiem, lai tās klasificētu kā kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvajai funkcijai toksiskas vai saskaņā ar minētās regulas 57. panta f) punktu, ja tām nav iespējams noteikt robežvērtību saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 6.4. iedaļu; |
| --- | --- |

J.

tā kā pieteikuma iesniedzējs norādījis atļaujas pieteikumā par pietiekamas kontroles veidu ir norādījis REACH regulas 60. panta 2. punktā minēto; tā kā tomēr saskaņā ar REACH regulas 60. panta 3. punkta a) apakšpunktu pietiekamas kontroles veids neattiecas uz vielām, kas atbilst kritērijiem, lai tās klasificētu kā kancerogēnas, mutagēnas vai reproduktīvajai funkcijai toksiskas vai saskaņā ar minētās regulas 57. panta f) punktu, ja tām nav iespējams noteikt robežvērtību saskaņā ar šīs regulas I pielikuma 6.4. iedaļu;

| K. | tā kā ir pierādīta DEHP kaitīgā iedarbība uz zīdītāju endokrīno sistēmu, kas in vivo pētījumos galvenokārt konstatēta kā augļa testosterona līmeņa pazemināšanās; tā kā šie atzinumi vēl papildus pamatoti ar, arī in vivo, konstatētu gēnu steroidogēniskās biosintēzes mehānisma pazeminātu regulāciju; tā kā izmēģinājumos ar žurkām novēroti tādi kaitīgās iedarbības veidi kā krūts dziedzeru retensijas palielināšanās, anoģenitālā attāluma samazināšanās, ģenitāliju anomālijas, spermatozoīdu skaita samazināšanās un sēklinieku izmaiņas, kā arī polinukleozs gonocīts, tubulāra atrofija un Leidiga šūnu hiperplāzija; |
| --- | --- |

K.

tā kā ir pierādīta DEHP kaitīgā iedarbība uz zīdītāju endokrīno sistēmu, kas in vivo pētījumos galvenokārt konstatēta kā augļa testosterona līmeņa pazemināšanās; tā kā šie atzinumi vēl papildus pamatoti ar, arī in vivo, konstatētu gēnu steroidogēniskās biosintēzes mehānisma pazeminātu regulāciju; tā kā izmēģinājumos ar žurkām novēroti tādi kaitīgās iedarbības veidi kā krūts dziedzeru retensijas palielināšanās, anoģenitālā attāluma samazināšanās, ģenitāliju anomālijas, spermatozoīdu skaita samazināšanās un sēklinieku izmaiņas, kā arī polinukleozs gonocīts, tubulāra atrofija un Leidiga šūnu hiperplāzija;

| L. | tā kā zinātniski pierādīts, ka DEHP iedarbība attīstības paaugstinātas jutības periodos var izraisīt neatgriezeniskus attīstības defektus ar smagiem attīstības un vairošanās traucējumiem, kas uzskatāmi par īpaši nopietniem gan attiecībā uz cilvēku veselību, gan uz savvaļas dzīvniekiem arī tāpēc, ka šāda veida kaitīgums pēc iedarbības agrīnos dzīves posmos var izpausties tikai vēlāk; |
| --- | --- |

L.

tā kā zinātniski pierādīts, ka DEHP iedarbība attīstības paaugstinātas jutības periodos var izraisīt neatgriezeniskus attīstības defektus ar smagiem attīstības un vairošanās traucējumiem, kas uzskatāmi par īpaši nopietniem gan attiecībā uz cilvēku veselību, gan uz savvaļas dzīvniekiem arī tāpēc, ka šāda veida kaitīgums pēc iedarbības agrīnos dzīves posmos var izpausties tikai vēlāk;

| M. | tā kā saskaņā ar RAC atzinumu, kas pamatojas uz saistībā ar pieteikumos sniegto informāciju, pieteikumu iesniedzēji uzskatāmi neparāda, ka riski strādājošo veselībai, ko rada lietojumi, par kuriem iesniegts pieteikums, tiek pietiekami kontrolēti saskaņā ar REACH regulas 60. panta 2. punktu; tā kā saskaņā ar RAC atzinumu tāpēc nav lietderīgi piešķirt atļauju, pamatojoties uz šo noteikumu; |
| --- | --- |

M.

tā kā saskaņā ar RAC atzinumu, kas pamatojas uz saistībā ar pieteikumos sniegto informāciju, pieteikumu iesniedzēji uzskatāmi neparāda, ka riski strādājošo veselībai, ko rada lietojumi, par kuriem iesniegts pieteikums, tiek pietiekami kontrolēti saskaņā ar REACH regulas 60. panta 2. punktu; tā kā saskaņā ar RAC atzinumu tāpēc nav lietderīgi piešķirt atļauju, pamatojoties uz šo noteikumu;

| N. | tā kā, neraugoties uz RAC atzinumu, Sociālās un ekonomiskās analīzes komiteja (SEAC) secināja, ka šo lietojumu atļaušana ir samērīga un tādējādi sociālie un ekonomiskie ieguvumi, ko rada lietojumi, uz kuriem attiecas pieteikums, atsver šo lietojumu radītos riskus cilvēka veselībai; tā kā SEAC atzinumā apstiprināts, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtā sociālā un ekonomiskā analīze ir būtiski nepilnīga, tostarp nav strādājošo veselībai nenovērsto risku ietekmes novērtējuma; |
| --- | --- |

N.

tā kā, neraugoties uz RAC atzinumu, Sociālās un ekonomiskās analīzes komiteja (SEAC) secināja, ka šo lietojumu atļaušana ir samērīga un tādējādi sociālie un ekonomiskie ieguvumi, ko rada lietojumi, uz kuriem attiecas pieteikums, atsver šo lietojumu radītos riskus cilvēka veselībai; tā kā SEAC atzinumā apstiprināts, ka pieteikuma iesniedzēja iesniegtā sociālā un ekonomiskā analīze ir būtiski nepilnīga, tostarp nav strādājošo veselībai nenovērsto risku ietekmes novērtējuma;

| O. | tā kā SEAC ir zinātniska komiteja, kuras uzdevums saskaņā ar REACH regulas 64. panta 4. punkta b) apakšpunktu ir novērtēt sociāli ekonomiskos faktorus un tehniski iespējamās alternatīvas, kuras saistītas ar šīs vielas lietojumiem, kas aprakstīti pieteikumā, un tā kā tās uzdevums nav sniegt secinājumus par atļaujas izdošanas samērīgumu gadījumos, kad netiek pietiekami kontrolēts sabiedrībai radītais risks; |
| --- | --- |

O.

tā kā SEAC ir zinātniska komiteja, kuras uzdevums saskaņā ar REACH regulas 64. panta 4. punkta b) apakšpunktu ir novērtēt sociāli ekonomiskos faktorus un tehniski iespējamās alternatīvas, kuras saistītas ar šīs vielas lietojumiem, kas aprakstīti pieteikumā, un tā kā tās uzdevums nav sniegt secinājumus par atļaujas izdošanas samērīgumu gadījumos, kad netiek pietiekami kontrolēts sabiedrībai radītais risks;

| P. | tā kā ķīmisko vielu radīto risku novērtēšana un pārvaldība, kā arī attiecīgas drošības informācijas sniegšana tās lietotājiem ir pieteikuma iesniedzēja pienākums; tā kā SEAC nevarēja kvantitatīvi novērtēt ilgstošas lietošanas samērīgumu, jo nebija iespējams kvantitatīvi novērtēt strādājošo veselībai nenovērstos riskus; |
| --- | --- |

P.

tā kā ķīmisko vielu radīto risku novērtēšana un pārvaldība, kā arī attiecīgas drošības informācijas sniegšana tās lietotājiem ir pieteikuma iesniedzēja pienākums; tā kā SEAC nevarēja kvantitatīvi novērtēt ilgstošas lietošanas samērīgumu, jo nebija iespējams kvantitatīvi novērtēt strādājošo veselībai nenovērstos riskus;

| Q. | tā kā REACH regulas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa cilvēka veselības aizsardzību un vides aizsardzību, tostarp alternatīvas metodes vielu bīstamības novērtēšanai, kā arī vielu brīvu apriti iekšējā tirgū, paaugstinot konkurētspēju un veicinot inovācijas; |
| --- | --- |

Q.

tā kā REACH regulas mērķis ir nodrošināt augsta līmeņa cilvēka veselības aizsardzību un vides aizsardzību, tostarp alternatīvas metodes vielu bīstamības novērtēšanai, kā arī vielu brīvu apriti iekšējā tirgū, paaugstinot konkurētspēju un veicinot inovācijas;

| R. | tā kā pieteikumi attiecas uz ļoti dažādiem lietojumiem, tostarp izmantošanu atkārtoti pārstrādāta plastificēta PVH sastāvā, kas satur DEHP kompozītu un sauso maisījumu veidā, un atkārtoti pārstrādāta plastificēta PVH, kas satur DEHP, rūpnieciskai izmantošanai plastmasu pārstrādes uzņēmumos PVH izstrādājumu ražošanai; tā kā tik plaša atļaujas joma lielā mērā varētu apturēt DEHP aizstāšanu, kas paredzēta ar tās iekļaušanu REACH regulas XIV pielikumā; |
| --- | --- |

R.

tā kā pieteikumi attiecas uz ļoti dažādiem lietojumiem, tostarp izmantošanu atkārtoti pārstrādāta plastificēta PVH sastāvā, kas satur DEHP kompozītu un sauso maisījumu veidā, un atkārtoti pārstrādāta plastificēta PVH, kas satur DEHP, rūpnieciskai izmantošanai plastmasu pārstrādes uzņēmumos PVH izstrādājumu ražošanai; tā kā tik plaša atļaujas joma lielā mērā varētu apturēt DEHP aizstāšanu, kas paredzēta ar tās iekļaušanu REACH regulas XIV pielikumā;

| S. | tā kā PVH sastāvā DEHP plaši izmanto patēriņa preču, piemēram, tekstilizstrādājumu, mēbeļu un būvmateriālu ražošanā; tā kā ar šo plastmasu nav ķīmiski saistīts, tas viegli nonāk vidē; |
| --- | --- |

S.

tā kā PVH sastāvā DEHP plaši izmanto patēriņa preču, piemēram, tekstilizstrādājumu, mēbeļu un būvmateriālu ražošanā; tā kā ar šo plastmasu nav ķīmiski saistīts, tas viegli nonāk vidē;

| T. | tā kā atļaujas pieteikumā galvenā vērība būtu jāpievērš šīs vielas izmantošanai, un tā kā tā ir atkārtoti pārstrādātu materiālu sastāvā, piešķirot atļauju, tas nav jāņem vērā; |
| --- | --- |

T.

tā kā atļaujas pieteikumā galvenā vērība būtu jāpievērš šīs vielas izmantošanai, un tā kā tā ir atkārtoti pārstrādātu materiālu sastāvā, piešķirot atļauju, tas nav jāņem vērā;

| U. | tā kā SEAC norādīja, ka bija iespējams izmantot postindustriālos atkritumus ar zemu DEHP saturu kā alternatīvu izejmateriālu, kas palielinātu arī no tā iegūto reciklātu kvalitāti, bet nešķiet ticami, ka pārstrādātājs spētu pārnest kvalitatīvu otrreizējo izejvielu cenu kāpumu uz pakārtotajiem lietotājiem, jo viņi ražo izstrādājumus, kas atrodas zemākajā vērtību spektrā; tā kā SEAC konstatēja, ka alternatīva plastmasas pārstrādātājiem izmantot svaigu PVC ar citiem ne SVHC plastifikatoriem kā izejvielu, nevis atkārtoti pārstrādātu materiālu, netika ņemta vērā, jo pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka plastmasas pārstrādes uzņēmumi varētu saglabāt konkurētspēju arī ar papildu izmaksām par nelietota svaiga PVC izmantošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā SEAC norādīja, ka bija iespējams izmantot postindustriālos atkritumus ar zemu DEHP saturu kā alternatīvu izejmateriālu, kas palielinātu arī no tā iegūto reciklātu kvalitāti, bet nešķiet ticami, ka pārstrādātājs spētu pārnest kvalitatīvu otrreizējo izejvielu cenu kāpumu uz pakārtotajiem lietotājiem, jo viņi ražo izstrādājumus, kas atrodas zemākajā vērtību spektrā; tā kā SEAC konstatēja, ka alternatīva plastmasas pārstrādātājiem izmantot svaigu PVC ar citiem ne SVHC plastifikatoriem kā izejvielu, nevis atkārtoti pārstrādātu materiālu, netika ņemta vērā, jo pieteikuma iesniedzējs norādīja, ka plastmasas pārstrādes uzņēmumi varētu saglabāt konkurētspēju arī ar papildu izmaksām par nelietota svaiga PVC izmantošanu;

| V. | tā kā nav pieņemami pieļaut potenciāli daudzus vīriešu neauglības gadījumus vienkārši tikai tāpēc, ka plastificētā PVH pārstrādātājiem un pakārtotajiem lietotājiem tiek atļauts ietaupīt izmaksas zemas vērtības izstrādājumu ražošanai, lai tādējādi konkurētu ar zemas kvalitātes importu; |
| --- | --- |

V.

tā kā nav pieņemami pieļaut potenciāli daudzus vīriešu neauglības gadījumus vienkārši tikai tāpēc, ka plastificētā PVH pārstrādātājiem un pakārtotajiem lietotājiem tiek atļauts ietaupīt izmaksas zemas vērtības izstrādājumu ražošanai, lai tādējādi konkurētu ar zemas kvalitātes importu;

| W. | tā kā, lai gan DEHP ir daudzi dažādi aizstājēji, pieteikuma iesniedzēji nav snieguši visaptverošu analīzi par tirgū pieejamajām alternatīvām, lai aizstātu DEHP izmantošanu lietojumiem, par kuriem iesniegts pieteikums; |
| --- | --- |

W.

tā kā, lai gan DEHP ir daudzi dažādi aizstājēji, pieteikuma iesniedzēji nav snieguši visaptverošu analīzi par tirgū pieejamajām alternatīvām, lai aizstātu DEHP izmantošanu lietojumiem, par kuriem iesniegts pieteikums;

| X. | tā kā viens no argumentiem, ko SEAC izteicis par labu atļaujas došanai, ir tas, ka “ir politisks un sociāls stimuls, lai veicinātu atkritumu pārstrādi kā dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas veidu”; tā kā šis arguments neņem vērā vienkāršoto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas noteikta Direktīva 2008/98/EK 4. pantā, saskaņā ar kuru preventīva darbība ir svarīgāka nekā pārstrāde; tā kā šāds vienkāršots arguments neņem vērā arī precīzi noteikto Septīto vides rīcības programmu, kurā pausts aicinājums izstrādāt netoksisku materiālu aprites ciklus tā, lai pārstrādātos atkritumus Eiropas Savienībā varētu izmantot kā lielu un būtisku izejmateriālu avotu; |
| --- | --- |

X.

tā kā viens no argumentiem, ko SEAC izteicis par labu atļaujas došanai, ir tas, ka “ir politisks un sociāls stimuls, lai veicinātu atkritumu pārstrādi kā dabas resursu ilgtspējīgas izmantošanas veidu”; tā kā šis arguments neņem vērā vienkāršoto atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju, kas noteikta Direktīva 2008/98/EK 4. pantā, saskaņā ar kuru preventīva darbība ir svarīgāka nekā pārstrāde; tā kā šāds vienkāršots arguments neņem vērā arī precīzi noteikto Septīto vides rīcības programmu, kurā pausts aicinājums izstrādāt netoksisku materiālu aprites ciklus tā, lai pārstrādātos atkritumus Eiropas Savienībā varētu izmantot kā lielu un būtisku izejmateriālu avotu;

| Y. | tā kā turklāt Parlaments 2015. gada 9. jūlija rezolūcijā par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku ir uzsvēris, ka atkārtota pārstrāde nebūtu jāizmanto kā attaisnojums bīstamo vielu izmantošanas turpināšanai; tā kā DEHP ir viela, kuru par bīstamu ir atzinusi attiecīgā nozare (11), |
| --- | --- |

Y.

tā kā turklāt Parlaments 2015. gada 9. jūlija rezolūcijā par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku ir uzsvēris, ka atkārtota pārstrāde nebūtu jāizmanto kā attaisnojums bīstamo vielu izmantošanas turpināšanai; tā kā DEHP ir viela, kuru par bīstamu ir atzinusi attiecīgā nozare (11),

| Z. | tā kā DEHP lietojums elektriskajās un elektroniskajās iekārtās ir ierobežots saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/863; tā kā inter alia šī iespēja tika atbalstīta, sniedzot novērtējumu par DEHP drošāku alternatīvu pieejamība, kā arī pozitīvu sociālekonomiskās ietekmes novērtējumu (12) |
| --- | --- |

Z.

tā kā DEHP lietojums elektriskajās un elektroniskajās iekārtās ir ierobežots saskaņā ar Komisijas Deleģēto regulu (ES) 2015/863; tā kā inter alia šī iespēja tika atbalstīta, sniedzot novērtējumu par DEHP drošāku alternatīvu pieejamība, kā arī pozitīvu sociālekonomiskās ietekmes novērtējumu (12)

| AA. | tā kā SEAC uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, ko sniedzis lūgumraksta iesniedzējs, tā nevar secināt, ka rastos neto sociālās izmaksas gadījumā, ja atļauja netiek piešķirta; tā kā tādēļ, ka pieteikuma iesniedzēji nav uzskatāmi parādījuši vielas izmantošanas sociālās un ekonomiskās priekšrocības un sociālās un ekonomiskās sekas, ko rada atteikums izdot atļauju, kā paredzēts REACH regulas 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā SEAC uzskata, ka, pamatojoties uz informāciju, ko sniedzis lūgumraksta iesniedzējs, tā nevar secināt, ka rastos neto sociālās izmaksas gadījumā, ja atļauja netiek piešķirta; tā kā tādēļ, ka pieteikuma iesniedzēji nav uzskatāmi parādījuši vielas izmantošanas sociālās un ekonomiskās priekšrocības un sociālās un ekonomiskās sekas, ko rada atteikums izdot atļauju, kā paredzēts REACH regulas 60. panta 4. punkta c) apakšpunktā;

| AB. | tā kā atļaujas došana lietojumam ar tik daudziem trūkumiem būtu ļoti slikts precedents turpmākajiem lēmumiem par atļaujas piešķiršanu saskaņā ar REACH regulu; |
| --- | --- |

AB.

tā kā atļaujas došana lietojumam ar tik daudziem trūkumiem būtu ļoti slikts precedents turpmākajiem lēmumiem par atļaujas piešķiršanu saskaņā ar REACH regulu;

| AC. | tā kā REACH regulas 1. panta trešajā daļā ir norādīts, ka tās pamatā ir piesardzības princips, un tā kā neskaidrību gadījumos apsvērumi, kas attiecas uz cilvēka veselības un vides aizsardzību, ir svarīgāki par vispārējiem ekonomiskiem apsvērumiem; |
| --- | --- |

AC.

tā kā REACH regulas 1. panta trešajā daļā ir norādīts, ka tās pamatā ir piesardzības princips, un tā kā neskaidrību gadījumos apsvērumi, kas attiecas uz cilvēka veselības un vides aizsardzību, ir svarīgāki par vispārējiem ekonomiskiem apsvērumiem;

| AD. | tā kā Komisija ir atbildīga Eiropas sabiedrībai par iedzīvotāju un vides aizsardzību pret bīstamām ķīmiskām vielām, vienlaikus veicinot inovāciju, tostarp drošāku vielu un produktu izmantošanu, lai veicinātu noturīgu ekonomiku, |
| --- | --- |

AD.

tā kā Komisija ir atbildīga Eiropas sabiedrībai par iedzīvotāju un vides aizsardzību pret bīstamām ķīmiskām vielām, vienlaikus veicinot inovāciju, tostarp drošāku vielu un produktu izmantošanu, lai veicinātu noturīgu ekonomiku,

| 1. | uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1907/2006 paredzētās īstenošanas pilnvaras; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Komisijas īstenošanas lēmuma projekts pārsniedz Regulā (EK) Nr. 1907/2006 paredzētās īstenošanas pilnvaras;

| 2. | prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā tiek noraidīti pieteikumi atļaujas saņemšanai, lai izmantotu atkārtoti pārstrādātu plastificētu PVH, kas satur DEHP; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai atsaukt īstenošanas lēmuma projektu un iesniegt komitejai jaunu projektu, kurā tiek noraidīti pieteikumi atļaujas saņemšanai, lai izmantotu atkārtoti pārstrādātu plastificētu PVH, kas satur DEHP;

| 3. | aicina Komisiju nekavējoties izbeigt DEHP izmantošanu visiem vēl atlikušajiem lietojumiem, jo vairāk tādēļ, ka ir plaši pieejamas plastificētajam PVH un DEHP drošākas alternatīvas; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju nekavējoties izbeigt DEHP izmantošanu visiem vēl atlikušajiem lietojumiem, jo vairāk tādēļ, ka ir plaši pieejamas plastificētajam PVH un DEHP drošākas alternatīvas;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

(1)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 1907/2006 (2006. gada 18. decembris), kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH), un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru, groza Direktīvu 1999/45/EK un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 793/93 un Komisijas Regulu (EK) Nr. 1488/94, kā arī Padomes Direktīvu 76/769/EEK un Komisijas Direktīvu 91/155/EEK, Direktīvu 93/67/EEK, Direktīvu 93/105/EK un Direktīvu 2000/21/EK (OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.).

(2)  http://echa.europa.eu/documents/10162/b50d9fc3-f6db-4e91-8a95-c8397bb424d2

http://echa.europa.eu/documents/10162/8d9ee7ac-19cf-4b1a-ab1c-d8026b614d7a

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (ES) Nr. 182/2011 (2011. gada 16. februāris), ar ko nosaka normas un vispārīgus principus par dalībvalstu kontroles mehānismiem, kuri attiecas uz Komisijas īstenošanas pilnvaru izmantošanu (OV L 55, 28.2.2011., 13. lpp.).

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 19. novembra Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem un par dažu direktīvu atcelšanu (OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.).

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmums (ES) Nr. 1386/2013 par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp).

(6)  Komisijas 2015. gada 31. marta Deleģētā direktīva (ES) 2015/863 ar ko Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2011/65/ES II pielikumu groza attiecībā uz ierobežota izmantojuma vielu sarakstu (OV L 137, 4.6.2015., 10. lpp.).

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0266.

(8)  http://ec.europa.eu/environment/archives/docum/pdf/bkh_annex_01.pdf

(9)  http://europa.eu/rapid/press-release_IP-11-196_en.htm?locale=en

(10)  http://echa.europa.eu/view-article/-/journal_content/title/the-member-state-committee-unanimously-agreed-to-identify-the-phthalate-dehp-as-an-svhc-because-of-its-endocrine-disrupting-properties-in-the-environm

(11)  http://www.vinylplus.eu/uploads/docs/VinylPlus_Progress_Report_2015_English.pdf

(12)  http://www.umweltbundesamt.at/fileadmin/site/umweltthemen/abfall/ROHS/ finalresults/Annex6_RoHS_AnnexII_Dossier_DEHP.pdf

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/101 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/101

---

P8_TA(2015)0410

Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu kustību veiktās viņu vervēšanas nepieļaušana

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu kustību veiktās viņu vervēšanas nepieļaušanu (2015/2063(INI))

(2017/C 366/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3.,5., 6., 7., 8., 10. un 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 8., 10., 16., 67., 68., 70., 71., 72., 75., 82., 83., 84., 85., 86., 87. un 88. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2., 3.,5., 6., 7., 8., 10. un 21. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 8., 10., 16., 67., 68., 70., 71., 72., 75., 82., 83., 84., 85., 86., 87. un 88. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) publikācijas “Apsekojums attiecībā uz minoritātēm un diskrimināciju Eiropas Savienībā — 2. pārskata ziņojums: musulmaņi” un “FRA apsekojums par ebreju tautības iedzīvotāju pieredzi un uzskatiem attiecībā uz naida noziegumiem un diskrimināciju Eiropas Savienības dalībvalstīs”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) publikācijas “Apsekojums attiecībā uz minoritātēm un diskrimināciju Eiropas Savienībā — 2. pārskata ziņojums: musulmaņi” un “FRA apsekojums par ebreju tautības iedzīvotāju pieredzi un uzskatiem attiecībā uz naida noziegumiem un diskrimināciju Eiropas Savienības dalībvalstīs”,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2004. gada 8. oktobrī pieņemto rezolūciju par terorisma izraisītajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2004. gada 8. oktobrī pieņemto rezolūciju par terorisma izraisītajiem draudiem starptautiskajam mieram un drošībai,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 6., 7. un 8. pantu, 10. panta 1. punktu, 11., 12., 21., 48., 49., 50. un 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu un jo īpaši tās 6., 7. un 8. pantu, 10. panta 1. punktu, 11., 12., 21., 48., 49., 50. un 52. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2010. gada 25. februārī pieņemto ES iekšējās drošības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2010. gada 25. februārī pieņemto ES iekšējās drošības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 22. novembra paziņojumu “ES iekšējās drošības stratēģija darbībā — pieci soļi pretim drošākai Eiropai” (COM(2010)0673) un Eiropas Radikalizācijas izpratnes tīkla izveidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 22. novembra paziņojumu “ES iekšējās drošības stratēģija darbībā — pieci soļi pretim drošākai Eiropai” (COM(2010)0673) un Eiropas Radikalizācijas izpratnes tīkla izveidi,

| — | ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par otro ziņojumu par ES iekšējās drošības stratēģijas īstenošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 12. septembra rezolūciju par otro ziņojumu par ES iekšējās drošības stratēģijas īstenošanu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. janvāra paziņojumu “Radikalizācijas, kas rada terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu, novēršana: ES atbildes pasākumu efektivitātes stiprināšana” (COM(2013)0941), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 15. janvāra paziņojumu “Radikalizācijas, kas rada terorismu un vardarbīgu ekstrēmismu, novēršana: ES atbildes pasākumu efektivitātes stiprināšana” (COM(2013)0941),

| — | ņemot vērā pārskatīto ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģiju, ko Tieslietu un iekšlietu padome pieņēma 2014. gada 19. maija sanāksmē un Padome apstiprināja 2014. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē (9956/14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pārskatīto ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģiju, ko Tieslietu un iekšlietu padome pieņēma 2014. gada 19. maija sanāksmē un Padome apstiprināja 2014. gada 5. un 6. jūnija sanāksmē (9956/14),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. jūnija paziņojumu par ES iekšējās drošības stratēģijas 2010. līdz 2014. gadam nobeiguma īstenošanas ziņojumu (COM(2014)0365), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 20. jūnija paziņojumu par ES iekšējās drošības stratēģijas 2010. līdz 2014. gadam nobeiguma īstenošanas ziņojumu (COM(2014)0365),

| — | ņemot vērā Eiropola ziņojumu par stāvokli terorisma jomā un terorisma tendencēm ES 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropola ziņojumu par stāvokli terorisma jomā un terorisma tendencēm ES 2014. gadā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 24. septembrī pieņemto rezolūciju par terora aktu izraisītajiem draudiem starptautiskam mieram un drošībai (Rezolūcija Nr. 2178 (2014)), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes 2014. gada 24. septembrī pieņemto rezolūciju par terora aktu izraisītajiem draudiem starptautiskam mieram un drošībai (Rezolūcija Nr. 2178 (2014)),

| — | ņemot vērā ES terorisma apkarošanas koordinatora ziņojumu Eiropadomei 2014. gada 24. novembrī (15799/14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES terorisma apkarošanas koordinatora ziņojumu Eiropadomei 2014. gada 24. novembrī (15799/14),

| — | ņemot vērā 2014. gada 17. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģijas atjaunošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 17. decembra rezolūciju par Eiropas Savienības iekšējās drošības stratēģijas atjaunošanu (2),

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2014. gada 9. oktobra un 5. decembra sanāksmēs pieņemtos secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2014. gada 9. oktobra un 5. decembra sanāksmēs pieņemtos secinājumus,

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2015. gada 11. janvāra neoficiālās sanāksmes paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2015. gada 11. janvāra neoficiālās sanāksmes paziņojumu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. janvāra plenārsēdē notikušās debates par terorisma apkarošanas pasākumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. janvāra plenārsēdē notikušās debates par terorisma apkarošanas pasākumiem,

| — | ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par terorisma apkarošanas pasākumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 11. februāra rezolūciju par terorisma apkarošanas pasākumiem (3),

| — | ņemot vērā neformālo Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmi Rīgā 2015. gada 29. un 30. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neformālo Tieslietu un iekšlietu padomes sanāksmi Rīgā 2015. gada 29. un 30. janvārī,

| — | ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2015. gada 12. un 13. marta sanāksmju secinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tieslietu un iekšlietu padomes 2015. gada 12. un 13. marta sanāksmju secinājumus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu par Eiropas Drošības programmu (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu par Eiropas Drošības programmu (COM(2015)0185),

| — | ņemot vērā Tiesas spriedumu par Datu saglabāšanas direktīvu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Tiesas spriedumu par Datu saglabāšanas direktīvu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 19. maijā pieņemto Eiropas Padomes Konvencijas par terorisma novēršanu papildprotokolu un Eiropas Padomes rīcības plānu cīņai pret vardarbīgu ekstrēmismu un radikalizāciju, kas izraisa terorismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 19. maijā pieņemto Eiropas Padomes Konvencijas par terorisma novēršanu papildprotokolu un Eiropas Padomes rīcības plānu cīņai pret vardarbīgu ekstrēmismu un radikalizāciju, kas izraisa terorismu,

| — | ņemot vērā Komisijas zaļo grāmatu “Savstarpējās uzticēšanās stiprināšana Eiropas tiesiskuma telpā — Zaļā grāmata par ES tiesību aktu krimināltiesību jomā piemērošanu saistībā ar brīvības atņemšanu” (COM(2011)0327), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas zaļo grāmatu “Savstarpējās uzticēšanās stiprināšana Eiropas tiesiskuma telpā — Zaļā grāmata par ES tiesību aktu krimināltiesību jomā piemērošanu saistībā ar brīvības atņemšanu” (COM(2011)0327),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0316/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Ārlietu komitejas un Kultūras un izglītības komitejas atzinumus (A8-0316/2015),

| A. | tā kā vairāk nekā 5 000 Eiropas iedzīvotāju ir pievienojušies teroristu organizācijām un citiem militāriem grupējumiem, jo īpaši organizācijai “Islāma valsts” (ISIS), Jahbat al-Nusra un citām organizācijām ārpus Eiropas Savienības, it sevišķi Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā; tā kā šī parādība kļūst aizvien izplatītāka un nozīmīgāka; |
| --- | --- |

A.

tā kā vairāk nekā 5 000 Eiropas iedzīvotāju ir pievienojušies teroristu organizācijām un citiem militāriem grupējumiem, jo īpaši organizācijai “Islāma valsts” (ISIS), Jahbat al-Nusra un citām organizācijām ārpus Eiropas Savienības, it sevišķi Tuvo Austrumu un Ziemeļāfrikas (MENA) reģionā; tā kā šī parādība kļūst aizvien izplatītāka un nozīmīgāka;

| B. | tā kā radikalizēšanās ir kļuvusi par terminu, ko izmanto, lai aprakstītu parādību, ka cilvēki pieņem neiecietīgus viedokļus, uzskatus un idejas, kas varētu izraisīt vardarbīgu ekstrēmismu; |
| --- | --- |

B.

tā kā radikalizēšanās ir kļuvusi par terminu, ko izmanto, lai aprakstītu parādību, ka cilvēki pieņem neiecietīgus viedokļus, uzskatus un idejas, kas varētu izraisīt vardarbīgu ekstrēmismu;

| C. | tā kā nesenie teroristu uzbrukumi Francijā, Beļģijā, Tunisijā un Kopenhāgenā skaidri parāda drošības apdraudējumu, ko rada “ārvalstu” kaujinieku (tie bieži vien ir ES valstspiederīgie) klātbūtne un pārvietošanās Eiropas un tās kaimiņvalstu teritorijā; tā kā ES ir paudusi visstingrāko nosodījumu šiem uzbrukumiem un ir apņēmusies kopā ar dalībvalstīm cīnīties pret terorismu ES teritorijā un ārpus tās; |
| --- | --- |

C.

tā kā nesenie teroristu uzbrukumi Francijā, Beļģijā, Tunisijā un Kopenhāgenā skaidri parāda drošības apdraudējumu, ko rada “ārvalstu” kaujinieku (tie bieži vien ir ES valstspiederīgie) klātbūtne un pārvietošanās Eiropas un tās kaimiņvalstu teritorijā; tā kā ES ir paudusi visstingrāko nosodījumu šiem uzbrukumiem un ir apņēmusies kopā ar dalībvalstīm cīnīties pret terorismu ES teritorijā un ārpus tās;

| D. | tā kā briesmīgie teroristu uzbrukumi, kuros Parīzē 2015. gada 13. novembrī tika nogalināti un ievainoti simtiem cilvēku, no jauna apliecināja, ka steidzami ir nepieciešama saskaņota dalībvalstu un Eiropas Savienības rīcība, lai novērstu radikalizāciju un cīnītos pret terorismu; |
| --- | --- |

D.

tā kā briesmīgie teroristu uzbrukumi, kuros Parīzē 2015. gada 13. novembrī tika nogalināti un ievainoti simtiem cilvēku, no jauna apliecināja, ka steidzami ir nepieciešama saskaņota dalībvalstu un Eiropas Savienības rīcība, lai novērstu radikalizāciju un cīnītos pret terorismu;

| E. | tā kā Eiropas Savienībā ir nozīmīgi terorisma draudi, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kas bija vai joprojām ir militāri iesaistītas aizjūras operācijās Tuvajos Austrumos un Āfrikā; |
| --- | --- |

E.

tā kā Eiropas Savienībā ir nozīmīgi terorisma draudi, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kas bija vai joprojām ir militāri iesaistītas aizjūras operācijās Tuvajos Austrumos un Āfrikā;

| F. | tā kā šo “Eiropas kaujinieku” radikalizēšanās ir sarežģīta un dinamiska parādība, kuras pamatā ir virkne pasaules mēroga, socioloģisku un politisku faktoru; tā kā šī parādība nav raksturīga tikai vienam konkrētam iedzīvotāju tipam, bet skar vīriešus un sievietes, un īpaši jaunus Eiropas iedzīvotājus, kuri nāk no visdažādākajiem sociālajiem slāņiem un kuriem visiem kopīgs ir tas, ka viņi jūtas sabiedrībā neiederīgi; tā kā radikalizācijas iemesli var vienlīdz būt sociālekonomiski, ideoloģiski, personiski vai psiholoģiski un tāpēc tos var izprast, tikai ņemot vērā katras attiecīgās personas pagātni; |
| --- | --- |

F.

tā kā šo “Eiropas kaujinieku” radikalizēšanās ir sarežģīta un dinamiska parādība, kuras pamatā ir virkne pasaules mēroga, socioloģisku un politisku faktoru; tā kā šī parādība nav raksturīga tikai vienam konkrētam iedzīvotāju tipam, bet skar vīriešus un sievietes, un īpaši jaunus Eiropas iedzīvotājus, kuri nāk no visdažādākajiem sociālajiem slāņiem un kuriem visiem kopīgs ir tas, ka viņi jūtas sabiedrībā neiederīgi; tā kā radikalizācijas iemesli var vienlīdz būt sociālekonomiski, ideoloģiski, personiski vai psiholoģiski un tāpēc tos var izprast, tikai ņemot vērā katras attiecīgās personas pagātni;

| G. | tā kā terorisma un radikalizēšanās dēļ rodas stereotipiski priekšstati par reliģijām, kas savukārt izraisa jaunus naida noziegumu un naidu kurinošu izteikumu uzplūdus, kuriem pamatā ir rasisms, ksenofobija vai neiecietība pret kādu viedokli, ticību vai reliģiju; tā kā ir jānorāda, ka viens no radikalizēšanās cēloņiem ir aplama reliģijas izmantošana, nevis pati reliģija; |
| --- | --- |

G.

tā kā terorisma un radikalizēšanās dēļ rodas stereotipiski priekšstati par reliģijām, kas savukārt izraisa jaunus naida noziegumu un naidu kurinošu izteikumu uzplūdus, kuriem pamatā ir rasisms, ksenofobija vai neiecietība pret kādu viedokli, ticību vai reliģiju; tā kā ir jānorāda, ka viens no radikalizēšanās cēloņiem ir aplama reliģijas izmantošana, nevis pati reliģija;

| H. | tā kā radikalizēšanās nav jāsaista ne ar vienu konkrētu ideoloģiju vai reliģiju, jo var rasties jebkurā no tām; |
| --- | --- |

H.

tā kā radikalizēšanās nav jāsaista ne ar vienu konkrētu ideoloģiju vai reliģiju, jo var rasties jebkurā no tām;

| I. | tā kā viens no argumentiem, ko izmanto vardarbīgie ekstrēmisti, vervējot jauniešus, ir tas, ka pēc daudziem terorisma apkarošanas gadiem palielinās islamofobija un ka Eiropa vairs nav vieta, kur musulmaņi ir vēlami vai var dzīvot vienlīdzīgos apstākļos un praktizēt savu ticību, nesaskaroties ar diskrimināciju un stigmatizāciju; tā kā tas var radīt bezspēcības sajūtu, agresīvas dusmas, vilšanos, vientulību un izolētību no sabiedrības; |
| --- | --- |

I.

tā kā viens no argumentiem, ko izmanto vardarbīgie ekstrēmisti, vervējot jauniešus, ir tas, ka pēc daudziem terorisma apkarošanas gadiem palielinās islamofobija un ka Eiropa vairs nav vieta, kur musulmaņi ir vēlami vai var dzīvot vienlīdzīgos apstākļos un praktizēt savu ticību, nesaskaroties ar diskrimināciju un stigmatizāciju; tā kā tas var radīt bezspēcības sajūtu, agresīvas dusmas, vilšanos, vientulību un izolētību no sabiedrības;

| J. | tā kā radikalizācijas apkarošana nevar attiekties tikai uz islāmistu radikalizāciju; tā kā reliģiska radikalizācija un vardarbīgs ekstrēmisms skar arī visu Āfrikas kontinentu; tā kā politiska radikalizācija skāra arī Eiropu 2011. gadā, kad Anders Behring Breivik veica uzbrukumus Norvēģijā; |
| --- | --- |

J.

tā kā radikalizācijas apkarošana nevar attiekties tikai uz islāmistu radikalizāciju; tā kā reliģiska radikalizācija un vardarbīgs ekstrēmisms skar arī visu Āfrikas kontinentu; tā kā politiska radikalizācija skāra arī Eiropu 2011. gadā, kad Anders Behring Breivik veica uzbrukumus Norvēģijā;

| K. | tā kā gadiem ilgi pārliecinoši lielāko daļu teroristu uzbrukumu ES valstīs ir īstenojušas separātistu organizācijas; |
| --- | --- |

K.

tā kā gadiem ilgi pārliecinoši lielāko daļu teroristu uzbrukumu ES valstīs ir īstenojušas separātistu organizācijas;

| L. | tā kā saskaņā ar Eiropola datiem 2013. gadā ES notika 152 teroristu uzbrukumi, no kuriem diviem bija reliģisks motīvs un 84 uzbrukumu pamatā bija etniski nacionālistiski vai separātiski uzskati, savukārt 2012. gadā ES notika 219 teroristu uzbrukumi, no kuriem sešiem bija reliģisks motīvs; |
| --- | --- |

L.

tā kā saskaņā ar Eiropola datiem 2013. gadā ES notika 152 teroristu uzbrukumi, no kuriem diviem bija reliģisks motīvs un 84 uzbrukumu pamatā bija etniski nacionālistiski vai separātiski uzskati, savukārt 2012. gadā ES notika 219 teroristu uzbrukumi, no kuriem sešiem bija reliģisks motīvs;

| M. | tā kā cīņa pret terorismu un Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās novēršana, kā arī teroristu organizāciju veiktās viņu vervēšanas nepieļaušana faktiski paliek galvenokārt dalībvalstu kompetencē, taču sadarbība Eiropas mērogā ir būtiski svarīga efektīvai un lietderīgai informācijas apmaiņai starp tiesībaizsardzības iestādēm nolūkā apkarot teroristu radīto pārrobežu apdraudējumu; tā kā ir nepieciešama Eiropas līmenī koordinēta pieeja, kura sniedz patiesu pievienoto vērtību, vajadzības gadījumā saskaņojot vai tuvinot tiesību aktus, kas piemērojami teritorijā, kurā Eiropas iedzīvotāji var brīvi pārvietoties, un veicot efektīvus terorisma novēršanas un apkarošanas pasākumus; tā kā ES cīņā pret nopietnu un organizētu starptautisko noziedzību vienai no prioritātēm vajadzētu būt cīņai pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību; |
| --- | --- |

M.

tā kā cīņa pret terorismu un Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās novēršana, kā arī teroristu organizāciju veiktās viņu vervēšanas nepieļaušana faktiski paliek galvenokārt dalībvalstu kompetencē, taču sadarbība Eiropas mērogā ir būtiski svarīga efektīvai un lietderīgai informācijas apmaiņai starp tiesībaizsardzības iestādēm nolūkā apkarot teroristu radīto pārrobežu apdraudējumu; tā kā ir nepieciešama Eiropas līmenī koordinēta pieeja, kura sniedz patiesu pievienoto vērtību, vajadzības gadījumā saskaņojot vai tuvinot tiesību aktus, kas piemērojami teritorijā, kurā Eiropas iedzīvotāji var brīvi pārvietoties, un veicot efektīvus terorisma novēršanas un apkarošanas pasākumus; tā kā ES cīņā pret nopietnu un organizētu starptautisko noziedzību vienai no prioritātēm vajadzētu būt cīņai pret šaujamieroču nelikumīgu tirdzniecību;

| N. | tā kā cilvēktiesībām jābūt Savienības terorisma apkarošanas un radikalizācijas novēršanas politikas centrā, taču vienlaikus ir jārod pareizais līdzsvars starp sabiedrības drošību un iedzīvotāju pamattiesību ievērošanu, tostarp tiesību uz drošību, privātumu, kā arī vārda, reliģijas un biedrošanās brīvību ievērošanu; |
| --- | --- |

N.

tā kā cilvēktiesībām jābūt Savienības terorisma apkarošanas un radikalizācijas novēršanas politikas centrā, taču vienlaikus ir jārod pareizais līdzsvars starp sabiedrības drošību un iedzīvotāju pamattiesību ievērošanu, tostarp tiesību uz drošību, privātumu, kā arī vārda, reliģijas un biedrošanās brīvību ievērošanu;

| O. | tā kā ebreju kopienas ir viens no teroristu un antisemītu uzbrukumu mērķiem, kā rezultātā ebreju kopienas Eiropā izjūt aizvien lielāku nedrošību un bailes; |
| --- | --- |

O.

tā kā ebreju kopienas ir viens no teroristu un antisemītu uzbrukumu mērķiem, kā rezultātā ebreju kopienas Eiropā izjūt aizvien lielāku nedrošību un bailes;

| P. | tā kā terorisma un ārvalstu kaujinieku skaita pieaugums vairākās Eiropas valstīs ir kāpinājis neiecietību pret etniskām un reliģiskām kopienām; tā kā, veicot īpašus pasākumus, lai novērstu teroristu ekstrēmismu, papildus ir vajadzīga vissaptveroša pieeja diskriminācijas apkarošanai kopumā un jo īpaši islāmofobijas un antisemītisma apkarošanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā terorisma un ārvalstu kaujinieku skaita pieaugums vairākās Eiropas valstīs ir kāpinājis neiecietību pret etniskām un reliģiskām kopienām; tā kā, veicot īpašus pasākumus, lai novērstu teroristu ekstrēmismu, papildus ir vajadzīga vissaptveroša pieeja diskriminācijas apkarošanai kopumā un jo īpaši islāmofobijas un antisemītisma apkarošanai;

| Q. | tā kā jau šobrīd Eiropā pastāv vairāki instrumenti, kuru mērķis ir Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās novēršana, un tā kā ES un tās dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto minētie instrumenti un jācenšas tos pastiprināt, lai ņemtu vērā problēmas, ar ko patlaban saskaras ES un tās dalībvalstis; tā kā joprojām vērojama absolūti nepamatota dalībvalstu nevēlēšanās sadarboties sensitīvās jomās, piemēram, informācijas un izlūkdatu apmaiņā; tā kā, ņemot vērā aizvien lielāku teroristu radikalizēšanos, kas ir pilnīgā pretrunā Eiropas vērtībām, ir jāievieš jauni instrumenti, un tam jānotiek saskaņā ar Pamattiesību hartu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā jau šobrīd Eiropā pastāv vairāki instrumenti, kuru mērķis ir Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās novēršana, un tā kā ES un tās dalībvalstīm būtu pilnībā jāizmanto minētie instrumenti un jācenšas tos pastiprināt, lai ņemtu vērā problēmas, ar ko patlaban saskaras ES un tās dalībvalstis; tā kā joprojām vērojama absolūti nepamatota dalībvalstu nevēlēšanās sadarboties sensitīvās jomās, piemēram, informācijas un izlūkdatu apmaiņā; tā kā, ņemot vērā aizvien lielāku teroristu radikalizēšanos, kas ir pilnīgā pretrunā Eiropas vērtībām, ir jāievieš jauni instrumenti, un tam jānotiek saskaņā ar Pamattiesību hartu;

| R. | tā kā visos dalībvalstu un ES veiktajos pasākumos ir svarīgi ievērot pamattiesības un pilsoniskās brīvības, proti, tiesības uz privātumu, tiesības uz drošību, tiesības uz datu aizsardzību, nevainības prezumpciju, tiesības uz taisnīgu tiesu un lietas izskatīšanu likumā paredzētajā kārtībā, vārda brīvību un reliģijas brīvību; tā kā Eiropas iedzīvotāju drošībai ir jāsaglabā viņu tiesības un brīvības; tā kā šie divi principi ir vienas un tās pašas monētas divas puses; |
| --- | --- |

R.

tā kā visos dalībvalstu un ES veiktajos pasākumos ir svarīgi ievērot pamattiesības un pilsoniskās brīvības, proti, tiesības uz privātumu, tiesības uz drošību, tiesības uz datu aizsardzību, nevainības prezumpciju, tiesības uz taisnīgu tiesu un lietas izskatīšanu likumā paredzētajā kārtībā, vārda brīvību un reliģijas brīvību; tā kā Eiropas iedzīvotāju drošībai ir jāsaglabā viņu tiesības un brīvības; tā kā šie divi principi ir vienas un tās pašas monētas divas puses;

| S. | tā kā dalībvalstīs īstenotā rīcība radikalizācijas riska novēršanai un teroristu organizāciju veiktās vervēšanas nepieļaušanai dažādās dalībvalstīs mēdz ievērojami atšķirties; tā kā dažas dalībvalstis jau ir sākušas īstenot iedarbīgus pasākumus, kamēr citas šīs parādības apkarošanā nerīkojas pietiekami efektīvi; |
| --- | --- |

S.

tā kā dalībvalstīs īstenotā rīcība radikalizācijas riska novēršanai un teroristu organizāciju veiktās vervēšanas nepieļaušanai dažādās dalībvalstīs mēdz ievērojami atšķirties; tā kā dažas dalībvalstis jau ir sākušas īstenot iedarbīgus pasākumus, kamēr citas šīs parādības apkarošanā nerīkojas pietiekami efektīvi;

| T. | tā kā ir steidzami nepieciešama koordinēta Eiropas mēroga rīcība saistībā ar Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu organizāciju veiktās vervēšanas nepieļaušanu, lai ierobežotu šo aizvien vairāk izplatīto parādību un līdz ar to apturētu Eiropas iedzīvotāju došanos uz konflikta zonām, mazinātu valstī palikušo iedzīvotāju radikalizāciju un nepieļautu citu terora aktu īstenošanu; |
| --- | --- |

T.

tā kā ir steidzami nepieciešama koordinēta Eiropas mēroga rīcība saistībā ar Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanās un teroristu organizāciju veiktās vervēšanas nepieļaušanu, lai ierobežotu šo aizvien vairāk izplatīto parādību un līdz ar to apturētu Eiropas iedzīvotāju došanos uz konflikta zonām, mazinātu valstī palikušo iedzīvotāju radikalizāciju un nepieļautu citu terora aktu īstenošanu;

| U. | tā kā tā ir starptautiska parādība un pieredzi var gūt no daudzām vietām pasaulē; |
| --- | --- |

U.

tā kā tā ir starptautiska parādība un pieredzi var gūt no daudzām vietām pasaulē;

| V. | tā kā šobrīd, risinot problēmas saistībā ar Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un iesaistīšanos teroristu organizāciju darbībā vervēšanas rezultātā, svarīgi ir lielāku nozīmi piešķirt un vairāk pievērsties profilakses, nevis atbildes pasākumiem; tā kā ekstrēmisma, radikalizācijas un teroristu vervēšanas Eiropas Savienībā apkarošanas stratēģija var būt efektīva tikai tad, ja to izstrādā līdztekus integrācijas un sociālās integrācijas stratēģijai, tostarp atgriezušos tā dēvēto ārvalstu kaujinieku reintegrācijas un radikalizācijas novēršanas stratēģijai; |
| --- | --- |

V.

tā kā šobrīd, risinot problēmas saistībā ar Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un iesaistīšanos teroristu organizāciju darbībā vervēšanas rezultātā, svarīgi ir lielāku nozīmi piešķirt un vairāk pievērsties profilakses, nevis atbildes pasākumiem; tā kā ekstrēmisma, radikalizācijas un teroristu vervēšanas Eiropas Savienībā apkarošanas stratēģija var būt efektīva tikai tad, ja to izstrādā līdztekus integrācijas un sociālās integrācijas stratēģijai, tostarp atgriezušos tā dēvēto ārvalstu kaujinieku reintegrācijas un radikalizācijas novēršanas stratēģijai;

| W. | tā kā noteikti interneta izmantošanas veidi veicina radikalizāciju, dodot iespēju fanātiķiem visā pasaulē sazināties citam ar citu un savervēt viegli ietekmējamas personas, pat fiziski netiekoties un grūti izsekojamā veidā; |
| --- | --- |

W.

tā kā noteikti interneta izmantošanas veidi veicina radikalizāciju, dodot iespēju fanātiķiem visā pasaulē sazināties citam ar citu un savervēt viegli ietekmējamas personas, pat fiziski netiekoties un grūti izsekojamā veidā;

| X. | tā kā ir svarīgi skaidri nošķirt rīcību, kuras mērķis ir sagatavot un/vai atbalstīt teroristu uzbrukumus vai terora aktus, un ekstrēmistu darbības vai uzskatus, kam nepiemīt “mens rea” un kas nav “actus reus”; |
| --- | --- |

X.

tā kā ir svarīgi skaidri nošķirt rīcību, kuras mērķis ir sagatavot un/vai atbalstīt teroristu uzbrukumus vai terora aktus, un ekstrēmistu darbības vai uzskatus, kam nepiemīt “mens rea” un kas nav “actus reus”;

| Y. | tā kā teroristu radikalizācija, šķiet, ir saistāma ar faktoriem gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās; |
| --- | --- |

Y.

tā kā teroristu radikalizācija, šķiet, ir saistāma ar faktoriem gan Savienības iekšienē, gan ārpus tās;

| Z. | tā kā teroristu radikalizācijas apkarošanai ir jābūt daļai no vispārējas pieejas, kuras mērķis ir nodrošināt atvērtu Eiropu un kuras pamatā ir kopīgas vērtības; |
| --- | --- |

Z.

tā kā teroristu radikalizācijas apkarošanai ir jābūt daļai no vispārējas pieejas, kuras mērķis ir nodrošināt atvērtu Eiropu un kuras pamatā ir kopīgas vērtības;

| AA. | tā kā jauniešu radikalizācija nebūtu jānošķir no tās sociālā un politiskā konteksta un ir jāpēta plašākā konflikta socioloģijas un vardarbības pētījumu mērogā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā jauniešu radikalizācija nebūtu jānošķir no tās sociālā un politiskā konteksta un ir jāpēta plašākā konflikta socioloģijas un vardarbības pētījumu mērogā;

| AB. | tā kā teroristu radikalizācijas cēloņi nav pietiekami pētīti; tā kā integrācijas trūkumu nevar uzskatīt par teroristu radikalizācijas galveno cēloni; |
| --- | --- |

AB.

tā kā teroristu radikalizācijas cēloņi nav pietiekami pētīti; tā kā integrācijas trūkumu nevar uzskatīt par teroristu radikalizācijas galveno cēloni;

| AC. | tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesu tas, ka persona ir bijusi tādas organizācijas locekle, kura savas līdzdalības terora aktos dēļ ir iekļauta Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP pielikuma sarakstā, un tas, ka šāda persona ir aktīvi atbalstījusi bruņotu cīņu, kurā piedalījusies minētā organizācija, automātiski nenozīmē, ka ir būtisks iemesls uzskatīt, ka minētā persona ir izdarījusi “smagu nepolitisku noziegumu” vai īstenojusi “darbības, kas ir pretējas ANO mērķiem un principiem”; no otras puses, tas, vai ir nopietns pamats uzskatīt, ka persona ir izdarījusi tādu noziegumu vai ir vainīga tādu darbību veikšanā, ir jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, pamatojoties uz konkrētu faktu izvērtējumu un to, vai attiecīgā persona var tikt atzīta par individuāli atbildīgu šādu darbību veikšanā; |
| --- | --- |

AC.

tā kā saskaņā ar Eiropas Savienības Tiesu tas, ka persona ir bijusi tādas organizācijas locekle, kura savas līdzdalības terora aktos dēļ ir iekļauta Kopējās nostājas 2001/931/KĀDP pielikuma sarakstā, un tas, ka šāda persona ir aktīvi atbalstījusi bruņotu cīņu, kurā piedalījusies minētā organizācija, automātiski nenozīmē, ka ir būtisks iemesls uzskatīt, ka minētā persona ir izdarījusi “smagu nepolitisku noziegumu” vai īstenojusi “darbības, kas ir pretējas ANO mērķiem un principiem”; no otras puses, tas, vai ir nopietns pamats uzskatīt, ka persona ir izdarījusi tādu noziegumu vai ir vainīga tādu darbību veikšanā, ir jānosaka katrā gadījumā atsevišķi, pamatojoties uz konkrētu faktu izvērtējumu un to, vai attiecīgā persona var tikt atzīta par individuāli atbildīgu šādu darbību veikšanā;

| AD. | tā kā, lai varētu anulēt bēglim piešķirtu uzturēšanās atļauju, pamatojoties uz to, ka minētais bēglis atbalsta šādu teroristu organizāciju, kompetentajām iestādēm tomēr ir pienākums valsts tiesu iestāžu uzraudzībā individuāli izvērtēt konkrētos faktus saistībā ar attiecīgās organizācijas un bēgļa darbībām, |
| --- | --- |

AD.

tā kā, lai varētu anulēt bēglim piešķirtu uzturēšanās atļauju, pamatojoties uz to, ka minētais bēglis atbalsta šādu teroristu organizāciju, kompetentajām iestādēm tomēr ir pienākums valsts tiesu iestāžu uzraudzībā individuāli izvērtēt konkrētos faktus saistībā ar attiecīgās organizācijas un bēgļa darbībām,

I.   
  Eiropas pievienotā vērtība terorisma apkarošanā

| 1. | ņemot vērā dramatiskos notikumus Parīzē, nosoda nāvējošus uzbrukumus, izsaka līdzjūtību cietušajiem un viņu ģimenēm un pauž solidaritāti ar viņiem, vēlreiz apstiprinot nepieciešamību vērsties pret vardarbību; turklāt nosoda stereotipu izmantošanu un ksenofobisku un rasistisku retoriku un praksi no to privātpersonu un iestāžu puses, kas tieši vai netieši saista teroristu uzbrukumus ar bēgļiem, kuri patlaban bēg no savām valstīm un meklē drošāku dzīvesvietu, bēgot no kara un vardarbības aktiem, kas ik dienas notiek viņu izcelsmes valstīs; |
| --- | --- |

1.

ņemot vērā dramatiskos notikumus Parīzē, nosoda nāvējošus uzbrukumus, izsaka līdzjūtību cietušajiem un viņu ģimenēm un pauž solidaritāti ar viņiem, vēlreiz apstiprinot nepieciešamību vērsties pret vardarbību; turklāt nosoda stereotipu izmantošanu un ksenofobisku un rasistisku retoriku un praksi no to privātpersonu un iestāžu puses, kas tieši vai netieši saista teroristu uzbrukumus ar bēgļiem, kuri patlaban bēg no savām valstīm un meklē drošāku dzīvesvietu, bēgot no kara un vardarbības aktiem, kas ik dienas notiek viņu izcelsmes valstīs;

| 2. | uzsver, ka terorismu nevar un nevajadzētu saistīt ar kādu konkrētu reliģiju, valstspiederību vai kultūru; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka terorismu nevar un nevajadzētu saistīt ar kādu konkrētu reliģiju, valstspiederību vai kultūru;

| 3. | pauž bažas, ka tad, ja netiks novērsti apstākļi, kas veicina terorisma izplatīšanos, turpmākajos gados varētu pastiprināties parādība, ko raksturo ES iedzīvotāju došanās uz citām valstīm, lai pievienotos džihādistu vai citu ekstrēmistu grupējumiem, kā arī šo personu radītais drošības apdraudējums pēc atgriešanās ES un tās kaimiņvalstīs, jo īpaši ņemot vērā militārās darbības pašreizējo eskalāciju MENA reģionā; aicina veikt visaptverošu pētījumu par to atsevišķās valstīs un ES mērogā veikto pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir novērst un apkarot terorismu; |
| --- | --- |

3.

pauž bažas, ka tad, ja netiks novērsti apstākļi, kas veicina terorisma izplatīšanos, turpmākajos gados varētu pastiprināties parādība, ko raksturo ES iedzīvotāju došanās uz citām valstīm, lai pievienotos džihādistu vai citu ekstrēmistu grupējumiem, kā arī šo personu radītais drošības apdraudējums pēc atgriešanās ES un tās kaimiņvalstīs, jo īpaši ņemot vērā militārās darbības pašreizējo eskalāciju MENA reģionā; aicina veikt visaptverošu pētījumu par to atsevišķās valstīs un ES mērogā veikto pasākumu efektivitāti, kuru mērķis ir novērst un apkarot terorismu;

| 4. | aicina Komisiju prioritārā kārtā izstrādāt rīcības plānu, ar ko īstenot ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģiju, pamatojoties uz paraugprakses apmaiņu un prasmju apvienošanu Eiropas Savienībā, dalībvalstu veikto pasākumu izvērtēšanu un sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, pilnībā ņemot vērā starptautiskās konvencijas cilvēktiesību jomā un īstenojot daudzpusēju un daudznozaru līdzdalības un konsultatīvu pieeju; uzskata, ka Komisijai būtu jādod ieguldījums un jāatbalsta dalībvalstis, tām izstrādājot efektīvu un intensīvu komunikācijas stratēģiju, kuras mērķis ir novērst Eiropas valstspiederīgo un ES dzīvojošo trešo valstu valstspiederīgo radikalizāciju un teroristu organizāciju veiktu viņu vervēšanu; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju prioritārā kārtā izstrādāt rīcības plānu, ar ko īstenot ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģiju, pamatojoties uz paraugprakses apmaiņu un prasmju apvienošanu Eiropas Savienībā, dalībvalstu veikto pasākumu izvērtēšanu un sadarbību ar trešām valstīm un starptautiskām organizācijām, pilnībā ņemot vērā starptautiskās konvencijas cilvēktiesību jomā un īstenojot daudzpusēju un daudznozaru līdzdalības un konsultatīvu pieeju; uzskata, ka Komisijai būtu jādod ieguldījums un jāatbalsta dalībvalstis, tām izstrādājot efektīvu un intensīvu komunikācijas stratēģiju, kuras mērķis ir novērst Eiropas valstspiederīgo un ES dzīvojošo trešo valstu valstspiederīgo radikalizāciju un teroristu organizāciju veiktu viņu vervēšanu;

| 5. | aicina dalībvalstis saskaņot savas stratēģijas un apmainīties ar to rīcībā esošo informāciju un gūto pieredzi, ieviest labas prakses paņēmienus gan valsts, gan Eiropas līmenī, sadarboties ar mērķi īstenot jaunus pasākumus, apkarojot radikalizāciju un teroristu vervēšanu, atjauninot attiecīgos valstu profilakses politikas pasākumus un izveidojot ekspertu tīklus, pamatojoties uz desmit prioritārajām rīcības jomām, kas noteiktas ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģijā; uzsver, ka ir svarīgi sekmēt un stiprināt pārrobežu sadarbību tiesībaizsardzības iestāžu starpā un ir ārkārtīgi būtiski nodrošināt pienācīgus resursus un apmācību vietējiem policijas spēkiem; |
| --- | --- |

5.

aicina dalībvalstis saskaņot savas stratēģijas un apmainīties ar to rīcībā esošo informāciju un gūto pieredzi, ieviest labas prakses paņēmienus gan valsts, gan Eiropas līmenī, sadarboties ar mērķi īstenot jaunus pasākumus, apkarojot radikalizāciju un teroristu vervēšanu, atjauninot attiecīgos valstu profilakses politikas pasākumus un izveidojot ekspertu tīklus, pamatojoties uz desmit prioritārajām rīcības jomām, kas noteiktas ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģijā; uzsver, ka ir svarīgi sekmēt un stiprināt pārrobežu sadarbību tiesībaizsardzības iestāžu starpā un ir ārkārtīgi būtiski nodrošināt pienācīgus resursus un apmācību vietējiem policijas spēkiem;

| 6. | pieprasa sniegt pilnīgu informāciju par Padomes rīcības plāniem un pamatnostādnēm attiecībā uz pašreizējo ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģiju; |
| --- | --- |

6.

pieprasa sniegt pilnīgu informāciju par Padomes rīcības plāniem un pamatnostādnēm attiecībā uz pašreizējo ES Radikalizācijas un teroristu vervēšanas apkarošanas stratēģiju;

| 7. | uzskata, ka Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu pievienotais papildprotokols, kā arī ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 2178 dalībvalstīm un Eiropas iestādēm būtu jāizmanto, lai vienotos par vienotu pieeju kriminālatbildības noteikšanai personām, kuras tiek uzskatītas par “ārvalstu kaujiniekiem”; aicina Komisiju, izmantojot Radikalizācijas izpratnes tīkla (RAN) jaunā Izcilības centra atbalstu, veikt padziļinātus pētījumus par radikalizācijas galvenajiem iemesliem, procesu un dažādajām ietekmēm, kas to sekmē; |
| --- | --- |

7.

uzskata, ka Eiropas Padomes Konvencijai par terorisma novēršanu pievienotais papildprotokols, kā arī ANO Drošības padomes Rezolūcija Nr. 2178 dalībvalstīm un Eiropas iestādēm būtu jāizmanto, lai vienotos par vienotu pieeju kriminālatbildības noteikšanai personām, kuras tiek uzskatītas par “ārvalstu kaujiniekiem”; aicina Komisiju, izmantojot Radikalizācijas izpratnes tīkla (RAN) jaunā Izcilības centra atbalstu, veikt padziļinātus pētījumus par radikalizācijas galvenajiem iemesliem, procesu un dažādajām ietekmēm, kas to sekmē;

| 8. | aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Eiropolu un terorisma apkarošanas koordinatoru sagatavot gada ziņojumu par drošības situāciju Eiropā, tostarp attiecībā uz radikalizācijas riskiem un ietekmi uz cilvēku dzīvības un fiziskās integritātes drošību Eiropas Savienībā, un katru gadu sniegt Parlamentam pārskata ziņojumu; |
| --- | --- |

8.

aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar Eiropolu un terorisma apkarošanas koordinatoru sagatavot gada ziņojumu par drošības situāciju Eiropā, tostarp attiecībā uz radikalizācijas riskiem un ietekmi uz cilvēku dzīvības un fiziskās integritātes drošību Eiropas Savienībā, un katru gadu sniegt Parlamentam pārskata ziņojumu;

| 9. | uzstāj, ka ir svarīgi pilnībā izmantot jau pieejamos instrumentus, lai nepieļautu Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un vervēšanu, ko veic teroristu organizācijas, un pret to cīnītos; uzsver, ka ir svarīgi izmantot visus attiecīgos iekšējos un ārējos instrumentus holistiskā un visaptverošā veidā; iesaka, lai Komisija un dalībvalstis izmantotu pieejamos līdzekļus, jo īpaši tos, ko nodrošina Iekšējās drošības fonds (IDF), izmantojot IDF politikas instrumentu, lai atbalstītu projektus un pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut radikalizāciju; uzsver, ka Radikalizācijas izpratnes tīklam un tā Izcilības centram var būt liela nozīme, lai sasniegtu minēto mērķi, t. i., visaptverošā veidā apkarotu Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju; prasa nodrošināt lielāku šā tīkla atpazīstamību un vairāk informācijas par to personām, kas apkaro radikalizāciju; |
| --- | --- |

9.

uzstāj, ka ir svarīgi pilnībā izmantot jau pieejamos instrumentus, lai nepieļautu Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un vervēšanu, ko veic teroristu organizācijas, un pret to cīnītos; uzsver, ka ir svarīgi izmantot visus attiecīgos iekšējos un ārējos instrumentus holistiskā un visaptverošā veidā; iesaka, lai Komisija un dalībvalstis izmantotu pieejamos līdzekļus, jo īpaši tos, ko nodrošina Iekšējās drošības fonds (IDF), izmantojot IDF politikas instrumentu, lai atbalstītu projektus un pasākumus, kuru mērķis ir nepieļaut radikalizāciju; uzsver, ka Radikalizācijas izpratnes tīklam un tā Izcilības centram var būt liela nozīme, lai sasniegtu minēto mērķi, t. i., visaptverošā veidā apkarotu Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju; prasa nodrošināt lielāku šā tīkla atpazīstamību un vairāk informācijas par to personām, kas apkaro radikalizāciju;

II.   
  Novērst vardarbīgu ekstrēmismu un teroristu radikalizāciju cietumos

| 10. | uzsver, ka cietumi joprojām ir viena no vidēm, kas sekmē radikālu un vardarbīgu ideoloģiju izplatīšanos un teroristu radikalizāciju; aicina Komisiju sekmēt labas prakses apmaiņu dalībvalstu starpā, lai novērstu teroristu radikalizācijas pieaugumu Eiropas cietumos; mudina dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai novērstu cietumu pārpildītību, kas ir akūta problēma daudzās dalībvalstīs un būtiski palielina radikalizācijas risku un samazina rehabilitācijas iespējas; atgādina, ka valsts jauniešu aizsardzības iestādes vai ieslodzījuma vai rehabilitācijas centri arī var kļūt par nepilngadīgo — kuri ir sevišķi neaizsargāts mērķis — radikalizācijas vietām; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka cietumi joprojām ir viena no vidēm, kas sekmē radikālu un vardarbīgu ideoloģiju izplatīšanos un teroristu radikalizāciju; aicina Komisiju sekmēt labas prakses apmaiņu dalībvalstu starpā, lai novērstu teroristu radikalizācijas pieaugumu Eiropas cietumos; mudina dalībvalstis nekavējoties rīkoties, lai novērstu cietumu pārpildītību, kas ir akūta problēma daudzās dalībvalstīs un būtiski palielina radikalizācijas risku un samazina rehabilitācijas iespējas; atgādina, ka valsts jauniešu aizsardzības iestādes vai ieslodzījuma vai rehabilitācijas centri arī var kļūt par nepilngadīgo — kuri ir sevišķi neaizsargāts mērķis — radikalizācijas vietām;

| 11. | mudina Komisiju, balstoties uz labāko praksi, publicēt pamatnostādnes par pasākumiem, kas jāpiemēro Eiropas cietumos, lai novērstu ieslodzīto radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, pilnībā ievērojot cilvēktiesības; norāda, ka to ieslodzīto nošķiršana, kuri ir līdzdarbojušies vardarbīgā ekstrēmismā vai kurus jau ir savervējušas teroristu organizācijas, no pārējiem cietumniekiem ir iespējams pasākums, lai novērstu radikālu terorisma ideoloģiju spiedienu uz citiem, tos iebiedējot, un ierobežotu radikalizāciju cietumos; tomēr brīdina, ka ikviens no šādiem pasākumiem būtu jāīsteno, tikai izvērtējot konkrēto gadījumu, un jāpamato ar tiesas nolēmumu, un uz to būtu jāattiecina kompetentu tiesu iestāžu veikta pārskatīšana; turklāt iesaka Komisijai un dalībvalstīm izvērtēt pierādījumus un gūto pieredzi saistībā ar ieslodzīto nošķiršanu cietumos ar mērķi ierobežot radikalizācijas izplatīšanos; uzskata, ka šāds izvērtējums ir jāizmanto kā pamats dalībvalstu cietumu sistēmās izmantojamās kārtības pilnveidošanai; tomēr norāda, ka minētajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un to īstenošanā pilnībā jāievēro ieslodzītā pamattiesības;; |
| --- | --- |

11.

mudina Komisiju, balstoties uz labāko praksi, publicēt pamatnostādnes par pasākumiem, kas jāpiemēro Eiropas cietumos, lai novērstu ieslodzīto radikalizāciju un vardarbīgu ekstrēmismu, pilnībā ievērojot cilvēktiesības; norāda, ka to ieslodzīto nošķiršana, kuri ir līdzdarbojušies vardarbīgā ekstrēmismā vai kurus jau ir savervējušas teroristu organizācijas, no pārējiem cietumniekiem ir iespējams pasākums, lai novērstu radikālu terorisma ideoloģiju spiedienu uz citiem, tos iebiedējot, un ierobežotu radikalizāciju cietumos; tomēr brīdina, ka ikviens no šādiem pasākumiem būtu jāīsteno, tikai izvērtējot konkrēto gadījumu, un jāpamato ar tiesas nolēmumu, un uz to būtu jāattiecina kompetentu tiesu iestāžu veikta pārskatīšana; turklāt iesaka Komisijai un dalībvalstīm izvērtēt pierādījumus un gūto pieredzi saistībā ar ieslodzīto nošķiršanu cietumos ar mērķi ierobežot radikalizācijas izplatīšanos; uzskata, ka šāds izvērtējums ir jāizmanto kā pamats dalībvalstu cietumu sistēmās izmantojamās kārtības pilnveidošanai; tomēr norāda, ka minētajiem pasākumiem vajadzētu būt samērīgiem un to īstenošanā pilnībā jāievēro ieslodzītā pamattiesības;;

| 12. | atbalsta tādas specializētas apmācības ieviešanu, kas paredzēta visiem soda izciešanas iestāžu darbiniekiem, citām soda izciešanas sistēmā iesaistītajām personām, reliģiskajiem darbiniekiem un NVO personālam, kas saskaras ar ieslodzītajiem, lai mācītu viņus agrīnā posmā atpazīt izturēšanos ar tendenci uz radikālu un ekstrēmismam raksturīgu uzvedību, novērst to un reaģēt uz to; uzstāj, ka ir svarīgi atbilstoši apmācīt un pieņemt darbā reliģijas, filozofijas un laicīgās jomas pārstāvjus, lai tie ne tikai pienācīgi apmierinātu ieslodzīto kultūras un garīgās vajadzības soda izciešanas iestādēs, bet arī sekmētu potenciāli radikālu izteikumu ierobežošanu; |
| --- | --- |

12.

atbalsta tādas specializētas apmācības ieviešanu, kas paredzēta visiem soda izciešanas iestāžu darbiniekiem, citām soda izciešanas sistēmā iesaistītajām personām, reliģiskajiem darbiniekiem un NVO personālam, kas saskaras ar ieslodzītajiem, lai mācītu viņus agrīnā posmā atpazīt izturēšanos ar tendenci uz radikālu un ekstrēmismam raksturīgu uzvedību, novērst to un reaģēt uz to; uzstāj, ka ir svarīgi atbilstoši apmācīt un pieņemt darbā reliģijas, filozofijas un laicīgās jomas pārstāvjus, lai tie ne tikai pienācīgi apmierinātu ieslodzīto kultūras un garīgās vajadzības soda izciešanas iestādēs, bet arī sekmētu potenciāli radikālu izteikumu ierobežošanu;

| 13. | mudina Eiropas cietumos ieviest izglītojošas programmas, nodrošinot tām pienācīgu finansējumu, ar mērķi sekmēt ieslodzīto kritisko domāšanu, reliģisko toleranci un reintegrāciju sabiedrībā, kā arī sniegt īpašu atbalstu tiem ieslodzītajiem, kuri ir jauni, neaizsargāti un kurus vairāk apdraud radikalizācija un teroristu organizāciju vervēšana, un īstenot minētās programmas, pilnībā ievērojot ieslodzīto cilvēktiesības; uzskata, ka papildpasākumi būtu jānodrošina arī pēc atbrīvošanas no cietuma; |
| --- | --- |

13.

mudina Eiropas cietumos ieviest izglītojošas programmas, nodrošinot tām pienācīgu finansējumu, ar mērķi sekmēt ieslodzīto kritisko domāšanu, reliģisko toleranci un reintegrāciju sabiedrībā, kā arī sniegt īpašu atbalstu tiem ieslodzītajiem, kuri ir jauni, neaizsargāti un kurus vairāk apdraud radikalizācija un teroristu organizāciju vervēšana, un īstenot minētās programmas, pilnībā ievērojot ieslodzīto cilvēktiesības; uzskata, ka papildpasākumi būtu jānodrošina arī pēc atbrīvošanas no cietuma;

| 14. | atzīst, ka šādos centienos izšķiroša nozīme ir cietuma videi, kurā pilnībā tiek ievērotas ieslodzīto cilvēktiesības un kura atbilst starptautiskajām un reģionālajām normām, tostarp ANO Standarta minimuma noteikumiem attiecībā uz izturēšanos pret cietumniekiem; |
| --- | --- |

14.

atzīst, ka šādos centienos izšķiroša nozīme ir cietuma videi, kurā pilnībā tiek ievērotas ieslodzīto cilvēktiesības un kura atbilst starptautiskajām un reģionālajām normām, tostarp ANO Standarta minimuma noteikumiem attiecībā uz izturēšanos pret cietumniekiem;

III.   
  Nepieļaut teroristu radikalizāciju interneta vidē

| 15. | norāda, ka interneta vide rada īpašus sarežģījumus, ņemot vērā tā globālo un pārrobežu raksturu, kura dēļ ir iespējamas juridiskas nepilnības un jurisdikcijas pretrunas, līdz ar to vervētāji un personas ar radikāliem uzskatiem no visām pasaules malām var attālināti un vienkārši sazināties, nepastāvot fiziskām robežām un vajadzībai izveidot bāzi un meklēt patvērumu konkrētā valstī; atgādina, ka internets un sociālie tīkli tiek izmantoti kā svarīgas platformas radikālisma un fundamentālisma veicināšanai, jo tajos iespējams ātri un plaši izplatīt naidu kurinošus un terorismu slavinošus vēstījumus; pauž bažas par šādu terorismu slavinošu vēstījumu ietekmi jo īpaši uz jaunākiem cilvēkiem, kas ir sevišķi viegli ietekmējama sabiedrības daļa; uzsver izglītības un sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņu lomu, novēršot radikalizāciju internetā; apliecina savu atbalstu vārda brīvībai ne tikai bezsaistē, bet arī tiešsaistē, un uzskata, ka tai vajadzētu būt pamatā visiem regulatīvajiem pasākumiem, kuru mērķis ir novērst radikalizāciju internetā un sociālajos plašsaziņas līdzekļos; norāda uz Eiropas līmenī uzsākto dialogu ar interneta uzņēmumiem, lai nepieļautu nelikumīga satura izplatīšanu tiešsaistē un to ātri izdzēstu saskaņā ar ES un valstu tiesību aktiem, vienlaikus cieši ievērojot vārda brīvības principu; aicina īstenot efektīvu stratēģiju tāda nelikumīga satura identificēšanai un dzēšanai, ar ko aicina uz vardarbīgu ekstrēmismu, vienlaikus ievērojot pamattiesības un vārda brīvību, un jo īpaši veicināt efektīvu tādu vēstījumu izplatīšanu, kuru mērķis ir neitralizēt teroristu propagandu; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka interneta vide rada īpašus sarežģījumus, ņemot vērā tā globālo un pārrobežu raksturu, kura dēļ ir iespējamas juridiskas nepilnības un jurisdikcijas pretrunas, līdz ar to vervētāji un personas ar radikāliem uzskatiem no visām pasaules malām var attālināti un vienkārši sazināties, nepastāvot fiziskām robežām un vajadzībai izveidot bāzi un meklēt patvērumu konkrētā valstī; atgādina, ka internets un sociālie tīkli tiek izmantoti kā svarīgas platformas radikālisma un fundamentālisma veicināšanai, jo tajos iespējams ātri un plaši izplatīt naidu kurinošus un terorismu slavinošus vēstījumus; pauž bažas par šādu terorismu slavinošu vēstījumu ietekmi jo īpaši uz jaunākiem cilvēkiem, kas ir sevišķi viegli ietekmējama sabiedrības daļa; uzsver izglītības un sabiedrības izpratnes veicināšanas kampaņu lomu, novēršot radikalizāciju internetā; apliecina savu atbalstu vārda brīvībai ne tikai bezsaistē, bet arī tiešsaistē, un uzskata, ka tai vajadzētu būt pamatā visiem regulatīvajiem pasākumiem, kuru mērķis ir novērst radikalizāciju internetā un sociālajos plašsaziņas līdzekļos; norāda uz Eiropas līmenī uzsākto dialogu ar interneta uzņēmumiem, lai nepieļautu nelikumīga satura izplatīšanu tiešsaistē un to ātri izdzēstu saskaņā ar ES un valstu tiesību aktiem, vienlaikus cieši ievērojot vārda brīvības principu; aicina īstenot efektīvu stratēģiju tāda nelikumīga satura identificēšanai un dzēšanai, ar ko aicina uz vardarbīgu ekstrēmismu, vienlaikus ievērojot pamattiesības un vārda brīvību, un jo īpaši veicināt efektīvu tādu vēstījumu izplatīšanu, kuru mērķis ir neitralizēt teroristu propagandu;

| 16. | atgādina, ka interneta un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem ir juridisks pienākums sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un īsā laikā dzēst jebkādu nelikumīgu saturu, ar ko izplata vardarbīgu ekstrēmismu, un to darīt, pilnībā ievērojot tiesiskumu un pamattiesības, tostarp vārda brīvību; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja veikt tiesiskas darbības, tostarp kriminālvajāšanu, pret interneta un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri atsakās pildīt administratīvu vai juridisku prasību dzēst nelikumīgu vai terorismu slavinošu saturu savās interneta platformās; uzskata, ka interneta platformu atteikšanās sadarboties vai apzināta nesadarbošanās, līdz ar to ļaujot šādam nelikumīgam saturam izplatīties, būtu jāuzskata par līdzdalību, ko var klasificēt kā noziedzīgu nodomu vai nolaidību, un ka šādos gadījumos atbildīgās personas ir saucamas pie atbildības;; |
| --- | --- |

16.

atgādina, ka interneta un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem ir juridisks pienākums sadarboties ar dalībvalstu iestādēm un īsā laikā dzēst jebkādu nelikumīgu saturu, ar ko izplata vardarbīgu ekstrēmismu, un to darīt, pilnībā ievērojot tiesiskumu un pamattiesības, tostarp vārda brīvību; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāapsver iespēja veikt tiesiskas darbības, tostarp kriminālvajāšanu, pret interneta un sociālo plašsaziņas līdzekļu uzņēmumiem un pakalpojumu sniedzējiem, kuri atsakās pildīt administratīvu vai juridisku prasību dzēst nelikumīgu vai terorismu slavinošu saturu savās interneta platformās; uzskata, ka interneta platformu atteikšanās sadarboties vai apzināta nesadarbošanās, līdz ar to ļaujot šādam nelikumīgam saturam izplatīties, būtu jāuzskata par līdzdalību, ko var klasificēt kā noziedzīgu nodomu vai nolaidību, un ka šādos gadījumos atbildīgās personas ir saucamas pie atbildības;;

| 17. | aicina kompetentās iestādes nodrošināt stingrāku uzraudzību tīmekļa vietnēm, kurās tiek kūdīts uz naidu; |
| --- | --- |

17.

aicina kompetentās iestādes nodrošināt stingrāku uzraudzību tīmekļa vietnēm, kurās tiek kūdīts uz naidu;

| 18. | uzsver, ka internets ir efektīva platforma tāda vēstījuma izplatīšanai, ar ko pauž atbalstu cilvēktiesību ievērošanai un iebilst pret vardarbību; uzskata, ka interneta nozares dalībniekiem un pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsadarbojas ar dalībvalstu iestādēm un pilsonisko sabiedrību, lai, pamatojoties uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, izplatītu spēcīgus un pievilcīgus vēstījumus, ar ko nodrošina pretdarbību uz naidu kurinošām runām un radikalizācijai tiešsaistē; aicina digitālās platformas sadarboties ar dalībvalstīm, pilsonisko sabiedrību un organizācijām, kas ir specializējušās teroristu radikalizācijas novēršanas un naidu kurinošu vēstījumu izvērtēšanas jomā, lai palīdzētu izplatīt profilaktiskus vēstījumus, aicinot veicināt kritisko domāšanu un radikalizācijas novēršanas procesu, kā arī identificētu inovatīvus juridiskos risinājumus nolūkā apkarot naidu kurinošus un terorismu slavinošus vēstījumus, līdz ar to padarot radikalizāciju tiešsaistē sarežģītāku; aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt šādu pretēji vērstu vēstījumu izplatīšanu tiešsaistē un cieši sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām nolūkā stiprināt kanālus, kuros izplata un veicina demokrātisku un nevardarbīgu informāciju; |
| --- | --- |

18.

uzsver, ka internets ir efektīva platforma tāda vēstījuma izplatīšanai, ar ko pauž atbalstu cilvēktiesību ievērošanai un iebilst pret vardarbību; uzskata, ka interneta nozares dalībniekiem un pakalpojumu sniedzējiem būtu jāsadarbojas ar dalībvalstu iestādēm un pilsonisko sabiedrību, lai, pamatojoties uz Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, izplatītu spēcīgus un pievilcīgus vēstījumus, ar ko nodrošina pretdarbību uz naidu kurinošām runām un radikalizācijai tiešsaistē; aicina digitālās platformas sadarboties ar dalībvalstīm, pilsonisko sabiedrību un organizācijām, kas ir specializējušās teroristu radikalizācijas novēršanas un naidu kurinošu vēstījumu izvērtēšanas jomā, lai palīdzētu izplatīt profilaktiskus vēstījumus, aicinot veicināt kritisko domāšanu un radikalizācijas novēršanas procesu, kā arī identificētu inovatīvus juridiskos risinājumus nolūkā apkarot naidu kurinošus un terorismu slavinošus vēstījumus, līdz ar to padarot radikalizāciju tiešsaistē sarežģītāku; aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt šādu pretēji vērstu vēstījumu izplatīšanu tiešsaistē un cieši sadarboties ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām nolūkā stiprināt kanālus, kuros izplata un veicina demokrātisku un nevardarbīgu informāciju;

| 19. | atbalsta jauniešu izpratnes veicināšanas programmu īstenošanu attiecībā uz naidu kurinošiem izteikumiem tiešsaistē un ar tiem saistītajiem riskiem, kā arī plašsaziņas līdzekļu un interneta izglītību popularizējošu programmu īstenošanu; atbalsta apmācības programmu īstenošanu nolūkā mobilizēt, apmācīt un izveidot jaunu aktīvistu tīklus, lai tiešsaistē aizstāvētu cilvēktiesības; |
| --- | --- |

19.

atbalsta jauniešu izpratnes veicināšanas programmu īstenošanu attiecībā uz naidu kurinošiem izteikumiem tiešsaistē un ar tiem saistītajiem riskiem, kā arī plašsaziņas līdzekļu un interneta izglītību popularizējošu programmu īstenošanu; atbalsta apmācības programmu īstenošanu nolūkā mobilizēt, apmācīt un izveidot jaunu aktīvistu tīklus, lai tiešsaistē aizstāvētu cilvēktiesības;

| 20. | uzskata, ka atšķirīga viedokļa veidošana — arī trešās valstīs — ir viens no veidiem, kā mazināt teroristisko grupējumu ietekmi MENA reģionā; aicina ES pastiprināt atbalstu tādām iniciatīvām kā SSCAT (Sīrijas stratēģiskās komunikācijas padomdevēju grupa) un veicināt šāda veida projektu īstenošanu un finansēšanu trešās valstīs; |
| --- | --- |

20.

uzskata, ka atšķirīga viedokļa veidošana — arī trešās valstīs — ir viens no veidiem, kā mazināt teroristisko grupējumu ietekmi MENA reģionā; aicina ES pastiprināt atbalstu tādām iniciatīvām kā SSCAT (Sīrijas stratēģiskās komunikācijas padomdevēju grupa) un veicināt šāda veida projektu īstenošanu un finansēšanu trešās valstīs;

| 21. | uzskata, ka interneta nozarei un pakalpojumu sniedzējiem, izmantojot tīmekļa vietņu indeksāciju, ir jāpopularizē radikalizēšanās nepieļaušanas vēstījumi, nevis terorismu slavinoši vēstījumi; uzskata, ka Eiropolā būtu jāizveido īpaša Eiropas sadarbības vienība nolūkā apmainīties ar labu praksi starp dalībvalstīm, vienlaikus pastāvīgi sadarbojoties ar interneta operatoriem, lai izceltu vēstījumus, kas ļauj atspēkot naidu kurinošos un terorismu slavinošos izteikumus, tā apgrūtinot radikalizāciju interneta vidē; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pretējas iedarbības vēstījumu un vājināšanas pasākumu efektīvu izmantošanu; |
| --- | --- |

21.

uzskata, ka interneta nozarei un pakalpojumu sniedzējiem, izmantojot tīmekļa vietņu indeksāciju, ir jāpopularizē radikalizēšanās nepieļaušanas vēstījumi, nevis terorismu slavinoši vēstījumi; uzskata, ka Eiropolā būtu jāizveido īpaša Eiropas sadarbības vienība nolūkā apmainīties ar labu praksi starp dalībvalstīm, vienlaikus pastāvīgi sadarbojoties ar interneta operatoriem, lai izceltu vēstījumus, kas ļauj atspēkot naidu kurinošos un terorismu slavinošos izteikumus, tā apgrūtinot radikalizāciju interneta vidē; aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pretējas iedarbības vēstījumu un vājināšanas pasākumu efektīvu izmantošanu;

| 22. | atbalsta tādu pasākumu ieviešanu kā ikvienam interneta lietotājam pieejama iespēja vienkārši un ātri iezīmēt internetā un sociālajos tīklos izplatītu nelikumīgu saturu un par to paziņot kompetentajām iestādēm, tostarp izmantojot uzticības tālruņus, un šajā procesā ievērot pamatbrīvības, jo īpaši vārda brīvību, un ES un dalībvalstu tiesību aktus; |
| --- | --- |

22.

atbalsta tādu pasākumu ieviešanu kā ikvienam interneta lietotājam pieejama iespēja vienkārši un ātri iezīmēt internetā un sociālajos tīklos izplatītu nelikumīgu saturu un par to paziņot kompetentajām iestādēm, tostarp izmantojot uzticības tālruņus, un šajā procesā ievērot pamatbrīvības, jo īpaši vārda brīvību, un ES un dalībvalstu tiesību aktus;

| 23. | norāda uz nopietnām bažām par to, ka teroristu organizācijas aizvien vairāk izmanto šifrēšanas tehnoloģijas, kuru dēļ tiesībaizsardzības iestādēm ir neiespējami atklāt un lasīt viņu saziņu un viņu veikto radikalizācijas propagandu, pat ja ir tiesas nolēmums; aicina Komisiju steidzami pievērsties šīm bažām savā dialogā ar interneta un IT uzņēmumiem; |
| --- | --- |

23.

norāda uz nopietnām bažām par to, ka teroristu organizācijas aizvien vairāk izmanto šifrēšanas tehnoloģijas, kuru dēļ tiesībaizsardzības iestādēm ir neiespējami atklāt un lasīt viņu saziņu un viņu veikto radikalizācijas propagandu, pat ja ir tiesas nolēmums; aicina Komisiju steidzami pievērsties šīm bažām savā dialogā ar interneta un IT uzņēmumiem;

| 24. | uzskata, ka ikvienai dalībvalstij būtu jāizveido īpaša vienība, kuras uzdevums būtu iezīmēt internetā atrodamu nelikumīgu saturu un sekmēt šāda satura identificēšanu un dzēšanu; atzinīgi vērtē lēmumu Eiropolā izveidot ES vienību ziņošanai par interneta saturu (IRU), kas būs atbildīga par nelikumīga satura identificēšanu un dalībvalstu atbalstīšanu šajā jomā, vienlaikus pilnībā ievērojot visu iesaistīto personu pamattiesības; ierosina, ka šīm vienībām būtu jāsadarbojas ar ES terorisma apkarošanas koordinatoru un Eiropolā izveidoto Eiropas Terorisma apkarošanas centru, kā arī ar šajā jomā aktīvajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; turklāt mudina dalībvalstis šajos jautājumos sadarboties savā starpā un ar attiecīgajām ES struktūrām; |
| --- | --- |

24.

uzskata, ka ikvienai dalībvalstij būtu jāizveido īpaša vienība, kuras uzdevums būtu iezīmēt internetā atrodamu nelikumīgu saturu un sekmēt šāda satura identificēšanu un dzēšanu; atzinīgi vērtē lēmumu Eiropolā izveidot ES vienību ziņošanai par interneta saturu (IRU), kas būs atbildīga par nelikumīga satura identificēšanu un dalībvalstu atbalstīšanu šajā jomā, vienlaikus pilnībā ievērojot visu iesaistīto personu pamattiesības; ierosina, ka šīm vienībām būtu jāsadarbojas ar ES terorisma apkarošanas koordinatoru un Eiropolā izveidoto Eiropas Terorisma apkarošanas centru, kā arī ar šajā jomā aktīvajām pilsoniskās sabiedrības organizācijām; turklāt mudina dalībvalstis šajos jautājumos sadarboties savā starpā un ar attiecīgajām ES struktūrām;

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka no 2016. gada 1. janvāra darbību sāks Eiropas Terorisma apkarošanas centrs (ETAC), kurā ietilps Eiropas vienība satura iezīmēšanai; uzsver, ka ir jānodrošina finanšu resursi, kas nepieciešami, lai izpildītu Eiropolam uzticētos papildu uzdevumus saistībā ar Eiropas Terorisma apkarošanas centra izveidi; aicina centra izveidē un tā pilnvaru, uzdevumu un finansējuma noteikšanā pienācīgi iesaistīt Parlamentu; |
| --- | --- |

25.

atzinīgi vērtē to, ka no 2016. gada 1. janvāra darbību sāks Eiropas Terorisma apkarošanas centrs (ETAC), kurā ietilps Eiropas vienība satura iezīmēšanai; uzsver, ka ir jānodrošina finanšu resursi, kas nepieciešami, lai izpildītu Eiropolam uzticētos papildu uzdevumus saistībā ar Eiropas Terorisma apkarošanas centra izveidi; aicina centra izveidē un tā pilnvaru, uzdevumu un finansējuma noteikšanā pienācīgi iesaistīt Parlamentu;

| 26. | uzskata, ka radikalizēšanu interneta vidē var ierobežot tikai tad, ja pastiprina cīņai ar kibernoziedzību pieejamo ES instrumentu klāstu; iesaka palielināt Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3), kā arī Eiropola un Eurojust pilnvaras un resursus, lai minētais centrs varētu efektīvi rīkoties, labāk identificējot un apkarojot apdraudējumu internetā un labāk identificējot teroristu organizāciju izmantotos paņēmienus; atgādina, ka Eiropolā un dalībvalstīs ir jādarbojas pienācīgi apmācītiem ekspertiem, lai reaģētu uz šo specifisko apdraudējumu; aicina PV/AP reorganizēt ES Situāciju centru (SitCen) un Izlūkdatu centru (IntCen) un nodrošināt to darbības saskaņošanu ar terorisma apkarošanas koordinatoru, lai labāk izsekotu kriminālas darbības tiešsaistē un naidu kurinošu vēstījumu izplatību saistībā ar radikalizāciju un terorismu; mudina dalībvalstis būtiski palielināt informācijas apmaiņu to starpā un ar attiecīgajām ES struktūrām un aģentūrām; |
| --- | --- |

26.

uzskata, ka radikalizēšanu interneta vidē var ierobežot tikai tad, ja pastiprina cīņai ar kibernoziedzību pieejamo ES instrumentu klāstu; iesaka palielināt Eiropas Kibernoziegumu centra (EC3), kā arī Eiropola un Eurojust pilnvaras un resursus, lai minētais centrs varētu efektīvi rīkoties, labāk identificējot un apkarojot apdraudējumu internetā un labāk identificējot teroristu organizāciju izmantotos paņēmienus; atgādina, ka Eiropolā un dalībvalstīs ir jādarbojas pienācīgi apmācītiem ekspertiem, lai reaģētu uz šo specifisko apdraudējumu; aicina PV/AP reorganizēt ES Situāciju centru (SitCen) un Izlūkdatu centru (IntCen) un nodrošināt to darbības saskaņošanu ar terorisma apkarošanas koordinatoru, lai labāk izsekotu kriminālas darbības tiešsaistē un naidu kurinošu vēstījumu izplatību saistībā ar radikalizāciju un terorismu; mudina dalībvalstis būtiski palielināt informācijas apmaiņu to starpā un ar attiecīgajām ES struktūrām un aģentūrām;

| 27. | uzskata, ka visos ES un valstu mēroga pasākumos saistībā ar vardarbīga ekstrēmisma izplatīšanos Eiropas iedzīvotāju vidū un viņu vervēšanu, ko veic teroristu organizācijas, būtu jāievēro ES pamattiesības un attiecīgā Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību Tiesas judikatūra, tostarp nevainīguma prezumpcijas princips, tiesiskās noteiktības princips, tiesības uz taisnīgu un objektīvu tiesu, pārsūdzības tiesības un nediskriminācijas princips; |
| --- | --- |

27.

uzskata, ka visos ES un valstu mēroga pasākumos saistībā ar vardarbīga ekstrēmisma izplatīšanos Eiropas iedzīvotāju vidū un viņu vervēšanu, ko veic teroristu organizācijas, būtu jāievēro ES pamattiesības un attiecīgā Eiropas Savienības Tiesas un Eiropas Cilvēktiesību Tiesas judikatūra, tostarp nevainīguma prezumpcijas princips, tiesiskās noteiktības princips, tiesības uz taisnīgu un objektīvu tiesu, pārsūdzības tiesības un nediskriminācijas princips;

IV.   
  Radikalizācijas nepieļaušana, izmantojot izglītību un sociālo integrāciju

| 28. | uzsver izglītības iestāžu un izglītības sistēmas svarīgo lomu radikalizācijas nepieļaušanā; atgādina, ka šīm iestādēm ir ārkārtīgi svarīga nozīme, palīdzot veicināt sabiedrības integrāciju, kritiskās domāšanas attīstību un nediskrimināciju; aicina dalībvalstis mudināt izglītības iestādes nodrošināt kursus un akadēmiskās programmas, kuru mērķis ir stiprināt izpratni un iecietību, jo īpaši attiecībā uz dažādām reliģijām, reliģiju, filozofisko sistēmu un ideoloģiju vēsturi; uzsver nepieciešamību mācīt Savienības pamatvērtības un demokrātiskos principus, piemēram, cilvēktiesības; uzsver, ka dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt, ka to izglītības sistēmās ievēro un veicina ES vērtības un principus un ka to darbība nav pretrunā nediskriminācijas un integrācijas principiem; |
| --- | --- |

28.

uzsver izglītības iestāžu un izglītības sistēmas svarīgo lomu radikalizācijas nepieļaušanā; atgādina, ka šīm iestādēm ir ārkārtīgi svarīga nozīme, palīdzot veicināt sabiedrības integrāciju, kritiskās domāšanas attīstību un nediskrimināciju; aicina dalībvalstis mudināt izglītības iestādes nodrošināt kursus un akadēmiskās programmas, kuru mērķis ir stiprināt izpratni un iecietību, jo īpaši attiecībā uz dažādām reliģijām, reliģiju, filozofisko sistēmu un ideoloģiju vēsturi; uzsver nepieciešamību mācīt Savienības pamatvērtības un demokrātiskos principus, piemēram, cilvēktiesības; uzsver, ka dalībvalstīm ir pienākums nodrošināt, ka to izglītības sistēmās ievēro un veicina ES vērtības un principus un ka to darbība nav pretrunā nediskriminācijas un integrācijas principiem;

| 29. | mudina dalībvalstis nodrošināt, lai ikvienā skolā (no pamatskolas līdz vidusskolai) īsteno izglītojošas programmas par interneta lietošanu nolūkā izglītot un apmācīt atbildīgus, kritiski domājošus un likumpaklausīgus interneta lietotājus; |
| --- | --- |

29.

mudina dalībvalstis nodrošināt, lai ikvienā skolā (no pamatskolas līdz vidusskolai) īsteno izglītojošas programmas par interneta lietošanu nolūkā izglītot un apmācīt atbildīgus, kritiski domājošus un likumpaklausīgus interneta lietotājus;

| 30. | uzsver, ka svarīgi ir dot skolotājiem lielākas iespējas ieņemt aktīvu nostāju pret visa veida diskrimināciju un rasismu; uzsver izglītības un kompetentu un atbalstošu pasniedzēju būtisko lomu, lai ne tikai nostiprinātu sociālās saites, radītu piederības sajūtu, attīstītu zināšanas, prasmes un kompetences, integrētu pamatvērtības, uzlabotu sociālās, pilsoniskās un starpkultūru kompetences, kritisko domāšanu un plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, bet arī palīdzētu jauniešiem — ciešā sadarbībā ar vecākiem un ģimenēm — kļūt par aktīviem, atbildīgiem un atvērtiem sabiedrības locekļiem; uzsver, ka skolas var veidot skolēnu noturīgumu pret radikalizāciju, nodrošinot drošu vidi un laiku diskutēšanai un pretrunīgu un jutīgu jautājumu izpētīšanai; norāda, ka pusaudži ir īpaši viegli ietekmējama grupa, jo atrodas savas dzīves grūtā posmā, kad viņi attīsta savu vērtību sistēmu un meklē jēgu, un vienlaikus ir ļoti iespaidojami un viegli manipulējami; atgādina, ka grupas, kā arī indivīdi var radikalizēties, un atzīst, ka reakcija uz individuālu un grupas radikalizāciju var veidoties dažādi; uzsver, ka sabiedrībai ir pienākums sniegt jauniešiem labākas izredzes un izpratni par dzīves jēgu, jo īpaši ar kvalitatīvas izglītības un apmācības palīdzību; uzsver izglītības iestāžu lomu, mācot jaunatni atpazīt un pārvaldīt riskus un veikt drošākas izvēles un veicinot spēcīgu piederības, vienotas kopienas un aprūpes atbalsta sajūtu un atbildību par citiem; uzsver, ka jāizmanto dažādās iespējas, ko piedāvā profesionālā izglītība un akadēmiskie kursi, lai jaunieši saskartos ar atšķirīgām nacionālajām, reģionālajām, reliģiskajām un etniskajām identitātēm, kādas ir Eiropā; |
| --- | --- |

30.

uzsver, ka svarīgi ir dot skolotājiem lielākas iespējas ieņemt aktīvu nostāju pret visa veida diskrimināciju un rasismu; uzsver izglītības un kompetentu un atbalstošu pasniedzēju būtisko lomu, lai ne tikai nostiprinātu sociālās saites, radītu piederības sajūtu, attīstītu zināšanas, prasmes un kompetences, integrētu pamatvērtības, uzlabotu sociālās, pilsoniskās un starpkultūru kompetences, kritisko domāšanu un plašsaziņas līdzekļu lietošanas prasmes, bet arī palīdzētu jauniešiem — ciešā sadarbībā ar vecākiem un ģimenēm — kļūt par aktīviem, atbildīgiem un atvērtiem sabiedrības locekļiem; uzsver, ka skolas var veidot skolēnu noturīgumu pret radikalizāciju, nodrošinot drošu vidi un laiku diskutēšanai un pretrunīgu un jutīgu jautājumu izpētīšanai; norāda, ka pusaudži ir īpaši viegli ietekmējama grupa, jo atrodas savas dzīves grūtā posmā, kad viņi attīsta savu vērtību sistēmu un meklē jēgu, un vienlaikus ir ļoti iespaidojami un viegli manipulējami; atgādina, ka grupas, kā arī indivīdi var radikalizēties, un atzīst, ka reakcija uz individuālu un grupas radikalizāciju var veidoties dažādi; uzsver, ka sabiedrībai ir pienākums sniegt jauniešiem labākas izredzes un izpratni par dzīves jēgu, jo īpaši ar kvalitatīvas izglītības un apmācības palīdzību; uzsver izglītības iestāžu lomu, mācot jaunatni atpazīt un pārvaldīt riskus un veikt drošākas izvēles un veicinot spēcīgu piederības, vienotas kopienas un aprūpes atbalsta sajūtu un atbildību par citiem; uzsver, ka jāizmanto dažādās iespējas, ko piedāvā profesionālā izglītība un akadēmiskie kursi, lai jaunieši saskartos ar atšķirīgām nacionālajām, reģionālajām, reliģiskajām un etniskajām identitātēm, kādas ir Eiropā;

| 31. | uzsver, ka Eiropas daudzveidība un tās multikulturālās kopienas ir neatņemama tās sociālās uzbūves sastāvdaļa un būtisks kultūras kapitāls; uzskata, ka ikvienai politikai radikalizācijas pārvarēšanā jābūt jutīgai un samērīgai, lai ievērotu un nostiprinātu kopienu sociālo uzbūvi; |
| --- | --- |

31.

uzsver, ka Eiropas daudzveidība un tās multikulturālās kopienas ir neatņemama tās sociālās uzbūves sastāvdaļa un būtisks kultūras kapitāls; uzskata, ka ikvienai politikai radikalizācijas pārvarēšanā jābūt jutīgai un samērīgai, lai ievērotu un nostiprinātu kopienu sociālo uzbūvi;

| 32. | uzsver, ka ir svarīgi apvienot deradikalizācijas programmas ar tādiem pasākumiem kā partnerību nodibināšana ar kopienas pārstāvjiem, ieguldījums sociālos un kaimiņattiecību projektos, kuru mērķis ir novērst ekonomisko un ģeogrāfisko atstumtību, kā arī mentoru sistēmas atsvešinātiem un atstumtiem jauniešiem, kurus uzskata par pakļautiem radikalizācijas riskam; atgādina, ka visām dalībvalstīm ir pienākums rūpīgi īstenot ES pretdiskriminācijas instrumentus un veikt efektīvus pasākumus, ar kuriem novērst diskrimināciju, naidīgus izteikumus un naida noziegumus un kuri būtu daļa no radikalizācijas apkarošanas stratēģijas; |
| --- | --- |

32.

uzsver, ka ir svarīgi apvienot deradikalizācijas programmas ar tādiem pasākumiem kā partnerību nodibināšana ar kopienas pārstāvjiem, ieguldījums sociālos un kaimiņattiecību projektos, kuru mērķis ir novērst ekonomisko un ģeogrāfisko atstumtību, kā arī mentoru sistēmas atsvešinātiem un atstumtiem jauniešiem, kurus uzskata par pakļautiem radikalizācijas riskam; atgādina, ka visām dalībvalstīm ir pienākums rūpīgi īstenot ES pretdiskriminācijas instrumentus un veikt efektīvus pasākumus, ar kuriem novērst diskrimināciju, naidīgus izteikumus un naida noziegumus un kuri būtu daļa no radikalizācijas apkarošanas stratēģijas;

| 33. | aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, tām sākot komunikācijas kampaņu, lai veicinātu jauniešu un uzraudzības personāla izpratni par radikalizācijas jautājumiem; uzsver, ka apmācībā un izpratnes veidošanas kampaņās par prioritāti būtu jāpadara agrīna iejaukšanās, lai aizsargātu personas un novērstu jebkādu radikalizācijas risku; aicina dalībvalstis nodrošināt izglītības personālam īpašu apmācību un piemērotas metodes, lai viņi spētu atpazīt jebkādas uztraucošas izmaiņas uzvedībā, identificēt līdzdalības aprindas, kas ar atdarināšanu sekmē radikalizāciju, un lai pienācīgi uzraudzītu jauniešus, kurus varētu savervēt teroristu organizācijas; turklāt mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus un finansiāli atbalstīt specializētās struktūras skolu tuvumā, kas kalpo par kontaktpunktiem, kuri dod iespēju jauniešiem un arī viņu ģimenēm, skolotājiem un attiecīgajiem ekspertiem iesaistīties ģimenēm pieejamās ārpusskolas aktivitātēs, tostarp psiholoģiskās konsultācijās; uzsver, ka ir svarīgi, lai šajā jomā būtu skaidras vadlīnijas, neapdraudot skolotāju, jaunatnes darbinieku un citu darbinieku primāro lomu, kuri galvenokārt rūpējas par personas labklājību, jo pārmērīga valsts iestāžu rīcība varētu būt neproduktīva; |
| --- | --- |

33.

aicina Komisiju atbalstīt dalībvalstis, tām sākot komunikācijas kampaņu, lai veicinātu jauniešu un uzraudzības personāla izpratni par radikalizācijas jautājumiem; uzsver, ka apmācībā un izpratnes veidošanas kampaņās par prioritāti būtu jāpadara agrīna iejaukšanās, lai aizsargātu personas un novērstu jebkādu radikalizācijas risku; aicina dalībvalstis nodrošināt izglītības personālam īpašu apmācību un piemērotas metodes, lai viņi spētu atpazīt jebkādas uztraucošas izmaiņas uzvedībā, identificēt līdzdalības aprindas, kas ar atdarināšanu sekmē radikalizāciju, un lai pienācīgi uzraudzītu jauniešus, kurus varētu savervēt teroristu organizācijas; turklāt mudina dalībvalstis veikt ieguldījumus un finansiāli atbalstīt specializētās struktūras skolu tuvumā, kas kalpo par kontaktpunktiem, kuri dod iespēju jauniešiem un arī viņu ģimenēm, skolotājiem un attiecīgajiem ekspertiem iesaistīties ģimenēm pieejamās ārpusskolas aktivitātēs, tostarp psiholoģiskās konsultācijās; uzsver, ka ir svarīgi, lai šajā jomā būtu skaidras vadlīnijas, neapdraudot skolotāju, jaunatnes darbinieku un citu darbinieku primāro lomu, kuri galvenokārt rūpējas par personas labklājību, jo pārmērīga valsts iestāžu rīcība varētu būt neproduktīva;

| 34. | norāda uz iespējām, ko programma “Radošā Eiropa” piedāvā dalībvalstīm un plašsaziņas līdzekļu izglītības ekspertiem; atzīmē, ka ES programmas izglītības, kultūras, sociālo aktivitāšu un sporta jomās ir būtiski pīlāri to darbību atbalstam, ko veic dalībvalstis, lai pārvarētu nevienlīdzību un novērstu marginalizāciju; uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt jaunus pasākumus, lai veicinātu Eiropas vērtības izglītībā kā daļu no Eiropas stratēģiskā satvara sadarbībai izglītības un apmācības jomā; tādēļ uzstāj, ka cita starpā jācenšas nodot un ievērot pilsoniskās vērtības, izmantojot programmas “Eiropa pilsoņiem”, “Erasmus+” un “Radošā Eiropa”; |
| --- | --- |

34.

norāda uz iespējām, ko programma “Radošā Eiropa” piedāvā dalībvalstīm un plašsaziņas līdzekļu izglītības ekspertiem; atzīmē, ka ES programmas izglītības, kultūras, sociālo aktivitāšu un sporta jomās ir būtiski pīlāri to darbību atbalstam, ko veic dalībvalstis, lai pārvarētu nevienlīdzību un novērstu marginalizāciju; uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt jaunus pasākumus, lai veicinātu Eiropas vērtības izglītībā kā daļu no Eiropas stratēģiskā satvara sadarbībai izglītības un apmācības jomā; tādēļ uzstāj, ka cita starpā jācenšas nodot un ievērot pilsoniskās vērtības, izmantojot programmas “Eiropa pilsoņiem”, “Erasmus+” un “Radošā Eiropa”;

| 35. | uzstāj, ka būtiski ir iesaistīties starpkultūru dialogā ar dažādām kopienām, līderiem un ekspertiem, lai palīdzētu panākt labāku radikalizācijas izpratni un tās novēršanu; uzsver, ka visām reliģiskajām kopienām ir atbildība un nozīmīga loma cīņā pret fundamentālismu, naidu kurinošiem izteikumiem un terorisma propagandu; vērš dalībvalstu uzmanību uz jautājumu par reliģisko līderu apmācību, — kurai, ja iespējams, vajadzētu notikt Eiropā — lai novērstu naidīga un vardarbīga ekstrēmisma kurināšanu kulta vietās Eiropā un nodrošinātu, ka šie līderi atbalsta Eiropas vērtības, kā arī par reliģiju, filozofiju un sekulārās sabiedrības pārstāvju apmācību, kuri strādā labošanas iestādēs; tomēr atzīst — lai gan kulta vietas var būt kontaktpunkti, liela daļa no indoktrinācijas un vervēšanas procesa notiek neformālākās sanāksmēs vai internetā; |
| --- | --- |

35.

uzstāj, ka būtiski ir iesaistīties starpkultūru dialogā ar dažādām kopienām, līderiem un ekspertiem, lai palīdzētu panākt labāku radikalizācijas izpratni un tās novēršanu; uzsver, ka visām reliģiskajām kopienām ir atbildība un nozīmīga loma cīņā pret fundamentālismu, naidu kurinošiem izteikumiem un terorisma propagandu; vērš dalībvalstu uzmanību uz jautājumu par reliģisko līderu apmācību, — kurai, ja iespējams, vajadzētu notikt Eiropā — lai novērstu naidīga un vardarbīga ekstrēmisma kurināšanu kulta vietās Eiropā un nodrošinātu, ka šie līderi atbalsta Eiropas vērtības, kā arī par reliģiju, filozofiju un sekulārās sabiedrības pārstāvju apmācību, kuri strādā labošanas iestādēs; tomēr atzīst — lai gan kulta vietas var būt kontaktpunkti, liela daļa no indoktrinācijas un vervēšanas procesa notiek neformālākās sanāksmēs vai internetā;

| 36. | uzsver, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai par radikalizācijas nepieļaušanu atbildību uzņemtos ikviena ieinteresētā persona vietējā, valsts, Eiropas vai starptautiskā līmenī; mudina veidot ciešu sadarbību starp visiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem valsts un pašvaldību līmenī un plašāku sadarbību starp vietējiem dalībniekiem, piemēram, apvienībām un NVO, lai atbalstītu terorisma upurus un viņu ģimenes, kā arī personas, kas ir radikalizējušās, un viņu ģimenes; šajā saistībā pieprasa izveidot šādiem vietējiem dalībniekiem piemērotu apmācību un sniegt viņiem papildu finansiālo atbalstu; tomēr uzsver, ka NVO un citu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku finansējums būtu jānošķir no finansiālā atbalsta terorisma apkarošanas programmām; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai par radikalizācijas nepieļaušanu atbildību uzņemtos ikviena ieinteresētā persona vietējā, valsts, Eiropas vai starptautiskā līmenī; mudina veidot ciešu sadarbību starp visiem pilsoniskās sabiedrības dalībniekiem valsts un pašvaldību līmenī un plašāku sadarbību starp vietējiem dalībniekiem, piemēram, apvienībām un NVO, lai atbalstītu terorisma upurus un viņu ģimenes, kā arī personas, kas ir radikalizējušās, un viņu ģimenes; šajā saistībā pieprasa izveidot šādiem vietējiem dalībniekiem piemērotu apmācību un sniegt viņiem papildu finansiālo atbalstu; tomēr uzsver, ka NVO un citu pilsoniskās sabiedrības dalībnieku finansējums būtu jānošķir no finansiālā atbalsta terorisma apkarošanas programmām;

| 37. | uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai un vietējiem dalībniekiem ir izšķiroša loma viņu dzīvesvietai vai organizācijai pielāgotu projektu izstrādē un arī liela loma kā integrējošam faktoram attiecībā uz Eiropas iedzīvotājiem, kuri ir nošķīrušies no sabiedrības un kurus vilina teroristu radikalizācija; uzskata, ka ir būtiski veidot izpratni, informēt un apmācīt tos darbiniekus, kuri atrodas “priekšējās rindās” (skolotājus, izglītības darbiniekus, policistus, bērnu aizsardzības darbiniekus un veselības aprūpes darbiniekus), lai nostiprinātu spēju uz vietas apkarot radikalizāciju; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāatbalsta tādu struktūru izveide, kuras īpaši sekmē jauniešu ievirzi, kā arī sadarbību ar ģimenēm, skolām, slimnīcām, universitātēm utt.; atgādina, ka šādus pasākumus var īstenot tikai ar ilgtermiņa sociālā ieguldījuma programmām; norāda, ka šīs jomas apvienības un organizācijas, kas nav saistītas ar valdību, var sasniegt izcilus rezultātus tādu iedzīvotāju reintegrācijā sabiedrībā, kuri bijuši ceļā uz radikalizāciju; |
| --- | --- |

37.

uzskata, ka pilsoniskajai sabiedrībai un vietējiem dalībniekiem ir izšķiroša loma viņu dzīvesvietai vai organizācijai pielāgotu projektu izstrādē un arī liela loma kā integrējošam faktoram attiecībā uz Eiropas iedzīvotājiem, kuri ir nošķīrušies no sabiedrības un kurus vilina teroristu radikalizācija; uzskata, ka ir būtiski veidot izpratni, informēt un apmācīt tos darbiniekus, kuri atrodas “priekšējās rindās” (skolotājus, izglītības darbiniekus, policistus, bērnu aizsardzības darbiniekus un veselības aprūpes darbiniekus), lai nostiprinātu spēju uz vietas apkarot radikalizāciju; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāatbalsta tādu struktūru izveide, kuras īpaši sekmē jauniešu ievirzi, kā arī sadarbību ar ģimenēm, skolām, slimnīcām, universitātēm utt.; atgādina, ka šādus pasākumus var īstenot tikai ar ilgtermiņa sociālā ieguldījuma programmām; norāda, ka šīs jomas apvienības un organizācijas, kas nav saistītas ar valdību, var sasniegt izcilus rezultātus tādu iedzīvotāju reintegrācijā sabiedrībā, kuri bijuši ceļā uz radikalizāciju;

| 38. | uzskata, ka katrā dalībvalstī ir obligāti jāievieš palīdzības un konsultatīva brīdināšanas sistēma, kas ģimenēm un kopienas locekļiem ļautu iegūt atbalstu vai viegli un ātri paziņot par pēkšņām uzvedības izmaiņām, kuras varētu liecināt par teroristu radikalizēšanos vai personas izceļošanu nolūkā pievienoties teroristu organizācijai; šajā saistībā norāda, ka uzticības tālruņu dienesti ir darbojušies sekmīgi un tie ļauj ziņot par tādām personām no draugu loka un ģimenēm, par kurām ir aizdomas, ka tās ir radikalizējušās, un arī palīdz draugiem un ģimenēm risināt šādu destabilizējošu situāciju; aicina dalībvalstis izskatīt iespēju izveidot šādu sistēmu; |
| --- | --- |

38.

uzskata, ka katrā dalībvalstī ir obligāti jāievieš palīdzības un konsultatīva brīdināšanas sistēma, kas ģimenēm un kopienas locekļiem ļautu iegūt atbalstu vai viegli un ātri paziņot par pēkšņām uzvedības izmaiņām, kuras varētu liecināt par teroristu radikalizēšanos vai personas izceļošanu nolūkā pievienoties teroristu organizācijai; šajā saistībā norāda, ka uzticības tālruņu dienesti ir darbojušies sekmīgi un tie ļauj ziņot par tādām personām no draugu loka un ģimenēm, par kurām ir aizdomas, ka tās ir radikalizējušās, un arī palīdz draugiem un ģimenēm risināt šādu destabilizējošu situāciju; aicina dalībvalstis izskatīt iespēju izveidot šādu sistēmu;

| 39. | atgādina, ka islamofobijas pastiprināšanās Eiropas Savienībā veicina musulmaņu atstumtību no sabiedrības, kas savukārt varētu sekmēt mazāk aizsargātu personu pievienošanos vardarbīgām ekstrēmistu organizācijām; uzskata, ka tādas organizācijas kā Da’esh propagandas un vervēšanas nolūkā manipulatīvi izmanto islamofobiju Eiropā; tāpēc iesaka pieņemt Eiropas satvaru nacionālo stratēģiju pieņemšanai par islamofobijas apkarošanu, lai pārvarētu diskrimināciju, kas liek šķēršļus izglītības, nodarbinātības un mājokļu pieejamībai; |
| --- | --- |

39.

atgādina, ka islamofobijas pastiprināšanās Eiropas Savienībā veicina musulmaņu atstumtību no sabiedrības, kas savukārt varētu sekmēt mazāk aizsargātu personu pievienošanos vardarbīgām ekstrēmistu organizācijām; uzskata, ka tādas organizācijas kā Da’esh propagandas un vervēšanas nolūkā manipulatīvi izmanto islamofobiju Eiropā; tāpēc iesaka pieņemt Eiropas satvaru nacionālo stratēģiju pieņemšanai par islamofobijas apkarošanu, lai pārvarētu diskrimināciju, kas liek šķēršļus izglītības, nodarbinātības un mājokļu pieejamībai;

| 40. | uzsver, ka nesenā pētījumā uzmanība ir pievērsta tam, ka arvien vairāk ir sieviešu, ko ir radikalizējušas un savervējušas teroristu organizācijas, un pierāda viņu lomu vardarbīgā ekstrēmismā; uzskata, ka, izstrādājot stratēģijas radikalizācijas nepieļaušanai, ES un dalībvalstīm vismaz zināmā mērā būtu jāņem vērā dzimuma aspekts; aicina Komisiju atbalstīt vispārējas programmas, kuru mērķis ir iesaistīt jaunas sievietes centienos panākt lielāku līdztiesību un nodrošināt atbalsta tīklus, kuros viņas var droši tikt uzklausītas; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka nesenā pētījumā uzmanība ir pievērsta tam, ka arvien vairāk ir sieviešu, ko ir radikalizējušas un savervējušas teroristu organizācijas, un pierāda viņu lomu vardarbīgā ekstrēmismā; uzskata, ka, izstrādājot stratēģijas radikalizācijas nepieļaušanai, ES un dalībvalstīm vismaz zināmā mērā būtu jāņem vērā dzimuma aspekts; aicina Komisiju atbalstīt vispārējas programmas, kuru mērķis ir iesaistīt jaunas sievietes centienos panākt lielāku līdztiesību un nodrošināt atbalsta tīklus, kuros viņas var droši tikt uzklausītas;

| 41. | uzsver, cik svarīga ir sieviešu loma radikalizācijas novēršanā; |
| --- | --- |

41.

uzsver, cik svarīga ir sieviešu loma radikalizācijas novēršanā;

V.   
  Aktīvāka informācijas apmaiņa par teroristu radikalizāciju Eiropā

| 42. | atkārtoti apliecina savu apņemšanos strādāt, lai līdz 2015. gada beigām pabeigtu ES direktīvu par pasažieru datu reģistru (PDR), un garantēt, ka šī direktīva atbildīs pamattiesībām un tajā nebūs nekādas diskriminējošas prakses, kuras pamatā būtu ideoloģiska, reliģiska vai etniska stigmatizācija, un pilnībā tiks ievērotas ES iedzīvotāju datu aizsardzības tiesības; tomēr atgādina, ka ES PDR direktīva būs tikai viens pasākums cīņā pret terorismu un ka ir nepieciešama holistiska, vērienīga un visaptveroša stratēģija par terorisma apkarošanu un cīņu pret organizēto noziedzību, kura ietvertu ārpolitiku, sociālo politiku, izglītības politiku, tiesībaizsardzību un tiesu iestādes, lai novērstu Eiropas iedzīvotāju vervēšanu teroristu organizācijās; |
| --- | --- |

42.

atkārtoti apliecina savu apņemšanos strādāt, lai līdz 2015. gada beigām pabeigtu ES direktīvu par pasažieru datu reģistru (PDR), un garantēt, ka šī direktīva atbildīs pamattiesībām un tajā nebūs nekādas diskriminējošas prakses, kuras pamatā būtu ideoloģiska, reliģiska vai etniska stigmatizācija, un pilnībā tiks ievērotas ES iedzīvotāju datu aizsardzības tiesības; tomēr atgādina, ka ES PDR direktīva būs tikai viens pasākums cīņā pret terorismu un ka ir nepieciešama holistiska, vērienīga un visaptveroša stratēģija par terorisma apkarošanu un cīņu pret organizēto noziedzību, kura ietvertu ārpolitiku, sociālo politiku, izglītības politiku, tiesībaizsardzību un tiesu iestādes, lai novērstu Eiropas iedzīvotāju vervēšanu teroristu organizācijās;

| 43. | aicina Komisiju uzlabot ES lietpratību attiecībā uz radikalizācijas novēršanu, izveidojot Eiropas tīklu, kurš sevī ietvertu informāciju, ko sniedz Radikalizācijas izpratnes tīkls (RAN) un Politikas attiecībā uz polarizāciju un radikalizāciju plānošanas tīkls (PPN), kā arī informāciju, kuru snieguši eksperti, kas specializējušies plašā sociālo zinātņu disciplīnu klāstā; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju uzlabot ES lietpratību attiecībā uz radikalizācijas novēršanu, izveidojot Eiropas tīklu, kurš sevī ietvertu informāciju, ko sniedz Radikalizācijas izpratnes tīkls (RAN) un Politikas attiecībā uz polarizāciju un radikalizāciju plānošanas tīkls (PPN), kā arī informāciju, kuru snieguši eksperti, kas specializējušies plašā sociālo zinātņu disciplīnu klāstā;

| 44. | uzstāj, ka ir obligāti jāpastiprina ātra un efektīva informācijas apmaiņa starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, kā arī starp dalībvalstīm un attiecīgajām aģentūrām, jo īpaši optimizējot Šengenas informācijas sistēmas (SIS) un vīzu informācijas sistēmas (VIS), Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammas (SIENA) un Eiropola kontaktpunkta “Ceļotāji” izmantošanu un datu ievadīšanu tajos par Eiropas iedzīvotājiem, kas bijuši radikalizēti; uzsver, ka intensīvāka informācijas apmaiņa starp tiesībaizsardzības iestādēm uzlabos dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos, kā arī pastiprinās ES iestāžu, piemēram, Eiropola, Eurojust un Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL), nozīmi un efektīvu resursu nodrošināšanu tām; |
| --- | --- |

44.

uzstāj, ka ir obligāti jāpastiprina ātra un efektīva informācijas apmaiņa starp dalībvalstu tiesībaizsardzības iestādēm, kā arī starp dalībvalstīm un attiecīgajām aģentūrām, jo īpaši optimizējot Šengenas informācijas sistēmas (SIS) un vīzu informācijas sistēmas (VIS), Eiropola drošas informācijas apmaiņas tīkla lietojumprogrammas (SIENA) un Eiropola kontaktpunkta “Ceļotāji” izmantošanu un datu ievadīšanu tajos par Eiropas iedzīvotājiem, kas bijuši radikalizēti; uzsver, ka intensīvāka informācijas apmaiņa starp tiesībaizsardzības iestādēm uzlabos dalībvalstu savstarpējo uzticēšanos, kā arī pastiprinās ES iestāžu, piemēram, Eiropola, Eurojust un Eiropas Policijas akadēmijas (CEPOL), nozīmi un efektīvu resursu nodrošināšanu tām;

| 45. | prasa Eiropas Savienībai jautājumu par teroristu radikalizāciju iekļaut apmācībā, ko nodrošina CEPOL; |
| --- | --- |

45.

prasa Eiropas Savienībai jautājumu par teroristu radikalizāciju iekļaut apmācībā, ko nodrošina CEPOL;

| 46. | uzsver, cik svarīgi ir īstenot specializētu Eiropas apmācības programmu tiesu sistēmas darbiniekiem, lai uzlabotu viņu informētību par radikalizācijas dažādajiem veidiem; |
| --- | --- |

46.

uzsver, cik svarīgi ir īstenot specializētu Eiropas apmācības programmu tiesu sistēmas darbiniekiem, lai uzlabotu viņu informētību par radikalizācijas dažādajiem veidiem;

| 47. | uzsver, ka dalībvalstu labāku sadarbību, kuras mērķis ir apkarot Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un viņu savervēšanu, raksturo arī intensīva informācijas apmaiņa un sadarbība starp tiesu iestādēm un ar Eurojust; norāda, ka Eiropas līmenī uzlabota informācija par terorismā aizdomās turētu personu sodāmību ļautu paātrināt viņu atklāšanu un veicinātu sekmīgu uzraudzību, viņiem gan atstājot valsti, gan atgriežoties valstī; tādēļ atbalsta Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) reformu un labāku izmantošanu; mudina Komisiju izvērtēt Eiropas Policijas reģistru norāžu sistēmas (EPRIS) izveidošanas iespēju un tās pievienoto vērtību; uzsver, ka šādā informācijas apmaiņā jāievēro starptautiskie līgumi un ES tiesības, kā arī pamattiesības, jo īpaši personas datu aizsardzība, un ka ir svarīgi īstenot drošības pasākumu efektīvu demokrātisko pārraudzību;; |
| --- | --- |

47.

uzsver, ka dalībvalstu labāku sadarbību, kuras mērķis ir apkarot Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un viņu savervēšanu, raksturo arī intensīva informācijas apmaiņa un sadarbība starp tiesu iestādēm un ar Eurojust; norāda, ka Eiropas līmenī uzlabota informācija par terorismā aizdomās turētu personu sodāmību ļautu paātrināt viņu atklāšanu un veicinātu sekmīgu uzraudzību, viņiem gan atstājot valsti, gan atgriežoties valstī; tādēļ atbalsta Eiropas Sodāmības reģistru informācijas sistēmas (ECRIS) reformu un labāku izmantošanu; mudina Komisiju izvērtēt Eiropas Policijas reģistru norāžu sistēmas (EPRIS) izveidošanas iespēju un tās pievienoto vērtību; uzsver, ka šādā informācijas apmaiņā jāievēro starptautiskie līgumi un ES tiesības, kā arī pamattiesības, jo īpaši personas datu aizsardzība, un ka ir svarīgi īstenot drošības pasākumu efektīvu demokrātisko pārraudzību;;

| 48. | uzskata, ka cīņā pret nopietnu un organizētu starptautisko noziedzību vienai no ES prioritātēm vajadzētu būt cīņai pret ieroču nelegālo tirdzniecību; jo īpaši uzskata, ka vēl vairāk jāuzlabo sadarbība saistībā ar informācijas apmaiņas mehānismiem un aizliegto ieroču izsekojamību un iznīcināšanu; |
| --- | --- |

48.

uzskata, ka cīņā pret nopietnu un organizētu starptautisko noziedzību vienai no ES prioritātēm vajadzētu būt cīņai pret ieroču nelegālo tirdzniecību; jo īpaši uzskata, ka vēl vairāk jāuzlabo sadarbība saistībā ar informācijas apmaiņas mehānismiem un aizliegto ieroču izsekojamību un iznīcināšanu;

VI.   
  Spēcīgāka atturēšana no teroristu radikalizācijas

| 49. | uzskata, ka pasākumi, kuru mērķis ir novērst Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanos un to, ka viņus savervē teroristu organizācijas, būs pilnībā iedarbīgi tikai tad, ja tos papildinās efektīvu, atturošu un skaidri formulētu krimināltiesisko sodu klāsts visās dalībvalstīs; uzskata, ka, efektīvi nosakot kriminālatbildību par ārvalstīs teroristu organizāciju rindās veiktiem terora aktiem, dalībvalstis sev nodrošinātu nepieciešamos instrumentus teroristu radikalizācijas izskaušanai Eiropas iedzīvotāju vidū, vienlaikus pilnībā izmantojot spēkā esošos ES policijas un tiesu iestāžu sadarbības instrumentus krimināllietās; uzskata, ka tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm (tiesnešiem un prokuroriem) būtu vajadzīga pietiekama spēja novērst, atklāt un sodīt šādus aktus un ka tās būtu pienācīgi un nepārtraukti jāapmāca attiecībā uz noziegumiem, kas saistīti ar terorismu; |
| --- | --- |

49.

uzskata, ka pasākumi, kuru mērķis ir novērst Eiropas iedzīvotāju radikalizēšanos un to, ka viņus savervē teroristu organizācijas, būs pilnībā iedarbīgi tikai tad, ja tos papildinās efektīvu, atturošu un skaidri formulētu krimināltiesisko sodu klāsts visās dalībvalstīs; uzskata, ka, efektīvi nosakot kriminālatbildību par ārvalstīs teroristu organizāciju rindās veiktiem terora aktiem, dalībvalstis sev nodrošinātu nepieciešamos instrumentus teroristu radikalizācijas izskaušanai Eiropas iedzīvotāju vidū, vienlaikus pilnībā izmantojot spēkā esošos ES policijas un tiesu iestāžu sadarbības instrumentus krimināllietās; uzskata, ka tiesībaizsardzības un tiesu iestādēm (tiesnešiem un prokuroriem) būtu vajadzīga pietiekama spēja novērst, atklāt un sodīt šādus aktus un ka tās būtu pienācīgi un nepārtraukti jāapmāca attiecībā uz noziegumiem, kas saistīti ar terorismu;

| 50. | prasa nostiprināt veiktspēju Eurojust Koordinācijas centram, kuram būtu jāuzņemas izšķiroša loma, veicinot dalībvalstu tiesu iestāžu kopīgu rīcību pierādījumu vākšanā, un jāpadara efektīvāka kriminālvajāšana par noziegumiem, kas saistīti ar terorismu; šajā saistībā uzskata, ka gan dalībvalstu starpā, gan starp dalībvalstīm un trešām valstīm, ar kurām Eurojust ir noslēdzis sadarbības līgumus, būtu vairāk jāizmanto kopējo izmeklēšanas grupu instruments; |
| --- | --- |

50.

prasa nostiprināt veiktspēju Eurojust Koordinācijas centram, kuram būtu jāuzņemas izšķiroša loma, veicinot dalībvalstu tiesu iestāžu kopīgu rīcību pierādījumu vākšanā, un jāpadara efektīvāka kriminālvajāšana par noziegumiem, kas saistīti ar terorismu; šajā saistībā uzskata, ka gan dalībvalstu starpā, gan starp dalībvalstīm un trešām valstīm, ar kurām Eurojust ir noslēdzis sadarbības līgumus, būtu vairāk jāizmanto kopējo izmeklēšanas grupu instruments;

| 51. | norāda, ka kriminālvajāšana par terora aktiem, ko trešās valstīs veic Eiropas pilsoņi vai trešo valstu valstspiederīgie, kas dzīvo ES, prasa, lai pierādījumu vākšana trešās valstīs būtu iespējama, pamatojoties uz cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu; tādēļ prasa, lai ES strādā pie tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbības nolīgumu noslēgšanas ar trešām valstīm, lai atvieglotu pierādījumu vākšanu minētajās valstīs ar nosacījumu, ka visas puses ievēro stingras tiesību normas un procedūras, tiesiskumu, starptautiskās tiesības un pamattiesības un pakļaujoties pārbaudei tiesā; tāpēc atgādina, ka pierādījumu vākšana, iztaujāšana un citas līdzīgas izmeklēšanas metodes ir jāizmanto, ievērojot stingrus juridiskos standartus, un tām ir jāatbilst ES tiesību aktiem, principiem un vērtībām, kā arī starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; šajā saistībā brīdina, ka starptautiskās tiesības aizliedz izmantot nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību, spīdzināšanu, sodīšanu bez tiesas un nolaupīšanu un ka tādas metodes nevar izmantot pierādījumu vākšanai par kriminālnoziegumiem, kas veikti ES teritorijā vai ko ES pilsoņi veikuši ārpus tās teritorijas;; |
| --- | --- |

51.

norāda, ka kriminālvajāšana par terora aktiem, ko trešās valstīs veic Eiropas pilsoņi vai trešo valstu valstspiederīgie, kas dzīvo ES, prasa, lai pierādījumu vākšana trešās valstīs būtu iespējama, pamatojoties uz cilvēktiesību pilnīgu ievērošanu; tādēļ prasa, lai ES strādā pie tiesu un tiesībaizsardzības iestāžu sadarbības nolīgumu noslēgšanas ar trešām valstīm, lai atvieglotu pierādījumu vākšanu minētajās valstīs ar nosacījumu, ka visas puses ievēro stingras tiesību normas un procedūras, tiesiskumu, starptautiskās tiesības un pamattiesības un pakļaujoties pārbaudei tiesā; tāpēc atgādina, ka pierādījumu vākšana, iztaujāšana un citas līdzīgas izmeklēšanas metodes ir jāizmanto, ievērojot stingrus juridiskos standartus, un tām ir jāatbilst ES tiesību aktiem, principiem un vērtībām, kā arī starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; šajā saistībā brīdina, ka starptautiskās tiesības aizliedz izmantot nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu rīcību, spīdzināšanu, sodīšanu bez tiesas un nolaupīšanu un ka tādas metodes nevar izmantot pierādījumu vākšanai par kriminālnoziegumiem, kas veikti ES teritorijā vai ko ES pilsoņi veikuši ārpus tās teritorijas;;

| 52. | atzinīgi vērtē drošības/pretterorisma ekspertu iekļaušanu vairākās svarīgākās ES delegācijās, lai stiprinātu šo delegāciju spējas sniegt ieguldījumu Eiropas terorisma apkarošanas centienos un efektīvāk uzturētu sakarus ar attiecīgajām vietējām iestādēm, vienlaikus turpinot palielināt Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) veiktspēju terorisma apkarošanas jomā; |
| --- | --- |

52.

atzinīgi vērtē drošības/pretterorisma ekspertu iekļaušanu vairākās svarīgākās ES delegācijās, lai stiprinātu šo delegāciju spējas sniegt ieguldījumu Eiropas terorisma apkarošanas centienos un efektīvāk uzturētu sakarus ar attiecīgajām vietējām iestādēm, vienlaikus turpinot palielināt Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) veiktspēju terorisma apkarošanas jomā;

| 53. | tādēļ mudina izveidot sadarbības nolīgumus starp Eurojust un trešām valstīm atbilstoši tiem, kādi jau izveidoti ar ASV, Norvēģiju un Šveici, tomēr uzsverot, ka ir nepieciešams nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem un ES datu aizsardzības un privātās dzīves neaizskaramības noteikumiem; norāda, ka šādi nolīgumi vispirms būtu jāizstrādā ar tām valstīm, ko terorisms ir īpaši skāris, piemēram, MENA reģiona valstīm; turklāt uzskata, ka Eurojust sadarbības prokuroru nodarbināšana attiecīgajās valstīs, īpaši dienvidu kaimiņvalstīs, veicinātu lielāku informācijas apmaiņu un ļautu labāk sadarboties efektīvā cīņā pret terorismu, vienlaikus ievērojot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

53.

tādēļ mudina izveidot sadarbības nolīgumus starp Eurojust un trešām valstīm atbilstoši tiem, kādi jau izveidoti ar ASV, Norvēģiju un Šveici, tomēr uzsverot, ka ir nepieciešams nodrošināt pilnīgu atbilstību starptautiskajiem cilvēktiesību aktiem un ES datu aizsardzības un privātās dzīves neaizskaramības noteikumiem; norāda, ka šādi nolīgumi vispirms būtu jāizstrādā ar tām valstīm, ko terorisms ir īpaši skāris, piemēram, MENA reģiona valstīm; turklāt uzskata, ka Eurojust sadarbības prokuroru nodarbināšana attiecīgajās valstīs, īpaši dienvidu kaimiņvalstīs, veicinātu lielāku informācijas apmaiņu un ļautu labāk sadarboties efektīvā cīņā pret terorismu, vienlaikus ievērojot cilvēktiesības;

VII.   
  Teroristu organizāciju savervēto un radikalizēto Eiropas iedzīvotāju izceļošanas novēršana un sagatavošanās viņu atpakaļuzņemšanai

| 54. | atgādina, ka Eiropas Savienībai ir steidzami jāpastiprina savu ārējo robežu kontrole, pamatojoties uz pamattiesību pilnīgu ievērošanu; uzsver, ka ieceļošanu Eiropas Savienībā un izbraukšanu no tās varēs efektīvi izsekot tikai tad, ja dalībvalstis pie ES ārējām robežām īstenos paredzētās obligātās un sistemātiskās kontroles; aicina dalībvalstis pienācīgi izmantot pastāvošos instrumentus, piemēram, SIS un VIS, tostarp attiecībā uz nozagtām, pazaudētām un viltotām pasēm; uzskata arī, ka šajā nolūkā vienai no ES prioritātēm jābūt Šengenas kodeksa labākai piemērošanai; |
| --- | --- |

54.

atgādina, ka Eiropas Savienībai ir steidzami jāpastiprina savu ārējo robežu kontrole, pamatojoties uz pamattiesību pilnīgu ievērošanu; uzsver, ka ieceļošanu Eiropas Savienībā un izbraukšanu no tās varēs efektīvi izsekot tikai tad, ja dalībvalstis pie ES ārējām robežām īstenos paredzētās obligātās un sistemātiskās kontroles; aicina dalībvalstis pienācīgi izmantot pastāvošos instrumentus, piemēram, SIS un VIS, tostarp attiecībā uz nozagtām, pazaudētām un viltotām pasēm; uzskata arī, ka šajā nolūkā vienai no ES prioritātēm jābūt Šengenas kodeksa labākai piemērošanai;

| 55. | aicina dalībvalstis nodrošināt saviem robežsargiem sistemātisku piekļuvi Eiropola informācijas sistēmai, kurā var būt informācija par personām, uz kurām krīt ar terorismu saistītas aizdomas, par ārvalstu kaujiniekiem un naida sludinātājiem; |
| --- | --- |

55.

aicina dalībvalstis nodrošināt saviem robežsargiem sistemātisku piekļuvi Eiropola informācijas sistēmai, kurā var būt informācija par personām, uz kurām krīt ar terorismu saistītas aizdomas, par ārvalstu kaujiniekiem un naida sludinātājiem;

| 56. | aicina dalībvalstis apmainīties ar labas prakses piemēriem attiecībā uz izceļošanas un atgriešanās pārbaudēm un iedzīvotāju finanšu līdzekļu iesaldēšanu saistībā ar to, lai nepieļautu, ka iedzīvotāji piedalās teroristiskās darbībās konflikta zonās trešās valstīs, un attiecībā uz pārvaldības pasākumiem, kad viņi atgriežas Eiropas Savienībā; jo īpaši uzsver, ka dalībvalstīm pēc kompetentās tiesu iestādes pieprasījuma saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu būtu vajadzīga iespēja konfiscēt pases saviem iedzīvotājiem, kas plāno pievienoties teroristu organizācijām; uzskata, ka lēmumu par ierobežojumiem attiecībā uz personas pārvietošanās brīvību, kas ir pamattiesības, var pieņemt tikai tad, ja tiesu iestāde ir pienācīgi izvērtējusi pasākuma nepieciešamību un samērīgumu; atbalsta arī terorismā aizdomās turamu un teroristu darbībās iesaistītu personu kriminālvajāšanu, kad šādas personas atgriežas Eiropā; |
| --- | --- |

56.

aicina dalībvalstis apmainīties ar labas prakses piemēriem attiecībā uz izceļošanas un atgriešanās pārbaudēm un iedzīvotāju finanšu līdzekļu iesaldēšanu saistībā ar to, lai nepieļautu, ka iedzīvotāji piedalās teroristiskās darbībās konflikta zonās trešās valstīs, un attiecībā uz pārvaldības pasākumiem, kad viņi atgriežas Eiropas Savienībā; jo īpaši uzsver, ka dalībvalstīm pēc kompetentās tiesu iestādes pieprasījuma saskaņā ar attiecīgās valsts tiesību aktiem un pilnībā ievērojot proporcionalitātes principu būtu vajadzīga iespēja konfiscēt pases saviem iedzīvotājiem, kas plāno pievienoties teroristu organizācijām; uzskata, ka lēmumu par ierobežojumiem attiecībā uz personas pārvietošanās brīvību, kas ir pamattiesības, var pieņemt tikai tad, ja tiesu iestāde ir pienācīgi izvērtējusi pasākuma nepieciešamību un samērīgumu; atbalsta arī terorismā aizdomās turamu un teroristu darbībās iesaistītu personu kriminālvajāšanu, kad šādas personas atgriežas Eiropā;

| 57. | prasa veikt starptautiskas iemaksas ANO Attīstības programmas (UNDP) apstiprinātajā finansējuma mehānismā, lai veicinātu tūlītēju stabilizāciju teritorijās, kas atbrīvotas no Da’esh; |
| --- | --- |

57.

prasa veikt starptautiskas iemaksas ANO Attīstības programmas (UNDP) apstiprinātajā finansējuma mehānismā, lai veicinātu tūlītēju stabilizāciju teritorijās, kas atbrīvotas no Da’esh;

| 58. | aicina PV/AP un Padomi rast veidu, kā skaidri nosodīt desmit gadus sniegto finansiālo un ideoloģisko atbalstu, ko dažas Persijas līča valstu valdības un ietekmīgas personas sniegušas ekstrēmām islāma kustībām; aicina Komisiju pārskatīt ES attiecības ar trešām valstīm, lai efektīvāk apkarotu terorismam sniegto materiālo un nemateriālo atbalstu; atgādina, ka saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pašreizējo pārskatīšanu ir jānostiprina EKP instrumentu drošības aspekts un veiktspēja, lai sekmētu partneru labāku noturību un spējas pašiem nodrošināt savu drošību, pamatojoties uz tiesiskuma ievērošanu; |
| --- | --- |

58.

aicina PV/AP un Padomi rast veidu, kā skaidri nosodīt desmit gadus sniegto finansiālo un ideoloģisko atbalstu, ko dažas Persijas līča valstu valdības un ietekmīgas personas sniegušas ekstrēmām islāma kustībām; aicina Komisiju pārskatīt ES attiecības ar trešām valstīm, lai efektīvāk apkarotu terorismam sniegto materiālo un nemateriālo atbalstu; atgādina, ka saistībā ar Eiropas kaimiņattiecību politikas (EKP) pašreizējo pārskatīšanu ir jānostiprina EKP instrumentu drošības aspekts un veiktspēja, lai sekmētu partneru labāku noturību un spējas pašiem nodrošināt savu drošību, pamatojoties uz tiesiskuma ievērošanu;

| 59. | atgādina, ka pašreizējo instrumentu, piemēram, SIS, SIS II un VIS sistēmu, Interpola SLTD sistēmas un Eiropola kontaktpunkta “Ceļotāji”, pareiza izmantošana ir pirmais solis ārējo robežu nostiprināšanā, lai atklātu Eiropas pilsoņu un ES dzīvojošu ārvalstnieku iespējamo izceļošanu nolūkā veikt terora aktus, iziet teroristu apmācību vai piedalīties ar nekonvencionāliem ieročiem bruņotā konfliktā teroristu organizāciju rindās; mudina dalībvalstis sadarbību un informācijas apmaiņu par aizdomās turētiem ārvalstu kaujiniekiem uzlabot ar tām dalībvalstīm, kas atrodas pie ES ārējām robežām; |
| --- | --- |

59.

atgādina, ka pašreizējo instrumentu, piemēram, SIS, SIS II un VIS sistēmu, Interpola SLTD sistēmas un Eiropola kontaktpunkta “Ceļotāji”, pareiza izmantošana ir pirmais solis ārējo robežu nostiprināšanā, lai atklātu Eiropas pilsoņu un ES dzīvojošu ārvalstnieku iespējamo izceļošanu nolūkā veikt terora aktus, iziet teroristu apmācību vai piedalīties ar nekonvencionāliem ieročiem bruņotā konfliktā teroristu organizāciju rindās; mudina dalībvalstis sadarbību un informācijas apmaiņu par aizdomās turētiem ārvalstu kaujiniekiem uzlabot ar tām dalībvalstīm, kas atrodas pie ES ārējām robežām;

| 60. | aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visi ārvalstu kaujinieki pēc viņu atgriešanās Eiropā tiek pakļauti juridiskai kontrolei un vajadzības gadījumā administratīvi aizturēti līdz laikam, kad notiek pienācīga kriminālvajāšana; |
| --- | --- |

60.

aicina dalībvalstis nodrošināt, ka visi ārvalstu kaujinieki pēc viņu atgriešanās Eiropā tiek pakļauti juridiskai kontrolei un vajadzības gadījumā administratīvi aizturēti līdz laikam, kad notiek pienācīga kriminālvajāšana;

| 61. | ir stingri pārliecināts, ka, izstrādājot jebkādu politiku terorisma un radikalizācijas jomā, nepieciešams apkopot ES politikas iekšējo un ārējo dimensiju zināšanas un resursus; šajā saistībā uzskata, ka, pamatojoties uz šādu holistisku pieeju, var izstrādāt pienācīgu risinājumu cīņai pret terorismu un teroristu vervēšanu Eiropas Savienībā un tās kaimiņvalstīs; tāpēc mudina, lai Komisija un EĀDD gan AP/PV, gan Komisijas priekšsēdētāja pirmā vietnieka vadībā un pēc viņu norādījumiem un ar terorisma apkarošanas koordinatora atbalstu kopīgi darbotos tādas politiskās pieejas izveidošanā, kura efektīvi apvieno instrumentus sociālajā politikā (ietverot nodarbinātību, integrāciju un pretdiskrimināciju), humanitārās palīdzības, attīstības, konfliktu risināšanas, krīzes pārvaldības, tirdzniecības, enerģētikas un jebkurā citā politikas jomā, kam varētu būt iekšēja/ārēja dimensija; |
| --- | --- |

61.

ir stingri pārliecināts, ka, izstrādājot jebkādu politiku terorisma un radikalizācijas jomā, nepieciešams apkopot ES politikas iekšējo un ārējo dimensiju zināšanas un resursus; šajā saistībā uzskata, ka, pamatojoties uz šādu holistisku pieeju, var izstrādāt pienācīgu risinājumu cīņai pret terorismu un teroristu vervēšanu Eiropas Savienībā un tās kaimiņvalstīs; tāpēc mudina, lai Komisija un EĀDD gan AP/PV, gan Komisijas priekšsēdētāja pirmā vietnieka vadībā un pēc viņu norādījumiem un ar terorisma apkarošanas koordinatora atbalstu kopīgi darbotos tādas politiskās pieejas izveidošanā, kura efektīvi apvieno instrumentus sociālajā politikā (ietverot nodarbinātību, integrāciju un pretdiskrimināciju), humanitārās palīdzības, attīstības, konfliktu risināšanas, krīzes pārvaldības, tirdzniecības, enerģētikas un jebkurā citā politikas jomā, kam varētu būt iekšēja/ārēja dimensija;

VIII.   
  Eiropas Savienības iekšējās un ārējās drošības saikņu stiprināšana

| 62. | uzsver, ka izšķiroši svarīgi ir Eiropas Savienībai, ciktāl tas iespējams, izveidot ciešu sadarbību ar trešām valstīm, īpaši tranzītvalstīm un galamērķa valstīm, attiecībā uz ES tiesību aktiem, principiem un vērtībām un starptautiskajiem principiem cilvēktiesību jomā, lai varētu atklāt ES pilsoņus un Eiropā dzīvojošus trešo valstu valstspiederīgos, kuri izceļo nolūkā cīnīties teroristu organizāciju rindās vai atgriežas pēc tam; arī uzsver nepieciešamību — saistībā ar divpusējām attiecībām un ar reģionālajām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienību un Arābu Valstu Līgu, — pastiprināt politisko dialogu un kopīgās rīcības plānus cīņai ar terorismu un radikalizāciju; |
| --- | --- |

62.

uzsver, ka izšķiroši svarīgi ir Eiropas Savienībai, ciktāl tas iespējams, izveidot ciešu sadarbību ar trešām valstīm, īpaši tranzītvalstīm un galamērķa valstīm, attiecībā uz ES tiesību aktiem, principiem un vērtībām un starptautiskajiem principiem cilvēktiesību jomā, lai varētu atklāt ES pilsoņus un Eiropā dzīvojošus trešo valstu valstspiederīgos, kuri izceļo nolūkā cīnīties teroristu organizāciju rindās vai atgriežas pēc tam; arī uzsver nepieciešamību — saistībā ar divpusējām attiecībām un ar reģionālajām organizācijām, piemēram, Āfrikas Savienību un Arābu Valstu Līgu, — pastiprināt politisko dialogu un kopīgās rīcības plānus cīņai ar terorismu un radikalizāciju;

| 63. | ņem vērā PV/AP F. Mogherini vēlmi atbalstīt radikalizācijas novēršanas projektus trešās valstīs, tostarp Jordānijā, Libānā un Irākā, kā arī Sāhelas/Magribas reģionā, kā uzsvērts ziņojumā par pasākumu īstenošanu pēc Eiropadomes sanāksmes 2015. gada 12. februārī; uzsver, ka tagad jānodrošina, lai šie projekti pēc iespējas ātrāk saņemtu nepieciešamo finansējumu; |
| --- | --- |

63.

ņem vērā PV/AP F. Mogherini vēlmi atbalstīt radikalizācijas novēršanas projektus trešās valstīs, tostarp Jordānijā, Libānā un Irākā, kā arī Sāhelas/Magribas reģionā, kā uzsvērts ziņojumā par pasākumu īstenošanu pēc Eiropadomes sanāksmes 2015. gada 12. februārī; uzsver, ka tagad jānodrošina, lai šie projekti pēc iespējas ātrāk saņemtu nepieciešamo finansējumu;

| 64. | aicina ES paplašināt sadarbību ar reģionālajiem partneriem, lai ierobežotu ieroču nelikumīgu tirdzniecību, jo īpaši pievēršoties terorisma izcelsmes valstīm, un cieši uzraudzīt tāda bruņojuma eksportu, ko varētu izmantot teroristi; prasa arī nostiprināt ārpolitikas instrumentus un sadarbību ar trešām valstīm nolūkā apkarot teroristu organizāciju finansēšanu; vērš uzmanību uz 2015. gada 16. novembrī notikušās G 20 augstākā līmeņa sanāksmes secinājumu, kurā Finanšu darījumu darba grupa (FATF) ir aicināta rīkoties ātrāk un efektīvāk, kad nedrīkst ļaut teroristu organizācijām saņemt finansējumu;; |
| --- | --- |

64.

aicina ES paplašināt sadarbību ar reģionālajiem partneriem, lai ierobežotu ieroču nelikumīgu tirdzniecību, jo īpaši pievēršoties terorisma izcelsmes valstīm, un cieši uzraudzīt tāda bruņojuma eksportu, ko varētu izmantot teroristi; prasa arī nostiprināt ārpolitikas instrumentus un sadarbību ar trešām valstīm nolūkā apkarot teroristu organizāciju finansēšanu; vērš uzmanību uz 2015. gada 16. novembrī notikušās G 20 augstākā līmeņa sanāksmes secinājumu, kurā Finanšu darījumu darba grupa (FATF) ir aicināta rīkoties ātrāk un efektīvāk, kad nedrīkst ļaut teroristu organizācijām saņemt finansējumu;;

| 65. | mudina ES īstenot mērķtiecīgu un aktualizētu drošības un pretterorisma dialogu ar Alžīriju, Ēģipti, Irāku, Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Libānu, Saūda Arābiju, Tunisiju un Persijas līča sadarbības padomi, tostarp attiecībā uz pagātnes vai pašreizēju valstisku iesaisti teroristisko darbību atbalstīšanā; uzskata arī, ka būtu jāuzlabo sadarbība ar Turciju atbilstoši Vispārējo lietu padomes 2014. gada decembra secinājumiem; |
| --- | --- |

65.

mudina ES īstenot mērķtiecīgu un aktualizētu drošības un pretterorisma dialogu ar Alžīriju, Ēģipti, Irāku, Izraēlu, Jordāniju, Maroku, Libānu, Saūda Arābiju, Tunisiju un Persijas līča sadarbības padomi, tostarp attiecībā uz pagātnes vai pašreizēju valstisku iesaisti teroristisko darbību atbalstīšanā; uzskata arī, ka būtu jāuzlabo sadarbība ar Turciju atbilstoši Vispārējo lietu padomes 2014. gada decembra secinājumiem;

| 66. | aicina Padomi pastāvīgi pārskatīt un pilnveidot 2015. gada 16. martā pieņemto ES reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku un Stratēģiju attiecībā uz terorisma apkarošanu un ārvalstu kaujiniekiem, ņemot vērā izmaiņas drošības situācijā ES dienvidu kaimiņvalstīs, un citas iniciatīvas, piemēram, Komisijas izveidoto RAN; turklāt aicina dalībvalstis veicināt vispārēju cieņu un izpratni kā svarīgus elementus cīņā pret terorismu gan Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, gan trešās valstīs; |
| --- | --- |

66.

aicina Padomi pastāvīgi pārskatīt un pilnveidot 2015. gada 16. martā pieņemto ES reģionālo stratēģiju attiecībā uz Sīriju un Irāku un Stratēģiju attiecībā uz terorisma apkarošanu un ārvalstu kaujiniekiem, ņemot vērā izmaiņas drošības situācijā ES dienvidu kaimiņvalstīs, un citas iniciatīvas, piemēram, Komisijas izveidoto RAN; turklāt aicina dalībvalstis veicināt vispārēju cieņu un izpratni kā svarīgus elementus cīņā pret terorismu gan Eiropas Savienībā un tās dalībvalstīs, gan trešās valstīs;

| 67. | pauž pārliecību, ka nolūkā izveidot šādu ciešāku sadarbību Komisijai un jo īpaši EĀDD nepieciešams pastiprināt centienus palielināt un uzlabot zināšanas jomās, kas aptver terorisma apkarošanu, ar nekonvencionāliem ieročiem bruņotus konfliktus un radikalizāciju, un arī pastiprināt un dažādot valodu prasmes, piemēram, arābu, urdu, krievu un ķīniešu (mandarīnu) valodā, ņemot vērā, ka pašreiz šādu prasmju Eiropas informācijas un izlūkošanas dienestos ļoti trūkst; uzskata, ka ir absolūti nepieciešams, lai Eiropas aicinājums apkarot terorismu, radikalizāciju un vardarbību būtu sadzirdams aiz tās robežām, izmantojot motivējošu un efektīvu stratēģisko komunikāciju; |
| --- | --- |

67.

pauž pārliecību, ka nolūkā izveidot šādu ciešāku sadarbību Komisijai un jo īpaši EĀDD nepieciešams pastiprināt centienus palielināt un uzlabot zināšanas jomās, kas aptver terorisma apkarošanu, ar nekonvencionāliem ieročiem bruņotus konfliktus un radikalizāciju, un arī pastiprināt un dažādot valodu prasmes, piemēram, arābu, urdu, krievu un ķīniešu (mandarīnu) valodā, ņemot vērā, ka pašreiz šādu prasmju Eiropas informācijas un izlūkošanas dienestos ļoti trūkst; uzskata, ka ir absolūti nepieciešams, lai Eiropas aicinājums apkarot terorismu, radikalizāciju un vardarbību būtu sadzirdams aiz tās robežām, izmantojot motivējošu un efektīvu stratēģisko komunikāciju;

| 68. | atbalsta ciešāku starptautisko sadarbību un valstu izlūkdienestu informācijas apmaiņu nolūkā identificēt tos ES iedzīvotājus, kuri varētu radikalizēties, tikt savervēti un izceļot, lai pievienotos džihādistu vai citu ekstrēmistu grupām; uzsver, ka ir jāatbalsta MENA reģiona un Rietumbalkānu valstu centieni apturēt ārvalstu kaujinieku plūsmu
  un
  novērst to, ka džihādistu organizācijas izmanto politisko nestabilitāti šo valstu teritorijās; |
| --- | --- |

68.

atbalsta ciešāku starptautisko sadarbību un valstu izlūkdienestu informācijas apmaiņu nolūkā identificēt tos ES iedzīvotājus, kuri varētu radikalizēties, tikt savervēti un izceļot, lai pievienotos džihādistu vai citu ekstrēmistu grupām; uzsver, ka ir jāatbalsta MENA reģiona un Rietumbalkānu valstu centieni apturēt ārvalstu kaujinieku plūsmu
  un
  novērst to, ka džihādistu organizācijas izmanto politisko nestabilitāti šo valstu teritorijās;

| 69. | atzīst, ka teroristu tīklu īstenotā personu radikalizācija un vervēšana ir pasaules mēroga parādība; uzskata, ka līdz ar to uz šo parādību jāreaģē ne tikai vietējā vai ES mērogā, bet arī starptautiskā mērogā; uzskata, ka tāpēc ir nepieciešams nostiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai atklātu vervēšanas tīklus un pastiprinātu drošību pie attiecīgo valstu robežām; atgādina arī, ka, izmantojot diplomātisku un politisku dialogu un izlūkdienestu sadarbību, ir jāpastiprina sadarbība ar galvenajiem partneriem, kas saskaras ar līdzīgām problēmām; |
| --- | --- |

69.

atzīst, ka teroristu tīklu īstenotā personu radikalizācija un vervēšana ir pasaules mēroga parādība; uzskata, ka līdz ar to uz šo parādību jāreaģē ne tikai vietējā vai ES mērogā, bet arī starptautiskā mērogā; uzskata, ka tāpēc ir nepieciešams nostiprināt sadarbību ar trešām valstīm, lai atklātu vervēšanas tīklus un pastiprinātu drošību pie attiecīgo valstu robežām; atgādina arī, ka, izmantojot diplomātisku un politisku dialogu un izlūkdienestu sadarbību, ir jāpastiprina sadarbība ar galvenajiem partneriem, kas saskaras ar līdzīgām problēmām;

| 70. | atgādina, ka terorisma globālais mērogs prasa efektīvu un vienotu starptautisku reakciju, lai sekmīgi novērstu ieroču nelikumīgu tirdzniecību uz valstīm, kuras apdraud starptautisko mieru un drošību; |
| --- | --- |

70.

atgādina, ka terorisma globālais mērogs prasa efektīvu un vienotu starptautisku reakciju, lai sekmīgi novērstu ieroču nelikumīgu tirdzniecību uz valstīm, kuras apdraud starptautisko mieru un drošību;

| 71. | atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada aprīlī veikto EUR 10 miljonu budžeta piešķīrumu, lai finansētu programmu, ar kuru partnervalstīm palīdz apkarot radikalizāciju Sāhelas/Magribas reģionā un apturēt ārvalstu kaujinieku plūsmu no Ziemeļāfrikas, Tuvajiem Austrumiem un Rietumbalkāniem (pirmā kārta EUR 5 miljonu apmērā, lai finansētu tehnisko palīdzību, ar kuru palielināt krimināltiesību speciālistu spējas izmeklēt, izvirzīt apsūdzību un izskatīt lietas par ārvalstu kaujiniekiem vai iespējamiem ārvalstu kaujiniekiem; otrā kārta EUR 5 miljonu apmērā, lai finansētu radikalizācijas apkarošanas programmas Sāhelas/Magribas reģionā); uzsver, ka svarīgi ir stingri uzraudzīt šo līdzekļu pareizu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka ar tiem nefinansē projektus, kas saistīti ar pievēršanu citai ticībai, indoktrināciju un citiem ekstrēmistu mērķiem); |
| --- | --- |

71.

atzinīgi vērtē Komisijas 2015. gada aprīlī veikto EUR 10 miljonu budžeta piešķīrumu, lai finansētu programmu, ar kuru partnervalstīm palīdz apkarot radikalizāciju Sāhelas/Magribas reģionā un apturēt ārvalstu kaujinieku plūsmu no Ziemeļāfrikas, Tuvajiem Austrumiem un Rietumbalkāniem (pirmā kārta EUR 5 miljonu apmērā, lai finansētu tehnisko palīdzību, ar kuru palielināt krimināltiesību speciālistu spējas izmeklēt, izvirzīt apsūdzību un izskatīt lietas par ārvalstu kaujiniekiem vai iespējamiem ārvalstu kaujiniekiem; otrā kārta EUR 5 miljonu apmērā, lai finansētu radikalizācijas apkarošanas programmas Sāhelas/Magribas reģionā); uzsver, ka svarīgi ir stingri uzraudzīt šo līdzekļu pareizu izmantošanu, lai nodrošinātu, ka ar tiem nefinansē projektus, kas saistīti ar pievēršanu citai ticībai, indoktrināciju un citiem ekstrēmistu mērķiem);

IX.   
  Labas prakses apmaiņas veicināšana attiecībā uz deradikalizāciju

| 72. | uzskata, ka visaptverošu politiku, ar ko novērst teroristu organizāciju veikto Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un vervēšanu, varēs īstenot tikai tad, ja līdztekus tiks īstenota deradikalizācijas un iekļaušanas politika; tāpēc prasa, lai ES starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kuras jau guvušas pieredzi un sasniegušas šajā jomā pozitīvus rezultātus, veicina labas prakses apmaiņu par deradikalizācijas struktūru izveidi, kas ļautu novērst to, ka Eiropas pilsoņi un Eiropas Savienībā legāli dzīvojoši trešo valstu valstspiederīgie izceļo no ES vai kontrolētu viņu atgriešanos tajā; atgādina, ka ir nepieciešams sniegt atbalstu arī šādu personu ģimenēm; |
| --- | --- |

72.

uzskata, ka visaptverošu politiku, ar ko novērst teroristu organizāciju veikto Eiropas iedzīvotāju radikalizāciju un vervēšanu, varēs īstenot tikai tad, ja līdztekus tiks īstenota deradikalizācijas un iekļaušanas politika; tāpēc prasa, lai ES starp dalībvalstīm un ar trešām valstīm, kuras jau guvušas pieredzi un sasniegušas šajā jomā pozitīvus rezultātus, veicina labas prakses apmaiņu par deradikalizācijas struktūru izveidi, kas ļautu novērst to, ka Eiropas pilsoņi un Eiropas Savienībā legāli dzīvojoši trešo valstu valstspiederīgie izceļo no ES vai kontrolētu viņu atgriešanos tajā; atgādina, ka ir nepieciešams sniegt atbalstu arī šādu personu ģimenēm;

| 73. | ierosina dalībvalstīm izvērtēt ideju par mentoru vai palīgu konsultantu ieviešanu to ES iedzīvotāju deradikalizācijas procesā, kuri no konfliktu zonām atgriezušies vīlušies par tur pieredzēto, lai tādā veidā atbalstītu viņus, kad notiek viņu reintegrācija sabiedrībā ar atbilstošām programmām; uzsver, ka šajā ziņā ir jāuzlabo labas prakses apmaiņa starp dalībvalstīm; uzsver, ka mentoriem vajadzētu būt gataviem dot ieguldījumu īpašās programmās, šim nolūkam izmantojot atbilstošu apmācību; |
| --- | --- |

73.

ierosina dalībvalstīm izvērtēt ideju par mentoru vai palīgu konsultantu ieviešanu to ES iedzīvotāju deradikalizācijas procesā, kuri no konfliktu zonām atgriezušies vīlušies par tur pieredzēto, lai tādā veidā atbalstītu viņus, kad notiek viņu reintegrācija sabiedrībā ar atbilstošām programmām; uzsver, ka šajā ziņā ir jāuzlabo labas prakses apmaiņa starp dalībvalstīm; uzsver, ka mentoriem vajadzētu būt gataviem dot ieguldījumu īpašās programmās, šim nolūkam izmantojot atbilstošu apmācību;

| 74. | prasa īstenot strukturētu ES mēroga komunikācijas kampaņu, izmantojot tādu bijušo Eiropas izcelsmes ārvalstu kaujinieku piedzīvoto, kuri ir sekmīgi deradikalizējušies un kuru traumatiskā pieredze palīdz atklāt dziļi atbaidošo un maldīgo reliģisko aspektu, kas saistīts ar pievienošanos tādām teroristu organizācijām kā ISIS; mudina dalībvalstīs izveidot platformas, kas ļautu tikties aci pret aci un iesaistīties dialogā ar bijušajiem kaujiniekiem; turklāt uzsver, ka arī saskare ar terorisma upuriem šķiet iedarbīga metode terorisma reliģiskā vai ideoloģiskā nozīmīguma radikālās retorikas atmaskošanai; ierosina šo kampaņu izmantot par instrumentu, lai sniegtu atbalstu deradikalizācijas procesam cietumos, skolās un visās iestādēs, kuras pievērš uzmanību profilaksei un rehabilitācijai; turklāt aicina Komisiju atbalstīt, jo īpaši ar finansējumu, un koordinēt šādas valstu komunikācijas kampaņas; |
| --- | --- |

74.

prasa īstenot strukturētu ES mēroga komunikācijas kampaņu, izmantojot tādu bijušo Eiropas izcelsmes ārvalstu kaujinieku piedzīvoto, kuri ir sekmīgi deradikalizējušies un kuru traumatiskā pieredze palīdz atklāt dziļi atbaidošo un maldīgo reliģisko aspektu, kas saistīts ar pievienošanos tādām teroristu organizācijām kā ISIS; mudina dalībvalstīs izveidot platformas, kas ļautu tikties aci pret aci un iesaistīties dialogā ar bijušajiem kaujiniekiem; turklāt uzsver, ka arī saskare ar terorisma upuriem šķiet iedarbīga metode terorisma reliģiskā vai ideoloģiskā nozīmīguma radikālās retorikas atmaskošanai; ierosina šo kampaņu izmantot par instrumentu, lai sniegtu atbalstu deradikalizācijas procesam cietumos, skolās un visās iestādēs, kuras pievērš uzmanību profilaksei un rehabilitācijai; turklāt aicina Komisiju atbalstīt, jo īpaši ar finansējumu, un koordinēt šādas valstu komunikācijas kampaņas;

X.   
  Teroristu tīklu likvidēšana

| 75. | uzsver, ka nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizācija, izvairīšanās no nodokļiem un citi fiskālās jomas noziegumi dažos gadījumos ir nozīmīgs terorisma finansēšanas avots, kas apdraud mūsu iekšējo drošību, un ka tāpēc prioritārai jābūt tādu noziegumu izsekošanai un apkarošanai, kuri skar ES finanšu intereses; |
| --- | --- |

75.

uzsver, ka nelikumīgi iegūtu naudas līdzekļu legalizācija, izvairīšanās no nodokļiem un citi fiskālās jomas noziegumi dažos gadījumos ir nozīmīgs terorisma finansēšanas avots, kas apdraud mūsu iekšējo drošību, un ka tāpēc prioritārai jābūt tādu noziegumu izsekošanai un apkarošanai, kuri skar ES finanšu intereses;

| 76. | uzsver, ka tādas teroristu organizācijas kā IS/Daesh un Jabhat al-Nusra ir uzkrājušas Irākā un Sīrijā ievērojamus finanšu resursus, kas iegūti no naftas pārdošanas melnajā tirgū, zagtu preču pārdošanas, personu nolaupīšanas un izspiešanas, banku kontu piesavināšanās un antīku priekšmetu kontrabandas; tāpēc prasa steidzami atklāt valstis un starpniekus, kas veicina šādu melno tirgu, un apturēt to darbības; |
| --- | --- |

76.

uzsver, ka tādas teroristu organizācijas kā IS/Daesh un Jabhat al-Nusra ir uzkrājušas Irākā un Sīrijā ievērojamus finanšu resursus, kas iegūti no naftas pārdošanas melnajā tirgū, zagtu preču pārdošanas, personu nolaupīšanas un izspiešanas, banku kontu piesavināšanās un antīku priekšmetu kontrabandas; tāpēc prasa steidzami atklāt valstis un starpniekus, kas veicina šādu melno tirgu, un apturēt to darbības;

| 77. | pauž atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir vājināt teroristu organizācijas no iekšienes un mazināt to pašreizējo ietekmi uz ES pilsoņiem un Eiropas Savienībā legāli dzīvojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem; mudina Komisiju un kompetentās aģentūras izvērtēt teroristu tīklu likvidēšanas un finansējuma izsekošanas iespējas; šajā nolūkā prasa uzlabot dalībvalstu finanšu izlūkošanas vienību sadarbību un ātri transponēt un īstenot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas paketi; mudina Komisiju ierosināt regulējumu par to, kā atklāt un bloķēt terorisma finansēšanas kanālus un novērst to finansēšanas veidus; aicina Komisiju tādēļ no jauna izvērtēt kopīgas Eiropas teroristu finanšu izsekošanas sistēmas izveidi; mudina dalībvalstis īstenot augstākos pārredzamības standartus attiecībā uz piekļuvi informācijai par visu korporatīvo struktūru faktiskajiem īpašniekiem Eiropas Savienībā un neskaidrās jurisdikcijās, kas var būt mehānismi teroristu organizāciju finansēšanai; |
| --- | --- |

77.

pauž atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir vājināt teroristu organizācijas no iekšienes un mazināt to pašreizējo ietekmi uz ES pilsoņiem un Eiropas Savienībā legāli dzīvojošiem trešo valstu valstspiederīgajiem; mudina Komisiju un kompetentās aģentūras izvērtēt teroristu tīklu likvidēšanas un finansējuma izsekošanas iespējas; šajā nolūkā prasa uzlabot dalībvalstu finanšu izlūkošanas vienību sadarbību un ātri transponēt un īstenot nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas novēršanas paketi; mudina Komisiju ierosināt regulējumu par to, kā atklāt un bloķēt terorisma finansēšanas kanālus un novērst to finansēšanas veidus; aicina Komisiju tādēļ no jauna izvērtēt kopīgas Eiropas teroristu finanšu izsekošanas sistēmas izveidi; mudina dalībvalstis īstenot augstākos pārredzamības standartus attiecībā uz piekļuvi informācijai par visu korporatīvo struktūru faktiskajiem īpašniekiem Eiropas Savienībā un neskaidrās jurisdikcijās, kas var būt mehānismi teroristu organizāciju finansēšanai;

| 78. | atzinīgi vērtē to, ka nesen ir pieņemta Eiropas Drošības programma, kurā ierosināti nozīmīgi pasākumi, ar ko uzlabot cīņu pret terorismu un radikalizāciju, piemēram, Eiropas Terorisma apkarošanas centrs Eiropolā; aicina dalībvalstis visā pilnībā izmantot spēkā esošos pasākumus un aicina Komisiju iezīmēt pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus, lai varētu efektīvi izpildīt darbības, ko tā ierosinājusi; |
| --- | --- |

78.

atzinīgi vērtē to, ka nesen ir pieņemta Eiropas Drošības programma, kurā ierosināti nozīmīgi pasākumi, ar ko uzlabot cīņu pret terorismu un radikalizāciju, piemēram, Eiropas Terorisma apkarošanas centrs Eiropolā; aicina dalībvalstis visā pilnībā izmantot spēkā esošos pasākumus un aicina Komisiju iezīmēt pietiekamus finanšu resursus un cilvēkresursus, lai varētu efektīvi izpildīt darbības, ko tā ierosinājusi;

| 79. | atkārtoti aicina Komisiju steidzami pārskatīt ES tiesību aktus šaujamieroču jomā, pārskatot Padomes Direktīvu 91/477/EEK, lai valstu policijas un izmeklēšanas iestādes vieglāk varētu veikt savus pienākumus, atklājot un apkarojot ieroču nelikumīgu tirdzniecību melnajā tirgū un tumšajā tīklā, kā arī aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par parasto šaujamieroču dezaktivēšanas standartiem, lai dezaktivēti šaujamieroči tiktu neatgriezeniski padarīti lietošanai nederīgi; |
| --- | --- |

79.

atkārtoti aicina Komisiju steidzami pārskatīt ES tiesību aktus šaujamieroču jomā, pārskatot Padomes Direktīvu 91/477/EEK, lai valstu policijas un izmeklēšanas iestādes vieglāk varētu veikt savus pienākumus, atklājot un apkarojot ieroču nelikumīgu tirdzniecību melnajā tirgū un tumšajā tīklā, kā arī aicina Komisiju nākt klajā ar priekšlikumu par parasto šaujamieroču dezaktivēšanas standartiem, lai dezaktivēti šaujamieroči tiktu neatgriezeniski padarīti lietošanai nederīgi;

| 80. | prasa pieņemt saskaņotu pieeju, lai naidu kurinošus izteikumus tiešsaistē un bezsaistē, kad radikāļi musina citus neievērot un pārkāpt pamattiesības, definētu kā noziedzīgu nodarījumu; ierosina šo konkrēto nodarījumu iekļaut attiecīgajos Padomes pamatlēmumos; |
| --- | --- |

80.

prasa pieņemt saskaņotu pieeju, lai naidu kurinošus izteikumus tiešsaistē un bezsaistē, kad radikāļi musina citus neievērot un pārkāpt pamattiesības, definētu kā noziedzīgu nodarījumu; ierosina šo konkrēto nodarījumu iekļaut attiecīgajos Padomes pamatlēmumos;

| 81. | aicina dalībvalstis iesaistīties centienos izsekot ārējās finansējuma plūsmas un nodrošināt un apliecināt pārredzamību savās attiecībās ar konkrētām Persijas līča valstīm, lai pastiprinātu sadarbību, kuras mērķis ir izsekot terorisma un fundamentālisma finansējumu Āfrikā un Tuvajos Austrumos, kā arī atsevišķu organizāciju finansējumu Eiropā; mudina dalībvalstis sadarboties, lai izskaustu melno naftas tirgu, kas teroristu organizācijām nodrošina būtiskus ienākumus; uzskata, ka dalībvalstīm nevajadzētu vilcināties izmantot ierobežojošus pasākumus pret personām un organizācijām, ja ir ticami pierādījumi par terorisma finansēšanu vai cita veida līdzdalību terorismā; |
| --- | --- |

81.

aicina dalībvalstis iesaistīties centienos izsekot ārējās finansējuma plūsmas un nodrošināt un apliecināt pārredzamību savās attiecībās ar konkrētām Persijas līča valstīm, lai pastiprinātu sadarbību, kuras mērķis ir izsekot terorisma un fundamentālisma finansējumu Āfrikā un Tuvajos Austrumos, kā arī atsevišķu organizāciju finansējumu Eiropā; mudina dalībvalstis sadarboties, lai izskaustu melno naftas tirgu, kas teroristu organizācijām nodrošina būtiskus ienākumus; uzskata, ka dalībvalstīm nevajadzētu vilcināties izmantot ierobežojošus pasākumus pret personām un organizācijām, ja ir ticami pierādījumi par terorisma finansēšanu vai cita veida līdzdalību terorismā;

| 82. | ir gatavs stingri noraidīt jebkādus centienus svītrot ziņojuma aspektus, kuros uzmanība vērsta uz terora aktu un ekstrēmisma aktu apkarošanu visās to izpausmēs; uzskata, ka ir nelietderīgi un neefektīvi saraut saikni starp radikalizācijas apkarošanu un tās izpausmju apkarošanu; aicina Padomi izveidot Eiropas džihādistu un aizdomās turēto džihāda teroristu melno sarakstu; |
| --- | --- |

82.

ir gatavs stingri noraidīt jebkādus centienus svītrot ziņojuma aspektus, kuros uzmanība vērsta uz terora aktu un ekstrēmisma aktu apkarošanu visās to izpausmēs; uzskata, ka ir nelietderīgi un neefektīvi saraut saikni starp radikalizācijas apkarošanu un tās izpausmju apkarošanu; aicina Padomi izveidot Eiropas džihādistu un aizdomās turēto džihāda teroristu melno sarakstu;

o

o o

| 83. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei, Āfrikas Savienībai, Savienības Vidusjūrai dalībvalstīm, Arābu valstu līgai un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai. |
| --- | --- |

83.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, ES dalībvalstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai, Eiropas Padomei, Āfrikas Savienībai, Savienības Vidusjūrai dalībvalstīm, Arābu valstu līgai un Eiropas Drošības un sadarbības organizācijai.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0384.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0102.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0032.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/117 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/117

---

P8_TA(2015)0411

ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (2015/2107(INI))

(2017/C 366/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā preambulu un 3. un 6. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību, jo īpaši tā preambulu un 3. un 6. pantu,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 3., 6., 9., 20., 151., 152., 153., 154., 156., 159. un 168. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību, jo īpaši tā 3., 6., 9., 20., 151., 152., 153., 154., 156., 159. un 168. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 3., 27., 31., 32. un 33. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, jo īpaši tās 1., 3., 27., 31., 32. un 33. pantu,

| — | ņemot vērā 1996. gada 3. maija Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās I sadaļu un II sadaļas 3. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada 3. maija Eiropas Sociālo hartu, jo īpaši tās I sadaļu un II sadaļas 3. pantu,

| — | ņemot vērā 1944. gada 10. maija Filadelfijas deklarāciju par Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) mērķiem un uzdevumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1944. gada 10. maija Filadelfijas deklarāciju par Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) mērķiem un uzdevumiem,

| — | ņemot vērā SDO konvencijas un ieteikumus saistībā ar drošību un veselības aizsardzību darbā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SDO konvencijas un ieteikumus saistībā ar drošību un veselības aizsardzību darbā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. februāra secinājumus par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (6535/15) un Padomes 2015. gada 5. oktobra secinājumus par jaunu drošības un veselības aizsardzības darbā programmu labāku darba apstākļu panākšanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 27. februāra secinājumus par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam (6535/15) un Padomes 2015. gada 5. oktobra secinājumus par jaunu drošības un veselības aizsardzības darbā programmu labāku darba apstākļu panākšanai,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1338/2008 attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1338/2008 attiecībā uz Kopienas statistiku par sabiedrības veselību un veselības aizsardzību un drošību darbā (1),

| — | ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (2) (pamatdirektīva), un tās atsevišķās direktīvas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1989. gada 12. jūnija Direktīvu 89/391/EEK par pasākumiem, kas ieviešami, lai uzlabotu darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā (2) (pamatdirektīva), un tās atsevišķās direktīvas,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 4. novembra Direktīvu 2003/88/EK par konkrētiem darba laika organizēšanas aspektiem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Direktīvu 2007/30/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/391/EEK, tās atsevišķās direktīvas, kā arī Padomes Direktīvas 83/477/EEK, 91/383/EEK, 92/29/EEK un 94/33/EK, lai vienkāršotu un racionalizētu ziņojumus par praktisko īstenošanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 20. jūnija Direktīvu 2007/30/EK, ar ko groza Padomes Direktīvu 89/391/EEK, tās atsevišķās direktīvas, kā arī Padomes Direktīvas 83/477/EEK, 91/383/EEK, 92/29/EEK un 94/33/EK, lai vienkāršotu un racionalizētu ziņojumus par praktisko īstenošanu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam (COM(2014)0332), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam (COM(2014)0332),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošanu: Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007. līdz 2012. gadam (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošanu: Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007. līdz 2012. gadam (COM(2007)0062),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu par atjauninātu sociālo programmu — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu par atjauninātu sociālo programmu — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā (COM(2008)0412),

| — | ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas sociālo partneru pieņemtā Pamatnolīguma par stresu darbā īstenošanu (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ziņojumu par Eiropas sociālo partneru pieņemtā Pamatnolīguma par stresu darbā īstenošanu (SEC(2011)0241),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020) un tās galveno uzdevumu, proti, panākt, ka līdz desmitgades beigām nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā sasniedz 75 %, tostarp panākot sieviešu un vecāku darba ņēmēju lielāku iesaistīšanos un migrantu labāku integrāciju darbaspēkā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa 2020 — stratēģija gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei” (COM(2010)2020) un tās galveno uzdevumu, proti, panākt, ka līdz desmitgades beigām nodarbinātības līmenis Eiropas Savienībā sasniedz 75 %, tostarp panākot sieviešu un vecāku darba ņēmēju lielāku iesaistīšanos un migrantu labāku integrāciju darbaspēkā,

| — | ņemot vērā Komisijas balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma” (COM(2012)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas balto grāmatu “Atbilstīgu, drošu un noturīgu pensiju programma” (COM(2012)0055),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei novērtējums” (COM(2014)0130), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Stratēģijas “Eiropa 2020” gudrai, ilgtspējīgai un integrējošai izaugsmei novērtējums” (COM(2014)0130),

| — | ņemot vērā Gada izaugsmes pētījumu par 2015. gadu (COM(2014)0902) un Vienoto nodarbinātības ziņojumu (COM(2014)0906), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Gada izaugsmes pētījumu par 2015. gadu (COM(2014)0902) un Vienoto nodarbinātības ziņojumu (COM(2014)0906),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 20. septembra rezolūciju par uzmākšanos darba vietā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 20. septembra rezolūciju par uzmākšanos darba vietā (6),

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, ar ko nosūta Eiropas pamatnolīgumu par uzmākšanās un vardarbības novēršanu darbavietā (COM(2007)0686), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam, ar ko nosūta Eiropas pamatnolīgumu par uzmākšanās un vardarbības novēršanu darbavietā (COM(2007)0686),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 24. februāra rezolūciju par drošības un veselības aizsardzības veicināšanu darba vietās (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2005. gada 24. februāra rezolūciju par drošības un veselības aizsardzības veicināšanu darba vietās (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 6. jūlija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2006. gada 6. jūlija rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas veselības aprūpes darbinieku aizsardzību pret asins saindēšanos no injekciju adatu ievainojumiem (8),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2007.–2012. gadam (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2008. gada 15. janvāra rezolūciju par Kopienas stratēģiju veselības aizsardzībai un drošībai darbā 2007.–2012. gadam (10),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. marta rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 26. marta rezolūciju par uzņēmumu sociālo atbildību starptautiskos tirdzniecības nolīgumos (11),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas drošībai un veselības aizsardzībai darbā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam termiņa vidusposma pārskatīšanu (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas drošībai un veselības aizsardzībai darbā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam termiņa vidusposma pārskatīšanu (12),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par azbesta radītu arodveselības apdraudējumu un izredzēm pilnībā izņemt visu atlikušo azbestu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 14. marta rezolūciju par azbesta radītu arodveselības apdraudējumu un izredzēm pilnībā izņemt visu atlikušo azbestu (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par efektīvām darba pārbaudēm kā stratēģiju darba apstākļu Eiropā uzlabošanai (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 14. janvāra rezolūciju par efektīvām darba pārbaudēm kā stratēģiju darba apstākļu Eiropā uzlabošanai (14),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 11. decembra atzinumu un Reģionu komitejas 2015. gada 12. februāra atzinumu par Komisijas paziņojumu par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 11. decembra atzinumu un Reģionu komitejas 2015. gada 12. februāra atzinumu par Komisijas paziņojumu par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam,

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju,

| — | ņemot vērā 2013. gadā sākto vienoto rīcību garīgās veselības un labklājības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gadā sākto vienoto rīcību garīgās veselības un labklājības jomā,

| — | ņemot vērā principu “vispirms domāt par mazākajiem” un Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā principu “vispirms domāt par mazākajiem” un Eiropas Mazās uzņēmējdarbības aktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) pašreizējo kampaņu “Veselīgas darbavietas uzvar stresu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) pašreizējo kampaņu “Veselīgas darbavietas uzvar stresu”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0312/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumu (A8-0312/2015),

| A. | tā kā labi darba apstākļi, kas aizsargā fizisko un garīgo veselību, ir katra darba ņēmēja pamattiesības (15), kas ir vērtība pati par sevi; |
| --- | --- |

A.

tā kā labi darba apstākļi, kas aizsargā fizisko un garīgo veselību, ir katra darba ņēmēja pamattiesības (15), kas ir vērtība pati par sevi;

| B. | tā kā ekonomikas krīzes dēļ ir palielinājusies darba nestabilitāte un radušies atipiski nodarbinātības veidi, kā arī samazinājušies uzņēmumu un jo īpaši MVU ienākumi; tā kā tādēļ nedrīkst aizmirst, cik svarīga ir drošība un veselības aizsardzība darbā, kā arī jāņem vērā augstās sociālās un individuālās izmaksas, ko rada darba aizsardzības prasību neievērošanas dēļ radušies negadījumi darbā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ekonomikas krīzes dēļ ir palielinājusies darba nestabilitāte un radušies atipiski nodarbinātības veidi, kā arī samazinājušies uzņēmumu un jo īpaši MVU ienākumi; tā kā tādēļ nedrīkst aizmirst, cik svarīga ir drošība un veselības aizsardzība darbā, kā arī jāņem vērā augstās sociālās un individuālās izmaksas, ko rada darba aizsardzības prasību neievērošanas dēļ radušies negadījumi darbā;

| C. | tā kā arodveselība un drošība darbā ir viena no sabiedrības pamatinteresēm, kā arī ieguldījums, kas labvēlīgi ietekmē uzņēmumu produktivitāti un konkurētspēju un arī uzlabo sociālās drošības sistēmu ilgtspēju, kā arī ļauj cilvēkiem saglabāt labu veselību darbā līdz pat tiesību aktos noteiktajam pensionēšanās vecumam; tā kā negadījumi darbā un arodslimības ir liels slogs sabiedrībai un arodveselības un drošības uzlabojumi visā Eiropā var sekmēt ekonomikas atveseļošanos un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, saistībā ar kuru visai maz ir panākts virzībā uz vienu no tās mērķiem, proti, nodrošināt, ka vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātības līmenis ir 75 %; |
| --- | --- |

C.

tā kā arodveselība un drošība darbā ir viena no sabiedrības pamatinteresēm, kā arī ieguldījums, kas labvēlīgi ietekmē uzņēmumu produktivitāti un konkurētspēju un arī uzlabo sociālās drošības sistēmu ilgtspēju, kā arī ļauj cilvēkiem saglabāt labu veselību darbā līdz pat tiesību aktos noteiktajam pensionēšanās vecumam; tā kā negadījumi darbā un arodslimības ir liels slogs sabiedrībai un arodveselības un drošības uzlabojumi visā Eiropā var sekmēt ekonomikas atveseļošanos un stratēģijas “Eiropa 2020” mērķu sasniegšanu, saistībā ar kuru visai maz ir panākts virzībā uz vienu no tās mērķiem, proti, nodrošināt, ka vecuma grupā no 20 līdz 64 gadiem nodarbinātības līmenis ir 75 %;

| D. | tā kā arodrisku novēršana, veselības aizsardzības un drošības veicināšana un darba ņēmēju aizsardzība darba vietā ir priekšnoteikums tam, lai uzlabotu darba apstākļus un līdz ar to aizsargātu darba ņēmēju veselību, kas savukārt rada ievērojamas sociālās un ekonomiskās priekšrocības gan attiecīgajiem darba ņēmējiem, gan visai sabiedrībai kopumā; tā kā ES 28 dalībvalstīs no katriem desmit uzņēmumiem, kas veic regulārus riska novērtējumus, deviņi to uzskata par lietderīgu arodveselības un darba drošības pārvaldības veidu (16); |
| --- | --- |

D.

tā kā arodrisku novēršana, veselības aizsardzības un drošības veicināšana un darba ņēmēju aizsardzība darba vietā ir priekšnoteikums tam, lai uzlabotu darba apstākļus un līdz ar to aizsargātu darba ņēmēju veselību, kas savukārt rada ievērojamas sociālās un ekonomiskās priekšrocības gan attiecīgajiem darba ņēmējiem, gan visai sabiedrībai kopumā; tā kā ES 28 dalībvalstīs no katriem desmit uzņēmumiem, kas veic regulārus riska novērtējumus, deviņi to uzskata par lietderīgu arodveselības un darba drošības pārvaldības veidu (16);

| E. | tā kā LESD 153. pantā ir noteikts, ka Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbību, lai jo īpaši uzlabotu darba vidi nolūkā aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību; |
| --- | --- |

E.

tā kā LESD 153. pantā ir noteikts, ka Savienība atbalsta un papildina dalībvalstu darbību, lai jo īpaši uzlabotu darba vidi nolūkā aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību;

| F. | tā kā ES iedzīvotāju novecošana ir viena no galvenajām dalībvalstu problēmām; tā kā dažādās sociālprofesionālajās grupās un atkarībā no darba smaguma paredzamais mūža ilgums ir atšķirīgs; tā kā papildus balsta un kustību aparāta slimībām darba ņēmēji vecumā pēc 55 gadiem jo īpaši ir pakļauti vēža, sirds slimību, elpceļu problēmu un miega traucējumu riskam (17); tā kā laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam veselīgu dzīves gadu rādītājs ir pazeminājies par 1,1 gadu sievietēm un 0,4 gadiem vīriešiem, kas liecina par to, ka ir jāpagarina paredzamais veselīgas dzīves ilgums, kas arī ļautu lielākam cilvēku skaitam palikt darba tirgū līdz viņi sasniedz tiesību aktos noteikto pensionēšanās vecumu; |
| --- | --- |

F.

tā kā ES iedzīvotāju novecošana ir viena no galvenajām dalībvalstu problēmām; tā kā dažādās sociālprofesionālajās grupās un atkarībā no darba smaguma paredzamais mūža ilgums ir atšķirīgs; tā kā papildus balsta un kustību aparāta slimībām darba ņēmēji vecumā pēc 55 gadiem jo īpaši ir pakļauti vēža, sirds slimību, elpceļu problēmu un miega traucējumu riskam (17); tā kā laikposmā no 2010. līdz 2013. gadam veselīgu dzīves gadu rādītājs ir pazeminājies par 1,1 gadu sievietēm un 0,4 gadiem vīriešiem, kas liecina par to, ka ir jāpagarina paredzamais veselīgas dzīves ilgums, kas arī ļautu lielākam cilvēku skaitam palikt darba tirgū līdz viņi sasniedz tiesību aktos noteikto pensionēšanās vecumu;

| G. | tā kā dažādi vēža veidi ir galvenais ar darbu saistītās mirstības cēlonis (18), pēc kura seko sirds un elpceļu slimības, savukārt ar negadījumiem darbā ir saistīta tikai neliela daļa no nāves gadījumiem; tā kā hroniskas veselības problēmas, tādas kā balsta un kustību aparāta slimības, ES ir plaši izplatītas un var ierobežot cilvēku spēju iesaistīties vai palikt apmaksātā darbā (19), un tā kā ir būtiski jau agrīnā posmā apzināt riskam pakļautos darba ņēmējus; |
| --- | --- |

G.

tā kā dažādi vēža veidi ir galvenais ar darbu saistītās mirstības cēlonis (18), pēc kura seko sirds un elpceļu slimības, savukārt ar negadījumiem darbā ir saistīta tikai neliela daļa no nāves gadījumiem; tā kā hroniskas veselības problēmas, tādas kā balsta un kustību aparāta slimības, ES ir plaši izplatītas un var ierobežot cilvēku spēju iesaistīties vai palikt apmaksātā darbā (19), un tā kā ir būtiski jau agrīnā posmā apzināt riskam pakļautos darba ņēmējus;

| H. | tā kā administratīvie šķēršļi un tiešās izmaksas, ko uzņēmumiem rada darba aizsardzības politika, kas veicina labjutību, kvalitatīvu darba vidi un produktivitāti, ir ievērojami zemākas nekā tās, kas saistītas ar arodslimībām un negadījumiem, kuru novēršana ir ES regulatīvā satvara mērķis (20); tā kā saskaņā ar dažiem pētījumiem uzņēmumu ieguvumi no preventīviem pasākumiem var būt visai ievērojami (21); |
| --- | --- |

H.

tā kā administratīvie šķēršļi un tiešās izmaksas, ko uzņēmumiem rada darba aizsardzības politika, kas veicina labjutību, kvalitatīvu darba vidi un produktivitāti, ir ievērojami zemākas nekā tās, kas saistītas ar arodslimībām un negadījumiem, kuru novēršana ir ES regulatīvā satvara mērķis (20); tā kā saskaņā ar dažiem pētījumiem uzņēmumu ieguvumi no preventīviem pasākumiem var būt visai ievērojami (21);

| I. | tā kā darbā gūtu nāvējošu ievainojumu rādītājs dalībvalstīs un dažādās ekonomikas nozarēs ir ievērojami atšķirīgs, kā arī būtiski atšķirīga ir to darba ņēmēju proporcionālā attiecība, kuri uzskata, ka viņu fiziskā un garīgā veselība un drošība ir apdraudēta darba dēļ (22), un šāda situācija liecina par to, ka lielāka uzmanība ir jāpievērš darba aizsardzības tiesību aktu īstenošanai un izpildei, kas ir nozīmīgs elements darba ņēmēju veselības un produktivitātes saglabāšanā; |
| --- | --- |

I.

tā kā darbā gūtu nāvējošu ievainojumu rādītājs dalībvalstīs un dažādās ekonomikas nozarēs ir ievērojami atšķirīgs, kā arī būtiski atšķirīga ir to darba ņēmēju proporcionālā attiecība, kuri uzskata, ka viņu fiziskā un garīgā veselība un drošība ir apdraudēta darba dēļ (22), un šāda situācija liecina par to, ka lielāka uzmanība ir jāpievērš darba aizsardzības tiesību aktu īstenošanai un izpildei, kas ir nozīmīgs elements darba ņēmēju veselības un produktivitātes saglabāšanā;

| J. | tā kā ar darbu saistītais stress jo īpaši un psihosociālie riski kopumā ir aizvien lielāka problēma darba ņēmējiem un darba devējiem ES un gandrīz puse no visiem strādājošiem uzskata to par ikdienišķu parādību savā darba vietā; tā kā ar darbu saistītais stress rada darba kavējumus, nelabvēlīgi ietekmē produktivitāti un ik gadu šīs problēmas dēļ notiek gandrīz puse no visiem darbdienu kavējumiem; tā kā pasākumi psihosociālo risku pārvaldībai ir atšķirīgi katrā dalībvalstī (23); |
| --- | --- |

J.

tā kā ar darbu saistītais stress jo īpaši un psihosociālie riski kopumā ir aizvien lielāka problēma darba ņēmējiem un darba devējiem ES un gandrīz puse no visiem strādājošiem uzskata to par ikdienišķu parādību savā darba vietā; tā kā ar darbu saistītais stress rada darba kavējumus, nelabvēlīgi ietekmē produktivitāti un ik gadu šīs problēmas dēļ notiek gandrīz puse no visiem darbdienu kavējumiem; tā kā pasākumi psihosociālo risku pārvaldībai ir atšķirīgi katrā dalībvalstī (23);

| K. | tā kā stingri, labi īstenoti un izpildīti darba aizsardzības tiesību akti ir nozīmīgs priekšnoteikums darba aizsardzības prasību ievērošanai, kas saglabā darba ņēmēju veselību un produktivitāti visā darba dzīves laikā; tā kā darba inspekcijām ir nozīmīga loma darba aizsardzības politikas īstenošanā reģionālā un vietējā līmenī un tā kā juridisko saistību izpilde ir galvenais iemesls, kura dēļ daudzi uzņēmumi paredz darba aizsardzības noteikumus un ievieš preventīvus pasākumus (24); |
| --- | --- |

K.

tā kā stingri, labi īstenoti un izpildīti darba aizsardzības tiesību akti ir nozīmīgs priekšnoteikums darba aizsardzības prasību ievērošanai, kas saglabā darba ņēmēju veselību un produktivitāti visā darba dzīves laikā; tā kā darba inspekcijām ir nozīmīga loma darba aizsardzības politikas īstenošanā reģionālā un vietējā līmenī un tā kā juridisko saistību izpilde ir galvenais iemesls, kura dēļ daudzi uzņēmumi paredz darba aizsardzības noteikumus un ievieš preventīvus pasākumus (24);

| L. | tā kā visaptveroša darba ņēmēju iesaistīšana, līdzdalība un pārstāvība uzņēmuma līmenī un vadības apņemšanās ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmīgi novērstu riskus darba vietā (25), un tā kā zemāks nelaimes gadījumu un arodslimību rādītājs ir arodbiedrību pārvaldītajās darbavietās; |
| --- | --- |

L.

tā kā visaptveroša darba ņēmēju iesaistīšana, līdzdalība un pārstāvība uzņēmuma līmenī un vadības apņemšanās ir ārkārtīgi svarīga, lai sekmīgi novērstu riskus darba vietā (25), un tā kā zemāks nelaimes gadījumu un arodslimību rādītājs ir arodbiedrību pārvaldītajās darbavietās;

| M. | tā kā negadījumu darba vietā novēršana kopumā var būt rezultatīva tikai tad, ja visos aspektos par svarīgāko tiks uzskatīts nevis ražošanas process, bet gan cilvēks; |
| --- | --- |

M.

tā kā negadījumu darba vietā novēršana kopumā var būt rezultatīva tikai tad, ja visos aspektos par svarīgāko tiks uzskatīts nevis ražošanas process, bet gan cilvēks;

| N. | tā kā ir vajadzīgi pietiekami resursi, lai pienācīgi tiktu galā gan ar jaunajiem un nākotnes, gan tradicionālajiem darba aizsardzības riskiem, kas ietver azbesta, nanomateriālu un psihosociālos riskus; tā kā daudzi darba ņēmēji, tostarp būvstrādnieki, ir potenciāli pakļauti azbesta apdraudējumam; |
| --- | --- |

N.

tā kā ir vajadzīgi pietiekami resursi, lai pienācīgi tiktu galā gan ar jaunajiem un nākotnes, gan tradicionālajiem darba aizsardzības riskiem, kas ietver azbesta, nanomateriālu un psihosociālos riskus; tā kā daudzi darba ņēmēji, tostarp būvstrādnieki, ir potenciāli pakļauti azbesta apdraudējumam;

| O. | tā kā nestabila nodarbinātība nelabvēlīgi ietekmē arodveselību un drošību un apdraud pašreizējās arodveselības un drošības struktūras; tā kā nestabila nodarbinātība var izslēgt darba ņēmējus no apmācības un piekļuves darba aizsardzības pakalpojumiem un darba nestabilitāte ir saistīta ar mentālu stresu (26); tā kā Pamatdirektīvā 89/391/EEK ir noteikta darba devēju atbildība sistemātiskas preventīvas politikas ieviešanā, kas attiecas uz visiem riskiem; tā kā darba ārpakalpojumu dēļ, kas ietver apakšlīgumus un pagaidu aģentūru darbu, var būt sarežģīti noteikt, kurš atbild par darba drošības noteikumiem; tā kā nedeklarēts darbs un fiktīva pašnodarbinātība ir liela problēma, kas apgrūtina darba aizsardzības pasākumu īstenošanu un apdraud darba ņēmēju veselību un drošību; |
| --- | --- |

O.

tā kā nestabila nodarbinātība nelabvēlīgi ietekmē arodveselību un drošību un apdraud pašreizējās arodveselības un drošības struktūras; tā kā nestabila nodarbinātība var izslēgt darba ņēmējus no apmācības un piekļuves darba aizsardzības pakalpojumiem un darba nestabilitāte ir saistīta ar mentālu stresu (26); tā kā Pamatdirektīvā 89/391/EEK ir noteikta darba devēju atbildība sistemātiskas preventīvas politikas ieviešanā, kas attiecas uz visiem riskiem; tā kā darba ārpakalpojumu dēļ, kas ietver apakšlīgumus un pagaidu aģentūru darbu, var būt sarežģīti noteikt, kurš atbild par darba drošības noteikumiem; tā kā nedeklarēts darbs un fiktīva pašnodarbinātība ir liela problēma, kas apgrūtina darba aizsardzības pasākumu īstenošanu un apdraud darba ņēmēju veselību un drošību;

| P. | tā kā sociālajiem partneriem ir svarīga nozīme darba drošības politikas noteikšanas un īstenošanas procesā gan valstu, gan starptautiskā un ES līmenī; tā kā ar LESD 153. un 155. pantu nosaka sociālo partneru darbības jomu un pilnvaras apspriest un īstenot nolīgumus, kas saistīti ar drošību un veselības aizsardzību darbā; |
| --- | --- |

P.

tā kā sociālajiem partneriem ir svarīga nozīme darba drošības politikas noteikšanas un īstenošanas procesā gan valstu, gan starptautiskā un ES līmenī; tā kā ar LESD 153. un 155. pantu nosaka sociālo partneru darbības jomu un pilnvaras apspriest un īstenot nolīgumus, kas saistīti ar drošību un veselības aizsardzību darbā;

| Q. | tā kā ES tiesiskā regulējuma mērķis ir panākt, lai visiem darba ņēmējiem tiktu novērsta iespēja ciest no negadījumiem darbā un sliktas veselības; tā kā — jo mazāks uzņēmums, jo sliktāk darba ņēmēji var būt informēti par drošības un veselības aizsardzības darbā riskiem; tā kā nav pierādīta nekāda saistība starp negadījumu skaitu un uzņēmuma lielumu; tā kā negadījumu skaits ir atkarīgs no ražošanas veida un darbības nozares (27); |
| --- | --- |

Q.

tā kā ES tiesiskā regulējuma mērķis ir panākt, lai visiem darba ņēmējiem tiktu novērsta iespēja ciest no negadījumiem darbā un sliktas veselības; tā kā — jo mazāks uzņēmums, jo sliktāk darba ņēmēji var būt informēti par drošības un veselības aizsardzības darbā riskiem; tā kā nav pierādīta nekāda saistība starp negadījumu skaitu un uzņēmuma lielumu; tā kā negadījumu skaits ir atkarīgs no ražošanas veida un darbības nozares (27);

| R. | tā kā arodslimību datu pieejamība un salīdzināmība ES līmenī ir nepietiekama (28); |
| --- | --- |

R.

tā kā arodslimību datu pieejamība un salīdzināmība ES līmenī ir nepietiekama (28);

| S. | tā kā ir jāapkaro seksuāla uzmākšanās darbā un jānovērš tās izraisītā nedrošības sajūta; |
| --- | --- |

S.

tā kā ir jāapkaro seksuāla uzmākšanās darbā un jānovērš tās izraisītā nedrošības sajūta;

| T. | tā kā darba tirgus segregācija, darba samaksas atšķirības, darba laiks, darba vietas, nestabili darba apstākļi, seksisms un diskriminācija dzimuma dēļ, kā arī atšķirības, kas saistītas ar konkrētiem maternitātes fiziskās izpausmes aspektiem, ir faktori, kas varētu ietekmēt sieviešu darba apstākļus; |
| --- | --- |

T.

tā kā darba tirgus segregācija, darba samaksas atšķirības, darba laiks, darba vietas, nestabili darba apstākļi, seksisms un diskriminācija dzimuma dēļ, kā arī atšķirības, kas saistītas ar konkrētiem maternitātes fiziskās izpausmes aspektiem, ir faktori, kas varētu ietekmēt sieviešu darba apstākļus;

| U. | tā kā pastāv stereotips, ka sievietes tiek nodarbinātas darbos, kuros riska līmenis ir zemāks, un tā kā Eiropā pastāv vispārējs uzskats, ka darba dalījums starp sievietēm un vīriešiem nekad nav neitrāls, un tā kā kopumā šis dalījums neļauj skaidri saskatīt sieviešu veselības problēmas, kā rezultātā attiecībā uz sieviešu darbvietām tiek veikts mazāk preventīvu darbību; |
| --- | --- |

U.

tā kā pastāv stereotips, ka sievietes tiek nodarbinātas darbos, kuros riska līmenis ir zemāks, un tā kā Eiropā pastāv vispārējs uzskats, ka darba dalījums starp sievietēm un vīriešiem nekad nav neitrāls, un tā kā kopumā šis dalījums neļauj skaidri saskatīt sieviešu veselības problēmas, kā rezultātā attiecībā uz sieviešu darbvietām tiek veikts mazāk preventīvu darbību;

| V. | tā kā Eiropas Savienībā sievietes daudz biežāk ir nodarbinātas pakalpojumu nozarē, nevis rūpniecībā, un sievietes galvenokārt strādā veselības aizsardzības un sociālajā nozarē, mazumtirdzniecībā, rūpnieciskajā ražošanā, izglītībā un uzņēmējdarbībā, turklāt aizvien vairāk sieviešu strādā nepilnu darba laiku vai veic gadījuma darbus, kas atstāj būtisku ietekmi uz darba aizsardzību; |
| --- | --- |

V.

tā kā Eiropas Savienībā sievietes daudz biežāk ir nodarbinātas pakalpojumu nozarē, nevis rūpniecībā, un sievietes galvenokārt strādā veselības aizsardzības un sociālajā nozarē, mazumtirdzniecībā, rūpnieciskajā ražošanā, izglītībā un uzņēmējdarbībā, turklāt aizvien vairāk sieviešu strādā nepilnu darba laiku vai veic gadījuma darbus, kas atstāj būtisku ietekmi uz darba aizsardzību;

| W. | tā kā sievietes var saskarties ar īpašiem riskiem, tostarp balsta un kustību aparāta slimībām vai noteiktiem vēža veidiem, tādiem kā krūts vai endometrija vēzis, ko izraisa dažu darbvietu īpatnības, kurās pārsvarā ir nodarbinātas sievietes (29); |
| --- | --- |

W.

tā kā sievietes var saskarties ar īpašiem riskiem, tostarp balsta un kustību aparāta slimībām vai noteiktiem vēža veidiem, tādiem kā krūts vai endometrija vēzis, ko izraisa dažu darbvietu īpatnības, kurās pārsvarā ir nodarbinātas sievietes (29);

| X. | tā kā sievietes neatkarīgi no darba veida biežāk nekā vīrieši cieš no darba izraisītām veselības problēmām (30) un viņas ir jo īpaši uzņēmīgas pret vecuma slimībām; tā kā līdz ar to darba aizsardzības pasākumi ir jāveic, pamatojoties uz dzimuma un dzīves cikla pieeju; |
| --- | --- |

X.

tā kā sievietes neatkarīgi no darba veida biežāk nekā vīrieši cieš no darba izraisītām veselības problēmām (30) un viņas ir jo īpaši uzņēmīgas pret vecuma slimībām; tā kā līdz ar to darba aizsardzības pasākumi ir jāveic, pamatojoties uz dzimuma un dzīves cikla pieeju;

| Y. | tā kā vides piesārņojums un darba vides riska faktori var radīt veselības apdraudējumu reproduktīvajai sistēmai, kas var ietekmēt topošos vecākus vai nedzimušo bērnu; |
| --- | --- |

Y.

tā kā vides piesārņojums un darba vides riska faktori var radīt veselības apdraudējumu reproduktīvajai sistēmai, kas var ietekmēt topošos vecākus vai nedzimušo bērnu;

| Z. | tā kā empīriski pētījumi liecina par to, ka pārāk maz sieviešu ieņem amatus, kas ir saistīti ar lēmumu pieņemšanu par drošību un veselības aizsardzību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā empīriski pētījumi liecina par to, ka pārāk maz sieviešu ieņem amatus, kas ir saistīti ar lēmumu pieņemšanu par drošību un veselības aizsardzību;

| AA. | tā kā sievietēm lauku teritorijās ir lielākas grūtības īstenot savas darba un veselības aizsardzības tiesības un viņas saskaras ar lielākām grūtībām piekļūt pamata valsts veselības aprūpes pakalpojumiem, īpašām ārstniecības procedūrām un agrīnai vēža diagnosticēšanai, |
| --- | --- |

AA.

tā kā sievietēm lauku teritorijās ir lielākas grūtības īstenot savas darba un veselības aizsardzības tiesības un viņas saskaras ar lielākām grūtībām piekļūt pamata valsts veselības aprūpes pakalpojumiem, īpašām ārstniecības procedūrām un agrīnai vēža diagnosticēšanai,

ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā

| 1. | uzsver, ka visiem darba ņēmējiem, tostarp publiskajā sektorā, ir tiesības uz visaugstākā līmeņa drošību un veselības aizsardzību darba vietā, kas ir jāgarantē neatkarīgi no darba devēja lieluma, darba veida, līgumattiecībām vai dalībvalsts, kurā darba ņēmēji tiek nodarbināti; aicina Komisiju izstrādāt īpašas stratēģijas, kas aptvertu visus nodarbinātības veidus saskaņā ar ES drošības un veselības aizsardzības darbā regulatīvo satvaru; uzsver, ka ir vajadzīgi skaidri un efektīvi darba drošības noteikumi; |
| --- | --- |

1.

uzsver, ka visiem darba ņēmējiem, tostarp publiskajā sektorā, ir tiesības uz visaugstākā līmeņa drošību un veselības aizsardzību darba vietā, kas ir jāgarantē neatkarīgi no darba devēja lieluma, darba veida, līgumattiecībām vai dalībvalsts, kurā darba ņēmēji tiek nodarbināti; aicina Komisiju izstrādāt īpašas stratēģijas, kas aptvertu visus nodarbinātības veidus saskaņā ar ES drošības un veselības aizsardzības darbā regulatīvo satvaru; uzsver, ka ir vajadzīgi skaidri un efektīvi darba drošības noteikumi;

| 2. | atzinīgi vērtē to, ka ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā ir aptvertas daudzas nozīmīgas darbības jomas; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija šajā satvarā nav noteikusi konkrētus mērķus; šajā saistībā uzsver, ka gadījumā, ja pēc 2016. gadā veiktās pārskatīšanas ES darba drošības tiesību aktu ex post novērtēšanā tiek gūti zinātniski pierādījumi un rezultāti, satvarā vairāk ir jāietver konkrētāki likumdošanas un/vai neleģislatīvi pasākumi, kā arī īstenošanas un izpildes instrumenti; |
| --- | --- |

2.

atzinīgi vērtē to, ka ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā ir aptvertas daudzas nozīmīgas darbības jomas; tomēr pauž nožēlu par to, ka Komisija šajā satvarā nav noteikusi konkrētus mērķus; šajā saistībā uzsver, ka gadījumā, ja pēc 2016. gadā veiktās pārskatīšanas ES darba drošības tiesību aktu ex post novērtēšanā tiek gūti zinātniski pierādījumi un rezultāti, satvarā vairāk ir jāietver konkrētāki likumdošanas un/vai neleģislatīvi pasākumi, kā arī īstenošanas un izpildes instrumenti;

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz arodslimībām un negadījumiem darbā izvirzīt indikatīvus samazināšanas mērķus, ņemot vērā ES stratēģiskā satvara par drošību un veselības aizsardzību darbā 2016. gada pārskatīšanu, un, veicot šā satvara pārskatīšanu, aicina balstīties uz salīdzinošās izvērtēšanas jaunākajiem zinātniskajiem konstatējumiem; mudina Komisiju īpašu prioritāti piešķirt tām nozarēm, kurās darba ņēmēji ir pakļauti lielākiem riskiem, un izstrādāt ieteikumus un mudināt apmainīties ar labu praksi darba aizsardzības politikas īstenošanas jomā; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju un dalībvalstis attiecībā uz arodslimībām un negadījumiem darbā izvirzīt indikatīvus samazināšanas mērķus, ņemot vērā ES stratēģiskā satvara par drošību un veselības aizsardzību darbā 2016. gada pārskatīšanu, un, veicot šā satvara pārskatīšanu, aicina balstīties uz salīdzinošās izvērtēšanas jaunākajiem zinātniskajiem konstatējumiem; mudina Komisiju īpašu prioritāti piešķirt tām nozarēm, kurās darba ņēmēji ir pakļauti lielākiem riskiem, un izstrādāt ieteikumus un mudināt apmainīties ar labu praksi darba aizsardzības politikas īstenošanas jomā;

| 4. | pauž nožēlu, ka pašlaik kavējas ES stratēģiskā satvara par drošību un veselības aizsardzību darbā izstrāde; uzskata, ka pret daudzām problēmām, ar kurām saskaras Eiropas darba ņēmēji, uzņēmumi un darba tirgi, tostarp problēmām, kuras ir konstatējusi Komisija, ir laikus un efektīvi jāvēršas ar pasākumiem; |
| --- | --- |

4.

pauž nožēlu, ka pašlaik kavējas ES stratēģiskā satvara par drošību un veselības aizsardzību darbā izstrāde; uzskata, ka pret daudzām problēmām, ar kurām saskaras Eiropas darba ņēmēji, uzņēmumi un darba tirgi, tostarp problēmām, kuras ir konstatējusi Komisija, ir laikus un efektīvi jāvēršas ar pasākumiem;

| 5. | uzsver, ka ir būtiski nodrošināt nekaitīgus un fiziskajai un garīgajai veselībai drošus darba apstākļus visā cilvēku darba dzīves laikā, lai sasniegtu izvirzīto mērķi proti, panākt, ka visiem darba ņēmējiem novecošana ir aktīva un veselīga; uzskata, ka arodslimību un negadījumu darbā novēršana un lielākas uzmanības pievēršana arodrisku kumulatīvajām sekām rada pievienoto vērtību darba ņēmējiem un visai sabiedrībai kopumā; |
| --- | --- |

5.

uzsver, ka ir būtiski nodrošināt nekaitīgus un fiziskajai un garīgajai veselībai drošus darba apstākļus visā cilvēku darba dzīves laikā, lai sasniegtu izvirzīto mērķi proti, panākt, ka visiem darba ņēmējiem novecošana ir aktīva un veselīga; uzskata, ka arodslimību un negadījumu darbā novēršana un lielākas uzmanības pievēršana arodrisku kumulatīvajām sekām rada pievienoto vērtību darba ņēmējiem un visai sabiedrībai kopumā;

| 6. | uzsver, ka ir vajadzīgi konkrēti pasākumi cīņai pret krīzes sekām, atbalstot uzņēmumus, kas cenšas uzlabot drošību un veselības aizsardzību darbā; |
| --- | --- |

6.

uzsver, ka ir vajadzīgi konkrēti pasākumi cīņai pret krīzes sekām, atbalstot uzņēmumus, kas cenšas uzlabot drošību un veselības aizsardzību darbā;

Valstu stratēģijas

| 7. | uzsver, ka valstu darba drošības stratēģijas ir būtiskas un panāk darba drošības uzlabojumus dalībvalstīs; uzsver, ka ir jāmudina regulāri ziņot par panākto progresu; uzskata, ka arī turpmāk ir būtiski ierosināt un koordinēt politiku ES līmenī, vienlaikus lielāku uzmanību pievēršot spēkā esošo darba drošības tiesību aktu īstenošanai un izpildei, lai nodrošinātu, ka visiem darba ņēmējiem ir laba arodveselība un augsts drošības līmenis; uzskata, ka gan Eiropas, gan valstu līmenī darba drošības politika ir jāsaskaņo ar citām valsts politikas jomām un ka atbilstības prasībām ir jābūt skaidrām, lai uzņēmumiem un jo īpaši MVU tās būtu viegli ievērot; uzskata, ka ir jāīsteno integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai, lai labāk atspoguļotu specifiskos riskus, kādiem darbā attiecīgi ir pakļauti vīrieši un sievietes; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka valstu darba drošības stratēģijas ir būtiskas un panāk darba drošības uzlabojumus dalībvalstīs; uzsver, ka ir jāmudina regulāri ziņot par panākto progresu; uzskata, ka arī turpmāk ir būtiski ierosināt un koordinēt politiku ES līmenī, vienlaikus lielāku uzmanību pievēršot spēkā esošo darba drošības tiesību aktu īstenošanai un izpildei, lai nodrošinātu, ka visiem darba ņēmējiem ir laba arodveselība un augsts drošības līmenis; uzskata, ka gan Eiropas, gan valstu līmenī darba drošības politika ir jāsaskaņo ar citām valsts politikas jomām un ka atbilstības prasībām ir jābūt skaidrām, lai uzņēmumiem un jo īpaši MVU tās būtu viegli ievērot; uzskata, ka ir jāīsteno integrēta pieeja dzimumu līdztiesībai, lai labāk atspoguļotu specifiskos riskus, kādiem darbā attiecīgi ir pakļauti vīrieši un sievietes;

| 8. | aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka valstu darba drošības stratēģijās ir atspoguļots ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā un ka tās ir pilnībā pārredzamas un atvērtas sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības ieguldījumam, tostarp veselības nozares ieinteresētajām personām, saskaņā ar dalībvalstu tradīcijām un praksi; uzskata, ka apmaiņa ar labu praksi, kā arī sociālais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis arodveselības un darba drošības uzlabošanā; |
| --- | --- |

8.

aicina dalībvalstis un Komisiju nodrošināt, ka valstu darba drošības stratēģijās ir atspoguļots ES stratēģiskais satvars par drošību un veselības aizsardzību darbā un ka tās ir pilnībā pārredzamas un atvērtas sociālo partneru un pilsoniskās sabiedrības ieguldījumam, tostarp veselības nozares ieinteresētajām personām, saskaņā ar dalībvalstu tradīcijām un praksi; uzskata, ka apmaiņa ar labu praksi, kā arī sociālais dialogs ir nozīmīgs līdzeklis arodveselības un darba drošības uzlabošanā;

| 9. | mudina dalībvalstis savu valstu stratēģijās iekļaut konkrētajai situācijai atbilstīgus mērķus, kas būtu izmērāmi un salīdzināmi; uzskata, ka ir jāmudina ieviest mehānismus, ar ko regulāri un pārredzamā veidā ziņot par panākto progresu; uzsver, cik nozīmīgi ir uzticami dati; |
| --- | --- |

9.

mudina dalībvalstis savu valstu stratēģijās iekļaut konkrētajai situācijai atbilstīgus mērķus, kas būtu izmērāmi un salīdzināmi; uzskata, ka ir jāmudina ieviest mehānismus, ar ko regulāri un pārredzamā veidā ziņot par panākto progresu; uzsver, cik nozīmīgi ir uzticami dati;

Īstenošana un atbilstība

| 10. | atzīst, cik būtiski ir ņemt vērā mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu, kā arī konkrētu publisko pakalpojumu nozaru situāciju, īpašās vajadzības un grūtības panākt atbilstību saistībā ar darba drošības pasākumu īstenošanu uzņēmuma līmenī; uzsver, ka izpratnes palielināšana, apmaiņa ar labu praksi, konsultācijas, lietotājiem draudzīgi ieteikumi un tiešsaistes platformas ir ārkārtīgi svarīgas, lai palīdzētu MVU un mikrouzņēmumiem efektīvāk ievērot darba drošības regulatīvās prasības; aicina Komisiju, EU-OSHA un dalībvalstis arī turpmāk izstrādāt praktiskus instrumentus un pamatnostādnes, ar kuriem sekmēt, atvieglot un uzlabot MVU un mikrouzņēmumu atbilstību darba drošības prasībām; |
| --- | --- |

10.

atzīst, cik būtiski ir ņemt vērā mikrouzņēmumu un mazo uzņēmumu, kā arī konkrētu publisko pakalpojumu nozaru situāciju, īpašās vajadzības un grūtības panākt atbilstību saistībā ar darba drošības pasākumu īstenošanu uzņēmuma līmenī; uzsver, ka izpratnes palielināšana, apmaiņa ar labu praksi, konsultācijas, lietotājiem draudzīgi ieteikumi un tiešsaistes platformas ir ārkārtīgi svarīgas, lai palīdzētu MVU un mikrouzņēmumiem efektīvāk ievērot darba drošības regulatīvās prasības; aicina Komisiju, EU-OSHA un dalībvalstis arī turpmāk izstrādāt praktiskus instrumentus un pamatnostādnes, ar kuriem sekmēt, atvieglot un uzlabot MVU un mikrouzņēmumu atbilstību darba drošības prasībām;

| 11. | aicina Komisiju stratēģiskā satvara pārskatīšanā arī turpmāk ņemt vērā MVU un mikrouzņēmumu īpašo raksturu un situāciju, lai šiem uzņēmumiem palīdzētu sasniegt mērķus, kādi izvirzīti drošībai un veselības aizsardzībai darbā; uzsver, ka pašlaik par MVU var uzskatīt apmēram 99 % no visiem uzņēmumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai savāktu uzticamus datus par faktisko darba drošības prasību īstenošanu mikrouzņēmumos un mazajos uzņēmumos; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju stratēģiskā satvara pārskatīšanā arī turpmāk ņemt vērā MVU un mikrouzņēmumu īpašo raksturu un situāciju, lai šiem uzņēmumiem palīdzētu sasniegt mērķus, kādi izvirzīti drošībai un veselības aizsardzībai darbā; uzsver, ka pašlaik par MVU var uzskatīt apmēram 99 % no visiem uzņēmumiem; aicina Komisiju un dalībvalstis darīt vairāk, lai savāktu uzticamus datus par faktisko darba drošības prasību īstenošanu mikrouzņēmumos un mazajos uzņēmumos;

| 12. | atzinīgi vērtē EU-OSHA tiešsaistes interaktīvo rīku riska novērtēšanai (OiRA), kā arī citus dalībvalstu e-rīkus, kuri veicina riska novērtēšanu un kuru mērķis ir panākt atbilstību un profilakses pieeju, jo īpaši mikrouzņēmumos un mazajos uzņēmumos; mudina dalībvalstis izmantot Eiropas finansējumu darba drošības pasākumiem kopumā un e-rīku izstrādei, jo īpaši nolūkā atbalstīt MVU; uzsver, cik svarīgas ir izpratnes palielināšanas kampaņas, piemēram, veselīgas darba vietas kampaņas darba drošības jomā, un uzsver, cik būtiski ir palielināt darba devēju un darba ņēmēju izpratni par galvenajām darba drošības tiesībām un pienākumiem; |
| --- | --- |

12.

atzinīgi vērtē EU-OSHA tiešsaistes interaktīvo rīku riska novērtēšanai (OiRA), kā arī citus dalībvalstu e-rīkus, kuri veicina riska novērtēšanu un kuru mērķis ir panākt atbilstību un profilakses pieeju, jo īpaši mikrouzņēmumos un mazajos uzņēmumos; mudina dalībvalstis izmantot Eiropas finansējumu darba drošības pasākumiem kopumā un e-rīku izstrādei, jo īpaši nolūkā atbalstīt MVU; uzsver, cik svarīgas ir izpratnes palielināšanas kampaņas, piemēram, veselīgas darba vietas kampaņas darba drošības jomā, un uzsver, cik būtiski ir palielināt darba devēju un darba ņēmēju izpratni par galvenajām darba drošības tiesībām un pienākumiem;

| 13. | aicina dalībvalstis un sociālos partnerus ierosināt iniciatīvas, ar kurām aktualizēt veselības un drošības jomas pārstāvju un vadītāju prasmes atbilstīgi valstu tiesībām un praksei; aicina dalībvalstis atbalstīt darba ņēmēju aktīvu iesaistīšanu preventīvo darba drošības pasākumu īstenošanā, nodrošinot, ka veselības un drošības jomas pārstāvji var saņemt apmācību ārpus pamata moduļiem; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis un sociālos partnerus ierosināt iniciatīvas, ar kurām aktualizēt veselības un drošības jomas pārstāvju un vadītāju prasmes atbilstīgi valstu tiesībām un praksei; aicina dalībvalstis atbalstīt darba ņēmēju aktīvu iesaistīšanu preventīvo darba drošības pasākumu īstenošanā, nodrošinot, ka veselības un drošības jomas pārstāvji var saņemt apmācību ārpus pamata moduļiem;

| 14. | uzsver, cik būtiski ir veicināt savstarpējas paļāvības, uzticības un mācīšanās kultūru, ar ko darba ņēmējus mudinātu piedalīties veselīgas un drošas darba vides izveidē, kas sekmētu arī darba ņēmēju sociālo integrāciju un uzņēmumu konkurētspēju; šajā ziņā uzsver, ka darba ņēmējiem nav jācieš no represijām par norādīšanu uz darba drošības problēmām; |
| --- | --- |

14.

uzsver, cik būtiski ir veicināt savstarpējas paļāvības, uzticības un mācīšanās kultūru, ar ko darba ņēmējus mudinātu piedalīties veselīgas un drošas darba vides izveidē, kas sekmētu arī darba ņēmēju sociālo integrāciju un uzņēmumu konkurētspēju; šajā ziņā uzsver, ka darba ņēmējiem nav jācieš no represijām par norādīšanu uz darba drošības problēmām;

| 15. | norāda, ka darba drošības labas pārvaldības un rezultativitātes priekšnoteikumi ir labi īstenojami un izpildāmi tiesību akti, kā arī ar darba ņēmēju un darba ņēmēju pārstāvju līdzdalību veikts un pilnībā dokumentēts riska novērtējums, kas darba vietā ļauj ieviest piemērotus preventīvus pasākumus; |
| --- | --- |

15.

norāda, ka darba drošības labas pārvaldības un rezultativitātes priekšnoteikumi ir labi īstenojami un izpildāmi tiesību akti, kā arī ar darba ņēmēju un darba ņēmēju pārstāvju līdzdalību veikts un pilnībā dokumentēts riska novērtējums, kas darba vietā ļauj ieviest piemērotus preventīvus pasākumus;

| 16. | aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai uzraudzītu darba drošības tiesību aktu īstenošanu un izpildi dalībvalstīs; uzskata, ka ES direktīvu par drošību un veselības aizsardzību darbā praktiskās īstenošanas dalībvalstīs ex post novērtējums sniedz labu iespēju šo uzdevumu īstenot, un sagaida, ka ar spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu saistītie konstatējumi tiks ņemti vērā un iekļauti stratēģiskā satvara pārskatā; |
| --- | --- |

16.

aicina Komisiju veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai uzraudzītu darba drošības tiesību aktu īstenošanu un izpildi dalībvalstīs; uzskata, ka ES direktīvu par drošību un veselības aizsardzību darbā praktiskās īstenošanas dalībvalstīs ex post novērtējums sniedz labu iespēju šo uzdevumu īstenot, un sagaida, ka ar spēkā esošo tiesību aktu īstenošanu saistītie konstatējumi tiks ņemti vērā un iekļauti stratēģiskā satvara pārskatā;

Izpilde

| 17. | uzskata, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai visā ES tiktu nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi un izskausta negodīga konkurence un sociālais dempings; uzsver, ka darba inspekcijām ir liela nozīme, lai tiktu ievērotas darba ņēmēju tiesības uz fiziski un garīgi drošu un veselībai nekaitīgu darba vidi un lai darba devējiem, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, tiktu sniegtas konsultācijas un ieteikumi; mudina dalībvalstis ievērot SDO standartus un pamatnostādnes par darba inspekcijām, lai darba inspekcijām būtu pietiekami liels personāls un resursi un lai uzlabotu darba inspektoru apmācību, kā to iesaka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (31); atzinīgi vērtē sadarbību starp valstu darba inspekcijām Vecāko darba inspektoru komitejā (SLIC); |
| --- | --- |

17.

uzskata, ka izšķiroša nozīme ir tam, lai visā ES tiktu nodrošināti līdzvērtīgi konkurences apstākļi un izskausta negodīga konkurence un sociālais dempings; uzsver, ka darba inspekcijām ir liela nozīme, lai tiktu ievērotas darba ņēmēju tiesības uz fiziski un garīgi drošu un veselībai nekaitīgu darba vidi un lai darba devējiem, jo īpaši MVU un mikrouzņēmumiem, tiktu sniegtas konsultācijas un ieteikumi; mudina dalībvalstis ievērot SDO standartus un pamatnostādnes par darba inspekcijām, lai darba inspekcijām būtu pietiekami liels personāls un resursi un lai uzlabotu darba inspektoru apmācību, kā to iesaka Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja (31); atzinīgi vērtē sadarbību starp valstu darba inspekcijām Vecāko darba inspektoru komitejā (SLIC);

| 18. | vērš uzmanību uz grūtībām īstenot tiesību aktus arodveselības un darba drošības jomā attiecībā uz darba ņēmējiem, kuri iesaistās nedeklarētās darbībās; atgādina, ka darba inspekcijām ir liela nozīme nedeklarēta darba izskaušanā; aicina dalībvalstis veikt stingrākas inspekcijas un uzlikt attiecīgus sodus darba devējiem, kas izmanto nedeklarētus darba ņēmējus; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai apkarotu nedeklarētu darbu; uzsver, ka lielākā daļa no nāves gadījumiem darbā notiek darbietilpīgās nozarēs, kurās nedeklarēts darbs ir biežāk sastopams nekā citās nozarēs; |
| --- | --- |

18.

vērš uzmanību uz grūtībām īstenot tiesību aktus arodveselības un darba drošības jomā attiecībā uz darba ņēmējiem, kuri iesaistās nedeklarētās darbībās; atgādina, ka darba inspekcijām ir liela nozīme nedeklarēta darba izskaušanā; aicina dalībvalstis veikt stingrākas inspekcijas un uzlikt attiecīgus sodus darba devējiem, kas izmanto nedeklarētus darba ņēmējus; mudina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai apkarotu nedeklarētu darbu; uzsver, ka lielākā daļa no nāves gadījumiem darbā notiek darbietilpīgās nozarēs, kurās nedeklarēts darbs ir biežāk sastopams nekā citās nozarēs;

| 19. | uzskata, ka darba drošības tiesību aktu efektīva piemērošana lielā mērā ir atkarīga arī no darba inspekcijām; uzskata, ka resursi ir jānovirza uz nozarēm, kuras ir atzītas par tādām, kas rada lielāko risku darba ņēmējiem; mudina attiecīgās iestādes papildus izlases veida inspekcijām īstenot uz risku balstītu uzraudzību un vērsties pret vairākkārt pieķertiem noteikumu pārkāpējiem, lai sauktu pie atbildības darba devējus, kas neievēro darba drošības prasības; aicina dalībvalstis nodrošināt informācijas apmaiņu un uzlabot koordinēšanu starp darba inspekcijām, lai uzlabotu pārrobežu sadarbību; |
| --- | --- |

19.

uzskata, ka darba drošības tiesību aktu efektīva piemērošana lielā mērā ir atkarīga arī no darba inspekcijām; uzskata, ka resursi ir jānovirza uz nozarēm, kuras ir atzītas par tādām, kas rada lielāko risku darba ņēmējiem; mudina attiecīgās iestādes papildus izlases veida inspekcijām īstenot uz risku balstītu uzraudzību un vērsties pret vairākkārt pieķertiem noteikumu pārkāpējiem, lai sauktu pie atbildības darba devējus, kas neievēro darba drošības prasības; aicina dalībvalstis nodrošināt informācijas apmaiņu un uzlabot koordinēšanu starp darba inspekcijām, lai uzlabotu pārrobežu sadarbību;

Tiesiskais regulējums

| 20. | atzinīgi vērtē centienus uzlabot tiesiskā regulējuma kvalitāti un sagaida turpmāku progresu šajā jomā; tomēr atgādina Komisijai, ka darba drošības direktīvu iesniegšanai REFIT un tiesību aktu grozīšanai ir jābūt demokrātiskai un pārredzamai, ir jāiesaista sociālie parteri un nekādā gadījumā nedrīkst mazināt drošību un veselības aizsardzību darbā; šajā saistībā uzsver, ka ir jāņem vērā arī izmaiņas, ko darba vietās rada tehnoloģiskā attīstība; norāda, ka dalībvalstis ir tiesīgas pieņemt augstākus standartus par darba drošības prasību minimumu; taču uzskata, ka spēkā esošie noteikumi ir jāuzlabo, inter alia nepieļaujot pārklāšanos un veicinot darba drošības labāku integrēšanu citās politikas jomās, vienlaikus saglabājot un cenšoties paaugstināt darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē centienus uzlabot tiesiskā regulējuma kvalitāti un sagaida turpmāku progresu šajā jomā; tomēr atgādina Komisijai, ka darba drošības direktīvu iesniegšanai REFIT un tiesību aktu grozīšanai ir jābūt demokrātiskai un pārredzamai, ir jāiesaista sociālie parteri un nekādā gadījumā nedrīkst mazināt drošību un veselības aizsardzību darbā; šajā saistībā uzsver, ka ir jāņem vērā arī izmaiņas, ko darba vietās rada tehnoloģiskā attīstība; norāda, ka dalībvalstis ir tiesīgas pieņemt augstākus standartus par darba drošības prasību minimumu; taču uzskata, ka spēkā esošie noteikumi ir jāuzlabo, inter alia nepieļaujot pārklāšanos un veicinot darba drošības labāku integrēšanu citās politikas jomās, vienlaikus saglabājot un cenšoties paaugstināt darba ņēmēju drošību un veselības aizsardzību darbā;

| 21. | uzsver, ka darba ņēmēju un sociālo partneru līdzdalība visos līmeņos saskaņā ar valsts tiesībām un praksi ir priekšnosacījums efektīvai darba drošības tiesību aktu īstenošanai un ka sociālo partneru iesaistīšana ES līmenī var nodrošināt, ka darba drošības stratēģiskais satvars ir aktuāls Eiropas darba devējiem un darba ņēmējiem; aicina sociālos partnerus un Komisiju iesaistīties konstruktīvā dialogā par to, kā uzlabot spēkā esošo tiesisko regulējumu, un uzskata, ka ir jānostiprina sociālo partneru loma; |
| --- | --- |

21.

uzsver, ka darba ņēmēju un sociālo partneru līdzdalība visos līmeņos saskaņā ar valsts tiesībām un praksi ir priekšnosacījums efektīvai darba drošības tiesību aktu īstenošanai un ka sociālo partneru iesaistīšana ES līmenī var nodrošināt, ka darba drošības stratēģiskais satvars ir aktuāls Eiropas darba devējiem un darba ņēmējiem; aicina sociālos partnerus un Komisiju iesaistīties konstruktīvā dialogā par to, kā uzlabot spēkā esošo tiesisko regulējumu, un uzskata, ka ir jānostiprina sociālo partneru loma;

Ar darbu saistīto slimību un jauno un nākotnes risku novēršana

| 22. | uzsver, cik būtiski ir aizsargāt darba ņēmējus, lai tie netiktu pakļauti tādu vielu iedarbībai, kas ir kancerogēnas, mutagēnas un toksiskas reproduktīvajai sistēmai; šajā sakarībā uzsver, ka sievietes bieži vien tiek pakļautas vairāku šādu vielu vienlaicīgai iedarbībai, kas var radīt draudus veselībai, tostarp viņu pēcnācēju dzīvotspējai; vēlreiz stingri aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu Direktīvas 2004/37/EK pārskatīšanai, vajadzības gadījumā uz zinātnisku pierādījumu pamata pievienojot vēl citas saistošas robežvērtības attiecībā uz darbinieku pakļaušanu kaitīgu vielu iedarbībai darbā, un sadarbībā ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteju izstrādāt novērtēšanas sistēmu, kuras pamatā ir skaidri un izsmeļoši kritēriji; uzskata, ka šajā saistībā būtu jārisina iespējamā regulatīvā pārklāšanās, ko rada netīša neatbilstība; |
| --- | --- |

22.

uzsver, cik būtiski ir aizsargāt darba ņēmējus, lai tie netiktu pakļauti tādu vielu iedarbībai, kas ir kancerogēnas, mutagēnas un toksiskas reproduktīvajai sistēmai; šajā sakarībā uzsver, ka sievietes bieži vien tiek pakļautas vairāku šādu vielu vienlaicīgai iedarbībai, kas var radīt draudus veselībai, tostarp viņu pēcnācēju dzīvotspējai; vēlreiz stingri aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu Direktīvas 2004/37/EK pārskatīšanai, vajadzības gadījumā uz zinātnisku pierādījumu pamata pievienojot vēl citas saistošas robežvērtības attiecībā uz darbinieku pakļaušanu kaitīgu vielu iedarbībai darbā, un sadarbībā ar Darba drošības un veselības aizsardzības padomdevēja komiteju izstrādāt novērtēšanas sistēmu, kuras pamatā ir skaidri un izsmeļoši kritēriji; uzskata, ka šajā saistībā būtu jārisina iespējamā regulatīvā pārklāšanās, ko rada netīša neatbilstība;

| 23. | uzsver nepieciešamību ieviest darba ņēmēju stingrāku aizsardzību, ņemot vērā ne tikai attiecīgo vielu iedarbības periodu, bet arī to ķīmisko un/vai toksisko vielu sajaukumu, kura iedarbībai viņi tiek pakļauti; norāda, ka daudzi veselības aprūpes darbinieki savā darba vietā joprojām tiek pakļauti bīstamu ķīmisku vielu iedarbībai; aicina Komisiju veikt darbības attiecībā uz ķīmisko vielu riska faktoriem veselības aprūpes nozarē un darba drošības stratēģiskajā satvarā iekļaut konkrētus noteikumus par veselības aprūpes darbinieku pakļaušanu bīstamu zāļu iedarbībai; mudina Komisiju nodrošināt, lai pienācīgi tiktu aizsargāti visi darba ņēmēji, kas tieši vai netieši iesaistīti asu medicīnisko ierīču izmantošanā vai nolietoto ierīču apglabāšanā; norāda, ka šajā ziņā vajadzības gadījumā būtu jāpārskata Direktīva 2010/32/ES par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē; |
| --- | --- |

23.

uzsver nepieciešamību ieviest darba ņēmēju stingrāku aizsardzību, ņemot vērā ne tikai attiecīgo vielu iedarbības periodu, bet arī to ķīmisko un/vai toksisko vielu sajaukumu, kura iedarbībai viņi tiek pakļauti; norāda, ka daudzi veselības aprūpes darbinieki savā darba vietā joprojām tiek pakļauti bīstamu ķīmisku vielu iedarbībai; aicina Komisiju veikt darbības attiecībā uz ķīmisko vielu riska faktoriem veselības aprūpes nozarē un darba drošības stratēģiskajā satvarā iekļaut konkrētus noteikumus par veselības aprūpes darbinieku pakļaušanu bīstamu zāļu iedarbībai; mudina Komisiju nodrošināt, lai pienācīgi tiktu aizsargāti visi darba ņēmēji, kas tieši vai netieši iesaistīti asu medicīnisko ierīču izmantošanā vai nolietoto ierīču apglabāšanā; norāda, ka šajā ziņā vajadzības gadījumā būtu jāpārskata Direktīva 2010/32/ES par asu instrumentu radītu ievainojumu novēršanu slimnīcu un veselības aprūpes nozarē;

| 24. | norāda, ka daudzi darba ņēmēji savā darba vietā joprojām tiek pakļauti azbesta iedarbībai; aicina Komisiju cieši sadarboties ar sociālajiem partneriem un dalībvalstīm, lai veicinātu un koordinētu dalībvalstu centienus izstrādāt nacionālos rīcības plānus, nodrošināt pienācīgu finansējumu un veikt atbilstīgus pasākumus azbesta pārvaldībai un drošai aizvākšanai; |
| --- | --- |

24.

norāda, ka daudzi darba ņēmēji savā darba vietā joprojām tiek pakļauti azbesta iedarbībai; aicina Komisiju cieši sadarboties ar sociālajiem partneriem un dalībvalstīm, lai veicinātu un koordinētu dalībvalstu centienus izstrādāt nacionālos rīcības plānus, nodrošināt pienācīgu finansējumu un veikt atbilstīgus pasākumus azbesta pārvaldībai un drošai aizvākšanai;

| 25. | atkārtoti aicina (32) Komisiju izstrādāt un ieviest modeli azbesta noteikšanai un reģistrēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/148/EK 11. pantu; prasa rīkot Eiropas kampaņu par azbestu un mudina dalībvalstis piešķirt kompensācijas darba ņēmējiem, kas tikuši pakļauti azbesta iedarbībai; |
| --- | --- |

25.

atkārtoti aicina (32) Komisiju izstrādāt un ieviest modeli azbesta noteikšanai un reģistrēšanai saskaņā ar Direktīvas 2009/148/EK 11. pantu; prasa rīkot Eiropas kampaņu par azbestu un mudina dalībvalstis piešķirt kompensācijas darba ņēmējiem, kas tikuši pakļauti azbesta iedarbībai;

| 26. | aicina Komisiju veikt pasākumus saistībā ar vienu no izplatītākajām ar darbu saistītajām veselības problēmām Eiropā un nekavējoties iesniegt priekšlikumu visaptverošam juridiskam instrumentam par balsta un kustību aparāta slimībām nolūkā uzlabot šo slimību profilakses efektivitāti un risināt to cēloņus, ņemot vērā šīs problēmas iemeslu daudzveidību un specifiskos riskus, ar kādiem saskaras sievietes; norāda, ka to ES tiesību aktu konsolidēšana, ar ko nosaka prasību minimumu darba ņēmēju aizsardzībai no pakļaušanas ergonomiskiem riska faktoriem, var sniegt ieguvumus gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem, padarot tiesisko regulējumu vieglāk īstenojamu un atvieglojot atbilstības panākšanu šim regulējumam; uzsver arī, cik būtiski ir apmainīties ar labu praksi un nodrošināt, lai darba ņēmēji labāk izprastu un būtu vairāk informēti par ergonomiskiem riska faktoriem; |
| --- | --- |

26.

aicina Komisiju veikt pasākumus saistībā ar vienu no izplatītākajām ar darbu saistītajām veselības problēmām Eiropā un nekavējoties iesniegt priekšlikumu visaptverošam juridiskam instrumentam par balsta un kustību aparāta slimībām nolūkā uzlabot šo slimību profilakses efektivitāti un risināt to cēloņus, ņemot vērā šīs problēmas iemeslu daudzveidību un specifiskos riskus, ar kādiem saskaras sievietes; norāda, ka to ES tiesību aktu konsolidēšana, ar ko nosaka prasību minimumu darba ņēmēju aizsardzībai no pakļaušanas ergonomiskiem riska faktoriem, var sniegt ieguvumus gan darba ņēmējiem, gan darba devējiem, padarot tiesisko regulējumu vieglāk īstenojamu un atvieglojot atbilstības panākšanu šim regulējumam; uzsver arī, cik būtiski ir apmainīties ar labu praksi un nodrošināt, lai darba ņēmēji labāk izprastu un būtu vairāk informēti par ergonomiskiem riska faktoriem;

| 27. | aicina dalībvalsts pēc iespējas drīz īstenot 2002. gada 25. jūnija Direktīvu 2002/44/EK par minimālajām veselības un drošības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskiem, ko rada fizikāli faktori; |
| --- | --- |

27.

aicina dalībvalsts pēc iespējas drīz īstenot 2002. gada 25. jūnija Direktīvu 2002/44/EK par minimālajām veselības un drošības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskiem, ko rada fizikāli faktori;

| 28. | vērš Komisijas uzmanību uz to, cik svarīgi ir uzlabot preventīvos pasākumus attiecībā uz endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošu vielu iedarbību darba vietā, jo šīs vielas dažādos veidos nelabvēlīgi ietekmē abu dzimumu darba ņēmēju, kā arī viņu pēcnācēju veselību (33); prasa Komisijai nekavējoties izstrādāt visaptverošu stratēģiju par endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošām vielām, un vajadzības gadījumā tajā varētu ietvert ES pesticīdu un biocīdu tirdzniecības tiesību aktu īstenošanu un pastiprināt noteikumus par arodrisku novēršanu; uzsver, ka ES atbalsts drošāku alternatīvu pētniecībai ir izšķirīgs attiecībā uz piesardzības un aizstāšanas principu piemērošanu; |
| --- | --- |

28.

vērš Komisijas uzmanību uz to, cik svarīgi ir uzlabot preventīvos pasākumus attiecībā uz endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošu vielu iedarbību darba vietā, jo šīs vielas dažādos veidos nelabvēlīgi ietekmē abu dzimumu darba ņēmēju, kā arī viņu pēcnācēju veselību (33); prasa Komisijai nekavējoties izstrādāt visaptverošu stratēģiju par endokrīnās sistēmas darbības traucējumus izraisošām vielām, un vajadzības gadījumā tajā varētu ietvert ES pesticīdu un biocīdu tirdzniecības tiesību aktu īstenošanu un pastiprināt noteikumus par arodrisku novēršanu; uzsver, ka ES atbalsts drošāku alternatīvu pētniecībai ir izšķirīgs attiecībā uz piesardzības un aizstāšanas principu piemērošanu;

| 29. | atzinīgi vērtē Komisijas iesaistīšanos ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam nolūkā uzlabot ar darbu saistīto slimību novēršanu, jo īpaši nanotehnoloģiju un biotehnoloģiju jomā; uzsver, ka nanomateriālu izplatīšana un izmantošana ir neskaidra, un uzskata, ka ir jāveic turpmāki pētījumi par iespējamiem darba drošības riskiem saistībā ar nanotehnoloģijām; šajā ziņā uzskata, ka ir jāpiemēro piesardzības princips, lai samazinātu iespējamos apdraudējumus to darba ņēmēju veselībai un drošībai, kas saskaras ar nanotehnoloģijām; |
| --- | --- |

29.

atzinīgi vērtē Komisijas iesaistīšanos ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā no 2014. līdz 2020. gadam nolūkā uzlabot ar darbu saistīto slimību novēršanu, jo īpaši nanotehnoloģiju un biotehnoloģiju jomā; uzsver, ka nanomateriālu izplatīšana un izmantošana ir neskaidra, un uzskata, ka ir jāveic turpmāki pētījumi par iespējamiem darba drošības riskiem saistībā ar nanotehnoloģijām; šajā ziņā uzskata, ka ir jāpiemēro piesardzības princips, lai samazinātu iespējamos apdraudējumus to darba ņēmēju veselībai un drošībai, kas saskaras ar nanotehnoloģijām;

| 30. | vērš Komisijas uzmanību uz to, ka aizvien vairāk darba ņēmēju cieš no hroniskām slimībām darba vietā; uzskata, ka ir jānodrošina piekļūstamu un drošu darbvietu pieejamība cilvēkiem, kas cieš no nedziedināmām slimībām, hroniskiem un ilgtermiņa veselības traucējumiem un invaliditātes; mudina dalībvalstis pievērst uzmanību cilvēku ar hroniskām slimībām paturēšanai darbā un integrēšanai, kā arī atbalstīt darba vietu saprātīgu pielāgošanu, kas nodrošinās savlaicīgu atgriešanos darbā; aicina Komisiju veicināt integrācijas un rehabilitācijas pasākumus cilvēkiem ar invaliditāti un atbalstīt dalībvalstu centienus, palielinot izpratni un apzinot labu praksi un apmainoties ar to tādos jautājumos kā darba vietas aprīkojums un pielāgojumi; mudina Eurofound sīkāk izpētīt un analizēt nodarbinātības iespējas un nodarbināmības pakāpi cilvēkiem ar hroniskām slimībām; |
| --- | --- |

30.

vērš Komisijas uzmanību uz to, ka aizvien vairāk darba ņēmēju cieš no hroniskām slimībām darba vietā; uzskata, ka ir jānodrošina piekļūstamu un drošu darbvietu pieejamība cilvēkiem, kas cieš no nedziedināmām slimībām, hroniskiem un ilgtermiņa veselības traucējumiem un invaliditātes; mudina dalībvalstis pievērst uzmanību cilvēku ar hroniskām slimībām paturēšanai darbā un integrēšanai, kā arī atbalstīt darba vietu saprātīgu pielāgošanu, kas nodrošinās savlaicīgu atgriešanos darbā; aicina Komisiju veicināt integrācijas un rehabilitācijas pasākumus cilvēkiem ar invaliditāti un atbalstīt dalībvalstu centienus, palielinot izpratni un apzinot labu praksi un apmainoties ar to tādos jautājumos kā darba vietas aprīkojums un pielāgojumi; mudina Eurofound sīkāk izpētīt un analizēt nodarbinātības iespējas un nodarbināmības pakāpi cilvēkiem ar hroniskām slimībām;

| 31. | atzīmē, ka tehnoloģiska inovācija var sniegt labumu visai sabiedrībai kopumā; tomēr pauž bažas par jaunajiem riskiem, ko rada šīs pārmaiņas; šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izveidot darba drošības speciālistu un zinātnieku tīklu, lai labāk risinātu nākotnes uzdevumus; uzsver, ka aizvien vairāk tiek izmantoti kolaboratīvie viedroboti, piemēram, rūpnieciskajā ražošanā, slimnīcās un veco ļaužu aprūpes iestādēs; aicina Komisiju un dalībvalstis apzināt potenciālos darba drošības riskus, kas izriet no tehnoloģiskās inovācijas, un veikt atbilstīgus pasākumus to novēršanai; |
| --- | --- |

31.

atzīmē, ka tehnoloģiska inovācija var sniegt labumu visai sabiedrībai kopumā; tomēr pauž bažas par jaunajiem riskiem, ko rada šīs pārmaiņas; šajā saistībā atzinīgi vērtē Komisijas ieceri izveidot darba drošības speciālistu un zinātnieku tīklu, lai labāk risinātu nākotnes uzdevumus; uzsver, ka aizvien vairāk tiek izmantoti kolaboratīvie viedroboti, piemēram, rūpnieciskajā ražošanā, slimnīcās un veco ļaužu aprūpes iestādēs; aicina Komisiju un dalībvalstis apzināt potenciālos darba drošības riskus, kas izriet no tehnoloģiskās inovācijas, un veikt atbilstīgus pasākumus to novēršanai;

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot programmu psihosociālo risku, tostarp stresa, depresijas un izdegšanas sindroma, skarto darba ņēmēju sistemātiskai uzraudzībai, pārvaldībai un atbalstam, lai inter alia izstrādātu efektīvus ieteikumus un pamatnostādnes šo risku apkarošanai; uzsver, ka ar darbu saistītais stress ir atzīts par ievērojamu traucēkli produktivitātei un dzīves kvalitātei; šajā ziņā norāda, ka garīgo veselību un psihosociālos riskus var ietekmēt daudzi faktori un ne vienmēr tie ir saistīti ar darbu; tomēr atzīmē, ka psihosociālie riski un ar darbu saistītais stress ir strukturāla problēma, kas ir saistīta ar darba organizāciju, un ka psihosociālo risku un ar darbu saistītā stresa novēršana un pārvaldība ir iespējama; uzsver, ka, 2016. gadā pārskatot darba drošības stratēģisko satvaru, ir jāveic pētījumi, jāuzlabo profilakse un jāapsver iespēja īstenot jaunus pasākumus, pamatojoties uz apmaiņu ar labāko praksi un instrumentiem reintegrācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

32.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot programmu psihosociālo risku, tostarp stresa, depresijas un izdegšanas sindroma, skarto darba ņēmēju sistemātiskai uzraudzībai, pārvaldībai un atbalstam, lai inter alia izstrādātu efektīvus ieteikumus un pamatnostādnes šo risku apkarošanai; uzsver, ka ar darbu saistītais stress ir atzīts par ievērojamu traucēkli produktivitātei un dzīves kvalitātei; šajā ziņā norāda, ka garīgo veselību un psihosociālos riskus var ietekmēt daudzi faktori un ne vienmēr tie ir saistīti ar darbu; tomēr atzīmē, ka psihosociālie riski un ar darbu saistītais stress ir strukturāla problēma, kas ir saistīta ar darba organizāciju, un ka psihosociālo risku un ar darbu saistītā stresa novēršana un pārvaldība ir iespējama; uzsver, ka, 2016. gadā pārskatot darba drošības stratēģisko satvaru, ir jāveic pētījumi, jāuzlabo profilakse un jāapsver iespēja īstenot jaunus pasākumus, pamatojoties uz apmaiņu ar labāko praksi un instrumentiem reintegrācijai darba tirgū;

| 33. | atzinīgi vērtē kampaņu “Veselīgas darba vietas pārvalda stresu”; uzsver, ka iniciatīvās ar darbu saistītā stresa novēršanai ir jāiekļauj dzimuma dimensija, ņemot vērā specifiskos darba apstākļus, kādos strādā sievietes; |
| --- | --- |

33.

atzinīgi vērtē kampaņu “Veselīgas darba vietas pārvalda stresu”; uzsver, ka iniciatīvās ar darbu saistītā stresa novēršanai ir jāiekļauj dzimuma dimensija, ņemot vērā specifiskos darba apstākļus, kādos strādā sievietes;

| 34. | vērš uzmanību uz mobinga problēmu un iespējamām sekām, kādas tā var atstāt uz psihosociālo veselību; norāda, cik svarīgi ir apkarot uzmākšanos un vardarbību darbā, un tāpēc aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem apsvērt iespēju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, balstoties uz pamatnolīgumu par uzmākšanos un vardarbību darbā; tāpēc mudina dalībvalstis izstrādāt efektīvas nacionālās stratēģijas vardarbības darbā apkarošanai; |
| --- | --- |

34.

vērš uzmanību uz mobinga problēmu un iespējamām sekām, kādas tā var atstāt uz psihosociālo veselību; norāda, cik svarīgi ir apkarot uzmākšanos un vardarbību darbā, un tāpēc aicina Komisiju ciešā sadarbībā ar sociālajiem partneriem apsvērt iespēju iesniegt tiesību akta priekšlikumu, balstoties uz pamatnolīgumu par uzmākšanos un vardarbību darbā; tāpēc mudina dalībvalstis izstrādāt efektīvas nacionālās stratēģijas vardarbības darbā apkarošanai;

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt mērķorientētu pieeju, ar kuru izskaust nestabilu nodarbinātību un kurā ņemtu vērā nelabvēlīgās sekas, kādas šāda nodarbinātība atstāj uz arodveselību un drošību; uzsver, ka darba ņēmējiem, ar kuriem noslēgti atipiski līgumi, ir lielākas grūtības piekļūt apmācībai un darba drošības pakalpojumiem; uzsver, ka ir ļoti svarīgi uzlabot veselību un drošību visiem darba ņēmējiem visu veidu nodarbinātībā, ietverot tos, kuri var būt mazāk aizsargāti, piemēram, jaunieši un cilvēki, kas ilglaicīgi bijuši bez darba; aicina dalībvalstis ievērot prasības, kas noteiktas Direktīvā 96/71/EK, lai apkarotu sociālo dempingu, un šajā kontekstā aicina veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu un aizsargātu norīkoto darba ņēmēju tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi arodveselības un drošības jomā; |
| --- | --- |

35.

aicina Komisiju un dalībvalstis pieņemt mērķorientētu pieeju, ar kuru izskaust nestabilu nodarbinātību un kurā ņemtu vērā nelabvēlīgās sekas, kādas šāda nodarbinātība atstāj uz arodveselību un drošību; uzsver, ka darba ņēmējiem, ar kuriem noslēgti atipiski līgumi, ir lielākas grūtības piekļūt apmācībai un darba drošības pakalpojumiem; uzsver, ka ir ļoti svarīgi uzlabot veselību un drošību visiem darba ņēmējiem visu veidu nodarbinātībā, ietverot tos, kuri var būt mazāk aizsargāti, piemēram, jaunieši un cilvēki, kas ilglaicīgi bijuši bez darba; aicina dalībvalstis ievērot prasības, kas noteiktas Direktīvā 96/71/EK, lai apkarotu sociālo dempingu, un šajā kontekstā aicina veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai īstenotu un aizsargātu norīkoto darba ņēmēju tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi arodveselības un drošības jomā;

| 36. | uzsver, ka arī mājsaimniecību sektorā veiktais darbs ir jāņem vērā, apsverot veidus, kā uzlabot drošību un veselības aizsardzību darbā; mudina darba devējus un politikas veidotājus nodrošināt un sekmēt pienācīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru, ņemot vērā to, ka aizvien lielākam skaitam darba ņēmēju darbs ir jāapvieno ar aprūpi; uzsver, cik būtiski ir novērst pārmērīgi garas darba stundas, lai darbu labāk varētu saskaņot ar privāto dzīvi; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2003/88/EK un šajā ziņā uzsver, cik būtiski ir uzraudzīt atbilstību noteikumiem par maksimālo darba laiku; |
| --- | --- |

36.

uzsver, ka arī mājsaimniecību sektorā veiktais darbs ir jāņem vērā, apsverot veidus, kā uzlabot drošību un veselības aizsardzību darbā; mudina darba devējus un politikas veidotājus nodrošināt un sekmēt pienācīgu darba un privātās dzīves līdzsvaru, ņemot vērā to, ka aizvien lielākam skaitam darba ņēmēju darbs ir jāapvieno ar aprūpi; uzsver, cik būtiski ir novērst pārmērīgi garas darba stundas, lai darbu labāk varētu saskaņot ar privāto dzīvi; aicina dalībvalstis pilnībā īstenot Direktīvu 2003/88/EK un šajā ziņā uzsver, cik būtiski ir uzraudzīt atbilstību noteikumiem par maksimālo darba laiku;

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstīgu politiku, ar ko risināt darbaspēka novecošanās jautājumu; uzskata, ka darba drošības tiesiskajam regulējumam ir jāveicina ilgtspējīga darba dzīve un veselīga novecošana; aicina dalībvalstis veicināt rehabilitācijas un reintegrācijas pasākumus vecākiem darba ņēmējiem, īstenojot rezultātus, kas gūti, ieviešot ES izmēģinājuma projektu par vecāku darba ņēmēju veselību un drošību; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt atbilstīgu politiku, ar ko risināt darbaspēka novecošanās jautājumu; uzskata, ka darba drošības tiesiskajam regulējumam ir jāveicina ilgtspējīga darba dzīve un veselīga novecošana; aicina dalībvalstis veicināt rehabilitācijas un reintegrācijas pasākumus vecākiem darba ņēmējiem, īstenojot rezultātus, kas gūti, ieviešot ES izmēģinājuma projektu par vecāku darba ņēmēju veselību un drošību;

| 38. | uzsver, cik būtiski ir arodveselības un drošības pasākumos iekļaut specifiskās problēmas un riskus, tostarp uzmākšanos, ar kādiem darbā sastopas sievietes; aicina Komisiju un sociālos partnerus nodrošināt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgāku pārstāvību visos sociālā dialoga procesos; mudina Komisiju darba drošības stratēģiskā satvara 2016. gada pārskatā iekļaut arī dzimumu līdztiesības dimensiju; aicina Komisiju izstrādāt Eiropas stratēģiju vardarbības pret sievietēm darba vietā apkarošanai un saistībā ar šo procesu izvērtēt, vai ir jāpārskata Direktīva 2006/54/EK, lai paplašinātu tās darbības jomu, iekļaujot jaunus vardarbības un uzmākšanās veidus; aicina dalībvalstis īstenot Komisijas Ieteikumu 92/131/EEK, lai veicinātu izpratni par seksuālas uzmākšanās un citiem ar dzimumu saistītas ļaunprātīgas izturēšanās veidiem; |
| --- | --- |

38.

uzsver, cik būtiski ir arodveselības un drošības pasākumos iekļaut specifiskās problēmas un riskus, tostarp uzmākšanos, ar kādiem darbā sastopas sievietes; aicina Komisiju un sociālos partnerus nodrošināt sieviešu un vīriešu vienlīdzīgāku pārstāvību visos sociālā dialoga procesos; mudina Komisiju darba drošības stratēģiskā satvara 2016. gada pārskatā iekļaut arī dzimumu līdztiesības dimensiju; aicina Komisiju izstrādāt Eiropas stratēģiju vardarbības pret sievietēm darba vietā apkarošanai un saistībā ar šo procesu izvērtēt, vai ir jāpārskata Direktīva 2006/54/EK, lai paplašinātu tās darbības jomu, iekļaujot jaunus vardarbības un uzmākšanās veidus; aicina dalībvalstis īstenot Komisijas Ieteikumu 92/131/EEK, lai veicinātu izpratni par seksuālas uzmākšanās un citiem ar dzimumu saistītas ļaunprātīgas izturēšanās veidiem;

| 39. | vērš Komisijas uzmanību uz lomu, kāda nozaru sociālajā dialogā iesaistītajām komitejām var būt saistībā ar nozarēm raksturīgo darba drošības problēmu risināšanu un potenciālas pievienotās vērtības veidošanu, noslēdzot vienošanās starp sociālajiem partneriem un izmantojot viņu visaptverošās zināšanas par attiecīgajai nozarei raksturīgo situāciju; |
| --- | --- |

39.

vērš Komisijas uzmanību uz lomu, kāda nozaru sociālajā dialogā iesaistītajām komitejām var būt saistībā ar nozarēm raksturīgo darba drošības problēmu risināšanu un potenciālas pievienotās vērtības veidošanu, noslēdzot vienošanās starp sociālajiem partneriem un izmantojot viņu visaptverošās zināšanas par attiecīgajai nozarei raksturīgo situāciju;

| 40. | uzsver, ka Komisijai ir jāvāc dati, jāveic pētījumi un jāizstrādā uz dzimuma un vecuma faktoriem balstītas statistikas metodes preventīvu pasākumu novērtēšanai nolūkā pievērsties īpašajām problēmām, ar kādām darbā saskaras mazāk aizsargātas grupas, tostarp sievietes; |
| --- | --- |

40.

uzsver, ka Komisijai ir jāvāc dati, jāveic pētījumi un jāizstrādā uz dzimuma un vecuma faktoriem balstītas statistikas metodes preventīvu pasākumu novērtēšanai nolūkā pievērsties īpašajām problēmām, ar kādām darbā saskaras mazāk aizsargātas grupas, tostarp sievietes;

| 41. | uzsver, cik būtiski ir vairāk ieguldīt risku novēršanas politikā, kā arī attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā veicināt, izstrādāt un atbalstīt preventīvu pasākumu politiku; aicina dalībvalstis veicināt izpratnes veidošanu un lielāku vērību veltīt preventīviem pasākumiem un arodveselībai un drošībai visu līmeņu skolu programmās, tostarp māceklībā; uzskata, ka ir svarīgi ražošanas procesos pēc iespējas agrāk orientēties uz preventīviem pasākumiem un veicināt sistemātisku preventīvo programmu īstenošanu, pamatojoties uz riska novērtējumiem, kas mudina darba devējus un darba ņēmējus piedalīties drošas un veselīgas darba vides veidošanā; norāda, ka daudzās dalībvalstīs preventīvo dienestu kvalitāte ir izšķirīgais faktors, kas palīdz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, veikt riska novērtējumu un īstenot atbilstīgus preventīvos pasākumus; aicina Komisiju analizēt preventīvo dienestu uzdevumus un apmācības prasības, kas noteiktas dalībvalstu tiesību aktos; |
| --- | --- |

41.

uzsver, cik būtiski ir vairāk ieguldīt risku novēršanas politikā, kā arī attiecībā uz drošību un veselības aizsardzību darbā veicināt, izstrādāt un atbalstīt preventīvu pasākumu politiku; aicina dalībvalstis veicināt izpratnes veidošanu un lielāku vērību veltīt preventīviem pasākumiem un arodveselībai un drošībai visu līmeņu skolu programmās, tostarp māceklībā; uzskata, ka ir svarīgi ražošanas procesos pēc iespējas agrāk orientēties uz preventīviem pasākumiem un veicināt sistemātisku preventīvo programmu īstenošanu, pamatojoties uz riska novērtējumiem, kas mudina darba devējus un darba ņēmējus piedalīties drošas un veselīgas darba vides veidošanā; norāda, ka daudzās dalībvalstīs preventīvo dienestu kvalitāte ir izšķirīgais faktors, kas palīdz uzņēmumiem, jo īpaši MVU, veikt riska novērtējumu un īstenot atbilstīgus preventīvos pasākumus; aicina Komisiju analizēt preventīvo dienestu uzdevumus un apmācības prasības, kas noteiktas dalībvalstu tiesību aktos;

| 42. | uzsver, ka sievietes ir jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesos, kas saistīti ar labākas drošības un veselības aizsardzības prakses iedibināšanu viņu darba vidē; |
| --- | --- |

42.

uzsver, ka sievietes ir jāiesaista lēmumu pieņemšanas procesos, kas saistīti ar labākas drošības un veselības aizsardzības prakses iedibināšanu viņu darba vidē;

| 43. | aicina Komisiju uzmanību pievērst arī jautājumam par darba izraisītām saslimšanām ar vēzi, tādām kā deguna dobuma vēzis, ar ko biežāk saslimst gadījumos, kad strādājošo elpošanas sistēma nav pietiekami aizsargāta pret samērā parastiem putekļu veidiem, kas rodas, apstrādājot koksni, ādu, pulverveida vielas, audumus, niķeli un citus materiālus; |
| --- | --- |

43.

aicina Komisiju uzmanību pievērst arī jautājumam par darba izraisītām saslimšanām ar vēzi, tādām kā deguna dobuma vēzis, ar ko biežāk saslimst gadījumos, kad strādājošo elpošanas sistēma nav pietiekami aizsargāta pret samērā parastiem putekļu veidiem, kas rodas, apstrādājot koksni, ādu, pulverveida vielas, audumus, niķeli un citus materiālus;

| 44. | mudina dalībvalstis nodrošināt visiem iedzīvotājiem vienlīdzīgas iespējas īstenot savas darba tiesības un vienlīdzīgu piekļuvi publiskiem veselības aprūpes pakalpojumiem, īpaši sievietēm lauku teritorijās un citām mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

44.

mudina dalībvalstis nodrošināt visiem iedzīvotājiem vienlīdzīgas iespējas īstenot savas darba tiesības un vienlīdzīgu piekļuvi publiskiem veselības aprūpes pakalpojumiem, īpaši sievietēm lauku teritorijās un citām mazāk aizsargātām iedzīvotāju grupām;

Statistikas dati

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot uzticamu un salīdzināmu datu vākšanu par arodslimībām, arodekspozīciju un bīstamību visās nozarēs, tostarp valsts sektorā, lai apzinātu labāko praksi un izveidotu vienotu datubāzi par arodekspozīciju, neradot nesamērīgas izmaksas; uzsver, cik būtiski ir iesaistīt nacionālos ekspertus un pastāvīgi atjaunināt datubāzi; mudina dalībvalstis un Komisiju vākt vairāk datu par riskiem, kas saistīti ar digitalizāciju, darba drošību uz ceļiem un ietekmi, kāda krīzei varētu būt bijusi uz arodveselību un darba drošību; |
| --- | --- |

45.

aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot uzticamu un salīdzināmu datu vākšanu par arodslimībām, arodekspozīciju un bīstamību visās nozarēs, tostarp valsts sektorā, lai apzinātu labāko praksi un izveidotu vienotu datubāzi par arodekspozīciju, neradot nesamērīgas izmaksas; uzsver, cik būtiski ir iesaistīt nacionālos ekspertus un pastāvīgi atjaunināt datubāzi; mudina dalībvalstis un Komisiju vākt vairāk datu par riskiem, kas saistīti ar digitalizāciju, darba drošību uz ceļiem un ietekmi, kāda krīzei varētu būt bijusi uz arodveselību un darba drošību;

| 46. | aicina Komisiju un dalībvalstis vākt konkrētam dzimumam un vecumam raksturīgus kvalitatīvus statistiskas datus par slimībām, kas saistītas ar darbu, lai pastāvīgi uzlabotu un vajadzības gadījumā pielāgotu tiesisko regulējumu atbilstīgi jaunajiem un nākotnes riskiem; |
| --- | --- |

46.

aicina Komisiju un dalībvalstis vākt konkrētam dzimumam un vecumam raksturīgus kvalitatīvus statistiskas datus par slimībām, kas saistītas ar darbu, lai pastāvīgi uzlabotu un vajadzības gadījumā pielāgotu tiesisko regulējumu atbilstīgi jaunajiem un nākotnes riskiem;

| 47. | aicina dalībvalstis valsts mērogā veikt pētījumus par darba izraisīto balsta un kustību aparāta slimību izplatību ekonomiski aktīvo iedzīvotāju vidū atbilstīgi sadalījumam pēc dzimuma, vecuma un saimnieciskās darbības jomas, lai novērstu un mazinātu šādu slimību izplatību; |
| --- | --- |

47.

aicina dalībvalstis valsts mērogā veikt pētījumus par darba izraisīto balsta un kustību aparāta slimību izplatību ekonomiski aktīvo iedzīvotāju vidū atbilstīgi sadalījumam pēc dzimuma, vecuma un saimnieciskās darbības jomas, lai novērstu un mazinātu šādu slimību izplatību;

| 48. | uzsver, cik būtiski ir atjaunināt un nodrošināt ar darbu saistīto slimību vienotus veselības rādītājus un definīcijas, ietverot stresu darbā, un apkopot ES mēroga statistikas datus, lai noteiktu mērķus arodsaslimšanas gadījumu mazināšanai; |
| --- | --- |

48.

uzsver, cik būtiski ir atjaunināt un nodrošināt ar darbu saistīto slimību vienotus veselības rādītājus un definīcijas, ietverot stresu darbā, un apkopot ES mēroga statistikas datus, lai noteiktu mērķus arodsaslimšanas gadījumu mazināšanai;

| 49. | uzsver, ka daudzām dalībvalstīm ir grūtības datu vākšanā; prasa uzlabot EU-OSHA un Eurofound darbu; mudina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba devēji ziņo par negadījumiem darbā; |
| --- | --- |

49.

uzsver, ka daudzām dalībvalstīm ir grūtības datu vākšanā; prasa uzlabot EU-OSHA un Eurofound darbu; mudina dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka darba devēji ziņo par negadījumiem darbā;

Starptautiskie centieni

| 50. | aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka visi tirdzniecības nolīgumi ar trešām valstīm uzlabo darba vidi nolūkā aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību; |
| --- | --- |

50.

aicina Padomi un Komisiju nodrošināt, ka visi tirdzniecības nolīgumi ar trešām valstīm uzlabo darba vidi nolūkā aizsargāt darba ņēmēju veselību un drošību;

| 51. | uzsver, ka ES ir ieinteresēta un tai ir pienākums paaugstināt darba standartus, tostarp arodveselības un drošības līmeni pasaules mērogā; |
| --- | --- |

51.

uzsver, ka ES ir ieinteresēta un tai ir pienākums paaugstināt darba standartus, tostarp arodveselības un drošības līmeni pasaules mērogā;

| 52. | mudina Komisiju darba drošības jomā nostiprināt sadarbību ar starptautiskajām organizācijām, tostarp SDO, ESAO, G20 un PVO; |
| --- | --- |

52.

mudina Komisiju darba drošības jomā nostiprināt sadarbību ar starptautiskajām organizācijām, tostarp SDO, ESAO, G20 un PVO;

| 53. | pauž nožēlu, ka ne visas dalībvalstis ir ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 187 par stimulējošu pamatu drošībai un veselības aizsardzībai darbā; aicina dalībvalstis ratificēt minēto konvenciju; |
| --- | --- |

53.

pauž nožēlu, ka ne visas dalībvalstis ir ratificējušas SDO Konvenciju Nr. 187 par stimulējošu pamatu drošībai un veselības aizsardzībai darbā; aicina dalībvalstis ratificēt minēto konvenciju;

o

o o

| 54. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

54.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 354, 31.12.2008., 70. lpp.

(2)  OV L 183, 29.6.1989., 1. lpp.

(3)  OV L 299, 18.11.2003., 9. lpp.

(4)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(5)  OV L 165, 27.6.2007., 21. lpp.

(6)  OV C 77 E, 28.3.2002., 138. lpp.

(7)  OV C 304 E, 1.12.2005., 400. lpp.

(8)  OV C 303 E, 13.12.2006., 754. lpp.

(9)  OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp.

(10)  OV C 41 E, 19.2.2009., 14. lpp.

(11)  OV C 99 E, 3.4.2012., 101. lpp.

(12)  OV C 168 E, 14.6.2013., 102. lpp..

(13)  Pieņemtie teksti P7_TA(2013)0093.

(14)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0012.

(15)  Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 31. panta 1. punkts: “Ikvienam darba ņēmējam ir tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem”.

(16)  Otrais Eiropas uzņēmumu apsekojums par jaunajiem un nākotnes riska veidiem (ESENER-2), EU-OSHA (2015).

(17)  Eurofound: “Novecojoša darbaspēka darba apstākļi”, Eurofound (2008).

(18)  EU-OSHA direktora paziņojums, 18.11.2014.

(19)  Ziņojums par nodarbinātības iespējām cilvēkiem ar hroniskām slimībām, Eurofound (2014).

(20)  Eiropas stratēģijas drošībai un veselības aizsardzībai darbā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam novērtējums, EK (2013), un Negadījumu darbā un ar darbu saistīto veselības problēmu sociālekonomiskās izmaksas, EK (2012).

(21)  Berechnung des internationalen “Return on Prevention” für Unternehmen: Kosten und. Nutzen von Investitionen in den betrieblichen Arbeits- und Gesundheitsschutz, DGUV (2013).

(22)  Darba apstākļu 5. apsekojums, Apkopojuma ziņojums, Eurofound (2012).

(23)  Otrais Eiropas uzņēmumu apsekojums par jaunajiem un nākotnes riska veidiem (ESENER-2), EU-OSHA (2015).

(24)  Otrais Eiropas uzņēmumu apsekojums par jaunajiem un nākotnes riska veidiem (ESENER-2), EU-OSHA (2015).

(25)  Darba ņēmēju pārstāvība un konsultēšana par drošību un veselības aizsardzību darbā, EU-OSHA (2012).

(26)  Elastīgi darba veidi: “ļoti atipiski” līgumu noteikumi, Eurofound (2010), un Veselība un labjutība darbā: uz Eiropas darba apstākļu 5. apsekojumu balstīts ziņojums, Eurofound (2012).

(27)  Darba apstākļu 5. apsekojums, Apkopojuma ziņojums, Eurofound (2012), un Eiropas uzņēmumu 3. apsekojums, Eurofound (2015).

(28)  Ziņojums par pašreizējo situāciju saistībā ar arodslimību sistēmām ES dalībvalstīs un EBTA/EEZ valstīs, EK (2013).

(29)  EU-OSHA, 2013, Jauni riski un tendences saistībā ar sieviešu darba aizsardzību.

(30)  Arodveselības un darba drošības riski attiecībā uz neaizsargātākajiem darba ņēmējiem, EP Politikas departaments A, Ekonomikas un zinātnes politikas nodaļa (2011), 40. lpp.

(31)  OV C 230, 14.7.2015., 82. lpp.

(32)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0093.

(33)  The Cost of Inaction, Nordon (2014) un Rapport sur les perturbateurs endocriniens, le temps de la précaution, Gilbert Barbier (2011).

---

Ceturtdiena, 2015. gada 26. novembra

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/129 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/129

---

P8_TA(2015)0412

Afganistāna — jo īpaši slepkavības Zabulas provincē

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par Afganistānu — jo īpaši slepkavībām Zabulas provincē (2015/2968(RSP))

(2017/C 366/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par sieviešu stāvokli Afganistānā un Pakistānā (1), kā arī 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par partnerības un sadarbības nolīgumu ar Afganistānu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 15. decembra rezolūciju par sieviešu stāvokli Afganistānā un Pakistānā (1), kā arī 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par partnerības un sadarbības nolīgumu ar Afganistānu (2),

| — | ņemot vērā ES vietējo stratēģiju attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem Afganistānā 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES vietējo stratēģiju attiecībā uz cilvēktiesību aizstāvjiem Afganistānā 2014. gadā,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2210 (2015) un ANO palīdzības misijas Afganistānā (UNAMA) pilnvaras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes Rezolūciju Nr. 2210 (2015) un ANO palīdzības misijas Afganistānā (UNAMA) pilnvaras,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlija secinājumus par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 20. jūlija secinājumus par Afganistānu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 20. septembra konferenci par Nacionālā rīcības plāna (ANO DP Rezolūcija Nr. 1325) attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību īstenošanu un atbalstu šim plānam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 20. septembra konferenci par Nacionālā rīcības plāna (ANO DP Rezolūcija Nr. 1325) attiecībā uz sievietēm, mieru un drošību īstenošanu un atbalstu šim plānam,

| — | ņemot vērā UNAMA OHCHR pirmā pusgada ziņojumu (2015. gada augusts) par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotos konfliktos Afganistānā 2015. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNAMA OHCHR pirmā pusgada ziņojumu (2015. gada augusts) par civiliedzīvotāju aizsardzību bruņotos konfliktos Afganistānā 2015. gadā,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par Afganistānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 26. oktobra secinājumus par Afganistānu,

| — | ņemot vērā ANO misijas 2015. gada 11. novembra paziņojumu, kurā nosodīta septiņu par ķīlniekiem saņemtu civiliedzīvotāju “bezjēdzīgā noslepkavošana” Zabulas provincē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO misijas 2015. gada 11. novembra paziņojumu, kurā nosodīta septiņu par ķīlniekiem saņemtu civiliedzīvotāju “bezjēdzīgā noslepkavošana” Zabulas provincē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā pieaug bažas par etnisko un reliģisko vajāšanu Afganistānā, jo nolaupīšanas un uzbrukumi, kas norisinās jau vairākus mēnešus, tiek mērķtiecīgi vērsti pret hazariešu kopienu, kas tiek uzskatīta par trešo lielāko etnisko grupu valstī un vienīgo, kuras pārstāvji pēc reliģiskās pārliecības galvenokārt ir šiīti; |
| --- | --- |

A.

tā kā pieaug bažas par etnisko un reliģisko vajāšanu Afganistānā, jo nolaupīšanas un uzbrukumi, kas norisinās jau vairākus mēnešus, tiek mērķtiecīgi vērsti pret hazariešu kopienu, kas tiek uzskatīta par trešo lielāko etnisko grupu valstī un vienīgo, kuras pārstāvji pēc reliģiskās pārliecības galvenokārt ir šiīti;

| B. | tā kā 2015. gada oktobrī Argandābas apgabalā tika nolaupīti septiņi civiliedzīvotāji, kuri tika nogalināti aptuveni 2015. gada 6.–8. novembrī, un ir ziņots par šajā apgabalā notiekošām savstarpēji konkurējošu pret valdību noskaņotu grupējumu bruņotām sadursmēm; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gada oktobrī Argandābas apgabalā tika nolaupīti septiņi civiliedzīvotāji, kuri tika nogalināti aptuveni 2015. gada 6.–8. novembrī, un ir ziņots par šajā apgabalā notiekošām savstarpēji konkurējošu pret valdību noskaņotu grupējumu bruņotām sadursmēm;

| C. | tā kā hazarieši, kuri galvenokārt ir šiīti, ir viena no jaunajā Afganistānas konstitūcijā atzītajām etniskajām minoritātēm; |
| --- | --- |

C.

tā kā hazarieši, kuri galvenokārt ir šiīti, ir viena no jaunajā Afganistānas konstitūcijā atzītajām etniskajām minoritātēm;

| D. | tā kā 2015. gada 21. novembrī kādai hazariešu grupai, kurā bija līdz pat 30 cilvēku, brauciena laikā pa automaģistrāli valsts dienvidos uzbruka ar šaujamieročiem bruņoti cilvēki; tā kā vismaz piecus citus hazariešus, kuri devās uz Kabulu ar autobusu, ko apturēja bruņoti kaujinieki, izglāba citi autobusa pasažieri, kuri palīdzēja viņiem paturēt slepenībā savu etnisko piederību; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2015. gada 21. novembrī kādai hazariešu grupai, kurā bija līdz pat 30 cilvēku, brauciena laikā pa automaģistrāli valsts dienvidos uzbruka ar šaujamieročiem bruņoti cilvēki; tā kā vismaz piecus citus hazariešus, kuri devās uz Kabulu ar autobusu, ko apturēja bruņoti kaujinieki, izglāba citi autobusa pasažieri, kuri palīdzēja viņiem paturēt slepenībā savu etnisko piederību;

| E. | tā kā slepkavības Zabulas provincē norāda uz lielo apdraudējumu, ar ko saskaras hazarieši; tā kā pēdējos divos gados ir notikuši vairāki incidenti, kuros ir apturēti autobusi un pēc tam no pārējiem pasažieriem nošķirti hazarieši, kuri tiek nolaupīti un — dažos gadījumos — nogalināti; |
| --- | --- |

E.

tā kā slepkavības Zabulas provincē norāda uz lielo apdraudējumu, ar ko saskaras hazarieši; tā kā pēdējos divos gados ir notikuši vairāki incidenti, kuros ir apturēti autobusi un pēc tam no pārējiem pasažieriem nošķirti hazarieši, kuri tiek nolaupīti un — dažos gadījumos — nogalināti;

| F. | tā kā šīs slepkavības izceļ terorisma draudus, ko civiliedzīvotājiem joprojām rada Taliban un tā šķeltnieku grupas, un tiek ziņots, ka dažas no tām ir apliecinājušas savu lojalitāti DAĪŠ/ISIL; |
| --- | --- |

F.

tā kā šīs slepkavības izceļ terorisma draudus, ko civiliedzīvotājiem joprojām rada Taliban un tā šķeltnieku grupas, un tiek ziņots, ka dažas no tām ir apliecinājušas savu lojalitāti DAĪŠ/ISIL;

| G. | tā kā Eiropas Savienība kopš 2002. gada ir pastāvīgi atbalstījusi Afganistānas rekonstrukciju un attīstību un atbalsta mieru, stabilitāti un drošību šajā valstī; |
| --- | --- |

G.

tā kā Eiropas Savienība kopš 2002. gada ir pastāvīgi atbalstījusi Afganistānas rekonstrukciju un attīstību un atbalsta mieru, stabilitāti un drošību šajā valstī;

| H. | tā kā EUPOL misija, ko sāka 2007. gadā nolūkā apmācīt Afganistānas policiju, palīdz Afganistānas pārvaldes iestādēm izveidot soda izciešanas/tiesu sistēmu; tā kā Padome 2014. gada decembrī nolēma pagarināt misijas termiņu līdz 2016. gada 31. decembrim; |
| --- | --- |

H.

tā kā EUPOL misija, ko sāka 2007. gadā nolūkā apmācīt Afganistānas policiju, palīdz Afganistānas pārvaldes iestādēm izveidot soda izciešanas/tiesu sistēmu; tā kā Padome 2014. gada decembrī nolēma pagarināt misijas termiņu līdz 2016. gada 31. decembrim;

| I. | tā kā, beidzoties 2014. gadam, noslēdzās Starptautisko Drošības atbalsta spēku (ISAF) misija; tā kā 2015. gada janvārī tika uzsākta jaunā misija Resolute Support nolūkā sniegt Afganistānas drošības spēkiem un iestādēm turpmāku apmācību, konsultācijas un palīdzību; |
| --- | --- |

I.

tā kā, beidzoties 2014. gadam, noslēdzās Starptautisko Drošības atbalsta spēku (ISAF) misija; tā kā 2015. gada janvārī tika uzsākta jaunā misija Resolute Support nolūkā sniegt Afganistānas drošības spēkiem un iestādēm turpmāku apmācību, konsultācijas un palīdzību;

| J. | tā kā civiliedzīvotāju slepkavības un saņemšana par ķīlniekiem ir nopietni starptautisko humanitāro tiesību — kuras jāievēro visām bruņoto konfliktu pusēm, to skaitā visiem pret valdību noskaņotajiem spēkiem — pārkāpumi; |
| --- | --- |

J.

tā kā civiliedzīvotāju slepkavības un saņemšana par ķīlniekiem ir nopietni starptautisko humanitāro tiesību — kuras jāievēro visām bruņoto konfliktu pusēm, to skaitā visiem pret valdību noskaņotajiem spēkiem — pārkāpumi;

| K. | tā kā drošība visā Afganistānā joprojām rada nopietnas bažas Taliban teroristisko darbību dēļ; |
| --- | --- |

K.

tā kā drošība visā Afganistānā joprojām rada nopietnas bažas Taliban teroristisko darbību dēļ;

| L. | tā kā konfliktā joprojām tiek nodarīts netiešs kaitējums, kas izpaužas kā liels civiliedzīvotāju, humānās palīdzības personāla un pat miera uzturēšanas misijās nosūtīto militārpersonu bojā gājušo skaits; |
| --- | --- |

L.

tā kā konfliktā joprojām tiek nodarīts netiešs kaitējums, kas izpaužas kā liels civiliedzīvotāju, humānās palīdzības personāla un pat miera uzturēšanas misijās nosūtīto militārpersonu bojā gājušo skaits;

| M. | tā kā al Qaeda vadoņa al-Zawahiri nesenais aicinājums ISIL kaujiniekiem karot pret starptautisko koalīciju ir papildus apdraudējums Afganistānā esošajiem NATO spēkiem un valsts drošībai, |
| --- | --- |

M.

tā kā al Qaeda vadoņa al-Zawahiri nesenais aicinājums ISIL kaujiniekiem karot pret starptautisko koalīciju ir papildus apdraudējums Afganistānā esošajiem NATO spēkiem un valsts drošībai,

| 1. | stingri nosoda to, ka Zabulas provincē Afganistānas dienvidaustrumos netālu no robežas ar Pakistānu ir barbariski noslepkavoti septiņi hazarieši (divas sievietes, četri vīrieši un maza meitenīte) un ka viņiem ir nocirstas galvas; |
| --- | --- |

1.

stingri nosoda to, ka Zabulas provincē Afganistānas dienvidaustrumos netālu no robežas ar Pakistānu ir barbariski noslepkavoti septiņi hazarieši (divas sievietes, četri vīrieši un maza meitenīte) un ka viņiem ir nocirstas galvas;

| 2. | nosoda Taliban, Al Qaeda, ISIL un citu teroristu grupējumu uzbrukumus Afganistānas civiliedzīvotājiem, Afganistānas nacionālajiem aizsardzības un drošības spēkiem, demokrātiskajām iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, kuros ir rekordliels bojā gājušo skaits; uzsver, ka hazariešu kopienas, kas ir īpaši neaizsargāta pret Taliban un DAĪŠ/ISIL terora vardarbību, aizsardzībai ir jābūt Afganistānas valdības prioritātei; |
| --- | --- |

2.

nosoda Taliban, Al Qaeda, ISIL un citu teroristu grupējumu uzbrukumus Afganistānas civiliedzīvotājiem, Afganistānas nacionālajiem aizsardzības un drošības spēkiem, demokrātiskajām iestādēm un pilsoniskajai sabiedrībai, kuros ir rekordliels bojā gājušo skaits; uzsver, ka hazariešu kopienas, kas ir īpaši neaizsargāta pret Taliban un DAĪŠ/ISIL terora vardarbību, aizsardzībai ir jābūt Afganistānas valdības prioritātei;

| 3. | izsaka līdzjūtību sērojošajām ģimenēm, jo īpaši nesenajās šausminošajās slepkavībās nogalināto hazariešu kopienas pārstāvju ģimenēm; |
| --- | --- |

3.

izsaka līdzjūtību sērojošajām ģimenēm, jo īpaši nesenajās šausminošajās slepkavībās nogalināto hazariešu kopienas pārstāvju ģimenēm;

| 4. | prasa Afganistānas iestādēm veikt straujus un atbilstīgus pasākumus, lai nevainīgu civiliedzīvotāju slepkavas sauktu pie atbildības un lai valstī atjaunotu tiesiskumu; |
| --- | --- |

4.

prasa Afganistānas iestādēm veikt straujus un atbilstīgus pasākumus, lai nevainīgu civiliedzīvotāju slepkavas sauktu pie atbildības un lai valstī atjaunotu tiesiskumu;

| 5. | aicina Afganistānas iestādes nodrošināt, ka smagos cilvēktiesību pārkāpumos iesaistītie drošības dienestu darbinieki, tostarp tie, kas komandē pārkāpumus izdarījušās personas, tiktu pakļauti ticamai un objektīvai izmeklēšanai un attiecīgi sodīti ar disciplināriem vai tiesas piespriestiem sodiem; |
| --- | --- |

5.

aicina Afganistānas iestādes nodrošināt, ka smagos cilvēktiesību pārkāpumos iesaistītie drošības dienestu darbinieki, tostarp tie, kas komandē pārkāpumus izdarījušās personas, tiktu pakļauti ticamai un objektīvai izmeklēšanai un attiecīgi sodīti ar disciplināriem vai tiesas piespriestiem sodiem;

| 6. | uzskata, ka par ķīlniekiem sagrābtu civiliedzīvotāju, tostarp sieviešu un bērnu, slepkavas ir jāuzskata par kara noziedzniekiem; uzsver, ka nevainīgu civiliedzīvotāju nogalināšanu aizliedz starptautiskās humanitārās tiesības; vēlreiz uzsver, ka šīs tiesības ir jāievēro visām konflikta pusēm, tostarp nemiernieku grupējumiem; |
| --- | --- |

6.

uzskata, ka par ķīlniekiem sagrābtu civiliedzīvotāju, tostarp sieviešu un bērnu, slepkavas ir jāuzskata par kara noziedzniekiem; uzsver, ka nevainīgu civiliedzīvotāju nogalināšanu aizliedz starptautiskās humanitārās tiesības; vēlreiz uzsver, ka šīs tiesības ir jāievēro visām konflikta pusēm, tostarp nemiernieku grupējumiem;

| 7. | ir ļoti nobažījies par nopietno drošības situāciju, pastāvīgo vardarbības pieaugumu, teroristu aktiem, kuros iet bojā daudzi cilvēki, un pastāvīgajiem draudiem iedzīvotājiem, kas ir spiesti dzīvot aizvien lielāku baiļu un iebiedēšanas apstākļos; |
| --- | --- |

7.

ir ļoti nobažījies par nopietno drošības situāciju, pastāvīgo vardarbības pieaugumu, teroristu aktiem, kuros iet bojā daudzi cilvēki, un pastāvīgajiem draudiem iedzīvotājiem, kas ir spiesti dzīvot aizvien lielāku baiļu un iebiedēšanas apstākļos;

| 8. | uzskata, ka valsts drošība ir būtisks pamats, uz kā Afganistānā veidoties sociālajai un ekonomiskajai attīstībai, politiskajai stabilitātei un nākotnei; |
| --- | --- |

8.

uzskata, ka valsts drošība ir būtisks pamats, uz kā Afganistānā veidoties sociālajai un ekonomiskajai attīstībai, politiskajai stabilitātei un nākotnei;

| 9. | aicina Afganistānas valdību pastiprināt sadarbību ar Pakistānas valdību; uzsver, ka ciešāka sadarbība drošības un pārvaldes jomā būtu izdevīga abām pusēm un sekmētu miera un stabilitātes panākšanu reģionā; |
| --- | --- |

9.

aicina Afganistānas valdību pastiprināt sadarbību ar Pakistānas valdību; uzsver, ka ciešāka sadarbība drošības un pārvaldes jomā būtu izdevīga abām pusēm un sekmētu miera un stabilitātes panākšanu reģionā;

| 10. | aicina dalībvalstis un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) arī turpmāk sniegt pilnīgu atbalstu Afganistānas valdībai cīņā pret nemierniekiem; |
| --- | --- |

10.

aicina dalībvalstis un Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) arī turpmāk sniegt pilnīgu atbalstu Afganistānas valdībai cīņā pret nemierniekiem;

| 11. | no jauna apņemas darīt visu iespējamo, lai Afganistānā izskaustu terorismu un ekstrēmismu, un uzskata, ka šādi centieni ir izšķirīgi reģiona un pasaules drošībai, lai veidotu iekļaujošu, stabilu, demokrātisku un pārtikušāku valsti; |
| --- | --- |

11.

no jauna apņemas darīt visu iespējamo, lai Afganistānā izskaustu terorismu un ekstrēmismu, un uzskata, ka šādi centieni ir izšķirīgi reģiona un pasaules drošībai, lai veidotu iekļaujošu, stabilu, demokrātisku un pārtikušāku valsti;

| 12. | joprojām apņemas atbalstīt Afganistānas valdību tās centienos veikt būtiskas reformas, lai turpmāk uzlabotu pārvaldi un tiesiskumu, veicinātu cilvēktiesību, tostarp sieviešu tiesību, ievērošanu, cīnītos pret korupciju, apkarotu narkotiku izplatību, uzlabotu fiskālo ilgtspēju un sekmētu iekļaujošu ekonomikas izaugsmi; atzīmē prezidenta Ashraf Ghani nodomu par vieno no prioritātēm padarīt cīņu ar korupciju; |
| --- | --- |

12.

joprojām apņemas atbalstīt Afganistānas valdību tās centienos veikt būtiskas reformas, lai turpmāk uzlabotu pārvaldi un tiesiskumu, veicinātu cilvēktiesību, tostarp sieviešu tiesību, ievērošanu, cīnītos pret korupciju, apkarotu narkotiku izplatību, uzlabotu fiskālo ilgtspēju un sekmētu iekļaujošu ekonomikas izaugsmi; atzīmē prezidenta Ashraf Ghani nodomu par vieno no prioritātēm padarīt cīņu ar korupciju;

| 13. | atkārtoti pauž atbalstu Afganistānas valdībai un tās tautai šajā tik sarežģītajā laikā; vērš uzmanību uz bojāgājušajiem, kādus Afganistānas Aizsardzības un drošības spēki piedzīvojuši, kopš 2014. gada beigās tika pārtraukta ISAF misija; mudina valdību turpināt centienus paaugstināt aizsardzības un drošības spēku efektivitāti un operatīvo rezultativitāti, lai plašām iedzīvotāju masām sniegtu drošību un stabilitāti; |
| --- | --- |

13.

atkārtoti pauž atbalstu Afganistānas valdībai un tās tautai šajā tik sarežģītajā laikā; vērš uzmanību uz bojāgājušajiem, kādus Afganistānas Aizsardzības un drošības spēki piedzīvojuši, kopš 2014. gada beigās tika pārtraukta ISAF misija; mudina valdību turpināt centienus paaugstināt aizsardzības un drošības spēku efektivitāti un operatīvo rezultativitāti, lai plašām iedzīvotāju masām sniegtu drošību un stabilitāti;

| 14. | joprojām ir ļoti nobažījies par cilvēktiesību un drošības situācijas pasliktināšanos Afganistānā un jo īpaši par sekām, ko šāda situācija varētu atstāt uz sieviešu tiesībām, reliģiskām un etniskām minoritātēm, cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem; |
| --- | --- |

14.

joprojām ir ļoti nobažījies par cilvēktiesību un drošības situācijas pasliktināšanos Afganistānā un jo īpaši par sekām, ko šāda situācija varētu atstāt uz sieviešu tiesībām, reliģiskām un etniskām minoritātēm, cilvēktiesību aktīvistiem un žurnālistiem;

| 15. | atgādina, ka 2009. gadā ir pieņemts Likums par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, un aicina iestādes lielāku uzmanību un līdzekļus veltīt to cilvēktiesību aktīvistu aizsardzībai, kas pakļauti apdraudējumam vai uzbrukumam; |
| --- | --- |

15.

atgādina, ka 2009. gadā ir pieņemts Likums par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, un aicina iestādes lielāku uzmanību un līdzekļus veltīt to cilvēktiesību aktīvistu aizsardzībai, kas pakļauti apdraudējumam vai uzbrukumam;

| 16. | aicina Afganistānas valdību pieņemt Afganistānas Nacionālā rīcības plāna Nr. 1325 īstenošanas plānu, kas ietver prasību, lai sievietes tiktu pilnībā iesaistītas visos miera sarunu posmos; |
| --- | --- |

16.

aicina Afganistānas valdību pieņemt Afganistānas Nacionālā rīcības plāna Nr. 1325 īstenošanas plānu, kas ietver prasību, lai sievietes tiktu pilnībā iesaistītas visos miera sarunu posmos;

| 17. | atgādina par saistībām, ko Afganistānas valdība apņēmās starptautiskās sabiedrības priekšā saistībā ar etnisko, valodas, reliģisko un citu minoritāšu tiesību aizsardzību; |
| --- | --- |

17.

atgādina par saistībām, ko Afganistānas valdība apņēmās starptautiskās sabiedrības priekšā saistībā ar etnisko, valodas, reliģisko un citu minoritāšu tiesību aizsardzību;

| 18. | stingri nosoda nesenos Taliban uzbrukumus Kunduzā un to, ka bojā gājuši civiliedzīvotāji un Afganistānas Nacionālo aizsardzības un drošības spēku pārstāvji; atbalsta to, lai tiktu veikta neatkarīga izmeklēšana saistībā ar uzbrukumu Médecins Sans Frontières slimnīcai Kunduzā, un prasa ievērot slimnīcu un ārstniecības struktūru neitralitāti; |
| --- | --- |

18.

stingri nosoda nesenos Taliban uzbrukumus Kunduzā un to, ka bojā gājuši civiliedzīvotāji un Afganistānas Nacionālo aizsardzības un drošības spēku pārstāvji; atbalsta to, lai tiktu veikta neatkarīga izmeklēšana saistībā ar uzbrukumu Médecins Sans Frontières slimnīcai Kunduzā, un prasa ievērot slimnīcu un ārstniecības struktūru neitralitāti;

| 19. | vēlreiz norāda, ka Afganistānas valdībai un visiem reģiona partneriem nekavējoties ir jāpanāk taustāmi rezultāti, lai izbeigtu konfliktu un nodrošinātu stabilu vidi; atkārtoti uzver, ka ikviena ilgtspējīga un ilgtermiņa risinājuma panākšanas priekšnoteikums ir Afganistānas vadīts un Afganistānas veidots miera process; |
| --- | --- |

19.

vēlreiz norāda, ka Afganistānas valdībai un visiem reģiona partneriem nekavējoties ir jāpanāk taustāmi rezultāti, lai izbeigtu konfliktu un nodrošinātu stabilu vidi; atkārtoti uzver, ka ikviena ilgtspējīga un ilgtermiņa risinājuma panākšanas priekšnoteikums ir Afganistānas vadīts un Afganistānas veidots miera process;

| 20. | atzinīgi vērtē lēmumu 2016. gadā Briselē rīkot visaptverošu ministru konferenci par Afganistānu, kas būtu pierādījums starptautiskajai sabiedrībai, ka ir apņemšanās stabilizēt un attīstīt valsti; sagaida, ka minētajā konferencē izstrādās Afganistānas valdības un līdzekļu devēju pamatprogrammu laikposmam līdz 2020. gadam, paredzot konkrētas saistības gan Afganistānas valdībai, gan starptautiskajai sabiedrībai; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē lēmumu 2016. gadā Briselē rīkot visaptverošu ministru konferenci par Afganistānu, kas būtu pierādījums starptautiskajai sabiedrībai, ka ir apņemšanās stabilizēt un attīstīt valsti; sagaida, ka minētajā konferencē izstrādās Afganistānas valdības un līdzekļu devēju pamatprogrammu laikposmam līdz 2020. gadam, paredzot konkrētas saistības gan Afganistānas valdībai, gan starptautiskajai sabiedrībai;

| 21. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Afganistānas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

21.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Afganistānas valdībai un parlamentam.

---

(1)  OV C 168 E, 14.6.2013., 119. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0282.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/132 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/132

---

P8_TA(2015)0413

Kambodža

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par politisko situāciju Kambodžā (2015/2969(RSP))

(2017/C 366/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu,

| — | ņemot vērā ES 2015. gada 27. oktobra vietējo paziņojumu par situāciju Kambodžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2015. gada 27. oktobra vietējo paziņojumu par situāciju Kambodžā,

| — | ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2015. gada 17. novembra paziņojumu par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ģenerālsekretāra runaspersonas 2015. gada 17. novembra paziņojumu par Kambodžu,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas Ravina Shamdasani2015. gada 30. oktobra preses paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra runaspersonas Ravina Shamdasani2015. gada 30. oktobra preses paziņojumu,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) īpašās referentes par cilvēktiesību situāciju Kambodžā profesores Rhona Smith2015. gada 23. novembra un 2015. gada 24. septembra paziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas (ANO) īpašās referentes par cilvēktiesību situāciju Kambodžā profesores Rhona Smith2015. gada 23. novembra un 2015. gada 24. septembra paziņojumus,

| — | ņemot vērā īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Kambodžā 2015. gada 20. augusta ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā īpašā referenta par cilvēktiesību situāciju Kambodžā 2015. gada 20. augusta ziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2015. gada 2. oktobra rezolūciju par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes 2015. gada 2. oktobra rezolūciju par Kambodžu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 15. jūlija paziņojumu par Kambodžas likumu par apvienībām un NVO, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 15. jūlija paziņojumu par Kambodžas likumu par apvienībām un NVO,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta par tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos un biedrošanos 2015. gada 22. jūnija paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta par tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos un biedrošanos 2015. gada 22. jūnija paziņojumu,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2015. gada 27. aprīļa noslēguma apsvērumus par otro periodisko ziņojumu par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību komitejas 2015. gada 27. aprīļa noslēguma apsvērumus par otro periodisko ziņojumu par Kambodžu,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada ANO Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā ES 2008. gada ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2008. gada ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti,

| — | ņemot vērā Kambodžas Konstitūcijas 35. pantu, kurā garantētas tiesības uz biedrošanās brīvību un brīvību aktīvi piedalīties valsts politiskajā, ekonomiskajā, sociālajā un kultūras dzīvē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kambodžas Konstitūcijas 35. pantu, kurā garantētas tiesības uz biedrošanās brīvību un brīvību aktīvi piedalīties valsts politiskajā, ekonomiskajā, sociālajā un kultūras dzīvē,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2015. gada 13. novembrī Kambodžas iestādes izdeva orderi Sam Rainsy arestam, kurš ir galvenās opozīcijas partijas, proti, Kambodžas Nacionālās glābšanas partijas (CNRP) vadītājs, un pašlaik atrodas ārzemēs, un tā kā 2015. gada 16. novembrī Nacionālā asambleja izslēdza S. Rainsy, atņemot viņam deputāta imunitāti un tādējādi dodot iespēju viņu arestēt, kad viņš atgriezīsies valstī, turklāt tas notiek saistībā ar pirms septiņiem gadiem ierosinātu lietu par neslavas celšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2015. gada 13. novembrī Kambodžas iestādes izdeva orderi Sam Rainsy arestam, kurš ir galvenās opozīcijas partijas, proti, Kambodžas Nacionālās glābšanas partijas (CNRP) vadītājs, un pašlaik atrodas ārzemēs, un tā kā 2015. gada 16. novembrī Nacionālā asambleja izslēdza S. Rainsy, atņemot viņam deputāta imunitāti un tādējādi dodot iespēju viņu arestēt, kad viņš atgriezīsies valstī, turklāt tas notiek saistībā ar pirms septiņiem gadiem ierosinātu lietu par neslavas celšanu;

| B. | tā kā 2015. gada 20. novembrī tiesa noteica S. Rainsy ierasties uz nopratināšanu 2015. gada 4. decembrī saistībā ar ierakstu, ko viņa Facebook lapā veicis opozīcijas partijas senators Hong Sok Hour, kurš kopš 2015. gada augusta ir apcietinājumā saistībā ar apsūdzībām par viltošanu un kūdīšanu, jo viņš S. Rainsy Facebook lapā ievietoja video, kurā redzami it kā viltoti dokumenti par 1979. gada robežlīgumu ar Vjetnamu; |
| --- | --- |

B.

tā kā 2015. gada 20. novembrī tiesa noteica S. Rainsy ierasties uz nopratināšanu 2015. gada 4. decembrī saistībā ar ierakstu, ko viņa Facebook lapā veicis opozīcijas partijas senators Hong Sok Hour, kurš kopš 2015. gada augusta ir apcietinājumā saistībā ar apsūdzībām par viltošanu un kūdīšanu, jo viņš S. Rainsy Facebook lapā ievietoja video, kurā redzami it kā viltoti dokumenti par 1979. gada robežlīgumu ar Vjetnamu;

| C. | tā kā 2015. gada 26. oktobrī grupa valdību atbalstošu protestētāju Pnompeņā brutāli uzbruka opozīcijas partijas (CNRP) deputātiem Nhay Chamrouen un Kong Sakphea, turklāt tika apdraudēta arī Nacionālās Asamblejas priekšsēdētāja pirmā vietnieka privātās rezidences drošība; tā kā ziņojumi liecina, ka policija un citi valsts drošības spēki šo uzbrukumu laikā neiejaucās; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2015. gada 26. oktobrī grupa valdību atbalstošu protestētāju Pnompeņā brutāli uzbruka opozīcijas partijas (CNRP) deputātiem Nhay Chamrouen un Kong Sakphea, turklāt tika apdraudēta arī Nacionālās Asamblejas priekšsēdētāja pirmā vietnieka privātās rezidences drošība; tā kā ziņojumi liecina, ka policija un citi valsts drošības spēki šo uzbrukumu laikā neiejaucās;

| D. | tā kā 2015. gada 30. oktobrīCNRP boikotētā sēdē valdošā Kambodžas Tautas partija (CPP) panāca, ka no Nacionālās asamblejas priekšsēdētāja pirmā vietnieka amata tiek atcelts opozīcijas partijas priekšsēdētāja vietnieks Kem Sokha; tā kā priekšsēdētāja vietnieka amata piešķiršana CNRP pārstāvim 2014. gada jūlijā bija valdošās partijas CPP svarīgākā piekāpšanās, lai CNRP pārtrauktu gadu ilgušo parlamenta darba boikotu pēc 2013. gada vēlēšanām; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2015. gada 30. oktobrīCNRP boikotētā sēdē valdošā Kambodžas Tautas partija (CPP) panāca, ka no Nacionālās asamblejas priekšsēdētāja pirmā vietnieka amata tiek atcelts opozīcijas partijas priekšsēdētāja vietnieks Kem Sokha; tā kā priekšsēdētāja vietnieka amata piešķiršana CNRP pārstāvim 2014. gada jūlijā bija valdošās partijas CPP svarīgākā piekāpšanās, lai CNRP pārtrauktu gadu ilgušo parlamenta darba boikotu pēc 2013. gada vēlēšanām;

| E. | tā kā ministru prezidents Hun Sen ir pie varas jau vairāk nekā 30 gadu un viņa vadītie drošības spēki netiek sodīti par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā ministru prezidents Hun Sen ir pie varas jau vairāk nekā 30 gadu un viņa vadītie drošības spēki netiek sodīti par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem;

| F. | tā kā 11 opozīcijas aktīvisti izcieš no septiņu līdz 20 gadu ilgu cietumsodu par to, ka it kā aicinājuši uz “sacelšanos” vai piedalījušies tajā; |
| --- | --- |

F.

tā kā 11 opozīcijas aktīvisti izcieš no septiņu līdz 20 gadu ilgu cietumsodu par to, ka it kā aicinājuši uz “sacelšanos” vai piedalījušies tajā;

| G. | tā kā abas politiskās partijas CPP un CNRP 2014. gadā panāca politisku vienošanos un tas deva cerības, ka sākas jauns posms, kurā politiskās domstarpības tiks risinātas konstruktīvi; tā kā, neraugoties uz šo vienošanos, politiskā situācija Kambodžā joprojām ir saspringta; |
| --- | --- |

G.

tā kā abas politiskās partijas CPP un CNRP 2014. gadā panāca politisku vienošanos un tas deva cerības, ka sākas jauns posms, kurā politiskās domstarpības tiks risinātas konstruktīvi; tā kā, neraugoties uz šo vienošanos, politiskā situācija Kambodžā joprojām ir saspringta;

| H. | tā kā tiesības uz vārda brīvību ir noteiktas Kambodžas konstitūcijas 41. pantā, savukārt 35. pants garantē tiesības uz politisko līdzdalību; |
| --- | --- |

H.

tā kā tiesības uz vārda brīvību ir noteiktas Kambodžas konstitūcijas 41. pantā, savukārt 35. pants garantē tiesības uz politisko līdzdalību;

| I. | tā kā, neraugoties uz pilsoniskās sabiedrības un starptautiskās sabiedrības plašu kritiku, nesen izsludināts likums par apvienībām un nevalstiskajām organizācijām (LANGO), kurš devis iestādēm tiesības patvaļīgi aizliegt cilvēktiesības aizstāvošas organizācijas un bloķēt tādu izveidošanu, un tas jau sācis kavēt cilvēktiesību aizstāvju darbu Kambodžā un ietekmēt pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

I.

tā kā, neraugoties uz pilsoniskās sabiedrības un starptautiskās sabiedrības plašu kritiku, nesen izsludināts likums par apvienībām un nevalstiskajām organizācijām (LANGO), kurš devis iestādēm tiesības patvaļīgi aizliegt cilvēktiesības aizstāvošas organizācijas un bloķēt tādu izveidošanu, un tas jau sācis kavēt cilvēktiesību aizstāvju darbu Kambodžā un ietekmēt pilsonisko sabiedrību;

| J. | tā kā ANO īpašais referents par tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos un biedrošanos ir paziņojis, ka pilsoniskajai sabiedrībai Kambodžā nebija iespēju piedalīties LANGO izstrādē; |
| --- | --- |

J.

tā kā ANO īpašais referents par tiesībām uz miermīlīgu pulcēšanos un biedrošanos ir paziņojis, ka pilsoniskajai sabiedrībai Kambodžā nebija iespēju piedalīties LANGO izstrādē;

| K. | tā kā Kambodžas valdība 2015. gada 13. novembrī apstiprināja likumprojektu par arodbiedrībām; |
| --- | --- |

K.

tā kā Kambodžas valdība 2015. gada 13. novembrī apstiprināja likumprojektu par arodbiedrībām;

| L. | tā kā ES ir Kambodžas lielākais partneris attīstības palīdzības ziņā ar jaunu līdzekļu piešķīrumiem laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam EUR 410 milj. apmērā; tā kā ES atbalsta dažādas cilvēktiesību iniciatīvas, ko īsteno Kambodžas nevalstiskās organizācijas (NVO) un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; tā kā Kambodža ir ļoti atkarīga no attīstības palīdzības, |
| --- | --- |

L.

tā kā ES ir Kambodžas lielākais partneris attīstības palīdzības ziņā ar jaunu līdzekļu piešķīrumiem laikposmam no 2014. līdz 2020. gadam EUR 410 milj. apmērā; tā kā ES atbalsta dažādas cilvēktiesību iniciatīvas, ko īsteno Kambodžas nevalstiskās organizācijas (NVO) un citas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; tā kā Kambodža ir ļoti atkarīga no attīstības palīdzības,

| 1. | pauž nopietnas bažas par to, ka Kambodžā pasliktinās opozīcijas politiķu un aktīvistu, cilvēktiesību un sociālo tiesību aizstāvju un vides aktīvistu stāvoklis, un nosoda visus vardarbības aktus un politiski motivētās apsūdzības, tiesas spriedumus un pret Kambodžas opozīcijas politiķiem, aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem izvirzītās apsūdzības; |
| --- | --- |

1.

pauž nopietnas bažas par to, ka Kambodžā pasliktinās opozīcijas politiķu un aktīvistu, cilvēktiesību un sociālo tiesību aizstāvju un vides aktīvistu stāvoklis, un nosoda visus vardarbības aktus un politiski motivētās apsūdzības, tiesas spriedumus un pret Kambodžas opozīcijas politiķiem, aktīvistiem un cilvēktiesību aizstāvjiem izvirzītās apsūdzības;

| 2. | mudina Kambodžas varasiestādes atcelt apcietināšanas orderi un atcelt visas apsūdzības pret opozīcijas līderi Sam Rainsy un Nacionālās Asamblejas un Senāta locekļiem no CNRP, tostarp pret senatoru Hong Sok Hour un CNRP aktīvistiem un organizatoriem, un ļaut viņiem brīvi darboties, nebaidoties no apcietināšanas vai sodiem, un izbeigt tiesu izmantošanu politiskiem mērķiem, lai cilvēkus sodītu par politiski motivētām un fiktīvām apsūdzībām; |
| --- | --- |

2.

mudina Kambodžas varasiestādes atcelt apcietināšanas orderi un atcelt visas apsūdzības pret opozīcijas līderi Sam Rainsy un Nacionālās Asamblejas un Senāta locekļiem no CNRP, tostarp pret senatoru Hong Sok Hour un CNRP aktīvistiem un organizatoriem, un ļaut viņiem brīvi darboties, nebaidoties no apcietināšanas vai sodiem, un izbeigt tiesu izmantošanu politiskiem mērķiem, lai cilvēkus sodītu par politiski motivētām un fiktīvām apsūdzībām;

| 3. | aicina Nacionālo asambleju nekavējoties atjaunot Sam Rainsy amatā un atjaunot viņa parlamentāro imunitāti; |
| --- | --- |

3.

aicina Nacionālo asambleju nekavējoties atjaunot Sam Rainsy amatā un atjaunot viņa parlamentāro imunitāti;

| 4. | mudina Kambodžas valdību atzīt pilsoniskās sabiedrības, arodbiedrību un politiskās opozīcijas leģitīmo un lietderīgo lomu Kambodžas vispārējās ekonomiskās un politiskās attīstības veicināšanā; |
| --- | --- |

4.

mudina Kambodžas valdību atzīt pilsoniskās sabiedrības, arodbiedrību un politiskās opozīcijas leģitīmo un lietderīgo lomu Kambodžas vispārējās ekonomiskās un politiskās attīstības veicināšanā;

| 5. | mudina valdību nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp pilnībā ievērojot konstitucionālos noteikumus attiecībā uz plurālismu un vārda un biedrošanās brīvību; |
| --- | --- |

5.

mudina valdību nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp pilnībā ievērojot konstitucionālos noteikumus attiecībā uz plurālismu un vārda un biedrošanās brīvību;

| 6. | atgādina, ka droša vide demokrātiskam dialogam ir valsts politiskās stabilitātes, demokrātijas un sabiedrības mierīgas attīstības nepieciešams nosacījums, un mudina valdību veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai garantētu visu Kambodžas demokrātiski ievēlēto pārstāvju drošību neatkarīgi no viņu politiskās piederības; |
| --- | --- |

6.

atgādina, ka droša vide demokrātiskam dialogam ir valsts politiskās stabilitātes, demokrātijas un sabiedrības mierīgas attīstības nepieciešams nosacījums, un mudina valdību veikt visus vajadzīgos pasākumus, lai garantētu visu Kambodžas demokrātiski ievēlēto pārstāvju drošību neatkarīgi no viņu politiskās piederības;

| 7. | norāda, ka “kultūru dialogs” starp CPP un CNRP līderiem deva cerības par Kambodžas demokrātijas pozitīvu virzību; aicina Kambodžas valdību un opozīciju iesaistīties nopietnā un konstruktīvā dialogā; aicina Kambodžas valdību un opozīciju iesaistīties nopietnā un konstruktīvā dialogā; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka “kultūru dialogs” starp CPP un CNRP līderiem deva cerības par Kambodžas demokrātijas pozitīvu virzību; aicina Kambodžas valdību un opozīciju iesaistīties nopietnā un konstruktīvā dialogā; aicina Kambodžas valdību un opozīciju iesaistīties nopietnā un konstruktīvā dialogā;

| 8. | aicina valdību nodrošināt pilnīgu un objektīvu izmeklēšanu ar Apvienoto Nāciju organizācijas līdzdalību, lai sodītu visus vainīgos par militārpersonu nesen īstenoto vardarbīgo uzbrukumu diviem Nacionālās asamblejas deputātiem no CNRP un par bruņoto spēku un policijas pārmērīga spēka izmantošanu demonstrāciju, streiku un sociālo nemieru apspiešanai; |
| --- | --- |

8.

aicina valdību nodrošināt pilnīgu un objektīvu izmeklēšanu ar Apvienoto Nāciju organizācijas līdzdalību, lai sodītu visus vainīgos par militārpersonu nesen īstenoto vardarbīgo uzbrukumu diviem Nacionālās asamblejas deputātiem no CNRP un par bruņoto spēku un policijas pārmērīga spēka izmantošanu demonstrāciju, streiku un sociālo nemieru apspiešanai;

| 9. | mudina valdību atcelt likumu par apvienībām un nevalstiskajām organizācijām, ar kura neseno izsludināšanu varas iestādēm dotas patvaļīgas tiesības slēgt cilvēktiesību aizstāvības organizācijas un apturēt to izveidošanu, un tas Kambodžā jau sācis kavēt cilvēktiesību aizstāvju darbību; |
| --- | --- |

9.

mudina valdību atcelt likumu par apvienībām un nevalstiskajām organizācijām, ar kura neseno izsludināšanu varas iestādēm dotas patvaļīgas tiesības slēgt cilvēktiesību aizstāvības organizācijas un apturēt to izveidošanu, un tas Kambodžā jau sācis kavēt cilvēktiesību aizstāvju darbību;

| 10. | mudina valdību un parlamentu nodrošināt patiesas un nopietnas konsultācijas ar visiem, uz kuriem attiecas tādi tiesību aktu projekti kā, piemēram, likumi par arodbiedrībām, kibernoziedzību un telekomunikācijām, un nodrošināt, ka tie atbilst Kambodžas pienākumiem un saistībām cilvēktiesību jomā saskaņā ar valsts starptautiskajiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

10.

mudina valdību un parlamentu nodrošināt patiesas un nopietnas konsultācijas ar visiem, uz kuriem attiecas tādi tiesību aktu projekti kā, piemēram, likumi par arodbiedrībām, kibernoziedzību un telekomunikācijām, un nodrošināt, ka tie atbilst Kambodžas pienākumiem un saistībām cilvēktiesību jomā saskaņā ar valsts starptautiskajiem tiesību aktiem;

| 11. | aicina Kambodžas valdību darīt galu patvaļīgiem arestiem un cilvēku aizdomīgai pazušanai un atļaut brīvi darboties brīvprātīgajām un cilvēktiesību organizācijām; aicina Kambodžas valdību veikt Khem Sapath pazušanas nopietnu izmeklēšanu; |
| --- | --- |

11.

aicina Kambodžas valdību darīt galu patvaļīgiem arestiem un cilvēku aizdomīgai pazušanai un atļaut brīvi darboties brīvprātīgajām un cilvēktiesību organizācijām; aicina Kambodžas valdību veikt Khem Sapath pazušanas nopietnu izmeklēšanu;

| 12. | aicina attiecīgās valdības iestādes atcelt apsūdzības cilvēktiesību aizstāvjiem pēc citiem spēkā esošajiem likumiem, kas tiek izmantoti, lai viņus vajātu par darbību cilvēktiesību jomā, un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus pēc politiski motivētām un izdomātām apsūdzībām ieslodzītos; |
| --- | --- |

12.

aicina attiecīgās valdības iestādes atcelt apsūdzības cilvēktiesību aizstāvjiem pēc citiem spēkā esošajiem likumiem, kas tiek izmantoti, lai viņus vajātu par darbību cilvēktiesību jomā, un nekavējoties un bez nosacījumiem atbrīvot visus pēc politiski motivētām un izdomātām apsūdzībām ieslodzītos;

| 13. | aicina dalībvalstis, Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestu un Komisiju saskaņā ar ES stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju kopā ar Kambodžas iestādēm izskatīt iepriekš minētās bažas un ieteikumus; |
| --- | --- |

13.

aicina dalībvalstis, Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestu un Komisiju saskaņā ar ES stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju kopā ar Kambodžas iestādēm izskatīt iepriekš minētās bažas un ieteikumus;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas sekretariātam, ANO Cilvēktiesību padomei un Kambodžas Karalistes valdībai un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Padomei, Komisijai, Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociācijas sekretariātam, ANO Cilvēktiesību padomei un Kambodžas Karalistes valdībai un Nacionālajai asamblejai.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/135 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/135

---

P8_TA(2015)0414

Vārda brīvība Bangladešā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par vārda brīvību Bangladešā (2015/2970(RSP))

(2017/C 366/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, īpaši 2013. gada 21. novembra rezolūciju par Bangladešu — cilvēktiesības un gaidāmās vēlēšanas (1), 2014. gada 18. septembra rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumiem Bangladešā (2) un 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par nesen notikušajām vēlēšanām Bangladešā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā iepriekšējās rezolūcijas par Bangladešu, īpaši 2013. gada 21. novembra rezolūciju par Bangladešu — cilvēktiesības un gaidāmās vēlēšanas (1), 2014. gada 18. septembra rezolūciju par cilvēktiesību pārkāpumiem Bangladešā (2) un 2014. gada 16. janvāra rezolūciju par nesen notikušajām vēlēšanām Bangladešā (3),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra rezolūcija par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (4) un 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra rezolūcija par Digitālās brīvības stratēģiju ES ārpolitikā (4) un 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par preses un plašsaziņas līdzekļu brīvību pasaulē (5),

| — | ņemot vērā 2001. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bangladešas Tautas Republiku par partnerību un attīstību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2001. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Bangladešas Tautas Republiku par partnerību un attīstību,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 1. aprīļa un 2015. gada 9. augusta paziņojumus par blogu autoru slepkavībām Bangladešā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 1. aprīļa un 2015. gada 9. augusta paziņojumus par blogu autoru slepkavībām Bangladešā,

| — | ņemot vērā ANO ekspertu 2015. gada 7. augusta paziņojumu, kurā tiek nosodīta blogu autora Niloy Neel nogalināšana, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO ekspertu 2015. gada 7. augusta paziņojumu, kurā tiek nosodīta blogu autora Niloy Neel nogalināšana,

| — | ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra Zeid Ra’ad Al Hussein2015. gada 5. novembra paziņojumu, kurā viņš aicināja šo valsti piedāvāt labāku aizsardzību rakstniekiem, izdevējiem un citiem, kurus apdraud ekstrēmisti Bangladešā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Augstā cilvēktiesību komisāra Zeid Ra’ad Al Hussein2015. gada 5. novembra paziņojumu, kurā viņš aicināja šo valsti piedāvāt labāku aizsardzību rakstniekiem, izdevējiem un citiem, kurus apdraud ekstrēmisti Bangladešā,

| — | ņemot vērā ES delegācijas Bangladešā 2015. gada 11. februāra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES delegācijas Bangladešā 2015. gada 11. februāra paziņojumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 9. aprīļa paziņojumu par paredzēto Muhammad Kamaruzzaman nāvessoda izpildi Bangladešā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta runaspersonas 2015. gada 9. aprīļa paziņojumu par paredzēto Muhammad Kamaruzzaman nāvessoda izpildi Bangladešā,

| — | ņemot vērā ES delegācijas Bangladešā 2014. gada 29. oktobra paziņojumu par nāvessodu šajā valstī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES delegācijas Bangladešā 2014. gada 29. oktobra paziņojumu par nāvessodu šajā valstī,

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta reliģiskās vai ticības brīvības jautājumos 2015. gada 9. septembra sākotnējos konstatējumus pēc Bangladešas valsts apmeklējuma, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta reliģiskās vai ticības brīvības jautājumos 2015. gada 9. septembra sākotnējos konstatējumus pēc Bangladešas valsts apmeklējuma,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2015. gada 20. jūlija ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 20. jūlija ES Rīcības plānu cilvēktiesību un demokrātijas jomā,

| — | ņemot vērā 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Bangladeša, īpaši tā 19. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gadā pieņemto Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, kuram ir pievienojusies arī Bangladeša, īpaši tā 19. pantu,

| — | ņemot vērā ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Deklarāciju par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā 2014. gada 12. maijā ES pieņemtās pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 12. maijā ES pieņemtās pamatnostādnes par vārda brīvību tiešsaistē un bezsaistē,

| — | ņemot vērā 2013. gada 24. jūnija ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 24. jūnija ES pamatnostādnes par reliģijas vai ticības brīvības veicināšanu un aizsardzību,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju vārda brīvība, tostarp preses un plašsaziņas līdzekļu vārda brīvība, ir neatņemams demokrātiskas, plurālistiskas un atklātas sabiedrības balsts; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju vārda brīvība, tostarp preses un plašsaziņas līdzekļu vārda brīvība, ir neatņemams demokrātiskas, plurālistiskas un atklātas sabiedrības balsts;

| B. | tā kā reliģijas vai ticības brīvības veicināšana un aizsardzība ir viena no galvenajām ES cilvēktiesību politikas prioritātēm, ietverot pilnīgu atbalstu principam par to personu nediskrimināciju un vienlīdzīgu aizsardzību, kuriem ir neteistiska vai ateistiska pārliecība; |
| --- | --- |

B.

tā kā reliģijas vai ticības brīvības veicināšana un aizsardzība ir viena no galvenajām ES cilvēktiesību politikas prioritātēm, ietverot pilnīgu atbalstu principam par to personu nediskrimināciju un vienlīdzīgu aizsardzību, kuriem ir neteistiska vai ateistiska pārliecība;

| C. | tā kā pēdējo gadu laikā Bangladeša ir panākusi ievērojamu progresu, īpaši, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus; tā kā ES ir izveidojusi labas un ilgstošas attiecības ar Bangladešu, tostarp izmantojot Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību; |
| --- | --- |

C.

tā kā pēdējo gadu laikā Bangladeša ir panākusi ievērojamu progresu, īpaši, lai sasniegtu Tūkstošgades attīstības mērķus; tā kā ES ir izveidojusi labas un ilgstošas attiecības ar Bangladešu, tostarp izmantojot Sadarbības nolīgumu par partnerību un attīstību;

| D. | tā kā 2014. gadā pieņemtajā Bangladešas konstitūcijā iestrādātas pamatbrīvības, tostarp vārda brīvība; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2014. gadā pieņemtajā Bangladešas konstitūcijā iestrādātas pamatbrīvības, tostarp vārda brīvība;

| E. | tā kā tādi pamatbrīvību un cilvēktiesību pārkāpumi kā vardarbība, musināšana, naida kurināšana, vajāšana, iebiedēšana un cenzūra, kas vērsta pret žurnālistiem un blogu autoriem, joprojām ir plaši izplatīta Bangladešā; tā kā pasaules preses brīvības indeksā Bangladeša ieņem 146. vietu no 180 valstīm; |
| --- | --- |

E.

tā kā tādi pamatbrīvību un cilvēktiesību pārkāpumi kā vardarbība, musināšana, naida kurināšana, vajāšana, iebiedēšana un cenzūra, kas vērsta pret žurnālistiem un blogu autoriem, joprojām ir plaši izplatīta Bangladešā; tā kā pasaules preses brīvības indeksā Bangladeša ieņem 146. vietu no 180 valstīm;

| F. | tā kā ir palielinājusies spriedze starp laicīgajiem un reliģiozajiem spēkiem un pieaugusi vardarbība pret tiem, kuru viedoklis atšķiras; tā kā gadiem ilgi fundamentālistu vietējie islāma ekstrēmistu grupējumi, īpaši Ansarullah Bangla grupējums ir publicējis to nogalināmo cilvēku sarakstu, kuri tiek uzskatīti par islāma kritiķiem, iekļaujot Saharova balvas ieguvēju Taslima Nasreen, un ir aicinājuši izpildīt nāvessodu laicīgajiem blogu autoriem un rakstniekiem, vienlaikus īstenojot brutālas slepkavības relatīvas nesodāmības apstākļos; |
| --- | --- |

F.

tā kā ir palielinājusies spriedze starp laicīgajiem un reliģiozajiem spēkiem un pieaugusi vardarbība pret tiem, kuru viedoklis atšķiras; tā kā gadiem ilgi fundamentālistu vietējie islāma ekstrēmistu grupējumi, īpaši Ansarullah Bangla grupējums ir publicējis to nogalināmo cilvēku sarakstu, kuri tiek uzskatīti par islāma kritiķiem, iekļaujot Saharova balvas ieguvēju Taslima Nasreen, un ir aicinājuši izpildīt nāvessodu laicīgajiem blogu autoriem un rakstniekiem, vienlaikus īstenojot brutālas slepkavības relatīvas nesodāmības apstākļos;

| G. | tā kā 2015. gada 31. oktobrī savā birojā Dankā ar mačetēm tika brutāli noslepkavots Jagriti Prokashoni izdevniecības izdevējs Faisal Arefin Dipan; tā kā tajā pašā dienā notika uzbrukumi un tika radīti ievainojumi vēl vienam izdevējam un diviem rakstniekiem un tā kā citi joprojām saņem draudus; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2015. gada 31. oktobrī savā birojā Dankā ar mačetēm tika brutāli noslepkavots Jagriti Prokashoni izdevniecības izdevējs Faisal Arefin Dipan; tā kā tajā pašā dienā notika uzbrukumi un tika radīti ievainojumi vēl vienam izdevējam un diviem rakstniekiem un tā kā citi joprojām saņem draudus;

| H. | tā kā šogad šajā valstī tikai nogalināti vismaz pieci laicīgie blogu autori un žurnālisti (Niladri Chatterjee jeb Niloy Neel, Faisal Arefin Dipan, Ananta Bijoy Das, Washiqur Rahman Babu un Abhijit Roy) par vārda brīvības pamattiesību izmantošanu par politiskiem, sociāliem un reliģiskiem jautājumiem; tā kā islāma ekstrēmistu grupējumi ir uzņēmušies atbildību par dažām slepkavībām; |
| --- | --- |

H.

tā kā šogad šajā valstī tikai nogalināti vismaz pieci laicīgie blogu autori un žurnālisti (Niladri Chatterjee jeb Niloy Neel, Faisal Arefin Dipan, Ananta Bijoy Das, Washiqur Rahman Babu un Abhijit Roy) par vārda brīvības pamattiesību izmantošanu par politiskiem, sociāliem un reliģiskiem jautājumiem; tā kā islāma ekstrēmistu grupējumi ir uzņēmušies atbildību par dažām slepkavībām;

| I. | tā kā 2013. gadā tika noslepkavots pazīstamais blogu autors Ahmed Rajib Haider un 2014. gadā — universitātes pasniedzējs A.K.M. Shafiul Islam; tā kā daudzi citi blogu autori sociālajos plašsaziņas līdzekļos ir saņēmuši nāves draudus (sociālajā tīklā Facebook tika publicēti nogalināmo personu saraksti, kuros iekļauti laicīgie rakstnieki) vai izdzīvojuši nogalināšanas mēģinājumos, un vairāki ir pārtraukuši rakstīšanu vai devušies prom no šīs valsts; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2013. gadā tika noslepkavots pazīstamais blogu autors Ahmed Rajib Haider un 2014. gadā — universitātes pasniedzējs A.K.M. Shafiul Islam; tā kā daudzi citi blogu autori sociālajos plašsaziņas līdzekļos ir saņēmuši nāves draudus (sociālajā tīklā Facebook tika publicēti nogalināmo personu saraksti, kuros iekļauti laicīgie rakstnieki) vai izdzīvojuši nogalināšanas mēģinājumos, un vairāki ir pārtraukuši rakstīšanu vai devušies prom no šīs valsts;

| J. | tā kā premjerministre Sheikh Hasina ir paudusi nosodījumu par nogalināšanu un izteikusi valdības apņemšanos apkarot terorismu un vardarbīgo ekstrēmismu; tā kā viņa ir paziņojusi par absolūtas neiecietības politiku pret tiesībaizsardzības iestāžu cilvēktiesību pārkāpumiem un ir izdevusi Policijas reformu aktu, kurā iekļauts rīcības kodekss; tā kā viņa tomēr ir atbalstījusi savas valdības veikto laicīgo blogu autoru arestus un izlūkošanas grupas izveidi, kas pārbauda sociālos plašsaziņas līdzekļus, lai atklātu potenciāli zaimojošu saturu; |
| --- | --- |

J.

tā kā premjerministre Sheikh Hasina ir paudusi nosodījumu par nogalināšanu un izteikusi valdības apņemšanos apkarot terorismu un vardarbīgo ekstrēmismu; tā kā viņa ir paziņojusi par absolūtas neiecietības politiku pret tiesībaizsardzības iestāžu cilvēktiesību pārkāpumiem un ir izdevusi Policijas reformu aktu, kurā iekļauts rīcības kodekss; tā kā viņa tomēr ir atbalstījusi savas valdības veikto laicīgo blogu autoru arestus un izlūkošanas grupas izveidi, kas pārbauda sociālos plašsaziņas līdzekļus, lai atklātu potenciāli zaimojošu saturu;

| K. | tā kā 2014. gada augustā Bangladešas valdība ieviesa jaunu plašsaziņas politiku, kura joprojām rada bažas par vārda brīvību; tā kā šajā politikā paredzēti daži plašsaziņas brīvības ierobežojumi, piemēram, tādu runu aizliegums, kuras ir pretvalstiskas, izsmej nacionālo ideoloģiju vai nav savienojamas ar Bangladešas kultūru un ierobežo ziņojumus par anarhiju, sacelšanos vai vardarbību; tā kā Bangladešas valdība ir pastiprinājusi pasākumus pret sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, uz laiku vai pilnībā atslēdzot visu internetu, Facebook, WhatsApp, Viber un Messenger; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2014. gada augustā Bangladešas valdība ieviesa jaunu plašsaziņas politiku, kura joprojām rada bažas par vārda brīvību; tā kā šajā politikā paredzēti daži plašsaziņas brīvības ierobežojumi, piemēram, tādu runu aizliegums, kuras ir pretvalstiskas, izsmej nacionālo ideoloģiju vai nav savienojamas ar Bangladešas kultūru un ierobežo ziņojumus par anarhiju, sacelšanos vai vardarbību; tā kā Bangladešas valdība ir pastiprinājusi pasākumus pret sociālajiem plašsaziņas līdzekļiem, uz laiku vai pilnībā atslēdzot visu internetu, Facebook, WhatsApp, Viber un Messenger;

| L. | tā kā pēdējo mēnešu laikā vairāki žurnālisti ir arestēti un viņiem ir izvirzītas apsūdzības par pārkāpumiem attiecībā uz Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju aktu (IKT akts), kurā noteikta kriminālatbildība par nomelnojošām un pretvalstiskām publikācijām; |
| --- | --- |

L.

tā kā pēdējo mēnešu laikā vairāki žurnālisti ir arestēti un viņiem ir izvirzītas apsūdzības par pārkāpumiem attiecībā uz Informācijas un komunikāciju tehnoloģiju aktu (IKT akts), kurā noteikta kriminālatbildība par nomelnojošām un pretvalstiskām publikācijām;

| M. | tā kā kopš likumu ieviešanas 2014. gadā ir satraucošā mērā pieaugusi vajāšana; tā kā 13 personas, kas strādā plašsaziņas līdzekļu sektorā ir tiesātas par necieņas izrādīšanu pret tiesu, veicinot vispārīgu baiļu un iebiedēšanas atmosfēru un novedot pie pašcenzūras; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš likumu ieviešanas 2014. gadā ir satraucošā mērā pieaugusi vajāšana; tā kā 13 personas, kas strādā plašsaziņas līdzekļu sektorā ir tiesātas par necieņas izrādīšanu pret tiesu, veicinot vispārīgu baiļu un iebiedēšanas atmosfēru un novedot pie pašcenzūras;

| N. | tā kā 2015. gada 16. augustā žurnālists un tiešsaistes ziņu izdevuma “Uttaradhikar Ekattor News” īpašnieks Probir Sikdar tika arestēts par iespējamu valdības ministra apmelošanu Facebook; tā kā 2015. gada 18. augustā Bangladešas Federālās žurnālistu apvienības prezidents Shaukat Mahmud tika arestēts par 2015. gada 23. janvārī autobusā izdarītu iespējamu uzbrukumu, kura laikā tika veikta ļaunprātīga dedzināšana, un viņam tika izvirzītas apsūdzības trijās lietās saistībā ar šo iespējamo uzbrukumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā 2015. gada 16. augustā žurnālists un tiešsaistes ziņu izdevuma “Uttaradhikar Ekattor News” īpašnieks Probir Sikdar tika arestēts par iespējamu valdības ministra apmelošanu Facebook; tā kā 2015. gada 18. augustā Bangladešas Federālās žurnālistu apvienības prezidents Shaukat Mahmud tika arestēts par 2015. gada 23. janvārī autobusā izdarītu iespējamu uzbrukumu, kura laikā tika veikta ļaunprātīga dedzināšana, un viņam tika izvirzītas apsūdzības trijās lietās saistībā ar šo iespējamo uzbrukumu;

| O. | tā kā pēdējo gadu laikā vairāki opozīcijas partiju locekļi ir pazuduši nenoskaidrotos apstākļos; |
| --- | --- |

O.

tā kā pēdējo gadu laikā vairāki opozīcijas partiju locekļi ir pazuduši nenoskaidrotos apstākļos;

| P. | tā kā ES iestājas pret nāvessoda piemērošanu vienmēr un jebkādos apstākļos un ir konsekventi prasījusi tā pilnīgu atcelšanu; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES iestājas pret nāvessoda piemērošanu vienmēr un jebkādos apstākļos un ir konsekventi prasījusi tā pilnīgu atcelšanu;

| Q. | tā kā 2015. gada 21. novembrī diviem ievērojamiem Bangladešas opozīcijas līderiem tika izpildīts nāvessods par kara noziegumiem, kas veikti 1971. gada neatkarības kara ar Pakistānu laikā, pēc tam, kad tika noraidīti viņu pēdējā brīža lūgumi apžēlot; |
| --- | --- |

Q.

tā kā 2015. gada 21. novembrī diviem ievērojamiem Bangladešas opozīcijas līderiem tika izpildīts nāvessods par kara noziegumiem, kas veikti 1971. gada neatkarības kara ar Pakistānu laikā, pēc tam, kad tika noraidīti viņu pēdējā brīža lūgumi apžēlot;

| R. | tā kā 2015. gada 18. novembrī tika nošauts itāļu priesteris un ārsts Piero Arolari, savukārt 2015. gada 28. septembrī tika nogalināts itāļu palīdzības sniedzējs Cesare Tavella, bet 2015. gada 3. oktobrī — japāņu sociālais darbinieks Hoshi Kunio un tā kā par to tāpat kā par 2015. gada 24. oktobrī Ašuras ceremonijas laikā galvenajā šiītu musulmaņu svētnīcā Dakā notikušajiem sprādzieniem, kad tika nogalināts pusaudzis un ievainoti desmitiem citu cilvēku, ir uzņēmušies atbildību organizācijas “Islāma valsts” kaujinieki; |
| --- | --- |

R.

tā kā 2015. gada 18. novembrī tika nošauts itāļu priesteris un ārsts Piero Arolari, savukārt 2015. gada 28. septembrī tika nogalināts itāļu palīdzības sniedzējs Cesare Tavella, bet 2015. gada 3. oktobrī — japāņu sociālais darbinieks Hoshi Kunio un tā kā par to tāpat kā par 2015. gada 24. oktobrī Ašuras ceremonijas laikā galvenajā šiītu musulmaņu svētnīcā Dakā notikušajiem sprādzieniem, kad tika nogalināts pusaudzis un ievainoti desmitiem citu cilvēku, ir uzņēmušies atbildību organizācijas “Islāma valsts” kaujinieki;

| S. | tā kā valdība ierosināja projektu Ārvalstu ziedojumu (brīvprātīgais darbs) regulējuma aktam, kura mērķis ir regulēt visu to grupu darbības un finansējuma saņemšanu, kuras iegūst līdzekļus no ārvalstīm, |
| --- | --- |

S.

tā kā valdība ierosināja projektu Ārvalstu ziedojumu (brīvprātīgais darbs) regulējuma aktam, kura mērķis ir regulēt visu to grupu darbības un finansējuma saņemšanu, kuras iegūst līdzekļus no ārvalstīm,

| 1. | nosoda pieaugošos islāma ekstrēmistu uzbrukumus pret laicīgajiem rakstniekiem, blogu autoriem, reliģiskajām minoritātēm un ārvalstu palīdzības sniedzējiem; pauž nožēlu par dzīvību zaudēšanu, kā arī pauž visdziļāko līdzjūtību cietušajiem un viņu ģimenēm; |
| --- | --- |

1.

nosoda pieaugošos islāma ekstrēmistu uzbrukumus pret laicīgajiem rakstniekiem, blogu autoriem, reliģiskajām minoritātēm un ārvalstu palīdzības sniedzējiem; pauž nožēlu par dzīvību zaudēšanu, kā arī pauž visdziļāko līdzjūtību cietušajiem un viņu ģimenēm;

| 2. | aicina Bangladešas iestādes vēl stingrāk nosodīt notiekošos šausminošos noziegumus pret vārda brīvību un rīkoties, lai nekavējoties pārtrauktu visu veidu vardarbību, vajāšanu, iebiedēšanu vai cenzūru pret žurnālistiem, blogu autoriem un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

2.

aicina Bangladešas iestādes vēl stingrāk nosodīt notiekošos šausminošos noziegumus pret vārda brīvību un rīkoties, lai nekavējoties pārtrauktu visu veidu vardarbību, vajāšanu, iebiedēšanu vai cenzūru pret žurnālistiem, blogu autoriem un pilsonisko sabiedrību;

| 3. | pauž nopietnas bažas par to, ka pasliktinās apstākļi saistībā ar tiesībām uz vārda brīvību, ko papildina arī reliģiskā fundamentālisma, neiecietības un ekstrēmistu vardarbības pieaugums Bangladešā; aicina Bangladešas iestādes pastiprināt centienus, lai uzlabotu aizsardzību, ko tās sniedz aktīvistiem un žurnālistiem; aicina visas politiskās partijas un to līderus nepārprotami un viennozīmīgi nosodīt ekstrēmistu vardarbību un atbalstīt tiesības uz vārda brīvību; |
| --- | --- |

3.

pauž nopietnas bažas par to, ka pasliktinās apstākļi saistībā ar tiesībām uz vārda brīvību, ko papildina arī reliģiskā fundamentālisma, neiecietības un ekstrēmistu vardarbības pieaugums Bangladešā; aicina Bangladešas iestādes pastiprināt centienus, lai uzlabotu aizsardzību, ko tās sniedz aktīvistiem un žurnālistiem; aicina visas politiskās partijas un to līderus nepārprotami un viennozīmīgi nosodīt ekstrēmistu vardarbību un atbalstīt tiesības uz vārda brīvību;

| 4. | atgādina Bangladešas kompetentajām iestādēm par to valsts mēroga un starptautiskajām juridiskajām saistībām, tostarp par tās pienākumu valstī garantēt drošību visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu politiskajiem un reliģiskajiem uzskatiem un nodrošināt vārda un preses brīvību bez patvaļīgiem ierobežojumiem un cenzūras; |
| --- | --- |

4.

atgādina Bangladešas kompetentajām iestādēm par to valsts mēroga un starptautiskajām juridiskajām saistībām, tostarp par tās pienākumu valstī garantēt drošību visiem iedzīvotājiem neatkarīgi no viņu politiskajiem un reliģiskajiem uzskatiem un nodrošināt vārda un preses brīvību bez patvaļīgiem ierobežojumiem un cenzūras;

| 5. | aicina Bangladešas iestādes nodrošināt neatkarīgu izmeklēšanu un paskaidrojumu sniegšanu par opozīcijas partiju locekļu pazušanas gadījumiem pēdējos gados, jo īpaši mēnešos pirms un pēc 2014. gada janvāra vēlēšanām; |
| --- | --- |

5.

aicina Bangladešas iestādes nodrošināt neatkarīgu izmeklēšanu un paskaidrojumu sniegšanu par opozīcijas partiju locekļu pazušanas gadījumiem pēdējos gados, jo īpaši mēnešos pirms un pēc 2014. gada janvāra vēlēšanām;

| 6. | prasa Bangladešas iestādēm nepieļaut nesodāmību un darīt visu iespējamo, lai atklātu visus uzbrucējus un sauktu viņus pie atbildības, uzsākot neatkarīgu, ticamu un pārredzamu izmeklēšanu un nodrošinot taisnīgu tiesu bez nāvessoda piemērošanas; |
| --- | --- |

6.

prasa Bangladešas iestādēm nepieļaut nesodāmību un darīt visu iespējamo, lai atklātu visus uzbrucējus un sauktu viņus pie atbildības, uzsākot neatkarīgu, ticamu un pārredzamu izmeklēšanu un nodrošinot taisnīgu tiesu bez nāvessoda piemērošanas;

| 7. | atzīmē īstenotos centienus, lai arestētu personas saistībā ar Abhijit Roy, Washiqur Rahman Babu un Niladri Chatterjee noslepkavošanu; atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti kriminālizmeklēšanā par Itālijas valstspiederīgā Cesare Tavella un Japānas valstspiederīgā Konio Hoshi nāvi; |
| --- | --- |

7.

atzīmē īstenotos centienus, lai arestētu personas saistībā ar Abhijit Roy, Washiqur Rahman Babu un Niladri Chatterjee noslepkavošanu; atzinīgi vērtē panākumus, kas gūti kriminālizmeklēšanā par Itālijas valstspiederīgā Cesare Tavella un Japānas valstspiederīgā Konio Hoshi nāvi;

| 8. | prasa Bangladešas valdībai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu vēl vairāk slepkavību, veicot efektīvus pasākumus, lai aizsargātu autorus, izdevējus un citas personas, kuras ir saņēmušas draudus, ne tikai nodrošinot īpašu fizisko aizsardzību tiem, kas ir potenciālie vardarbības mērķi, bet arī sākot publiskas debates un vēršoties pret visu veidu ekstrēmistiskiem uzskatiem; |
| --- | --- |

8.

prasa Bangladešas valdībai veikt vajadzīgos pasākumus, lai nepieļautu vēl vairāk slepkavību, veicot efektīvus pasākumus, lai aizsargātu autorus, izdevējus un citas personas, kuras ir saņēmušas draudus, ne tikai nodrošinot īpašu fizisko aizsardzību tiem, kas ir potenciālie vardarbības mērķi, bet arī sākot publiskas debates un vēršoties pret visu veidu ekstrēmistiskiem uzskatiem;

| 9. | aicina Bangladešas iestādes atjaunot plašsaziņas līdzekļu pilnīgu neatkarību, atsaukt visas apsūdzības pret izdevējiem un žurnālistiem, kas ir publicējuši pret valdību kritisku saturu, lai nekavējoties atjaunotu visu to plašsaziņas līdzekļu izdevniecību darbību, kuras tika slēgtas, un tūlīt atjaunot pilnīgu un netraucētu piekļuvi visu veidu, tostarp elektroniskām, publikācijām; |
| --- | --- |

9.

aicina Bangladešas iestādes atjaunot plašsaziņas līdzekļu pilnīgu neatkarību, atsaukt visas apsūdzības pret izdevējiem un žurnālistiem, kas ir publicējuši pret valdību kritisku saturu, lai nekavējoties atjaunotu visu to plašsaziņas līdzekļu izdevniecību darbību, kuras tika slēgtas, un tūlīt atjaunot pilnīgu un netraucētu piekļuvi visu veidu, tostarp elektroniskām, publikācijām;

| 10. | aicina Bangladešas iestādes nekavējoties izpildīt savas saistības un piemērot 2013. gadā atbalstīto ANO rīcības plānu par žurnālistu drošību un nesodāmības problēmu; |
| --- | --- |

10.

aicina Bangladešas iestādes nekavējoties izpildīt savas saistības un piemērot 2013. gadā atbalstīto ANO rīcības plānu par žurnālistu drošību un nesodāmības problēmu;

| 11. | aicina Bangladešas iestādes nodrošināt tiesu sistēmas neatkarību un neitralitāti un grozīt 2015. gadā pieņemto Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju aktu un Kiberdrošības aktu, lai nodrošinātu to atbilsmi runas brīvības standartiem, atsakoties no kriminālatbildības piemērošanas par “pretvalstiskām” publikācijām; |
| --- | --- |

11.

aicina Bangladešas iestādes nodrošināt tiesu sistēmas neatkarību un neitralitāti un grozīt 2015. gadā pieņemto Informācijas un komunikācijas tehnoloģiju aktu un Kiberdrošības aktu, lai nodrošinātu to atbilsmi runas brīvības standartiem, atsakoties no kriminālatbildības piemērošanas par “pretvalstiskām” publikācijām;

| 12. | pauž dziļas bažas par atkārtotajiem etniski un reliģiski motivētas vardarbības gadījumiem, jo īpaši uz dzimumu balstītu vardarbību pret sievietēm un LGBTI personām; prasa Bangladešas valdībai un visām reliģiskajām organizācijām un to līderiem iesaistīties samierināšanas procesā; prasa Bangladešas valdībai strādāt pie tā, lai sauktu pie atbildības šādas vardarbības īstenotājus; turklāt prasa Bangladešas valdībai sniegt pietiekamu aizsardzību un garantijas minoritātēm, piemēram, šiītu musulmaņiem, ahmadītiem, hinduistiem, budistiem, kristiešiem un arī bihariem; |
| --- | --- |

12.

pauž dziļas bažas par atkārtotajiem etniski un reliģiski motivētas vardarbības gadījumiem, jo īpaši uz dzimumu balstītu vardarbību pret sievietēm un LGBTI personām; prasa Bangladešas valdībai un visām reliģiskajām organizācijām un to līderiem iesaistīties samierināšanas procesā; prasa Bangladešas valdībai strādāt pie tā, lai sauktu pie atbildības šādas vardarbības īstenotājus; turklāt prasa Bangladešas valdībai sniegt pietiekamu aizsardzību un garantijas minoritātēm, piemēram, šiītu musulmaņiem, ahmadītiem, hinduistiem, budistiem, kristiešiem un arī bihariem;

| 13. | norāda, ka 2014. gada Ārvalstu ziedojumu (brīvprātīgais darbs) regulējuma akts dažos gadījumos ir novedis pie tā, ka valdība patvaļīgi pakļauj kontrolei likumīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; aicina Bangladešas iestādes pārskatīt šo tiesību aktu, lai to nepieļautu; |
| --- | --- |

13.

norāda, ka 2014. gada Ārvalstu ziedojumu (brīvprātīgais darbs) regulējuma akts dažos gadījumos ir novedis pie tā, ka valdība patvaļīgi pakļauj kontrolei likumīgas pilsoniskās sabiedrības organizācijas; aicina Bangladešas iestādes pārskatīt šo tiesību aktu, lai to nepieļautu;

| 14. | aicina Bangladešas iestādes nekavējoties izpildīt savas saistības un piemērot 2013. gadā atbalstīto ANO rīcības plānu par žurnālistu drošību un nesodāmības problēmu; |
| --- | --- |

14.

aicina Bangladešas iestādes nekavējoties izpildīt savas saistības un piemērot 2013. gadā atbalstīto ANO rīcības plānu par žurnālistu drošību un nesodāmības problēmu;

| 15. | aicina Bangladešas valdību ļaut starptautiskām NVO šajā valstī īstenot savas misijas un nodrošināt, lai visas cilvēktiesību aizsardzības un pilsoniskās sabiedrības grupas varētu strādāt atmosfērā bez bailēm un represijām; |
| --- | --- |

15.

aicina Bangladešas valdību ļaut starptautiskām NVO šajā valstī īstenot savas misijas un nodrošināt, lai visas cilvēktiesību aizsardzības un pilsoniskās sabiedrības grupas varētu strādāt atmosfērā bez bailēm un represijām;

| 16. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu, ES delegāciju Bangladešā un dalībvalstu delegācijas cieši uzraudzīt cilvēktiesību un politisko situāciju Bangladešā un izmantot visus pieejamos instrumentus, tostarp Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu; |
| --- | --- |

16.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu, ES delegāciju Bangladešā un dalībvalstu delegācijas cieši uzraudzīt cilvēktiesību un politisko situāciju Bangladešā un izmantot visus pieejamos instrumentus, tostarp Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu;

| 17. | aicina ES saskaņā ar ES stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju nekavējoties ierosināt Bangladešas iestādēm pievērsties iepriekš minētajiem jautājumiem un ieteikumiem; |
| --- | --- |

17.

aicina ES saskaņā ar ES stratēģisko satvaru par cilvēktiesībām un demokrātiju nekavējoties ierosināt Bangladešas iestādēm pievērsties iepriekš minētajiem jautājumiem un ieteikumiem;

| 18. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, ANO ģenerālsekretāram un Bangladešas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

18.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/augstajai pārstāvei Savienības ārlietās un drošības politikas jautājumos, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos, ANO ģenerālsekretāram un Bangladešas valdībai un parlamentam.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0516.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0024.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0045.

(4)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0470.

(5)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0274.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/140 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/140

---

P8_TA(2015)0415

Pašreizējais stāvoklis Dohas attīstības programmas norisē pirms desmitās PTO Ministru konferences

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par pašreizējo stāvokli Dohas attīstības programmas norisē pirms desmitās PTO Ministru konferences (2015/2632(RSP))

(2017/C 366/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ministru Dohas 2001. gada 14. novembra deklarāciju (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) ministru Dohas 2001. gada 14. novembra deklarāciju (1),

| — | ņemot vērā PTO ministru Honkongas 2005. gada 18. decembra deklarāciju (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PTO ministru Honkongas 2005. gada 18. decembra deklarāciju (2),

| — | ņemot vērā 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 4. aprīļa rezolūciju par Dohas sarunu kārtas izvērtējumu pēc PTO Ministru konferences Honkongā (3),

| — | ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 24. aprīļa rezolūciju par gatavošanos Pasaules Tirdzniecības organizācijas reformai (4),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Dohas attīstības programmu un jo īpaši tās, kuras pieņemtas 2008. gada 9. oktobrī (5), 2009. gada 16. decembrī (6), 2011. gada 14. septembrī (7) un 2013. gada 21. novembrī (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Dohas attīstības programmu un jo īpaši tās, kuras pieņemtas 2008. gada 9. oktobrī (5), 2009. gada 16. decembrī (6), 2011. gada 14. septembrī (7) un 2013. gada 21. novembrī (8),

| — | ņemot vērā 2013. gada decembrī Bali notikušās 9. ministru konferences rezultātus un jo īpaši tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada decembrī Bali notikušās 9. ministru konferences rezultātus un jo īpaši tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu (9),

| — | ņemot vērā noslēguma dokumentu, ko vienprātīgi pieņēma 2015. gada 17. februārī Ženēvā notikušajā Parlamentārās konferences ikgadējā sesijā par PTO (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā noslēguma dokumentu, ko vienprātīgi pieņēma 2015. gada 17. februārī Ženēvā notikušajā Parlamentārās konferences ikgadējā sesijā par PTO (10),

| — | ņemot vērā paziņojumus, kuri tika sniegti PTO delegāciju vadītāju 2015. gada 17. jūnija sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā paziņojumus, kuri tika sniegti PTO delegāciju vadītāju 2015. gada 17. jūnija sanāksmē,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Tūkstošgades attīstības mērķus (11),

| — | ņemot vērā piekto vispārējo palīdzības tirdzniecībai pārskatīšanu, kas notika Ženēvā no 2015. gada 30. jūnijam līdz 2. jūlijam (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekto vispārējo palīdzības tirdzniecībai pārskatīšanu, kas notika Ženēvā no 2015. gada 30. jūnijam līdz 2. jūlijam (12),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Dohas sarunu kārta tika sākta 2001. gadā ar mērķi radīt jaunas tirdzniecības iespējas, nostiprināt daudzpusējās tirdzniecības noteikumus un novērst līdzšinējo nelīdzsvarotību tirdzniecības sistēmā, šajās sarunās lielāko uzmanību veltot jaunattīstības valstu un jo īpaši vismazāk attīstīto valstu vajadzībām un interesēm; tā kā šādu mērķu noteikšana izriet no pārliecības par to, ka uz taisnīgākiem un vienlīdzīgākiem noteikumiem balstīta daudzpusēja sistēma var nodrošināt taisnīgu un brīvu tirdzniecību, kas nāk par labu visu kontinentu ekonomiskai attīstībai un palīdz mazināt nabadzību; |
| --- | --- |

A.

tā kā Dohas sarunu kārta tika sākta 2001. gadā ar mērķi radīt jaunas tirdzniecības iespējas, nostiprināt daudzpusējās tirdzniecības noteikumus un novērst līdzšinējo nelīdzsvarotību tirdzniecības sistēmā, šajās sarunās lielāko uzmanību veltot jaunattīstības valstu un jo īpaši vismazāk attīstīto valstu vajadzībām un interesēm; tā kā šādu mērķu noteikšana izriet no pārliecības par to, ka uz taisnīgākiem un vienlīdzīgākiem noteikumiem balstīta daudzpusēja sistēma var nodrošināt taisnīgu un brīvu tirdzniecību, kas nāk par labu visu kontinentu ekonomiskai attīstībai un palīdz mazināt nabadzību;

| B. | tā kā ES ir konsekventi atbalstījusi uz spēcīgiem daudzpusējiem noteikumiem balstītu pieeju tirdzniecībai, vienlaikus atzīstot, ka ar papildu pieejām, piemēram, divpusējiem, reģionāliem vai daudzpusējiem nolīgumiem arī var sekmēt tirdzniecības atvēršanu un ekonomisko attīstību, jo īpaši sākot liberalizāciju un modernizējot noteikumus un disciplīnu tādās politikas jomās, kurām PTO satvarā tiek pievērsta mazāka uzmanība, un atbalstīt daudzpusēju sistēmu ar nosacījumu, ka šādi nolīgumi ir saderīgi ar PTO, pamatojas uz kopīgiem noteikumiem un rada apstākļus iespējamai daudzpusējas sistēmas izveidei nākotnē; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES ir konsekventi atbalstījusi uz spēcīgiem daudzpusējiem noteikumiem balstītu pieeju tirdzniecībai, vienlaikus atzīstot, ka ar papildu pieejām, piemēram, divpusējiem, reģionāliem vai daudzpusējiem nolīgumiem arī var sekmēt tirdzniecības atvēršanu un ekonomisko attīstību, jo īpaši sākot liberalizāciju un modernizējot noteikumus un disciplīnu tādās politikas jomās, kurām PTO satvarā tiek pievērsta mazāka uzmanība, un atbalstīt daudzpusēju sistēmu ar nosacījumu, ka šādi nolīgumi ir saderīgi ar PTO, pamatojas uz kopīgiem noteikumiem un rada apstākļus iespējamai daudzpusējas sistēmas izveidei nākotnē;

| C. | tā kā, neraugoties uz to, ka PTO un ar PTO saistītajos līgumos ietvertie noteikumi ir bijuši ārkārtīgi svarīgi, izvairoties no pilnīga un plaši izplatīta protekcionisma, kas būtu varējis rasties pēc nopietnākās finanšu un ekonomikas krīzes, kāda pieredzēta kopš 1930. gadiem, PTO 2014. gada novembra ziņojumā ir minēts, ka no 1244 ierobežojošiem pasākumiem, kas ir reģistrēti kopš krīzes sākuma 2008. gadā, tikai 282 ir novērsti, kas rada nepieciešamību pēc aktīvākas rīcības šādu pasākumu novēršanā; tā kā noteikumu nepilnveidošana var pavērt iespēju jauniem un inovatīviem veidiem, kā aizsargāt vietējos tirgus un ražotājus; |
| --- | --- |

C.

tā kā, neraugoties uz to, ka PTO un ar PTO saistītajos līgumos ietvertie noteikumi ir bijuši ārkārtīgi svarīgi, izvairoties no pilnīga un plaši izplatīta protekcionisma, kas būtu varējis rasties pēc nopietnākās finanšu un ekonomikas krīzes, kāda pieredzēta kopš 1930. gadiem, PTO 2014. gada novembra ziņojumā ir minēts, ka no 1244 ierobežojošiem pasākumiem, kas ir reģistrēti kopš krīzes sākuma 2008. gadā, tikai 282 ir novērsti, kas rada nepieciešamību pēc aktīvākas rīcības šādu pasākumu novēršanā; tā kā noteikumu nepilnveidošana var pavērt iespēju jauniem un inovatīviem veidiem, kā aizsargāt vietējos tirgus un ražotājus;

| D. | tā kā atvērtu un taisnīgu daudzpusējo tirdzniecību vairāk apgrūtina dažādi ar tarifiem nesaistīti tirdzniecības šķēršļi nekā tirdzniecības tarifi, kurus, pieaugot globalizācijas tempiem, atceļ aizvien lielākos apmēros; |
| --- | --- |

D.

tā kā atvērtu un taisnīgu daudzpusējo tirdzniecību vairāk apgrūtina dažādi ar tarifiem nesaistīti tirdzniecības šķēršļi nekā tirdzniecības tarifi, kurus, pieaugot globalizācijas tempiem, atceļ aizvien lielākos apmēros;

| E. | tā kā tomēr ir svarīgi ņemt vērā noteiktu nozaru, īpaši lauksaimniecības nozares, jutīgumu tirgus atvēršanas ziņā; |
| --- | --- |

E.

tā kā tomēr ir svarīgi ņemt vērā noteiktu nozaru, īpaši lauksaimniecības nozares, jutīgumu tirgus atvēršanas ziņā;

| F. | tā kā kopējās lauksaimniecības politikas reforma paredz Eiropas Savienības ieguldījumu Dohas sarunu kārtas gaidāmajā rezultātā; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopējās lauksaimniecības politikas reforma paredz Eiropas Savienības ieguldījumu Dohas sarunu kārtas gaidāmajā rezultātā;

| G. | tā kā 2013. gadā notikušās 9. ministru konferences rezultāti organizācijai ir sistēmiski nozīmīgi un jo īpaši tirdzniecības atvieglošanas nolīgums (TAN), par kuru tika panākta vienošanās, jo tā ir pirmā reize kopš PTO izveides 1995. gadā, kad ir tikusi panākta vienošanās par daudzpusēju nolīgumu; tā kā Eiropas Savienība TAN ratificēja 2015. gada 5. oktobrī; |
| --- | --- |

G.

tā kā 2013. gadā notikušās 9. ministru konferences rezultāti organizācijai ir sistēmiski nozīmīgi un jo īpaši tirdzniecības atvieglošanas nolīgums (TAN), par kuru tika panākta vienošanās, jo tā ir pirmā reize kopš PTO izveides 1995. gadā, kad ir tikusi panākta vienošanās par daudzpusēju nolīgumu; tā kā Eiropas Savienība TAN ratificēja 2015. gada 5. oktobrī;

| H. | tā kā nesenās diskusijas par Dohas attīstības programmas turpināšanu ir skaidri parādījušas, ka nepieciešams pārskatīt tās vērienīgumu, lai sasniegtu reālistiskus mērķus attiecībā uz visiem sarunu pīlāriem, un ka šajā pārskatā ir pilnā apmērā jāņem vērā pašreizējā tirdzniecības vide; |
| --- | --- |

H.

tā kā nesenās diskusijas par Dohas attīstības programmas turpināšanu ir skaidri parādījušas, ka nepieciešams pārskatīt tās vērienīgumu, lai sasniegtu reālistiskus mērķus attiecībā uz visiem sarunu pīlāriem, un ka šajā pārskatā ir pilnā apmērā jāņem vērā pašreizējā tirdzniecības vide;

| I. | tā kā no 2015. gada 15. līdz 18. decembrim Kenijā notiks desmitā PTO Ministru konference un tā būs pirmā reize, kad PTO Ministru konference notiek Āfrikas valstī; tā kā ES joprojām ir stingri apņēmusies īstenot Dohas attīstības programmu un atzīst, ka politiskas vienošanās panākšana par Dohas attīstības programmas sekmēšanu būs svarīgi nolūkā nodrošināt, ka PTO sarunu vadīšanas funkcija joprojām ir nozīmīga tirdzniecības turpmākas liberalizācijas kontekstā globālā mērogā; |
| --- | --- |

I.

tā kā no 2015. gada 15. līdz 18. decembrim Kenijā notiks desmitā PTO Ministru konference un tā būs pirmā reize, kad PTO Ministru konference notiek Āfrikas valstī; tā kā ES joprojām ir stingri apņēmusies īstenot Dohas attīstības programmu un atzīst, ka politiskas vienošanās panākšana par Dohas attīstības programmas sekmēšanu būs svarīgi nolūkā nodrošināt, ka PTO sarunu vadīšanas funkcija joprojām ir nozīmīga tirdzniecības turpmākas liberalizācijas kontekstā globālā mērogā;

| 1. | atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu daudzpusējo attiecību sniegtajai pastāvīgajai vērtībai un aicina izstrādāt tirdzniecības programmu, kura būtu balstīta uz visām pusēm izdevīgu brīvu un taisnīgu tirdzniecību un kurā par procesa centru tiktu noteikta attīstība; |
| --- | --- |

1.

atkārtoti pauž pilnīgu atbalstu daudzpusējo attiecību sniegtajai pastāvīgajai vērtībai un aicina izstrādāt tirdzniecības programmu, kura būtu balstīta uz visām pusēm izdevīgu brīvu un taisnīgu tirdzniecību un kurā par procesa centru tiktu noteikta attīstība;

| 2. | uzsver, ka sarunās ir svarīgi pilnībā ņemt vērā jaunattīstības valstu ar zemiem ienākumiem un vismazāk attīstīto valstu īpašās vajadzības un intereses; uzskata, ka jaunattīstības valstis ar zemiem ienākumiem un jaunietekmes ekonomikas valstis ir skaidri jādefinē; atkārtoti norāda, ka sarunās ir nepieciešams iekļaut īpašas un diferencētas pieejas principu, atspoguļojot PTO dalībvalstu atšķirīgos ekonomiskās attīstības līmeņus, kā noteikts Dohā pieņemtās ministru deklarācijas 44. punktā; uzskata, ka nozīmīgi īpašas un diferencētas pieejas noteikumi vēl vairāk jāprecizē, periodiski jāpārskata un jāpadara mērķtiecīgāki, lai ņemtu vērā to jaunattīstības valstu un vismazāk attīstīto valstu vajadzības, kam tas ir visvairāk nepieciešams; atzinīgi vērtē tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu saistībā ar īpašas un diferencētas pieejas noteikumu principa piemērošanu īstenošanas posmā, kas varētu kļūt par noderīgu piemēru, pārskatot īpašas un diferencētas pieejas noteikumus un padarot tos mērķtiecīgus; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka sarunās ir svarīgi pilnībā ņemt vērā jaunattīstības valstu ar zemiem ienākumiem un vismazāk attīstīto valstu īpašās vajadzības un intereses; uzskata, ka jaunattīstības valstis ar zemiem ienākumiem un jaunietekmes ekonomikas valstis ir skaidri jādefinē; atkārtoti norāda, ka sarunās ir nepieciešams iekļaut īpašas un diferencētas pieejas principu, atspoguļojot PTO dalībvalstu atšķirīgos ekonomiskās attīstības līmeņus, kā noteikts Dohā pieņemtās ministru deklarācijas 44. punktā; uzskata, ka nozīmīgi īpašas un diferencētas pieejas noteikumi vēl vairāk jāprecizē, periodiski jāpārskata un jāpadara mērķtiecīgāki, lai ņemtu vērā to jaunattīstības valstu un vismazāk attīstīto valstu vajadzības, kam tas ir visvairāk nepieciešams; atzinīgi vērtē tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu saistībā ar īpašas un diferencētas pieejas noteikumu principa piemērošanu īstenošanas posmā, kas varētu kļūt par noderīgu piemēru, pārskatot īpašas un diferencētas pieejas noteikumus un padarot tos mērķtiecīgus;

| 3. | atbalsta PTO strukturālu reformu, lai labāk garantētu atvērtu, taisnīgu un nediskriminējošu tirdzniecības sistēmu, kurā būtu labāk ņemta vērā dažādu ekonomikas dalībnieku, piemēram, MVU, mikrouzņēmumu un inovatīvu jaunizveidotu uzņēmumu, loma un intereses, un kura pamatotos uz kopīgiem piemērotiem noteikumiem; |
| --- | --- |

3.

atbalsta PTO strukturālu reformu, lai labāk garantētu atvērtu, taisnīgu un nediskriminējošu tirdzniecības sistēmu, kurā būtu labāk ņemta vērā dažādu ekonomikas dalībnieku, piemēram, MVU, mikrouzņēmumu un inovatīvu jaunizveidotu uzņēmumu, loma un intereses, un kura pamatotos uz kopīgiem piemērotiem noteikumiem;

| 4. | uzsver, ka ir svarīgi pamatoties uz lēmumiem, kas pieņemti 9. ministru konferencē, lai 10. ministru konferencē, kura 2015. gada decembrī notiks Nairobi ar mērķi ātri noslēgt Dohas sarunu kārtu, gūtu būtiskus panākumus; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka ir svarīgi pamatoties uz lēmumiem, kas pieņemti 9. ministru konferencē, lai 10. ministru konferencē, kura 2015. gada decembrī notiks Nairobi ar mērķi ātri noslēgt Dohas sarunu kārtu, gūtu būtiskus panākumus;

| 5. | uzskata, ka tirdzniecības liberalizācija ir svarīgs instruments, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un attīstību, tomēr to nepieciešams papildināt ar atbilstīgām politikas nostādnēm, kurās ietver makroekonomikas un mikroekonomikas pasākumus, tostarp budžeta pārredzamības nodrošināšanu, fiskālās politikas nostādnes un taisnīgumu nodokļu jomā, pārvaldes vienkāršošanu, izglītību un apmācību, institucionālas reformas un sociālās politikas nostādnes, lai maksimāli palielinātu un labāk sadalītu tirdzniecības reformu radītās priekšrocības un efektīvi vērstos pret jebkādām negatīvām sekām; |
| --- | --- |

5.

uzskata, ka tirdzniecības liberalizācija ir svarīgs instruments, lai nodrošinātu ilgtspējīgu ekonomikas izaugsmi un attīstību, tomēr to nepieciešams papildināt ar atbilstīgām politikas nostādnēm, kurās ietver makroekonomikas un mikroekonomikas pasākumus, tostarp budžeta pārredzamības nodrošināšanu, fiskālās politikas nostādnes un taisnīgumu nodokļu jomā, pārvaldes vienkāršošanu, izglītību un apmācību, institucionālas reformas un sociālās politikas nostādnes, lai maksimāli palielinātu un labāk sadalītu tirdzniecības reformu radītās priekšrocības un efektīvi vērstos pret jebkādām negatīvām sekām;

| 6. | vērš uzmanību uz 5. palīdzības tirdzniecībai pārskatīšanas konferenci, kura 2015. gada jūlijā notika Ženēvā par tematu “Tirdzniecības izmaksu samazināšana iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” un kurā galvenā uzmanība tika veltīta tirdzniecības atvieglošanas nolīguma īstenošanai; |
| --- | --- |

6.

vērš uzmanību uz 5. palīdzības tirdzniecībai pārskatīšanas konferenci, kura 2015. gada jūlijā notika Ženēvā par tematu “Tirdzniecības izmaksu samazināšana iekļaujošai un ilgtspējīgai izaugsmei” un kurā galvenā uzmanība tika veltīta tirdzniecības atvieglošanas nolīguma īstenošanai;

| 7. | aicina visas PTO dalībvalstis nekavējoties ratificēt un īstenot tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu, lai tas varētu stāties spēkā pirms 10. ministru konferences; uzskata, ka šis nolīgums sniegs ievērojamu labumu visām PTO dalībvalstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm, un arī attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem, uzlabojot pārredzamību un juridisko noteiktību un samazinot administratīvās izmaksas un muitas procedūru ilgumu, un tas savukārt viņiem ļautu pilnībā izmantot iespējas, kas rastos, pieaugot reģionālo un globālo piegādes ķēžu izplatībai, bet MVU — izmantot ar atvērtākiem tirgiem saistītās priekšrocības; norāda, ka jānodrošina, lai jaunattīstības un vismazāk attīstītajām valstīm joprojām būtu pieejami spēju veidošanas pakalpojumi un tehniskā palīdzība, koncentrējoties uz vienotiem kontaktpunktiem un elektroniskās dokumentācijas vienkāršošanu, lai tās varētu palielināt ražošanas jaudu un tādējādi sniegtu iespēju gūt lielāku labumu no pievienotās vērtības globālajā vērtību ķēdē; |
| --- | --- |

7.

aicina visas PTO dalībvalstis nekavējoties ratificēt un īstenot tirdzniecības atvieglošanas nolīgumu, lai tas varētu stāties spēkā pirms 10. ministru konferences; uzskata, ka šis nolīgums sniegs ievērojamu labumu visām PTO dalībvalstīm, jo īpaši jaunattīstības valstīm, un arī attiecīgajiem ekonomikas dalībniekiem, uzlabojot pārredzamību un juridisko noteiktību un samazinot administratīvās izmaksas un muitas procedūru ilgumu, un tas savukārt viņiem ļautu pilnībā izmantot iespējas, kas rastos, pieaugot reģionālo un globālo piegādes ķēžu izplatībai, bet MVU — izmantot ar atvērtākiem tirgiem saistītās priekšrocības; norāda, ka jānodrošina, lai jaunattīstības un vismazāk attīstītajām valstīm joprojām būtu pieejami spēju veidošanas pakalpojumi un tehniskā palīdzība, koncentrējoties uz vienotiem kontaktpunktiem un elektroniskās dokumentācijas vienkāršošanu, lai tās varētu palielināt ražošanas jaudu un tādējādi sniegtu iespēju gūt lielāku labumu no pievienotās vērtības globālajā vērtību ķēdē;

| 8. | mudina PTO dalībvalstis aktīvi atbalstīt PTO centienus izveidot efektīvas un lietderīgas darba attiecības un padziļināt sadarbību ar citām starptautiskām organizācijām, kuru darbs ir saistīts ar pasaules tirdzniecības sarunām, jo īpaši ar Starptautisko Darba organizāciju, Pasaules Veselības organizāciju, kā arī ar ANO un tās aģentūrām un struktūrām, piemēram, ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferenci, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, ANO Vides programmu, ANO Attīstības programmu un ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, kā arī SVF, Pasaules Banku un ESAO, lai nodrošinātu ar savstarpēju atbalstu un sinerģiju saistībā ar tirdzniecības problēmām un citām ar tirdzniecību nesaistītām problēmām; atbalsta centienus panākt starptautisku standartu pieņemšanu un izveidot sadarbību regulējuma jomā; |
| --- | --- |

8.

mudina PTO dalībvalstis aktīvi atbalstīt PTO centienus izveidot efektīvas un lietderīgas darba attiecības un padziļināt sadarbību ar citām starptautiskām organizācijām, kuru darbs ir saistīts ar pasaules tirdzniecības sarunām, jo īpaši ar Starptautisko Darba organizāciju, Pasaules Veselības organizāciju, kā arī ar ANO un tās aģentūrām un struktūrām, piemēram, ar ANO Tirdzniecības un attīstības konferenci, Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju, ANO Vides programmu, ANO Attīstības programmu un ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām, kā arī SVF, Pasaules Banku un ESAO, lai nodrošinātu ar savstarpēju atbalstu un sinerģiju saistībā ar tirdzniecības problēmām un citām ar tirdzniecību nesaistītām problēmām; atbalsta centienus panākt starptautisku standartu pieņemšanu un izveidot sadarbību regulējuma jomā;

| 9. | aicina rūpīgi apsvērt, kā labāk noregulēt ar tirdzniecību nesaistītos problemātiskos jautājumus PTO noteikumu darbības jomā, lai PTO dalībvalstis varētu sasniegt leģitīmos politikas mērķus, vienlaikus nekavējot piekļuvi tirgum; šajā sakarībā uzsver, ka būtu ievērojami jāatbalsta centieni starptautisko standartu pieņemšanā, kā arī to, ka nepieciešams piešķirt palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu nodrošināt atbilstību šiem standartiem; |
| --- | --- |

9.

aicina rūpīgi apsvērt, kā labāk noregulēt ar tirdzniecību nesaistītos problemātiskos jautājumus PTO noteikumu darbības jomā, lai PTO dalībvalstis varētu sasniegt leģitīmos politikas mērķus, vienlaikus nekavējot piekļuvi tirgum; šajā sakarībā uzsver, ka būtu ievērojami jāatbalsta centieni starptautisko standartu pieņemšanā, kā arī to, ka nepieciešams piešķirt palīdzību jaunattīstības valstīm, lai tās varētu nodrošināt atbilstību šiem standartiem;

| 10. | pauž pārliecību, ka, nepietiekami ņemot vērā to, ka jaunattīstības valstu ekonomikas attīstības pakāpe un īpašās vajadzības ir ļoti atšķirīgas, varētu tikt kavēta efektīvu, šīm valstīm labvēlīgu pasākumu pieņemšana saskaņā ar Dohas sarunu kārtai izvirzīto mērķi un nodarīts kaitējums tām jaunattīstības valstīm, kurām visvairāk nepieciešami šādi pasākumi; mudina augstāku līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis uzņemties daļu atbildības jau pašreizējā sarunu kārtā un dot savam attīstības līmenim un nozaru konkurētspējai atbilstošu ieguldījumu; norāda arī, ka ir svarīgi izmantot efektīvus diferenciācijas kritērijus, kuros tiktu ņemts vērā ne tikai IKP pieaugums, bet arī tādi rādītāji kā, piemēram, ekonomikas ievainojamības indekss un tirdzniecības un attīstības rādītāji; |
| --- | --- |

10.

pauž pārliecību, ka, nepietiekami ņemot vērā to, ka jaunattīstības valstu ekonomikas attīstības pakāpe un īpašās vajadzības ir ļoti atšķirīgas, varētu tikt kavēta efektīvu, šīm valstīm labvēlīgu pasākumu pieņemšana saskaņā ar Dohas sarunu kārtai izvirzīto mērķi un nodarīts kaitējums tām jaunattīstības valstīm, kurām visvairāk nepieciešami šādi pasākumi; mudina augstāku līmeni sasniegušās jaunattīstības valstis uzņemties daļu atbildības jau pašreizējā sarunu kārtā un dot savam attīstības līmenim un nozaru konkurētspējai atbilstošu ieguldījumu; norāda arī, ka ir svarīgi izmantot efektīvus diferenciācijas kritērijus, kuros tiktu ņemts vērā ne tikai IKP pieaugums, bet arī tādi rādītāji kā, piemēram, ekonomikas ievainojamības indekss un tirdzniecības un attīstības rādītāji;

| 11. | uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi pabeigt ilgu laiku noritējušo Dohas sarunu kārtu, izpildot tās mandātu attīstības jomā; tādēļ, lai sasniegtu tālejošu, visaptverošu, līdzsvarotu un reālistisku rezultātu, mudina visas PTO dalībvalstis izpētīt visas iespējas, kas ļautu sasniegt šo galīgo mērķi; |
| --- | --- |

11.

uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi pabeigt ilgu laiku noritējušo Dohas sarunu kārtu, izpildot tās mandātu attīstības jomā; tādēļ, lai sasniegtu tālejošu, visaptverošu, līdzsvarotu un reālistisku rezultātu, mudina visas PTO dalībvalstis izpētīt visas iespējas, kas ļautu sasniegt šo galīgo mērķi;

| 12. | pauž gandarījumu par panākumiem, kas līdz šim gūti saistībā ar daudzpusējām iniciatīvām, piemēram, Videi nekaitīgu preču nolīgumu un Informācijas tehnoloģiju nolīgumu, kā arī tādām iniciatīvām kā Pakalpojumu tirdzniecības nolīgums; uzskata, ka daudzpusējie nolīgumi var papildināt un veicināt daudzpusējo pieeju un galvenais mērķis ir nodrošināt locekļu kritisko masu un padarīt nolīgumus atvērtus daudzām pusēm; |
| --- | --- |

12.

pauž gandarījumu par panākumiem, kas līdz šim gūti saistībā ar daudzpusējām iniciatīvām, piemēram, Videi nekaitīgu preču nolīgumu un Informācijas tehnoloģiju nolīgumu, kā arī tādām iniciatīvām kā Pakalpojumu tirdzniecības nolīgums; uzskata, ka daudzpusējie nolīgumi var papildināt un veicināt daudzpusējo pieeju un galvenais mērķis ir nodrošināt locekļu kritisko masu un padarīt nolīgumus atvērtus daudzām pusēm;

| 13. | uzstāj, ka ES būtu jāturpina uzņemties vadošo lomu, veicinot taustāmu panākumu gūšanu notiekošajās PTO sarunās, lai tuvā nākotnē pilnībā tiktu pabeigta Dohas sarunu kārta, kā arī sekmēt vismazāk attīstīto valstu pilnīgu iesaisti pasaules tirdzniecībā, uzņemoties starpniecību starp PTO dalībvalstīm ar atšķirīgām nostājām; |
| --- | --- |

13.

uzstāj, ka ES būtu jāturpina uzņemties vadošo lomu, veicinot taustāmu panākumu gūšanu notiekošajās PTO sarunās, lai tuvā nākotnē pilnībā tiktu pabeigta Dohas sarunu kārta, kā arī sekmēt vismazāk attīstīto valstu pilnīgu iesaisti pasaules tirdzniecībā, uzņemoties starpniecību starp PTO dalībvalstīm ar atšķirīgām nostājām;

| 14. | uzsver, ka PTO ir izšķiroša nozīme uz regulējumu balstītā pasaules tirdzniecībā un saistošu apņemšanos īstenošanā un ieviešanā, un tirdzniecības strīdu atrisināšanā, kā arī tās īpašo ieguldījumu, veicinot lielāku pārredzamību un salīdzinošo pārskatīšanu, jo īpaši izmantojot tirdzniecības politikas pārbaudes mehānismu (TPPM); |
| --- | --- |

14.

uzsver, ka PTO ir izšķiroša nozīme uz regulējumu balstītā pasaules tirdzniecībā un saistošu apņemšanos īstenošanā un ieviešanā, un tirdzniecības strīdu atrisināšanā, kā arī tās īpašo ieguldījumu, veicinot lielāku pārredzamību un salīdzinošo pārskatīšanu, jo īpaši izmantojot tirdzniecības politikas pārbaudes mehānismu (TPPM);

| 15. | aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka Parlaments arī turpmāk tiek cieši iesaistīts 10. ministru konferences sagatavošanā, tiek savlaicīgi informēts par jaunumiem un vajadzības gadījumā ar to apspriežas ministru konferences gaitā; aicina Komisiju turpināt strādāt ar pārējām PTO dalībvalstīm, lai panāktu to, ka tiek palielināta PTO parlamentārās dimensijas nozīme; |
| --- | --- |

15.

aicina Komisiju un Padomi nodrošināt, ka Parlaments arī turpmāk tiek cieši iesaistīts 10. ministru konferences sagatavošanā, tiek savlaicīgi informēts par jaunumiem un vajadzības gadījumā ar to apspriežas ministru konferences gaitā; aicina Komisiju turpināt strādāt ar pārējām PTO dalībvalstīm, lai panāktu to, ka tiek palielināta PTO parlamentārās dimensijas nozīme;

| 16. | aicina PTO dalībvalstis nodrošināt demokrātisku leģitimitāti, stiprinot PTO parlamentāro dimensiju; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka parlamenta deputātiem ir vieglāk piedalīties tirdzniecības sarunās, viņi tiek iesaistīti PTO lēmumu izstrādē un īstenošanā un ka tirdzniecības politikas nostādnes tiek pienācīgi izvērtētas, pārbaudot, vai tās atbilst pilsoņu interesēm; |
| --- | --- |

16.

aicina PTO dalībvalstis nodrošināt demokrātisku leģitimitāti, stiprinot PTO parlamentāro dimensiju; šajā sakarībā uzsver nepieciešamību nodrošināt, ka parlamenta deputātiem ir vieglāk piedalīties tirdzniecības sarunās, viņi tiek iesaistīti PTO lēmumu izstrādē un īstenošanā un ka tirdzniecības politikas nostādnes tiek pienācīgi izvērtētas, pārbaudot, vai tās atbilst pilsoņu interesēm;

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un PTO ģenerāldirektoram. |
| --- | --- |

17.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un PTO ģenerāldirektoram.

---

(1)  PTO Ministru 2001. gada konference Dohā: ministru 2001. gada 20. novembra deklarācija WT/MIN(01)/DEC/1

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min01_e/mindecl_e.htm

(2)  Ministru Honkongas deklarācija WT/MIN(05)/DEC, pieņemta 2005. gada 18. decembrī

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/min05_e/final_text_e.htm

(3)  OV C 293 E, 2.12.2006., 155. lpp.

(4)  OV C 259 E, 29.10.2009., 77. lpp.

(5)  OV C 9 E, 15.1.2010., 31. lpp.

(6)  OV C 286 E, 22.10.2010., 1. lpp.

(7)  OV C 51 E, 22.2.2013., 84. lpp.

(8)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2013)0511.

(9)  Ministru Bali deklarācija (WT/MIN (13)/DEC), kas pieņemta 2013. gada 7. decembrī

https://www.wto.org/english/thewto_e/minist_e/mc9_e/balideclaration_e.htm

(10)  http://www.ipu.org/splz-e/trade15/outcome.pdf

(11)  http://www.un.org/millenniumgoals/

(12)  https://www.wto.org/english/tratop_e/devel_e/a4t_e/ global_review15prog_e/global_review15prog_e.htm

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/144 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/144

---

P8_TA(2015)0416

Ekvadoras pievienošanās tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgts starp ES un Kolumbiju un Peru

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgts starp ES un tās dalībvalstīm un Kolumbiju un Peru (2015/2656(RSP))

(2017/C 366/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES un Ekvadoras sarunu noslēgumu par Ekvadoras pievienošanos 2014. gada 17. jūlija tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgts starp ES un tās dalībvalstīm un Kolumbiju un Peru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ekvadoras sarunu noslēgumu par Ekvadoras pievienošanos 2014. gada 17. jūlija tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgts starp ES un tās dalībvalstīm un Kolumbiju un Peru,

| — | ņemot vērā protokola parafēšanu, kas ļauj Ekvadorai 2014. gada 12. decembrī pievienoties kaimiņvalstīm, proti, Kolumbijai un Peru, preferenciālās tirdzniecības attiecībās ar ES, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā protokola parafēšanu, kas ļauj Ekvadorai 2014. gada 12. decembrī pievienoties kaimiņvalstīm, proti, Kolumbijai un Peru, preferenciālās tirdzniecības attiecībās ar ES,

| — | ņemot vērā tā 2014. gada 17. decembra pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tarifa režīmu Ekvadoras izcelsmes precēm (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2014. gada 17. decembra pirmajā lasījumā pieņemto nostāju par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par tarifa režīmu Ekvadoras izcelsmes precēm (1),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam attiecībā uz tirdzniecības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra normatīvo rezolūciju par projektu Padomes lēmumam attiecībā uz tirdzniecības nolīguma noslēgšanu starp Eiropas Savienību un tās dalībvalstīm, no vienas puses, un Kolumbiju un Peru, no otras puses (2),

| — | ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra nostāju pirmajā lasījumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā 2012. gada 11. decembra nostāju pirmajā lasījumā par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko īsteno divpusējo aizsargpasākumu klauzulu un stabilizācijas mehānismu banāniem Tirdzniecības nolīgumā starp Eiropas Savienību un Kolumbiju un Peru (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par ES tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2012. gada 13. jūnija rezolūciju par ES tirdzniecības nolīgumu ar Kolumbiju un Peru (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (5) un 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2010. gada 5. maija rezolūciju par ES stratēģiju attiecībām ar Latīņameriku (5) un 2010. gada 21. oktobra rezolūciju par ES un Latīņamerikas tirdzniecības attiecībām (6),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Ekvadoras pievienošanās tirdzniecības nolīgumam ar Kolumbiju un Peru ir vēl viens izšķirošs solis, pievienojoties ietekmīgām, līdzīgi domājošām un strauji augošām valstīm reģionā, kas arvien vairāk ir vērsts uz Āziju un Klusā okeāna valstīm, |
| --- | --- |

A.

tā kā Ekvadoras pievienošanās tirdzniecības nolīgumam ar Kolumbiju un Peru ir vēl viens izšķirošs solis, pievienojoties ietekmīgām, līdzīgi domājošām un strauji augošām valstīm reģionā, kas arvien vairāk ir vērsts uz Āziju un Klusā okeāna valstīm,

| B. | tā kā protokola par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam ar Kolumbiju un Peru teksts atbilst gan ES, gan Ekvadoras mērķiem, ņemot vērā Ekvadorai labvēlīgo asimetriju tirgus piekļuves piedāvājumos, to pieskaņojot nolīguma saturam, bet pilnībā iekļaujot īpašus pielāgojumus, ko pieprasīja Ekvadora; |
| --- | --- |

B.

tā kā protokola par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam ar Kolumbiju un Peru teksts atbilst gan ES, gan Ekvadoras mērķiem, ņemot vērā Ekvadorai labvēlīgo asimetriju tirgus piekļuves piedāvājumos, to pieskaņojot nolīguma saturam, bet pilnībā iekļaujot īpašus pielāgojumus, ko pieprasīja Ekvadora;

| C. | tā kā Ekvadoras valdība pēdējo astoņu gadu laikā USD 40,8 miljardus ir ieguldījusi sociālajā jomā, proti, piekļuvē izglītībai, veselības aprūpē un sociālajā drošībā, ar īpašām programmām atbalstot neaizsargātākās grupas, piemēram, bērnus, vecus cilvēkus un personas ar invaliditāti, |
| --- | --- |

C.

tā kā Ekvadoras valdība pēdējo astoņu gadu laikā USD 40,8 miljardus ir ieguldījusi sociālajā jomā, proti, piekļuvē izglītībai, veselības aprūpē un sociālajā drošībā, ar īpašām programmām atbalstot neaizsargātākās grupas, piemēram, bērnus, vecus cilvēkus un personas ar invaliditāti,

| 1. | atzinīgi vērtē noslēgtās sarunas ar Ekvadoru saistībā ar protokolu par tās pievienošanos tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgt starp ES un Kolumbiju un Peru, atzīstot svarīgās priekšrocības, ko tas sniegs Ekvadoras eksportam uz ES, jo īpaši ņemot vērā to, ka tā vairs nevarēs izmantot ES vienpusējās vispārējo preferenču shēmas ieguvumus; mudina nodrošināt šā nolīguma ātru un pilnīgu stāšanos spēkā un īstenošanu, kas nodrošinās iedzīvotāju un vides aizsardzību visaugstākajā līmenī; uzskata, ka šis nolīgums veicinās un dažādos abu nolīguma pušu tirdzniecību un ieguldījumus, darbosies kā svarīgs ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēks un veicinās nabadzības izskaušanu un mazinās nevienlīdzību; |
| --- | --- |

1.

atzinīgi vērtē noslēgtās sarunas ar Ekvadoru saistībā ar protokolu par tās pievienošanos tirdzniecības nolīgumam, kas noslēgt starp ES un Kolumbiju un Peru, atzīstot svarīgās priekšrocības, ko tas sniegs Ekvadoras eksportam uz ES, jo īpaši ņemot vērā to, ka tā vairs nevarēs izmantot ES vienpusējās vispārējo preferenču shēmas ieguvumus; mudina nodrošināt šā nolīguma ātru un pilnīgu stāšanos spēkā un īstenošanu, kas nodrošinās iedzīvotāju un vides aizsardzību visaugstākajā līmenī; uzskata, ka šis nolīgums veicinās un dažādos abu nolīguma pušu tirdzniecību un ieguldījumus, darbosies kā svarīgs ekonomikas un sociālās attīstības virzītājspēks un veicinās nabadzības izskaušanu un mazinās nevienlīdzību;

| 2. | atgādina, ka pirms piekrišanas tirdzniecības nolīgumam 2012. gada 11. decembrī Parlaments savā iepriekš minētajā 2012. gada 13. jūnija rezolūcijā aicināja Andu valstis nodrošināt pārredzama un saistoša ceļveža izveidi par cilvēktiesībām, vides un darba tiesībām un ka Kolumbijas un Peru valdības vēl pirms Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas iesniedza ilgtspējīgas attīstības rīcības plānus; mudina visus partnerus strādāt, lai efektīvi īstenotu iesniegtos rīcības plānus par cilvēktiesībām, vides un darba tiesībām; |
| --- | --- |

2.

atgādina, ka pirms piekrišanas tirdzniecības nolīgumam 2012. gada 11. decembrī Parlaments savā iepriekš minētajā 2012. gada 13. jūnija rezolūcijā aicināja Andu valstis nodrošināt pārredzama un saistoša ceļveža izveidi par cilvēktiesībām, vides un darba tiesībām un ka Kolumbijas un Peru valdības vēl pirms Eiropas Parlamenta piekrišanas saņemšanas iesniedza ilgtspējīgas attīstības rīcības plānus; mudina visus partnerus strādāt, lai efektīvi īstenotu iesniegtos rīcības plānus par cilvēktiesībām, vides un darba tiesībām;

| 3. | uzsver, ka ir svarīgi, lai Ekvadora pirms attiecīgo politiku pieņemšanas nodrošinātu tās politikas atbilstību PTO un tirdzniecības nolīgumu saistībām, pilnīgu pārredzamību un plašas konsultācijas ar ieinteresētajām personām; tādēļ aicina Ekvadoru bez turpmākas kavēšanās novērst atlikušos konstatētos šķēršļus tirgus piekļuvei; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka ir svarīgi, lai Ekvadora pirms attiecīgo politiku pieņemšanas nodrošinātu tās politikas atbilstību PTO un tirdzniecības nolīgumu saistībām, pilnīgu pārredzamību un plašas konsultācijas ar ieinteresētajām personām; tādēļ aicina Ekvadoru bez turpmākas kavēšanās novērst atlikušos konstatētos šķēršļus tirgus piekļuvei;

| 4. | atgādina Komisijai un EĀDD par to lomu rīcības plānu efektīvas piemērošanas nodrošināšanā; atgādina Komisijai, ka tai vajadzētu atbilstošā veidā informēt Parlamentu par rīcības plānu piemērošanu un pasākumiem, ko tās veikušas, lai nodrošinātu to īstenošanu; |
| --- | --- |

4.

atgādina Komisijai un EĀDD par to lomu rīcības plānu efektīvas piemērošanas nodrošināšanā; atgādina Komisijai, ka tai vajadzētu atbilstošā veidā informēt Parlamentu par rīcības plānu piemērošanu un pasākumiem, ko tās veikušas, lai nodrošinātu to īstenošanu;

| 5. | aicina Komisiju un EĀDD iesniegt Parlamentam visaptverošu ziņojumu par pasākumiem, ko Komisija pieņēmusi saistībā ar sadarbības programmām, īpašu uzmanību veltot izglītībai, apmācībai, regulatīvajai sadarbībai un sociāli ekonomisko iespēju radīšanai atstumtākajām sabiedrības grupām, kā arī demokrātiskā progresa veicināšanai un cilvēktiesību, darba tiesību un vides aizsardzības prasību ievērošanai; šajā sakarībā mudina Komisiju pilnībā izmantot attīstības sadarbības instrumentu (ASI) un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (IEDDH); |
| --- | --- |

5.

aicina Komisiju un EĀDD iesniegt Parlamentam visaptverošu ziņojumu par pasākumiem, ko Komisija pieņēmusi saistībā ar sadarbības programmām, īpašu uzmanību veltot izglītībai, apmācībai, regulatīvajai sadarbībai un sociāli ekonomisko iespēju radīšanai atstumtākajām sabiedrības grupām, kā arī demokrātiskā progresa veicināšanai un cilvēktiesību, darba tiesību un vides aizsardzības prasību ievērošanai; šajā sakarībā mudina Komisiju pilnībā izmantot attīstības sadarbības instrumentu (ASI) un Eiropas Demokrātijas un cilvēktiesību instrumentu (IEDDH);

| 6. | mudina Ekvadoras valdību ņemt vērā Kolumbijas un Peru iesniegtos rīcības plānus un veikt līdzīgus pasākumus, jo tā ir iespēja uzlabot šīs valsts iedzīvotāju vispārīgos dzīves apstākļus, tostarp cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu un vides aizsardzību; |
| --- | --- |

6.

mudina Ekvadoras valdību ņemt vērā Kolumbijas un Peru iesniegtos rīcības plānus un veikt līdzīgus pasākumus, jo tā ir iespēja uzlabot šīs valsts iedzīvotāju vispārīgos dzīves apstākļus, tostarp cilvēktiesību un darba tiesību ievērošanu un vides aizsardzību;

| 7. | uzsver, ka cilvēktiesības un demokrātija ir būtiski ES un Andu reģiona valstu vispārējo attiecību elementi; tādēļ aicina visus partnerus nodrošināt, ka pilnībā un kopumā tiek veicinātas un garantētas visas starptautiskajās tiesībās noteiktās tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

7.

uzsver, ka cilvēktiesības un demokrātija ir būtiski ES un Andu reģiona valstu vispārējo attiecību elementi; tādēļ aicina visus partnerus nodrošināt, ka pilnībā un kopumā tiek veicinātas un garantētas visas starptautiskajās tiesībās noteiktās tiesības un brīvības;

| 8. | uzsver, ka pēdējos dažos gados Ekvadoras ekonomika ir piedzīvojusi spēcīgu ekonomisko izaugsmi, un atzīst, ka tā ir bijusi integrējoša; norāda, ka tā radīja tiešu nabadzības, jo īpaši galējās nabadzības, un nevienlīdzības līmeņa samazināšanos un palielināja vidējo šķiru; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar jaunākajiem Pasaules bankas datiem nabadzība Ekvadorā 2006.–2014. gadā samazinājās no 37,6 % līdz 22,5 %, turklāt galējā nabadzība –– no 16,9 % līdz 7,7 %; |
| --- | --- |

8.

uzsver, ka pēdējos dažos gados Ekvadoras ekonomika ir piedzīvojusi spēcīgu ekonomisko izaugsmi, un atzīst, ka tā ir bijusi integrējoša; norāda, ka tā radīja tiešu nabadzības, jo īpaši galējās nabadzības, un nevienlīdzības līmeņa samazināšanos un palielināja vidējo šķiru; atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar jaunākajiem Pasaules bankas datiem nabadzība Ekvadorā 2006.–2014. gadā samazinājās no 37,6 % līdz 22,5 %, turklāt galējā nabadzība –– no 16,9 % līdz 7,7 %;

| 9. | pauž atzinību Ekvadoras valdībai par to, ka tā pēdējo astoņu gadu laikā vairāk nekā USD 40 miljardus ir investējusi sociālajā jomā; mudina Ekvadoru turpināt savu veiksmīgo un progresīvo sociālo un ilgtspējīgas attīstības politiku; |
| --- | --- |

9.

pauž atzinību Ekvadoras valdībai par to, ka tā pēdējo astoņu gadu laikā vairāk nekā USD 40 miljardus ir investējusi sociālajā jomā; mudina Ekvadoru turpināt savu veiksmīgo un progresīvo sociālo un ilgtspējīgas attīstības politiku;

| 10. | atzīst būtiskos ieguldījumus, ko Ekvadora veikusi iepriekšējos gados; atkārtoti pauž atbalstu visiem normatīviem un nenormatīviem pasākumiem, ko Ekvadoras valdība un vietējās iestādes ir veikušas, lai cīnītos pret nabadzību, nevienlīdzību, visa veida vardarbību, nesodāmību, korupciju un organizēto noziedzību, jo īpaši pret narkotiku tirdzniecību, kā arī pauž atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt darba ņēmēju tiesību, neaizsargātākos iedzīvotāju un iedzīvotāju grupu, piemēram, bērnu, sieviešu, minoritāšu un pirmiedzīvotāju, efektīvu aizsardzību, lai panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu sociālo un ekonomisko attīstību; attiecībā uz bērnu tiesībām mudina Ekvadoru turpināt centienus un pastiprināt pasākumus, ar kuriem atbalsta izglītību un cīņu pret bērnu darbu; |
| --- | --- |

10.

atzīst būtiskos ieguldījumus, ko Ekvadora veikusi iepriekšējos gados; atkārtoti pauž atbalstu visiem normatīviem un nenormatīviem pasākumiem, ko Ekvadoras valdība un vietējās iestādes ir veikušas, lai cīnītos pret nabadzību, nevienlīdzību, visa veida vardarbību, nesodāmību, korupciju un organizēto noziedzību, jo īpaši pret narkotiku tirdzniecību, kā arī pauž atbalstu pasākumiem, kuru mērķis ir nodrošināt darba ņēmēju tiesību, neaizsargātākos iedzīvotāju un iedzīvotāju grupu, piemēram, bērnu, sieviešu, minoritāšu un pirmiedzīvotāju, efektīvu aizsardzību, lai panāktu ilgtspējīgu un iekļaujošu sociālo un ekonomisko attīstību; attiecībā uz bērnu tiesībām mudina Ekvadoru turpināt centienus un pastiprināt pasākumus, ar kuriem atbalsta izglītību un cīņu pret bērnu darbu;

| 11. | aicina Komisiju analizēt problēmas, kas ir saistītas ar atšķirīgo noteikumu saskaņošanu, proti, izcelsmes noteikumu un sanitāro un fitosanitāro pasākumu saskaņošanu, saistībā ar tirdzniecību starp Andu reģionu un ES un tirdzniecību starp Andu reģionu un Dienvidu kopējo tirgu (MERCOSUR); aicina Komisiju attiecīgā gadījumā piedāvāt tehnisko palīdzību, lai saskaņotu atšķirīgās prasības un novērstu nevēlamus reģionālās integrācijas procesu traucējumus Dienvidamerikā; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju analizēt problēmas, kas ir saistītas ar atšķirīgo noteikumu saskaņošanu, proti, izcelsmes noteikumu un sanitāro un fitosanitāro pasākumu saskaņošanu, saistībā ar tirdzniecību starp Andu reģionu un ES un tirdzniecību starp Andu reģionu un Dienvidu kopējo tirgu (MERCOSUR); aicina Komisiju attiecīgā gadījumā piedāvāt tehnisko palīdzību, lai saskaņotu atšķirīgās prasības un novērstu nevēlamus reģionālās integrācijas procesu traucējumus Dienvidamerikā;

| 12. | atgādina Eiropas Savienības mērķi visos tās tirdzniecības nolīgumos ar industrializētajām un citām valstīm iekļaut saistošu ilgtspējīgas tirdzniecības un attīstības sadaļu; tādēļ atbalsta tādas ilgtspējīgas attīstības sadaļas iekļaušanu tirdzniecības nolīgumā starp ES un Ekvadoru, kas atspoguļotu pušu kopīgu apņemšanos veicināt starptautisko cilvēktiesību nolīgumu, SDO konvenciju un svarīgāko daudzpusējo vides nolīgumu, piemēram, Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), ievērošanu, īstenošanu un pilnīgu un pienācīgu izpildi; |
| --- | --- |

12.

atgādina Eiropas Savienības mērķi visos tās tirdzniecības nolīgumos ar industrializētajām un citām valstīm iekļaut saistošu ilgtspējīgas tirdzniecības un attīstības sadaļu; tādēļ atbalsta tādas ilgtspējīgas attīstības sadaļas iekļaušanu tirdzniecības nolīgumā starp ES un Ekvadoru, kas atspoguļotu pušu kopīgu apņemšanos veicināt starptautisko cilvēktiesību nolīgumu, SDO konvenciju un svarīgāko daudzpusējo vides nolīgumu, piemēram, Konvencijas par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), ievērošanu, īstenošanu un pilnīgu un pienācīgu izpildi;

| 13. | atzinīgi vērtē neseno Ekvadoras Ārējās tirdzniecības ministrijas vēstuli, kurā novērtēta dzimumu situācija Ekvadorā; prasa veikt īpašu novērtējumu par brīvās tirdzniecības politikas ietekmi uz sievietēm, jo īpaši valsts nabadzīgākajos rajonos; aicina pilnīgāk ievērot sieviešu tiesības, jo īpaši tad, ja tās ietekmē vai ir saistītas ar tirdzniecības politikas pasākumiem un to sekām; |
| --- | --- |

13.

atzinīgi vērtē neseno Ekvadoras Ārējās tirdzniecības ministrijas vēstuli, kurā novērtēta dzimumu situācija Ekvadorā; prasa veikt īpašu novērtējumu par brīvās tirdzniecības politikas ietekmi uz sievietēm, jo īpaši valsts nabadzīgākajos rajonos; aicina pilnīgāk ievērot sieviešu tiesības, jo īpaši tad, ja tās ietekmē vai ir saistītas ar tirdzniecības politikas pasākumiem un to sekām;

| 14. | atzīmē, ka tirdzniecības nolīguma strīdu izšķiršanas sadaļā nav iekļauti noteikumi, kas paredzēti saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības sadaļu; |
| --- | --- |

14.

atzīmē, ka tirdzniecības nolīguma strīdu izšķiršanas sadaļā nav iekļauti noteikumi, kas paredzēti saskaņā ar ilgtspējīgas attīstības sadaļu;

| 15. | atzinīgi vērtē to, ka Ekvadora ir ratificējusi visas astoņas svarīgākās SDO konvencijas; uzstāj, ka ir svarīgi, lai Ekvadora un visas ES dalībvalstis ātri ratificētu un efektīvi īstenotu visas SDO konvencijas; pauž nožēlu, ka Ekvadora vēl nav ratificējusi SDO konvenciju Nr. 129, un aicina Komisiju atbalstīt Ekvadoras centienus nodrošināt progresu konvencijas efektīvā piemērošanā; aicina Ekvadoras valdību ievērot SDO Ekspertu komitejas ieteikumus efektīvai SDO konvencijas Nr. 87. un Nr. 98 piemērošanai un uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt iespējas darba ņēmējiem neatkarības, efektivitātes vai ideoloģiskās piederības dēļ mainīt piederību arodbiedrībai vai izveidot jaunu, un īpaši atgādina, ka SDO ir pieprasījusi Ekvadoras valdībai veikt nepieciešamos likumdošanas pasākumus, lai izpildītu minētās konvencijas 2. panta noteikumus; |
| --- | --- |

15.

atzinīgi vērtē to, ka Ekvadora ir ratificējusi visas astoņas svarīgākās SDO konvencijas; uzstāj, ka ir svarīgi, lai Ekvadora un visas ES dalībvalstis ātri ratificētu un efektīvi īstenotu visas SDO konvencijas; pauž nožēlu, ka Ekvadora vēl nav ratificējusi SDO konvenciju Nr. 129, un aicina Komisiju atbalstīt Ekvadoras centienus nodrošināt progresu konvencijas efektīvā piemērošanā; aicina Ekvadoras valdību ievērot SDO Ekspertu komitejas ieteikumus efektīvai SDO konvencijas Nr. 87. un Nr. 98 piemērošanai un uzsver, cik svarīgi ir nodrošināt iespējas darba ņēmējiem neatkarības, efektivitātes vai ideoloģiskās piederības dēļ mainīt piederību arodbiedrībai vai izveidot jaunu, un īpaši atgādina, ka SDO ir pieprasījusi Ekvadoras valdībai veikt nepieciešamos likumdošanas pasākumus, lai izpildītu minētās konvencijas 2. panta noteikumus;

| 16. | atzinīgi vērtē to, ka puses apstiprina savas saistības saglabāt un ilgtspējīgi izmantot bioloģisko daudzveidību saskaņā ar juridiski saistošo Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un citiem būtiskiem starptautiskajiem nolīgumiem, ko nolīguma puses parakstījušas; |
| --- | --- |

16.

atzinīgi vērtē to, ka puses apstiprina savas saistības saglabāt un ilgtspējīgi izmantot bioloģisko daudzveidību saskaņā ar juridiski saistošo Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un citiem būtiskiem starptautiskajiem nolīgumiem, ko nolīguma puses parakstījušas;

| 17. | atzīmē, ka Ekvadora ir viena no 17 valstīm, kurās ir pasaulē vislielākā bioloģiskā daudzveidība, un tajā ir lielākā sugu koncentrācija (5 % līdz 10 % pasaules bioloģiskās daudzveidības); |
| --- | --- |

17.

atzīmē, ka Ekvadora ir viena no 17 valstīm, kurās ir pasaulē vislielākā bioloģiskā daudzveidība, un tajā ir lielākā sugu koncentrācija (5 % līdz 10 % pasaules bioloģiskās daudzveidības);

| 18. | atgādina, ka Ekvadoras konstitūcija skaidri atzīst godīgas tirdzniecības attīstību kā galveno valsts tirdzniecības politikas mērķi; aicina Komisiju sadarboties ar Ekvadoras valdību, lai veicinātu kopīgus projektus godīgas tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

18.

atgādina, ka Ekvadoras konstitūcija skaidri atzīst godīgas tirdzniecības attīstību kā galveno valsts tirdzniecības politikas mērķi; aicina Komisiju sadarboties ar Ekvadoras valdību, lai veicinātu kopīgus projektus godīgas tirdzniecības jomā;

| 19. | atzinīgi vērtē Ekvadoras īstenotos būtiskos centienus vides jomā, kas atzīti ANO mērogā; pauž bažas par to, ka, neraugoties uz valsts īstenotajiem centieniem vides jomā, Ekvadora un tās kaimiņvalstis saskaras intensīvu ar atmežošanu, būtisku bioloģiskās daudzveidības zudumu, augsnes un ūdens piesārņojumu un eroziju; tādēļ aicina Eiropas Komisiju veicināt un atbalstīt attiecīgas starptautiskā, reģionālā un vietējā līmeņa stratēģijas un programmas un sekmēt vajadzīgo sinerģiju un visu valsts un privātā sektora iesaistīto personu atbildīgu iesaistīšanos; |
| --- | --- |

19.

atzinīgi vērtē Ekvadoras īstenotos būtiskos centienus vides jomā, kas atzīti ANO mērogā; pauž bažas par to, ka, neraugoties uz valsts īstenotajiem centieniem vides jomā, Ekvadora un tās kaimiņvalstis saskaras intensīvu ar atmežošanu, būtisku bioloģiskās daudzveidības zudumu, augsnes un ūdens piesārņojumu un eroziju; tādēļ aicina Eiropas Komisiju veicināt un atbalstīt attiecīgas starptautiskā, reģionālā un vietējā līmeņa stratēģijas un programmas un sekmēt vajadzīgo sinerģiju un visu valsts un privātā sektora iesaistīto personu atbildīgu iesaistīšanos;

| 20. | aicina noslēgt sadarbības līgumu starp Ekvadoru un ES, lai atbalstītu konkrētas vides programmas, un atzinīgi vērtē Ekvadoras valdības pausto interesi par sadarbības nolīgumu ar ES atmežošanas novēršanas programmu atbalstam; atbalsta viedokli, ka mežu izciršana ir visas starptautiskās sabiedrības atbildības jautājums; |
| --- | --- |

20.

aicina noslēgt sadarbības līgumu starp Ekvadoru un ES, lai atbalstītu konkrētas vides programmas, un atzinīgi vērtē Ekvadoras valdības pausto interesi par sadarbības nolīgumu ar ES atmežošanas novēršanas programmu atbalstam; atbalsta viedokli, ka mežu izciršana ir visas starptautiskās sabiedrības atbildības jautājums;

| 21. | atgādina, ka 2009. gada ES un Andu Kopienas Tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējumā tika prognozēta atmežošana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās lauksaimniecības un koksnes nozares gaidāmās paplašināšanās rezultātā, kā arī sociālie konflikti lauku apvidos kalnrūpniecības, ogļūdeņražu ieguves un mežistrādes darbību izvēršanas ietekmē; |
| --- | --- |

21.

atgādina, ka 2009. gada ES un Andu Kopienas Tirdzniecības ilgtspējas ietekmes novērtējumā tika prognozēta atmežošana un bioloģiskās daudzveidības samazināšanās lauksaimniecības un koksnes nozares gaidāmās paplašināšanās rezultātā, kā arī sociālie konflikti lauku apvidos kalnrūpniecības, ogļūdeņražu ieguves un mežistrādes darbību izvēršanas ietekmē;

| 22. | aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju visu Komisijas finansēto sadarbības pasākumu izstrādē un īstenošanā lielu uzmanību pievērst vides ilgtspējai un aicina visas puses veicināt labāko uzņēmējdarbības praksi korporatīvās sociālās atbildības jomā saskaņā ar ANO pamatprincipiem uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, ESAO korporatīvās sociālās atbildības vadlīnijām un Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681); |
| --- | --- |

22.

aicina Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju visu Komisijas finansēto sadarbības pasākumu izstrādē un īstenošanā lielu uzmanību pievērst vides ilgtspējai un aicina visas puses veicināt labāko uzņēmējdarbības praksi korporatīvās sociālās atbildības jomā saskaņā ar ANO pamatprincipiem uzņēmējdarbības un cilvēktiesību jomā, ESAO korporatīvās sociālās atbildības vadlīnijām un Komisijas 2011. gada 25. oktobra paziņojumu “Atjaunota ES stratēģija 2011.–2014. gadam attiecībā uz korporatīvo sociālo atbildību” (COM(2011)0681);

| 23. | mudina Ekvadoras pašvaldības izmantot jaunajā tirdzniecības regulējumā piedāvātās iespējas, lai tieši sadarbotos ar pašvaldībām Eiropas Savienībā un tādā veidā veicinātu taisnīgu tirdzniecību un dibinātu jaunus taisnīgas tirdzniecības tīklus; |
| --- | --- |

23.

mudina Ekvadoras pašvaldības izmantot jaunajā tirdzniecības regulējumā piedāvātās iespējas, lai tieši sadarbotos ar pašvaldībām Eiropas Savienībā un tādā veidā veicinātu taisnīgu tirdzniecību un dibinātu jaunus taisnīgas tirdzniecības tīklus;

| 24. | atzinīgi vērtē un atbalsta ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) lēmumu izveidot starpvaldību darba grupu transnacionālo korporāciju un cilvēktiesību jautājumā saskaņā ar Ekvadoras ierosinājumu un Dienvidāfrikas un daudzu citu valstu atbalstu; uzdod Komisijai labvēlīgi un konstruktīvi iesaistīties Ženēvā notiekošajās sarunās; |
| --- | --- |

24.

atzinīgi vērtē un atbalsta ANO Cilvēktiesību padomes (UNHRC) lēmumu izveidot starpvaldību darba grupu transnacionālo korporāciju un cilvēktiesību jautājumā saskaņā ar Ekvadoras ierosinājumu un Dienvidāfrikas un daudzu citu valstu atbalstu; uzdod Komisijai labvēlīgi un konstruktīvi iesaistīties Ženēvā notiekošajās sarunās;

| 25. | aicina EĀDD un Komisiju atbalstīt Ekvadoras valdības centienus attīstīt un saglabāt efektīvu vides pārvaldību gan kopumā, gan tādās jutīgās teritorijās kā Amazone un Galapagu salas, jo planētas nākotnes nodrošināšana ir kopēja atbildība; |
| --- | --- |

25.

aicina EĀDD un Komisiju atbalstīt Ekvadoras valdības centienus attīstīt un saglabāt efektīvu vides pārvaldību gan kopumā, gan tādās jutīgās teritorijās kā Amazone un Galapagu salas, jo planētas nākotnes nodrošināšana ir kopēja atbildība;

| 26. | atgādina, ka Jasuni ir daļa no Amazones, kur dzīvo vairākas pamatiedzīvotāju ciltis, aug simtiem vietējo koku sugas un daudzi desmiti apdraudētu augu; atgādina par tā nozīmi cilvēcei un pasaules dabas mantojumā, tostarp nākamajām paaudzēm; |
| --- | --- |

26.

atgādina, ka Jasuni ir daļa no Amazones, kur dzīvo vairākas pamatiedzīvotāju ciltis, aug simtiem vietējo koku sugas un daudzi desmiti apdraudētu augu; atgādina par tā nozīmi cilvēcei un pasaules dabas mantojumā, tostarp nākamajām paaudzēm;

| 27. | pauž nožēlu par to, ka sakarā ar iegūto neapmierinošo ekonomisko rezultātu netika ieviesta vides aizsardzības koncepcija, kuru ierosināja Ekvadoras valdība, kura paredz kompensēt potenciālo tirdzniecības ieņēmumu zaudējumu un līdzfinansēt Jasuni ITT (Yasuni Ishpingo Tambococha Tiputini) ieguldījumu fonda izveidi Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) aizgādnībā un kura bija paredzēta, lai kompensētu Ekvadoras iedzīvotājiem negūtos ieņēmums, ja viņi atturēsies naftas ieguves no lauku izmantošanas Jasuni dabas parkā; |
| --- | --- |

27.

pauž nožēlu par to, ka sakarā ar iegūto neapmierinošo ekonomisko rezultātu netika ieviesta vides aizsardzības koncepcija, kuru ierosināja Ekvadoras valdība, kura paredz kompensēt potenciālo tirdzniecības ieņēmumu zaudējumu un līdzfinansēt Jasuni ITT (Yasuni Ishpingo Tambococha Tiputini) ieguldījumu fonda izveidi Apvienoto Nāciju Organizācijas Attīstības programmas (UNDP) aizgādnībā un kura bija paredzēta, lai kompensētu Ekvadoras iedzīvotājiem negūtos ieņēmums, ja viņi atturēsies naftas ieguves no lauku izmantošanas Jasuni dabas parkā;

| 28. | atzīst Ekvadoras īstenotos centienus, ar kuriem tā sekmē pirmiedzīvotāju kopienu aizsardzību un mudina valdību pārliecināties, ka tās politikai, jo īpaši kalnrūpniecības stratēģijai, nav negatīvas ietekmes uz pirmiedzīvotāju kopienu tiesībām; |
| --- | --- |

28.

atzīst Ekvadoras īstenotos centienus, ar kuriem tā sekmē pirmiedzīvotāju kopienu aizsardzību un mudina valdību pārliecināties, ka tās politikai, jo īpaši kalnrūpniecības stratēģijai, nav negatīvas ietekmes uz pirmiedzīvotāju kopienu tiesībām;

| 29. | uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un saglabāt pirmiedzīvotāju un vietējās kopienas, kuras iemieso tradicionālo dzīvesveidu, un uzsver to būtiskumu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai Andu reģiona valstīs; |
| --- | --- |

29.

uzsver, ka ir svarīgi aizsargāt un saglabāt pirmiedzīvotāju un vietējās kopienas, kuras iemieso tradicionālo dzīvesveidu, un uzsver to būtiskumu bioloģiskās daudzveidības saglabāšanai un ilgtspējīgai izmantošanai Andu reģiona valstīs;

| 30. | atzinīgi vērtē to, ka Ekvadora ir ratificējusi SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautu tiesībām, taču pauž nožēlu, ka tirdzniecības nolīgumā uz to nav izdarīta neviena atsauce; |
| --- | --- |

30.

atzinīgi vērtē to, ka Ekvadora ir ratificējusi SDO Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautu tiesībām, taču pauž nožēlu, ka tirdzniecības nolīgumā uz to nav izdarīta neviena atsauce;

| 31. | aicina Ekvadoras valdību vēl vairāk uzlabot esošos iekšzemes mehānismus un dialogu ar pilsonisko sabiedrību, tam izmantojot mehānismu pilsoniskās sabiedrības uzraudzībai, tostarp rīkot lielu informācijas un reklāmas kampaņu, lai palielinātu attiecīgo pilsoniskās sabiedrības grupu līdzdalību mehānismā; atgādina, ka tirdzniecības nolīgums paredz, ka Ekvadora izveidos šādus mehānismus ne vēlāk kā vienu gadu pēc nolīguma stāšanās spēkā; |
| --- | --- |

31.

aicina Ekvadoras valdību vēl vairāk uzlabot esošos iekšzemes mehānismus un dialogu ar pilsonisko sabiedrību, tam izmantojot mehānismu pilsoniskās sabiedrības uzraudzībai, tostarp rīkot lielu informācijas un reklāmas kampaņu, lai palielinātu attiecīgo pilsoniskās sabiedrības grupu līdzdalību mehānismā; atgādina, ka tirdzniecības nolīgums paredz, ka Ekvadora izveidos šādus mehānismus ne vēlāk kā vienu gadu pēc nolīguma stāšanās spēkā;

| 32. | aicina iesaistītās puses veikt pasākumus, lai uzlabotu vietējo konsultantu grupu darbu; uzskata, ka visām vietējām konsultantu grupām ir jābūt pilnībā neatkarīgām; |
| --- | --- |

32.

aicina iesaistītās puses veikt pasākumus, lai uzlabotu vietējo konsultantu grupu darbu; uzskata, ka visām vietējām konsultantu grupām ir jābūt pilnībā neatkarīgām;

| 33. | prasa ES vietējo konsultantu grupai sagatavot regulāru ziņojumu, ko iesniegt Parlamenta novērtējumam; |
| --- | --- |

33.

prasa ES vietējo konsultantu grupai sagatavot regulāru ziņojumu, ko iesniegt Parlamenta novērtējumam;

| 34. | uzsver, cik svarīga ir pietiekama pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība ikgadējā sesijā sadarbībai ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ar sabiedrību kopumā, kā paredzēts nolīgumā; |
| --- | --- |

34.

uzsver, cik svarīga ir pietiekama pilsoniskās sabiedrības organizāciju līdzdalība ikgadējā sesijā sadarbībai ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām un ar sabiedrību kopumā, kā paredzēts nolīgumā;

| 35. | atzinīgi vērtē Ekvadoras valdības iniciatīvas, piemēram, Ekvadoras Pilsoniskās līdzdalības un sociālās atbildības padomes (CPCCS) izveidi par integrācijas līdzekli, kura mērķis ir stiprināt un stimulēt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, lai veicinātu pārredzamību un izskaustu korupciju; atgādina, ka ir svarīgi izveidot efektīvus dialoga mehānismus, ja tādu vēl nav, lai garantētu pilsoņu un sociālo aģentu tiesības individuāli vai kolektīvi organizēt, piedalīties lēmumu pieņemšanā un uzraudzīt to ieviešanu; |
| --- | --- |

35.

atzinīgi vērtē Ekvadoras valdības iniciatīvas, piemēram, Ekvadoras Pilsoniskās līdzdalības un sociālās atbildības padomes (CPCCS) izveidi par integrācijas līdzekli, kura mērķis ir stiprināt un stimulēt pilsoniskās sabiedrības līdzdalību, lai veicinātu pārredzamību un izskaustu korupciju; atgādina, ka ir svarīgi izveidot efektīvus dialoga mehānismus, ja tādu vēl nav, lai garantētu pilsoņu un sociālo aģentu tiesības individuāli vai kolektīvi organizēt, piedalīties lēmumu pieņemšanā un uzraudzīt to ieviešanu;

| 36. | uzsver, cik svarīga ir kopēja Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomiteja, jo tā ir vienīgais mehānisms, kas paredzēts tirdzniecības nolīgumā, lai uzraudzītu gan valsts pušu, gan uzņēmumu ilgtspējīgas attīstības saistību īstenošanu; |
| --- | --- |

36.

uzsver, cik svarīga ir kopēja Tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības apakškomiteja, jo tā ir vienīgais mehānisms, kas paredzēts tirdzniecības nolīgumā, lai uzraudzītu gan valsts pušu, gan uzņēmumu ilgtspējīgas attīstības saistību īstenošanu;

| 37. | aicina Komisiju iesniegt Parlamentam visu apakškomiteju sanāksmju darba kārtības un protokolus; |
| --- | --- |

37.

aicina Komisiju iesniegt Parlamentam visu apakškomiteju sanāksmju darba kārtības un protokolus;

| 38. | atzīmē, ka Ekvadora ir ieviesusi maksājumu bilances aizsardzības pasākumus; aicina Ekvadoru bez kavēšanās novērst bažas, kuras tika konstatētas apspriedēs ar citām PTO dalībvalstīm Maksājumu bilances komitejas sanāksmē Ženēvā; |
| --- | --- |

38.

atzīmē, ka Ekvadora ir ieviesusi maksājumu bilances aizsardzības pasākumus; aicina Ekvadoru bez kavēšanās novērst bažas, kuras tika konstatētas apspriedēs ar citām PTO dalībvalstīm Maksājumu bilances komitejas sanāksmē Ženēvā;

| 39. | atzīmē, ka līdzās Kolumbijai un Peru, Ekvadora ir viena no pasaules lielākajām banānu ražotājām; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek taisnīgi ievērots importa apjoma robežlīmenis, kas noteikts saskaņā ar stabilizācijas mehānismu banāniem; aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu un bez kavēšanās gadījumā, ja banānu importa tendences norāda uz iespējamu importa apjoma robežlīmeņa sasniegšanu, un sniegt informāciju par tiešu un netiešu banānu importa no šīm valstīm ietekmi; aicina Komisiju arī atcelt muitas nodokļa atbrīvojumu banāniem, kas ievesti no šīm valstīm, ja imports pieaugtu nesamērīgi, izraisot
  vai draudot izraisīt
  nopietnu kaitējumu ES ražojošo reģionu ekonomikai, piemēram, darbvietu skaita samazināšanos; |
| --- | --- |

39.

atzīmē, ka līdzās Kolumbijai un Peru, Ekvadora ir viena no pasaules lielākajām banānu ražotājām; tādēļ aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek taisnīgi ievērots importa apjoma robežlīmenis, kas noteikts saskaņā ar stabilizācijas mehānismu banāniem; aicina Komisiju regulāri informēt Parlamentu un bez kavēšanās gadījumā, ja banānu importa tendences norāda uz iespējamu importa apjoma robežlīmeņa sasniegšanu, un sniegt informāciju par tiešu un netiešu banānu importa no šīm valstīm ietekmi; aicina Komisiju arī atcelt muitas nodokļa atbrīvojumu banāniem, kas ievesti no šīm valstīm, ja imports pieaugtu nesamērīgi, izraisot
  vai draudot izraisīt
  nopietnu kaitējumu ES ražojošo reģionu ekonomikai, piemēram, darbvietu skaita samazināšanos;

| 40. | aicina puses nodrošināt, ka visi nolīguma noteikumi tiek efektīvi īstenoti no tā spēkā stāšanās dienas; |
| --- | --- |

40.

aicina puses nodrošināt, ka visi nolīguma noteikumi tiek efektīvi īstenoti no tā spēkā stāšanās dienas;

| 41. | pauž pārliecību, ka abām nolīguma pusēm būtu vienlaicīgi jānosaka drošības klauzulas, lai vietējo ražošanas nozari aizsargātu pret importa apjoma palielināšanos, kas varētu radīt nopietnu kaitējumu; |
| --- | --- |

41.

pauž pārliecību, ka abām nolīguma pusēm būtu vienlaicīgi jānosaka drošības klauzulas, lai vietējo ražošanas nozari aizsargātu pret importa apjoma palielināšanos, kas varētu radīt nopietnu kaitējumu;

| 42. | prasa Tirdzniecības ĢD un Ekvadoras valdībai pirms EP balsojuma par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam sniegt pārliecinošas atbildes uz jautājumiem un paustajām bažām; |
| --- | --- |

42.

prasa Tirdzniecības ĢD un Ekvadoras valdībai pirms EP balsojuma par Ekvadoras pievienošanos tirdzniecības nolīgumam sniegt pārliecinošas atbildes uz jautājumiem un paustajām bažām;

| 43. | uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Ekvadoras, Kolumbijas un Peru valdībām. |
| --- | --- |

43.

uzdod tā priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai, kā arī Ekvadoras, Kolumbijas un Peru valdībām.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2014)0087.

(2)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0481.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2012)0480.

(4)  OV C 332 E, 15.11.2013., 52. lpp.

(5)  OV C 81 E, 15.3.2011., 54. lpp.

(6)  OV C 70 E, 8.3.2012., 79. lpp.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/149 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/149

---

P8_TA(2015)0417

Jauna dzīvnieku labturības stratēģija 2016.-2020. gadam

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par dzīvnieku labturības jauno stratēģiju 2016.–2020. gadam (2015/2957(RSP))

(2017/C 366/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 13. pantu,

| — | ņemot vērā LESD 43. pantu par kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas darbību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā LESD 43. pantu par kopējās lauksaimniecības politikas un kopējās zivsaimniecības politikas darbību,

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. februāra paziņojumu par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006/2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 15. februāra paziņojumu par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (COM(2012)0006/2),

| — | ņemot vērā savu 2012. gada 4. jūlija rezolūciju par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā savu 2012. gada 4. jūlija rezolūciju par Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā ES tiesību akti dzīvnieku labturības jomā palīdz nodrošināt Savienībā vienlīdzīgus konkurences apstākļus un līdz ar to arī labāku iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES tiesību akti dzīvnieku labturības jomā palīdz nodrošināt Savienībā vienlīdzīgus konkurences apstākļus un līdz ar to arī labāku iekšējā tirgus darbību;

| B. | tā kā Eiropas iedzīvotājus ļoti interesē dzīvnieku labturība un iedzīvotāji vēlas, lai kā patērētājiem viņiem būtu iespēja vairāk pārdomāti izdarīt savu izvēli; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas iedzīvotājus ļoti interesē dzīvnieku labturība un iedzīvotāji vēlas, lai kā patērētājiem viņiem būtu iespēja vairāk pārdomāti izdarīt savu izvēli;

| C. | tā kā valstu noteikumi par dzīvnieku labturību nedrīkst būt pretrunā ES vienotā tirgus principiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā valstu noteikumi par dzīvnieku labturību nedrīkst būt pretrunā ES vienotā tirgus principiem;

| D. | tā kā dzīvnieku labturība ir savstarpēji saistīta ar dzīvnieku un sabiedrības veselību; |
| --- | --- |

D.

tā kā dzīvnieku labturība ir savstarpēji saistīta ar dzīvnieku un sabiedrības veselību;

| E. | tā kā ES un valstu noteikumi par dzīvnieku labturību ir sarežģīti un tiek dažādi interpretēti un tas rada juridisku nenoteiktību un var atsevišķās dalībvalstīs radīt ražotājiem ļoti neizdevīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES un valstu noteikumi par dzīvnieku labturību ir sarežģīti un tiek dažādi interpretēti un tas rada juridisku nenoteiktību un var atsevišķās dalībvalstīs radīt ražotājiem ļoti neizdevīgus konkurences apstākļus;

| F. | tā kā Savienība dzīvnieku labturības līmenis ir viens no augstākajiem pasaulē; |
| --- | --- |

F.

tā kā Savienība dzīvnieku labturības līmenis ir viens no augstākajiem pasaulē;

| G. | tā kā dzīvnieku labturība būtu vēl vairāk jāuzlabo, pamatojoties uz valdošajām zinātnes atziņām un pienācīgi ņemot vērā lauksaimniecībā īstenotās lopkopības efektivitāti un konkurētspēju; tā kā labas lopkopības definīcijas formulēšana veicinātu saskaņotus dzīvnieku labturības standartus visā ES; |
| --- | --- |

G.

tā kā dzīvnieku labturība būtu vēl vairāk jāuzlabo, pamatojoties uz valdošajām zinātnes atziņām un pienācīgi ņemot vērā lauksaimniecībā īstenotās lopkopības efektivitāti un konkurētspēju; tā kā labas lopkopības definīcijas formulēšana veicinātu saskaņotus dzīvnieku labturības standartus visā ES;

| H. | tā kā augsts dzīvnieku labturības līmenis ir svarīgs, lai garantētu ilgtspēju, kaut arī tas nozīmē, ka ir vajadzīgas investīcijas un ka ir vairāk pamatdarbības izdevumu, kas netiek vienmērīgi sadalīti visā pārtikas aprites ciklā; |
| --- | --- |

H.

tā kā augsts dzīvnieku labturības līmenis ir svarīgs, lai garantētu ilgtspēju, kaut arī tas nozīmē, ka ir vajadzīgas investīcijas un ka ir vairāk pamatdarbības izdevumu, kas netiek vienmērīgi sadalīti visā pārtikas aprites ciklā;

| 1. | mudina Komisiju nekavējoties īstenot pasākumus, kas vēl nav veikti saistībā ar Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam; |
| --- | --- |

1.

mudina Komisiju nekavējoties īstenot pasākumus, kas vēl nav veikti saistībā ar Eiropas Savienības dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam;

| 2. | mudina Komisiju izvērtēt pašreizējo stratēģiju un izstrādāt jaunu un vērienīgu stratēģiju dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2016.–2020. gadam, lai turpinātu darbu, kas veikts saistībā ar līdzšinējām stratēģijām, un nodrošināt sistēmu, kas paredz augstus dzīvnieku labturības standartus visās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

2.

mudina Komisiju izvērtēt pašreizējo stratēģiju un izstrādāt jaunu un vērienīgu stratēģiju dzīvnieku aizsardzībai un labturībai 2016.–2020. gadam, lai turpinātu darbu, kas veikts saistībā ar līdzšinējām stratēģijām, un nodrošināt sistēmu, kas paredz augstus dzīvnieku labturības standartus visās dalībvalstīs;

| 3. | aicina Komisiju nodrošināt aktualizētu, visaptverošu un skaidru tiesisko regulējumu LESD 13. panta prasību pilnīgai īstenošanai; tomēr atkārtoti uzsver, ka nekādos apstākļos nedrīkst pazemināt dzīvnieku labturības līmeņus tikai administratīvās vienkāršošanas nolūkos; uzsver, ka šie mērķi cits citu neizslēdz; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju nodrošināt aktualizētu, visaptverošu un skaidru tiesisko regulējumu LESD 13. panta prasību pilnīgai īstenošanai; tomēr atkārtoti uzsver, ka nekādos apstākļos nedrīkst pazemināt dzīvnieku labturības līmeņus tikai administratīvās vienkāršošanas nolūkos; uzsver, ka šie mērķi cits citu neizslēdz;

| 4. | uzsver, ka LESD 13. pants ir vispārēji piemērojams un horizontāls un tāpēc tikpat svarīgs kā lauksaimniecības, vides vai patērētāju aizsardzības noteikumi; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka LESD 13. pants ir vispārēji piemērojams un horizontāls un tāpēc tikpat svarīgs kā lauksaimniecības, vides vai patērētāju aizsardzības noteikumi;

| 5. | atgādina, ka Parlaments ir iesaistīts pašlaik notiekošās sarunās un ir pieņēmis tiesību aktus, lai risinātu ar dzīvnieku labturību saistītus jautājumus, piemēram, dzīvnieku veselību, zootehniskos nosacījumus, bioloģisko ražošanu un oficiālās kontroles; |
| --- | --- |

5.

atgādina, ka Parlaments ir iesaistīts pašlaik notiekošās sarunās un ir pieņēmis tiesību aktus, lai risinātu ar dzīvnieku labturību saistītus jautājumus, piemēram, dzīvnieku veselību, zootehniskos nosacījumus, bioloģisko ražošanu un oficiālās kontroles;

| 6. | atzīst lauksaimnieku jau īstenotos centienus dzīvnieku labturības jomā dažādās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

6.

atzīst lauksaimnieku jau īstenotos centienus dzīvnieku labturības jomā dažādās dalībvalstīs;

| 7. | mudina Komisiju gadījumos, kad ir pieejami nepārprotami zinātniski pierādījumi, kas apliecina ar dzīvnieku labturību saistītas problēmas, pielāgot pašreizējos vai pieņemt jaunus politikas instrumentus šo problēmu novēršanai; lūdz Komisiju cieši uzraudzīt to ES tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, kuri saistīti ar dzīvnieku labturību; |
| --- | --- |

7.

mudina Komisiju gadījumos, kad ir pieejami nepārprotami zinātniski pierādījumi, kas apliecina ar dzīvnieku labturību saistītas problēmas, pielāgot pašreizējos vai pieņemt jaunus politikas instrumentus šo problēmu novēršanai; lūdz Komisiju cieši uzraudzīt to ES tiesību aktu īstenošanu dalībvalstīs, kuri saistīti ar dzīvnieku labturību;

| 8. | pauž bažas par to, vai spēkā esošie tiesību akti dzīvnieku labklājības jomā tiek pietiekami efektīvi īstenoti un piemēroti, ņemot vērā attiecīgo tiesību aktu sarežģītību un lielo skaitu; uzsver, ka spēkā esošo tiesību aktu izpildes uzlabošana un atbilstības nodrošināšana tiem ir visu dzīvnieku veselības un labturības noteikumu galvenais mērķis; |
| --- | --- |

8.

pauž bažas par to, vai spēkā esošie tiesību akti dzīvnieku labklājības jomā tiek pietiekami efektīvi īstenoti un piemēroti, ņemot vērā attiecīgo tiesību aktu sarežģītību un lielo skaitu; uzsver, ka spēkā esošo tiesību aktu izpildes uzlabošana un atbilstības nodrošināšana tiem ir visu dzīvnieku veselības un labturības noteikumu galvenais mērķis;

| 9. | vienlaikus mudina Komisiju rīkoties vērienīgāk, tirdzniecības politikā un sarunās par starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem kā nekomerciālu aspektu iekļaujot dzīvnieku labturības standartus un nosakot šādu standartu savstarpīgumu par prioritāti, kā arī veicināt dzīvnieku labturību trešās valstīs, šajā nolūkā pieprasot līdzvērtīgus labturības standartus attiecībā uz importētajiem dzīvniekiem un produktiem un īstenojot stingru kontroli; |
| --- | --- |

9.

vienlaikus mudina Komisiju rīkoties vērienīgāk, tirdzniecības politikā un sarunās par starptautiskiem tirdzniecības nolīgumiem kā nekomerciālu aspektu iekļaujot dzīvnieku labturības standartus un nosakot šādu standartu savstarpīgumu par prioritāti, kā arī veicināt dzīvnieku labturību trešās valstīs, šajā nolūkā pieprasot līdzvērtīgus labturības standartus attiecībā uz importētajiem dzīvniekiem un produktiem un īstenojot stingru kontroli;

| 10. | uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošu finansējumu kopējai lauksaimniecības politikai, jo ir vajadzīgs budžets, kas ir adekvāts un atbilst noteikto mērķu vērienam, lai izvairītos no ražotņu pārvietošanas un tirdzniecības ar valstīm un kontinentiem, kuros ir zemāki dzīvnieku labturības standarti; |
| --- | --- |

10.

uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstošu finansējumu kopējai lauksaimniecības politikai, jo ir vajadzīgs budžets, kas ir adekvāts un atbilst noteikto mērķu vērienam, lai izvairītos no ražotņu pārvietošanas un tirdzniecības ar valstīm un kontinentiem, kuros ir zemāki dzīvnieku labturības standarti;

| 11. | aicina Komisiju izstrādāt zinātniski pamatotas labākās prakses piemērus, panākt šādas labākās prakses apmaiņu un izplatīšanu, kā arī atbalstīt inovāciju un pētniecību dzīvnieku labturības jaunu paņēmienu un tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

11.

aicina Komisiju izstrādāt zinātniski pamatotas labākās prakses piemērus, panākt šādas labākās prakses apmaiņu un izplatīšanu, kā arī atbalstīt inovāciju un pētniecību dzīvnieku labturības jaunu paņēmienu un tehnoloģiju jomā;

| 12. | atgādina, ka līdzsvara trūkums pārtikas aprites ciklā rada primārajam ražotājam neizdevīgus nosacījumus un ka tas ierobežo iespējas veikt ieguldījumus dzīvnieku labturībā lauku saimniecību līmenī; |
| --- | --- |

12.

atgādina, ka līdzsvara trūkums pārtikas aprites ciklā rada primārajam ražotājam neizdevīgus nosacījumus un ka tas ierobežo iespējas veikt ieguldījumus dzīvnieku labturībā lauku saimniecību līmenī;

| 13. | atgādina, ka ražotājiem ir jāievēro pārāk daudz administratīvo prasību un ka, cenšoties panākt administratīvo procedūru vienkāršošanu, šī Eiropas stratēģija nedrīkstētu vēl vairāk palielināt jau radīto slogu; uzsver nepieciešamību nodrošināt stabilitāti un prognozējamību ieguldījumiem šajā nozarē, vienlaikus nodrošinot godīgu konkurenci starptautiskajā mērogā; |
| --- | --- |

13.

atgādina, ka ražotājiem ir jāievēro pārāk daudz administratīvo prasību un ka, cenšoties panākt administratīvo procedūru vienkāršošanu, šī Eiropas stratēģija nedrīkstētu vēl vairāk palielināt jau radīto slogu; uzsver nepieciešamību nodrošināt stabilitāti un prognozējamību ieguldījumiem šajā nozarē, vienlaikus nodrošinot godīgu konkurenci starptautiskajā mērogā;

| 14. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

14.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV C 349 E, 29.11.2013., 62. lpp.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/151 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/151

---

P8_TA(2015)0418

Izglītības nodrošināšana bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par izglītības nodrošināšanu bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos (2015/2977(RSP))

(2017/C 366/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1951. gada Konvenciju par bēgļa statusu,

| — | ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvos protokolus par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos (pieņemta 2000. gada maijā), par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju (pieņemta 2002. gada janvārī) un par paziņojumu sniegšanas procedūru (pieņemta 2011. gada decembrī), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 1989. gada 20. novembra Konvenciju par bērna tiesībām un tās fakultatīvos protokolus par bērnu iesaistīšanu bruņotos konfliktos (pieņemta 2000. gada maijā), par bērnu tirdzniecību, bērnu prostitūciju un bērnu pornogrāfiju (pieņemta 2002. gada janvārī) un par paziņojumu sniegšanas procedūru (pieņemta 2011. gada decembrī),

| — | ņemot vērā 2007. gada februārī pieņemtos ANO Principus un pamatnostādnes par bērniem, kas iesaistīti bruņotos spēkos un bruņotos grupējumos (Parīzes Principus), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada februārī pieņemtos ANO Principus un pamatnostādnes par bērniem, kas iesaistīti bruņotos spēkos un bruņotos grupējumos (Parīzes Principus),

| — | ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas Vispārējo komentāru Nr. 14 (2013) par bērna tiesībām uz to, lai vispirms būtu ņemtas vērā viņa intereses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Bērna tiesību komitejas Vispārējo komentāru Nr. 14 (2013) par bērna tiesībām uz to, lai vispirms būtu ņemtas vērā viņa intereses,

| — | ņemot vērā ANO rīcības plānu “Bērniem piemērota pasaule”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO rīcības plānu “Bērniem piemērota pasaule”,

| — | ņemot vērā Lisabonas līguma 208. pantu, kurā noteikts politikas saskaņotības princips attīstības mērķiem, kuram atbilstīgi attīstības sadarbības jomas mērķi ir jāņem vērā tādās politikas jomās, kas varētu skart jaunattīstības valstis, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lisabonas līguma 208. pantu, kurā noteikts politikas saskaņotības princips attīstības mērķiem, kuram atbilstīgi attīstības sadarbības jomas mērķi ir jāņem vērā tādās politikas jomās, kas varētu skart jaunattīstības valstis,

| — | ņemot vērā 2008. gada 30. janvārī pieņemto Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada 30. janvārī pieņemto Padomes un Padomē sanākušo dalībvalstu valdību pārstāvju, Eiropas Parlamenta un Eiropas Komisijas kopīgo paziņojumu “Eiropas konsenss par humāno palīdzību”,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. februāra paziņojumu “Īpaša vieta bērniem ES ārējās darbībās” (COM(2008)0055), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 5. februāra paziņojumu “Īpaša vieta bērniem ES ārējās darbībās” (COM(2008)0055),

| — | ņemot vērā 2008. gadā atjauninātās ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gadā atjauninātās ES pamatnostādnes par bērniem un bruņotiem konfliktiem,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (pārstrādāta redakcija),

| — | ņemot vērā to, ka Eiropas Savienība 2012. gada 10. decembrī saņēma Nobela Miera prēmiju un vēlāk prēmijas naudas balvu piešķīra ES iniciatīvai “Miera bērni”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Eiropas Savienība 2012. gada 10. decembrī saņēma Nobela Miera prēmiju un vēlāk prēmijas naudas balvu piešķīra ES iniciatīvai “Miera bērni”,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 9. jūlija rezolūciju Nr. 64/290 par tiesībām uz izglītību ārkārtas situācijās un attiecīgās pamatnostādnes, tostarp tās, kuras sagatavoja UNICEF un UNESCO, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 2010. gada 9. jūlija rezolūciju Nr. 64/290 par tiesībām uz izglītību ārkārtas situācijās un attiecīgās pamatnostādnes, tostarp tās, kuras sagatavoja UNICEF un UNESCO,

| — | ņemot vērā Pasaules Izglītības forumā 2000. gada 26.–28. aprīlī pieņemto Dakāras pasākumu sistēmu un ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Izglītības forumā 2000. gada 26.–28. aprīlī pieņemto Dakāras pasākumu sistēmu un ANO 2000. gada 8. septembra Tūkstošgades deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2015. gada 19.–22. maijā notikušajā Pasaules izglītības forumā pieņemto Inčhonas deklarāciju “Izglītība 2030”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 19.–22. maijā notikušajā Pasaules izglītības forumā pieņemto Inčhonas deklarāciju “Izglītība 2030”,

| — | ņemot vērā 2015. gada 6.–7. jūlijā notikušajā Oslo augstākā līmeņa sanāksmē par izglītību attīstības vajadzībām pieņemto Oslo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 6.–7. jūlijā notikušajā Oslo augstākā līmeņa sanāksmē par izglītību attīstības vajadzībām pieņemto Oslo deklarāciju,

| — | ņemot vērā jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski, par bērnu izglītību ārkārtas situācijās un ieilgušās krīzēs (O-000147/2015 – B8-1108/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumu Komisijai, uz kuru jāatbild mutiski, par bērnu izglītību ārkārtas situācijās un ieilgušās krīzēs (O-000147/2015 – B8-1108/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm konfliktu zonās dzīvo apmēram miljards bērnu, no kuriem 250 miljoni ir vecumā līdz pieciem gadiem, un viņiem ir liegtas pamattiesības uz izglītību; tā kā ir aprēķināts, ka ārkārtas situācijas un ieilgušas krīzes būtiski skar 65 miljonus bērnu vecumā no 3 līdz 15 gadiem, jo rodas izglītības pārtraukšanas risks, un krīzes skartajās valstīs aptuveni 37 miljoni bērnu pamatskolas vecumā un pamatizglītības otrajā posmā neapmeklē skolu; tā kā aptuveni puse no visiem tiem bērniem pasaulē, kuri neapmeklē skolu, dzīvo konfliktu skartās teritorijās; tā kā 87 % no bērniem, kuri neapmeklē skolu arābu valstīs, skar konflikti un aptuveni 175 miljoni bērnu katru gadu skar dabas katastrofas; tā kā noteiktām iedzīvotāju grupām, piemēram, nabadzīgiem bērniem, meitenēm un bērniem ar invaliditāti, jau tā mazās izglītības izredzes vēl vairāk samazinās konfliktu skartās zonās vai teritorijās, kur stāvoklis ir nestabils; |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar ANO aplēsēm konfliktu zonās dzīvo apmēram miljards bērnu, no kuriem 250 miljoni ir vecumā līdz pieciem gadiem, un viņiem ir liegtas pamattiesības uz izglītību; tā kā ir aprēķināts, ka ārkārtas situācijas un ieilgušas krīzes būtiski skar 65 miljonus bērnu vecumā no 3 līdz 15 gadiem, jo rodas izglītības pārtraukšanas risks, un krīzes skartajās valstīs aptuveni 37 miljoni bērnu pamatskolas vecumā un pamatizglītības otrajā posmā neapmeklē skolu; tā kā aptuveni puse no visiem tiem bērniem pasaulē, kuri neapmeklē skolu, dzīvo konfliktu skartās teritorijās; tā kā 87 % no bērniem, kuri neapmeklē skolu arābu valstīs, skar konflikti un aptuveni 175 miljoni bērnu katru gadu skar dabas katastrofas; tā kā noteiktām iedzīvotāju grupām, piemēram, nabadzīgiem bērniem, meitenēm un bērniem ar invaliditāti, jau tā mazās izglītības izredzes vēl vairāk samazinās konfliktu skartās zonās vai teritorijās, kur stāvoklis ir nestabils;

| B. | tā kā gandrīz 10 miljoni bērnu ir bēgļi un tiek lēsts, ka 19 miljoni bērnu visā pasaulē ir pārvietoti savā valstī konflikta dēļ; |
| --- | --- |

B.

tā kā gandrīz 10 miljoni bērnu ir bēgļi un tiek lēsts, ka 19 miljoni bērnu visā pasaulē ir pārvietoti savā valstī konflikta dēļ;

| C. | tā kā ikviens bērns pirmām kārtām ir tikai bērns, kura tiesības būtu jāievēro bez diskriminācijas un neatkarīgi no viņa vecāku etniskās izcelsmes, valstspiederības vai sociālā, migranta vai rezidenta statusa; |
| --- | --- |

C.

tā kā ikviens bērns pirmām kārtām ir tikai bērns, kura tiesības būtu jāievēro bez diskriminācijas un neatkarīgi no viņa vecāku etniskās izcelsmes, valstspiederības vai sociālā, migranta vai rezidenta statusa;

| D. | tā kā izglītība ir cilvēka pamattiesības un ikviena bērna tiesības; tā kā izglītība ir būtiska, lai varētu pilnībā izmantot visas citas sociālās, ekonomiskās, kultūras un politiskās tiesības; |
| --- | --- |

D.

tā kā izglītība ir cilvēka pamattiesības un ikviena bērna tiesības; tā kā izglītība ir būtiska, lai varētu pilnībā izmantot visas citas sociālās, ekonomiskās, kultūras un politiskās tiesības;

| E. | tā kā izglītība veido atbildīgas pilsonības pamatu, var pārveidot sabiedrību un veicināt sociālo, ekonomisko, politisko un dzimumu līdztiesību, kā arī būtisks aspekts attiecībā uz meiteņu un sieviešu sociālo, kultūras un profesionālo emancipāciju un vardarbības pret sievietēm un meitenēm novēršanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā izglītība veido atbildīgas pilsonības pamatu, var pārveidot sabiedrību un veicināt sociālo, ekonomisko, politisko un dzimumu līdztiesību, kā arī būtisks aspekts attiecībā uz meiteņu un sieviešu sociālo, kultūras un profesionālo emancipāciju un vardarbības pret sievietēm un meitenēm novēršanu;

| F. | tā kā bērniem ar invaliditāti un/vai bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām izglītība ir svarīga integrācijai un dzīves apstākļu uzlabošanai; |
| --- | --- |

F.

tā kā bērniem ar invaliditāti un/vai bērniem ar īpašām izglītības vajadzībām izglītība ir svarīga integrācijai un dzīves apstākļu uzlabošanai;

| G. | tā kā bezmaksas pamatizglītība visiem bērniem ir pamattiesības, ko valdības apsolīja ievērot saskaņā ar ANO 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām; tā kā 2015. gadam izvirzītais mērķis ir nodrošināt, ka visi zēni un meitenes pabeidz pamatskolu; tā kā, neraugoties uz zināmu progresu attīstītajās valstīs, līdz šā mērķa sasniegšanai vēl ir tālu; |
| --- | --- |

G.

tā kā bezmaksas pamatizglītība visiem bērniem ir pamattiesības, ko valdības apsolīja ievērot saskaņā ar ANO 1989. gada Konvenciju par bērna tiesībām; tā kā 2015. gadam izvirzītais mērķis ir nodrošināt, ka visi zēni un meitenes pabeidz pamatskolu; tā kā, neraugoties uz zināmu progresu attīstītajās valstīs, līdz šā mērķa sasniegšanai vēl ir tālu;

| H. | tā kā Dakāras pasākumu sistēma un Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) ir vienojuši starptautisko sabiedrību attiecībā uz pamatizglītības, dzimumu līdztiesības un kvalitatīvas izglītības vispārēju pieejamību, tomēr neviens no šiem mērķiem netiks sasniegts līdz 2015. gadam; |
| --- | --- |

H.

tā kā Dakāras pasākumu sistēma un Tūkstošgades attīstības mērķi (TAM) ir vienojuši starptautisko sabiedrību attiecībā uz pamatizglītības, dzimumu līdztiesības un kvalitatīvas izglītības vispārēju pieejamību, tomēr neviens no šiem mērķiem netiks sasniegts līdz 2015. gadam;

| I. | tā kā vismaz 30 valstīs visā pasaulē valsts drošības spēki un nevalstiski bruņoti grupējumi apdraud izglītību; tā kā skolu aizsardzība pret uzbrukumiem un izmantošanu militārām vajadzībām valsts un nevalstisku bruņotu grupējumu interesēs ir saskaņā ar deklarāciju par drošām skolām un pamatnostādnēm skolu un universitāšu aizsardzībai pret izmantošanu militāriem mērķiem bruņotu konfliktu laikā; |
| --- | --- |

I.

tā kā vismaz 30 valstīs visā pasaulē valsts drošības spēki un nevalstiski bruņoti grupējumi apdraud izglītību; tā kā skolu aizsardzība pret uzbrukumiem un izmantošanu militārām vajadzībām valsts un nevalstisku bruņotu grupējumu interesēs ir saskaņā ar deklarāciju par drošām skolām un pamatnostādnēm skolu un universitāšu aizsardzībai pret izmantošanu militāriem mērķiem bruņotu konfliktu laikā;

| J. | tā kā bērni, pusaudži un jaunieši saskaras ar aizvien lielāku apdraudējumu, kas ir nesamērīgi liels, jo īpaši nestabilās valstīs; tā kā bērniem un pusaudžiem, kuri neapmeklē skolu, ir lielāks agru laulību un agras grūtniecības iestāšanās risks, kā arī risks tikt iesauktiem bruņotos spēkos vai formējumos, kļūt par cilvēku tirdzniecības vai darbaspēka ekspluatācijas upuriem; tā kā karadarbības zonās humānā palīdzība bieži ir vienīgais risinājums, lai bērni varētu turpināt mācības un tiktu uzlabotas viņu nākotnes izredzes, kas savukārt sekmē viņu aizsardzību pret vardarbīgu izturēšanos un ekspluatāciju; |
| --- | --- |

J.

tā kā bērni, pusaudži un jaunieši saskaras ar aizvien lielāku apdraudējumu, kas ir nesamērīgi liels, jo īpaši nestabilās valstīs; tā kā bērniem un pusaudžiem, kuri neapmeklē skolu, ir lielāks agru laulību un agras grūtniecības iestāšanās risks, kā arī risks tikt iesauktiem bruņotos spēkos vai formējumos, kļūt par cilvēku tirdzniecības vai darbaspēka ekspluatācijas upuriem; tā kā karadarbības zonās humānā palīdzība bieži ir vienīgais risinājums, lai bērni varētu turpināt mācības un tiktu uzlabotas viņu nākotnes izredzes, kas savukārt sekmē viņu aizsardzību pret vardarbīgu izturēšanos un ekspluatāciju;

| K. | tā kā kvalitatīvas izglītības nodrošināšana ārkārtas situācijās vienmēr neietilpst humānajā palīdzībā, ir vērsta galvenokārt uz sākumizglītību un joprojām tiek uzskatīta par sekundāru, salīdzinot ar pārtikas, ūdens, veselības aprūpes un patvēruma nodrošināšanu, un tā kā tādēļ bērni konfliktu skartās valstīs vai pēc notikušām dabas katastrofām nevar saņemt vai turpināt izglītību; |
| --- | --- |

K.

tā kā kvalitatīvas izglītības nodrošināšana ārkārtas situācijās vienmēr neietilpst humānajā palīdzībā, ir vērsta galvenokārt uz sākumizglītību un joprojām tiek uzskatīta par sekundāru, salīdzinot ar pārtikas, ūdens, veselības aprūpes un patvēruma nodrošināšanu, un tā kā tādēļ bērni konfliktu skartās valstīs vai pēc notikušām dabas katastrofām nevar saņemt vai turpināt izglītību;

| L. | tā kā humāno palīdzību izglītībai sniedz reti un lielāka attīstības palīdzība tiek sniegta salīdzinoši vēlu vai nemaz; tā kā piegādes sistēmas ir vāji koordinētas un ar augstām darījumu izmaksām un tā kā trūkst partneru ar atbilstošu reaģēšanas spēju; |
| --- | --- |

L.

tā kā humāno palīdzību izglītībai sniedz reti un lielāka attīstības palīdzība tiek sniegta salīdzinoši vēlu vai nemaz; tā kā piegādes sistēmas ir vāji koordinētas un ar augstām darījumu izmaksām un tā kā trūkst partneru ar atbilstošu reaģēšanas spēju;

| M. | tā kā bēgļu izglītības programmu kvalitāte ir zema, jo skolēnu skaits uz vienu skolotāju ir vidēji 70 un liela daļa skolotāju ir nekvalificēti; |
| --- | --- |

M.

tā kā bēgļu izglītības programmu kvalitāte ir zema, jo skolēnu skaits uz vienu skolotāju ir vidēji 70 un liela daļa skolotāju ir nekvalificēti;

| N. | tā kā jaunie Ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) un saistītie mērķi paredz visaptverošu un vērienīgu rīcības programmu izglītības jomā, kas jāīsteno līdz 2030. gadam; |
| --- | --- |

N.

tā kā jaunie Ilgtspējīgas attīstības mērķi (IAM) un saistītie mērķi paredz visaptverošu un vērienīgu rīcības programmu izglītības jomā, kas jāīsteno līdz 2030. gadam;

| O. | tā kā vispārējai piekļuvei kvalitatīvai publiskajai izglītībai — ne tikai pamatizglītībai, bet arī vidējai un augstākajai izglītībai — ir būtiska nozīme, lai pārvarētu nevienlīdzību un sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus; |
| --- | --- |

O.

tā kā vispārējai piekļuvei kvalitatīvai publiskajai izglītībai — ne tikai pamatizglītībai, bet arī vidējai un augstākajai izglītībai — ir būtiska nozīme, lai pārvarētu nevienlīdzību un sasniegtu ilgtspējīgas attīstības mērķus;

| P. | tā kā ES jaunattīstības valstu izglītībā 2014.–2020. gadā ieguldīs EUR 4,7 miljardus, kas ir vairāk nekā 2007.–2013. gadā ieguldītie EUR 4,4 miljardi; |
| --- | --- |

P.

tā kā ES jaunattīstības valstu izglītībā 2014.–2020. gadā ieguldīs EUR 4,7 miljardus, kas ir vairāk nekā 2007.–2013. gadā ieguldītie EUR 4,4 miljardi;

| Q. | tā kā Inčhonas deklarācijā ar bažām ir norādīts, ka vardarbīgi konflikti, dabas katastrofas un citas krīzes joprojām traucē izglītībai un attīstībai, un ir pausta apņemšanās izstrādāt aptverošāku, reaģētspējīgāku un izturīgāku izglītības sistēmu, kā arī uzsvērts, ka izglītība ir jāsniedz drošā, atbalstošā un neapdraudētā mācību vidē bez vardarbības; |
| --- | --- |

Q.

tā kā Inčhonas deklarācijā ar bažām ir norādīts, ka vardarbīgi konflikti, dabas katastrofas un citas krīzes joprojām traucē izglītībai un attīstībai, un ir pausta apņemšanās izstrādāt aptverošāku, reaģētspējīgāku un izturīgāku izglītības sistēmu, kā arī uzsvērts, ka izglītība ir jāsniedz drošā, atbalstošā un neapdraudētā mācību vidē bez vardarbības;

| R. | tā kā ES iniciatīva “Miera bērni” aptuveni 1,5 miljoniem bērnu konfliktu un ārkārtas situācijās 26 valstīs nodrošina piekļuvi skolām, kurās viņi var mācīties drošā vidē un saņemt psiholoģisku atbalstu; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES iniciatīva “Miera bērni” aptuveni 1,5 miljoniem bērnu konfliktu un ārkārtas situācijās 26 valstīs nodrošina piekļuvi skolām, kurās viņi var mācīties drošā vidē un saņemt psiholoģisku atbalstu;

| S. | tā kā novatorisku, iekļaujošu un holistisku pieeju izglītībai ārkārtas situācijās ir izstrādājuši vairāki ES partneri, piemēram, ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA), lai nodrošinātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai bēgļu bērniem, kurus skar ieilguši konflikti; tā kā šāda pieeja apvieno bērnu īstermiņa humānās palīdzības un ilgtermiņa attīstības vajadzības un ietver interaktīvu pašmācības materiālu izstrādi, psihosociālo atbalstu, drošas mācību un atpūtas vietas, drošības un drošuma izpratnes veicināšanas un spēju veidošanas darbības; |
| --- | --- |

S.

tā kā novatorisku, iekļaujošu un holistisku pieeju izglītībai ārkārtas situācijās ir izstrādājuši vairāki ES partneri, piemēram, ANO Palīdzības un darba aģentūra Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA), lai nodrošinātu piekļuvi kvalitatīvai izglītībai bēgļu bērniem, kurus skar ieilguši konflikti; tā kā šāda pieeja apvieno bērnu īstermiņa humānās palīdzības un ilgtermiņa attīstības vajadzības un ietver interaktīvu pašmācības materiālu izstrādi, psihosociālo atbalstu, drošas mācību un atpūtas vietas, drošības un drošuma izpratnes veicināšanas un spēju veidošanas darbības;

| T. | tā kā ir vajadzīgi aptuveni USD 8 miljardi gadā, lai nodrošinātu izglītības atbalstu bērniem ārkārtas situācijās, un skarto valstu iekšējie ieguldījumi spēj segt tikai daļu no tiem, līdz ar to izglītībai ārkārtas situācijās pietrūkst finansējums USD 4,8 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

T.

tā kā ir vajadzīgi aptuveni USD 8 miljardi gadā, lai nodrošinātu izglītības atbalstu bērniem ārkārtas situācijās, un skarto valstu iekšējie ieguldījumi spēj segt tikai daļu no tiem, līdz ar to izglītībai ārkārtas situācijās pietrūkst finansējums USD 4,8 miljardu apmērā;

| U. | tā kā, lai segtu šo iztrūkumu, ir jāpalielina attīstības un humānās palīdzības finansējums, un nestabilām valstīm vairāk līdzekļu ir jāpiešķir izglītības jomai; tā kā pēdējos gados nestabilās valstīs ir samazinājies izglītībai piešķirto līdzekļu apjoms un tas ir tālu no starptautiski ieteiktā standarta — 20 %; |
| --- | --- |

U.

tā kā, lai segtu šo iztrūkumu, ir jāpalielina attīstības un humānās palīdzības finansējums, un nestabilām valstīm vairāk līdzekļu ir jāpiešķir izglītības jomai; tā kā pēdējos gados nestabilās valstīs ir samazinājies izglītībai piešķirto līdzekļu apjoms un tas ir tālu no starptautiski ieteiktā standarta — 20 %;

| V. | tā kā Oslo deklarācijā ir norādīts, ka ir svarīgi izvērtēt starptautiskās palīdzības struktūru, lai novērstu neatbilstību starp humānās palīdzības pasākumiem un ilgtermiņa attīstības pasākumiem izglītības jomā, un ir ierosināts līdz pasaules humānās palīdzības samitam 2016. gadā minētajā nolūkā izveidot jaunu platformu, kā arī īpašu fondu vai jaunu instrumentu izglītības atbalstam ārkārtas situācijās, |
| --- | --- |

V.

tā kā Oslo deklarācijā ir norādīts, ka ir svarīgi izvērtēt starptautiskās palīdzības struktūru, lai novērstu neatbilstību starp humānās palīdzības pasākumiem un ilgtermiņa attīstības pasākumiem izglītības jomā, un ir ierosināts līdz pasaules humānās palīdzības samitam 2016. gadā minētajā nolūkā izveidot jaunu platformu, kā arī īpašu fondu vai jaunu instrumentu izglītības atbalstam ārkārtas situācijās,

| 1. | uzsver nozīmi, kāda ir vispārējai un kvalitatīvai publiskajai izglītībai kā attīstības katalizatoram, kas uzlabo citu pasākumu sekmes tādās jomās kā veselības aizsardzība, sanitārija, katastrofu riska mazināšana, jaunu darbvietu izveide, nabadzības mazināšana un ekonomiskā attīstība; uzsver, ka izglītībai ir svarīga nozīme kā spēcīgam instrumentam, kas vajadzīgs, lai sabiedrības locekļi normāli justos, lai palielinātu informētību par tiesībām un palīdzētu bērniem, pusaudžiem un jauniešiem pārvarēt traumas, no jauna iekļauties sabiedrībā pēc konfliktiem un iegūt prasmes, kas nepieciešamas, lai atjaunotu sabiedrību un veicinātu miera veidošanu un samierināšanu; |
| --- | --- |

1.

uzsver nozīmi, kāda ir vispārējai un kvalitatīvai publiskajai izglītībai kā attīstības katalizatoram, kas uzlabo citu pasākumu sekmes tādās jomās kā veselības aizsardzība, sanitārija, katastrofu riska mazināšana, jaunu darbvietu izveide, nabadzības mazināšana un ekonomiskā attīstība; uzsver, ka izglītībai ir svarīga nozīme kā spēcīgam instrumentam, kas vajadzīgs, lai sabiedrības locekļi normāli justos, lai palielinātu informētību par tiesībām un palīdzētu bērniem, pusaudžiem un jauniešiem pārvarēt traumas, no jauna iekļauties sabiedrībā pēc konfliktiem un iegūt prasmes, kas nepieciešamas, lai atjaunotu sabiedrību un veicinātu miera veidošanu un samierināšanu;

| 2. | uzsver, ka ilgtermiņā kvalitatīvai izglītībai var būt ārkārtīgi svarīga nozīme pēckonfliktu sabiedrību atjaunošanā, jo tā var palielināt bērnu ienākumu gūšanas potenciālu, dot iespēju saglabāt ģimeņu veselību un uzlabot spējas izkļūt no nabadzības cikla; |
| --- | --- |

2.

uzsver, ka ilgtermiņā kvalitatīvai izglītībai var būt ārkārtīgi svarīga nozīme pēckonfliktu sabiedrību atjaunošanā, jo tā var palielināt bērnu ienākumu gūšanas potenciālu, dot iespēju saglabāt ģimeņu veselību un uzlabot spējas izkļūt no nabadzības cikla;

| 3. | uzsver, ka meitenes un citi nelabvēlīgā situācijā esoši bērni, tostarp bērni ar invaliditāti, nekad nebūtu jādiskriminē attiecībā uz piekļuvi labai izglītībai ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

3.

uzsver, ka meitenes un citi nelabvēlīgā situācijā esoši bērni, tostarp bērni ar invaliditāti, nekad nebūtu jādiskriminē attiecībā uz piekļuvi labai izglītībai ārkārtas situācijās;

| 4. | uzsver, ka izglītība pozitīvi ietekmē bērnu attīstību un labklājību un ka ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktu un ilgtermiņa izglītību jauniešiem; uzskata, ka tas arī samazinās viņu iespējas tikt iesaistītiem bruņotos grupējumos vai ekstrēmismā; |
| --- | --- |

4.

uzsver, ka izglītība pozitīvi ietekmē bērnu attīstību un labklājību un ka ir svarīgi nodrošināt nepārtrauktu un ilgtermiņa izglītību jauniešiem; uzskata, ka tas arī samazinās viņu iespējas tikt iesaistītiem bruņotos grupējumos vai ekstrēmismā;

| 5. | atzīst, ka kopš Tūkstošgades attīstības mērķu pieņemšanas ir panākts zināms progress, tomēr pauž nožēlu, ka izvirzītie mērķi netiks sasniegti 2015. gadā; aicina ES un tās dalībvalstis to iekšpolitikā un attiecībās ar trešām valstīm minēto mērķu sasniegšanu izvirzīt par galveno prioritāti; uzsver, ka šos mērķus, jo īpaši nabadzības izskaušanu, izglītības pieejamību visiem un dzimumu vienlīdzību, iespējams sasniegt tikai tad, ja tiek attīstīti visiem pieejami sabiedriskie pakalpojumi; atzinīgi vērtē TAM iekļauto jauno izglītības programmu un turpina uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt līdzvērtīgu kvalitatīvas izglītības pieejamību visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām; |
| --- | --- |

5.

atzīst, ka kopš Tūkstošgades attīstības mērķu pieņemšanas ir panākts zināms progress, tomēr pauž nožēlu, ka izvirzītie mērķi netiks sasniegti 2015. gadā; aicina ES un tās dalībvalstis to iekšpolitikā un attiecībās ar trešām valstīm minēto mērķu sasniegšanu izvirzīt par galveno prioritāti; uzsver, ka šos mērķus, jo īpaši nabadzības izskaušanu, izglītības pieejamību visiem un dzimumu vienlīdzību, iespējams sasniegt tikai tad, ja tiek attīstīti visiem pieejami sabiedriskie pakalpojumi; atzinīgi vērtē TAM iekļauto jauno izglītības programmu un turpina uzsvērt, ka ir svarīgi nodrošināt līdzvērtīgu kvalitatīvas izglītības pieejamību visneaizsargātākajām iedzīvotāju grupām;

| 6. | ar bažām atzīmē, ka konfliktu skartajās valstīs un nestabilās valstīs panākumi izglītībā ir vismazākie vai to nav nemaz, un uzsver, ka ir svarīgi stiprināt izglītības sistēmu noturīgumu šajās valstīs un nodrošināt nepārtrauktu mācīšanos krīzes situācijās; tādēļ uzsver nepieciešamību panākt lielāku apņemšanos no ES, dalībvalstu un visu citu ieinteresēto personu puses, kas iesaistītas dažādos līmeņos, lai nodrošinātu instrumentus, ar kuriem sekmē attīstību un plašu izglītību šādās krīzes skartās valstīs; |
| --- | --- |

6.

ar bažām atzīmē, ka konfliktu skartajās valstīs un nestabilās valstīs panākumi izglītībā ir vismazākie vai to nav nemaz, un uzsver, ka ir svarīgi stiprināt izglītības sistēmu noturīgumu šajās valstīs un nodrošināt nepārtrauktu mācīšanos krīzes situācijās; tādēļ uzsver nepieciešamību panākt lielāku apņemšanos no ES, dalībvalstu un visu citu ieinteresēto personu puses, kas iesaistītas dažādos līmeņos, lai nodrošinātu instrumentus, ar kuriem sekmē attīstību un plašu izglītību šādās krīzes skartās valstīs;

| 7. | norāda, ka miljoniem bērnu ir bijuši spiesti doties bēgļu gaitās, un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt izglītību bēgļu bērniem; aicina uzņemošajās valstīs nodrošināt to, ka bēgļu bērniem ir pilnībā pieejama izglītība, un cik vien iespējams veicināt viņu integrāciju un iekļaušanu valsts izglītības sistēmās; aicina arī humānās un attīstības palīdzības sniedzējus pievērst lielāku uzmanību skolotāju izglītībai un apmācībai gan no pārvietoto personu vidus, gan vietējās kopienās, un starptautiskos līdzekļu devējus, tiem reaģējot uz bēgļu krīzēm, piešķirt prioritāti izglītībai, īstenojot tādas programmas, kuru mērķis ir iesaistīt un psiholoģiski atbalstīt bērnus migrantus, kā arī veicināt uzņēmējvalstu valodas mācīšanos, lai nodrošinātu bēgļu bērniem labāku un atbilstīgāku integrācijas līmeni; |
| --- | --- |

7.

norāda, ka miljoniem bērnu ir bijuši spiesti doties bēgļu gaitās, un uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nodrošināt izglītību bēgļu bērniem; aicina uzņemošajās valstīs nodrošināt to, ka bēgļu bērniem ir pilnībā pieejama izglītība, un cik vien iespējams veicināt viņu integrāciju un iekļaušanu valsts izglītības sistēmās; aicina arī humānās un attīstības palīdzības sniedzējus pievērst lielāku uzmanību skolotāju izglītībai un apmācībai gan no pārvietoto personu vidus, gan vietējās kopienās, un starptautiskos līdzekļu devējus, tiem reaģējot uz bēgļu krīzēm, piešķirt prioritāti izglītībai, īstenojot tādas programmas, kuru mērķis ir iesaistīt un psiholoģiski atbalstīt bērnus migrantus, kā arī veicināt uzņēmējvalstu valodas mācīšanos, lai nodrošinātu bēgļu bērniem labāku un atbilstīgāku integrācijas līmeni;

| 8. | uzsver nepieciešamību koncentrēties uz vidējo izglītību un profesionālo apmācību, kā arī uz pamatizglītību; uzsver, ka jauniešiem vecumā no 12 līdz 20 gadiem ir ļoti ierobežotas iespējas bēgļu kopienās un vienlaikus liels risks tikt iesauktiem militārajā dienestā vai citā veidā iesaistīties bruņotos konfliktos; kā piemēru min Afganistānu, kur saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, neraugoties uz milzīgo darbspējīgo iedzīvotāju skaitu, lasīt un rakstīt prot tikai aptuveni 30 % iedzīvotāju, kas ir 15 gadus veci vai vecāki, un kur gadu desmitiem ilgušais karš ir izraisījis kvalificēta darbaspēka trūkumu; |
| --- | --- |

8.

uzsver nepieciešamību koncentrēties uz vidējo izglītību un profesionālo apmācību, kā arī uz pamatizglītību; uzsver, ka jauniešiem vecumā no 12 līdz 20 gadiem ir ļoti ierobežotas iespējas bēgļu kopienās un vienlaikus liels risks tikt iesauktiem militārajā dienestā vai citā veidā iesaistīties bruņotos konfliktos; kā piemēru min Afganistānu, kur saskaņā ar Pasaules Bankas datiem, neraugoties uz milzīgo darbspējīgo iedzīvotāju skaitu, lasīt un rakstīt prot tikai aptuveni 30 % iedzīvotāju, kas ir 15 gadus veci vai vecāki, un kur gadu desmitiem ilgušais karš ir izraisījis kvalificēta darbaspēka trūkumu;

| 9. | aicina dalībvalstis izstrādāt īpašas uzņemšanas shēmas nepavadītiem bērniem un vientuļajām mātēm ar bērniem; |
| --- | --- |

9.

aicina dalībvalstis izstrādāt īpašas uzņemšanas shēmas nepavadītiem bērniem un vientuļajām mātēm ar bērniem;

| 10. | atgādina dalībvalstīm, ka bērnu aizsardzība un vardarbības un cilvēku tirdzniecības apkarošana ir atkarīga no to iekļaušanas skolās un izglītības programmās un ka būtu jāparedz skaidri noteikti standarti uzņemšanai, integrācijai un lingvistiskajam atbalstam, kā noteikts Direktīvā 2013/33/ES; |
| --- | --- |

10.

atgādina dalībvalstīm, ka bērnu aizsardzība un vardarbības un cilvēku tirdzniecības apkarošana ir atkarīga no to iekļaušanas skolās un izglītības programmās un ka būtu jāparedz skaidri noteikti standarti uzņemšanai, integrācijai un lingvistiskajam atbalstam, kā noteikts Direktīvā 2013/33/ES;

| 11. | mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt valsti šķērsojošos bēgļu studentus, tostarp sadarbojoties ar dažādām starptautiskām organizācijām; |
| --- | --- |

11.

mudina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt valsti šķērsojošos bēgļu studentus, tostarp sadarbojoties ar dažādām starptautiskām organizācijām;

| 12. | aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot “izglītības koridorus”, lai nodrošinātu to, ka studenti no konfliktu skartām valstīm, jo īpaši Sīrijas, Irākas un Eritrejas, tiek pieņemti universitātēs; |
| --- | --- |

12.

aicina Komisiju un dalībvalstis izveidot “izglītības koridorus”, lai nodrošinātu to, ka studenti no konfliktu skartām valstīm, jo īpaši Sīrijas, Irākas un Eritrejas, tiek pieņemti universitātēs;

| 13. | aicina ES un tās humānās palīdzības aģentūras sistemātiski iekļaut izglītību un bērnu aizsardzību kopējā ārkārtas reaģēšanas ciklā un ieilgušās krīzes situācijās nodrošināt elastīgu līdzekļu piešķiršanu vairāku gadu garumā; |
| --- | --- |

13.

aicina ES un tās humānās palīdzības aģentūras sistemātiski iekļaut izglītību un bērnu aizsardzību kopējā ārkārtas reaģēšanas ciklā un ieilgušās krīzes situācijās nodrošināt elastīgu līdzekļu piešķiršanu vairāku gadu garumā;

| 14. | atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots Bekou fonds, Madad fonds un Ārkārtas trasta fonds Āfrikai, jo tie ir efektīvi līdzekļi, lai novērstu plaisu starp humānās un attīstības palīdzības finansējumu sarežģītās un ieilgušās ārkārtas situācijās, kad politiskie, ekonomiskie un humānās palīdzības jautājumi ir savstarpēji saistīti; aicina ES un dalībvalstis bērnu izglītību uzskatīt par prioritāti, piešķirot līdzekļus no ES trasta fondiem; |
| --- | --- |

14.

atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots Bekou fonds, Madad fonds un Ārkārtas trasta fonds Āfrikai, jo tie ir efektīvi līdzekļi, lai novērstu plaisu starp humānās un attīstības palīdzības finansējumu sarežģītās un ieilgušās ārkārtas situācijās, kad politiskie, ekonomiskie un humānās palīdzības jautājumi ir savstarpēji saistīti; aicina ES un dalībvalstis bērnu izglītību uzskatīt par prioritāti, piešķirot līdzekļus no ES trasta fondiem;

| 15. | atzīst, ka ir vērojamas būtiskas nepilnības izglītības atbalsta pasākumos ārkārtas situācijās, jo īpaši ņemot vērā to, ka agrīni pasākumi šajā jomā ne tikai sniedz labumu attiecīgajiem bērniem, bet var arī uzlabot plašāku humānās palīdzības reaģēšanas pasākumu efektivitāti; atkārtoti pauž atbalstu tam, lai tiktu nodrošināts, ka skolas ir droša vieta bērniem, un šajā sakarībā uzsver, ka izglītības nodrošināšana ir jāaizsargā pret uzbrukumiem; aicina ES un tās dalībvalstis apņemties atbalstīt visaptverošas skolu drošības sistēmas principus un aizsargāt izglītības iestādes pret uzbrukumiem un izmantošanu militārām vajadzībām saskaņā ar deklarāciju par drošām skolām un pamatnostādnēm skolu un universitāšu aizsardzībai pret militāru izmantošanu bruņotu konfliktu laikā; |
| --- | --- |

15.

atzīst, ka ir vērojamas būtiskas nepilnības izglītības atbalsta pasākumos ārkārtas situācijās, jo īpaši ņemot vērā to, ka agrīni pasākumi šajā jomā ne tikai sniedz labumu attiecīgajiem bērniem, bet var arī uzlabot plašāku humānās palīdzības reaģēšanas pasākumu efektivitāti; atkārtoti pauž atbalstu tam, lai tiktu nodrošināts, ka skolas ir droša vieta bērniem, un šajā sakarībā uzsver, ka izglītības nodrošināšana ir jāaizsargā pret uzbrukumiem; aicina ES un tās dalībvalstis apņemties atbalstīt visaptverošas skolu drošības sistēmas principus un aizsargāt izglītības iestādes pret uzbrukumiem un izmantošanu militārām vajadzībām saskaņā ar deklarāciju par drošām skolām un pamatnostādnēm skolu un universitāšu aizsardzībai pret militāru izmantošanu bruņotu konfliktu laikā;

| 16. | aicina ES sadarboties ar partnervalstīm un citiem līdzekļu devējiem, privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību ar mērķi uzlabot izglītības iespējas jauniešiem konfliktsituācijās un citās ārkārtas situācijās, ņemot vērā svarīgo lomu, kas jauniešiem var būt stabilitātes sekmēšanā pēc konfliktiem, izmantojot potenciāli iegūtās prasmes, lai atjaunotu infrastruktūru, pamatpakalpojumu nodrošināšanu, veselības aprūpes un izglītības sistēmu darbību, vienlaikus mazinot risku, ka jaunieši, kas ir bez darba, var izraisīt sociālus nemierus vai no jauna ieslīgt vardarbības apburtajā lokā; |
| --- | --- |

16.

aicina ES sadarboties ar partnervalstīm un citiem līdzekļu devējiem, privāto sektoru un pilsonisko sabiedrību ar mērķi uzlabot izglītības iespējas jauniešiem konfliktsituācijās un citās ārkārtas situācijās, ņemot vērā svarīgo lomu, kas jauniešiem var būt stabilitātes sekmēšanā pēc konfliktiem, izmantojot potenciāli iegūtās prasmes, lai atjaunotu infrastruktūru, pamatpakalpojumu nodrošināšanu, veselības aprūpes un izglītības sistēmu darbību, vienlaikus mazinot risku, ka jaunieši, kas ir bez darba, var izraisīt sociālus nemierus vai no jauna ieslīgt vardarbības apburtajā lokā;

| 17. | atzinīgi vērtē ES iniciatīvu “Miera bērni”, kuras mērķis ir finansēt humānās palīdzības izglītības projektus ārkārtas situācijās, un aicina Komisiju paplašināt minētās iniciatīvas apjomu; atzinīgi vērtē iniciatīvu “No Lost Generation”, ko aizsākuši vairāki līdzekļu devēji un humānās palīdzības un attīstības struktūras, tostarp ES, lai nodrošinātu izglītības pieejamību miljoniem bērnu Sīrijā un tās kaimiņvalstīs; |
| --- | --- |

17.

atzinīgi vērtē ES iniciatīvu “Miera bērni”, kuras mērķis ir finansēt humānās palīdzības izglītības projektus ārkārtas situācijās, un aicina Komisiju paplašināt minētās iniciatīvas apjomu; atzinīgi vērtē iniciatīvu “No Lost Generation”, ko aizsākuši vairāki līdzekļu devēji un humānās palīdzības un attīstības struktūras, tostarp ES, lai nodrošinātu izglītības pieejamību miljoniem bērnu Sīrijā un tās kaimiņvalstīs;

| 18. | pauž nožēlu, ka, neraugoties uz izglītības nozīmīgo lomu ārkārtas situācijās, šī joma 2014. gadā ir saņēmusi mazāk nekā 2 % no visiem humānajai palīdzībai paredzētajiem līdzekļiem; tāpēc pauž cerību, ka saskaņā ar jauno programmu ES līdzekļu sadales pārstrukturizācijai var papildināt un palielināt finansējumu bērnu izglītības programmām, tostarp trešās valstīs, kuras skāris karš vai ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

18.

pauž nožēlu, ka, neraugoties uz izglītības nozīmīgo lomu ārkārtas situācijās, šī joma 2014. gadā ir saņēmusi mazāk nekā 2 % no visiem humānajai palīdzībai paredzētajiem līdzekļiem; tāpēc pauž cerību, ka saskaņā ar jauno programmu ES līdzekļu sadales pārstrukturizācijai var papildināt un palielināt finansējumu bērnu izglītības programmām, tostarp trešās valstīs, kuras skāris karš vai ārkārtas situācijās;

| 19. | aicina visus humānās palīdzības sniedzējus, ņemot vērā ieilgušās mūsdienu krīzes, paredzēt izglītību kā neatņemamu humānās palīdzības pasākumu daļu un palielināt saistības izglītības jomā, mobilizējot izglītības atbalsta pasākumus agrīnos ārkārtas situāciju posmos un nodrošinot pietiekamu līdzekļu piešķiršanu; aicina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību neaizsargātākajām grupām, piemēram, meitenēm, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un nabadzīgiem cilvēkiem, ņemt vērā to pārvietoto bērnu un jauniešu vajadzības, kuriem sniedz patvērumu uzņēmējas kopienas, un pienācīgu uzmanību veltīt vidējai izglītībai, lai neizslēgtu no izglītošanas pusaudžus; |
| --- | --- |

19.

aicina visus humānās palīdzības sniedzējus, ņemot vērā ieilgušās mūsdienu krīzes, paredzēt izglītību kā neatņemamu humānās palīdzības pasākumu daļu un palielināt saistības izglītības jomā, mobilizējot izglītības atbalsta pasākumus agrīnos ārkārtas situāciju posmos un nodrošinot pietiekamu līdzekļu piešķiršanu; aicina dalībvalstis pievērst īpašu uzmanību neaizsargātākajām grupām, piemēram, meitenēm, cilvēkiem ar īpašām vajadzībām un nabadzīgiem cilvēkiem, ņemt vērā to pārvietoto bērnu un jauniešu vajadzības, kuriem sniedz patvērumu uzņēmējas kopienas, un pienācīgu uzmanību veltīt vidējai izglītībai, lai neizslēgtu no izglītošanas pusaudžus;

| 20. | atzinīgi vērtē to, ka arvien lielāka starptautiskā uzmanība tiek pievērsta izglītībai ārkārtas situācijās, un jo īpaši ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra paziņojumu par mērķi līdz 2019. gadam atvēlēt 4 % no ES humānās palīdzības budžeta bērnu izglītībai ārkārtas situācijās; |
| --- | --- |

20.

atzinīgi vērtē to, ka arvien lielāka starptautiskā uzmanība tiek pievērsta izglītībai ārkārtas situācijās, un jo īpaši ES humānās palīdzības un krīžu pārvarēšanas komisāra paziņojumu par mērķi līdz 2019. gadam atvēlēt 4 % no ES humānās palīdzības budžeta bērnu izglītībai ārkārtas situācijās;

| 21. | aicina ES dalībvalstis atbalstīt Komisijas mērķi palielināt humānās palīdzības finansējumu izglītībai ārkārtas situācijās līdz 4 % no ES humānās palīdzības budžeta kā minimālo ieguldījumu, lai nodrošinātu kvalitatīvas izglītības pieejamību bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos; aicina to īstenotajos humānās palīdzības pasākumos pievērst lielāku uzmanību un palielināt finansējumu izglītībai, vienlaikus uzsverot, ka tas nebūtu jādara uz citu primāro vajadzību rēķina; aicina ES veicināt attiecīgajās valstīs paraugpraksi attiecībā uz sagatavotību un reaģēšanas stratēģijām, lai sniegtu atbalstu izglītībai krīzes situācijās un palīdzētu saistītos spēju veidošanas pasākumos, piemēram, izmantojot budžeta atbalsta programmas; |
| --- | --- |

21.

aicina ES dalībvalstis atbalstīt Komisijas mērķi palielināt humānās palīdzības finansējumu izglītībai ārkārtas situācijās līdz 4 % no ES humānās palīdzības budžeta kā minimālo ieguldījumu, lai nodrošinātu kvalitatīvas izglītības pieejamību bērniem ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos; aicina to īstenotajos humānās palīdzības pasākumos pievērst lielāku uzmanību un palielināt finansējumu izglītībai, vienlaikus uzsverot, ka tas nebūtu jādara uz citu primāro vajadzību rēķina; aicina ES veicināt attiecīgajās valstīs paraugpraksi attiecībā uz sagatavotību un reaģēšanas stratēģijām, lai sniegtu atbalstu izglītībai krīzes situācijās un palīdzētu saistītos spēju veidošanas pasākumos, piemēram, izmantojot budžeta atbalsta programmas;

| 22. | uzsver, ka jaunām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir aizvien lielāka nozīme izglītības nozarē ārkārtas situācijās un tās var uzlabot uzņēmumu darbu šādās situācijās, tostarp izmantojot e-mācību platformas; |
| --- | --- |

22.

uzsver, ka jaunām informācijas un komunikācijas tehnoloģijām (IKT) ir aizvien lielāka nozīme izglītības nozarē ārkārtas situācijās un tās var uzlabot uzņēmumu darbu šādās situācijās, tostarp izmantojot e-mācību platformas;

| 23. | uzsver — lai gan ir jāpalielina humānās palīdzības finansējums, tas nebūs pietiekams, lai novērstu finansējuma trūkumu; aicina ES un citus līdzekļu devējus palielināt izglītības nozīmi attīstības sadarbībā nestabilās valstīs, lai uzlabotu nacionālo izglītības sistēmu noturību; aicina Komisiju un dalībvalstis, kā arī citus humānās palīdzības sniedzējus palīdzēt sekmēt vispārējās publiskās izglītības, tostarp vidējās un augstākās izglītības, nostiprināšanu, lai koordinētu reaģēšanas uz ārkārtas situācijām plānošanu, īstenojot ilgtspējīgas attīstības ilgtermiņa plānošanu; |
| --- | --- |

23.

uzsver — lai gan ir jāpalielina humānās palīdzības finansējums, tas nebūs pietiekams, lai novērstu finansējuma trūkumu; aicina ES un citus līdzekļu devējus palielināt izglītības nozīmi attīstības sadarbībā nestabilās valstīs, lai uzlabotu nacionālo izglītības sistēmu noturību; aicina Komisiju un dalībvalstis, kā arī citus humānās palīdzības sniedzējus palīdzēt sekmēt vispārējās publiskās izglītības, tostarp vidējās un augstākās izglītības, nostiprināšanu, lai koordinētu reaģēšanas uz ārkārtas situācijām plānošanu, īstenojot ilgtspējīgas attīstības ilgtermiņa plānošanu;

| 24. | aicina ES atbalstīt trešo valstu valdību apņemšanos izstrādāt valsts tiesisko regulējumu attiecībā uz izturētspēju, profilaksi un katastrofu riska pārvaldību, pamatojoties uz Starptautiskajiem likumiem, noteikumiem un principiem, reaģējot uz katastrofām, un nodrošināt, ka pastāv riska pārvaldības spējas visās valsts pārvaldes struktūrvienībās, rūpniecības nozarēs un pilsoniskajā sabiedrībā, lai nodrošinātu bērnu atgriešanos skolās; |
| --- | --- |

24.

aicina ES atbalstīt trešo valstu valdību apņemšanos izstrādāt valsts tiesisko regulējumu attiecībā uz izturētspēju, profilaksi un katastrofu riska pārvaldību, pamatojoties uz Starptautiskajiem likumiem, noteikumiem un principiem, reaģējot uz katastrofām, un nodrošināt, ka pastāv riska pārvaldības spējas visās valsts pārvaldes struktūrvienībās, rūpniecības nozarēs un pilsoniskajā sabiedrībā, lai nodrošinātu bērnu atgriešanos skolās;

| 25. | uzsver, ka privātais sektors ir nozīmīgs inovatīva izglītības finansējuma potenciālais avots, kas var palīdzēt novērst sniegtās izglītības un profesionālās apmācības iespējamo neatbilstību darba tirgus prasībām; aicina veidot jaunas apvienības un rast jaunas iespējas, kā izglītības procesos veidot partnerības ar privāto sektoru, kas var būt vērtīgi jauninājumu un tehnoloģiju elastīguma avoti un var izpausties dažādos veidos, sākot no ēku un elektronisko iekārtu nodrošinājuma līdz e-mācību programmām un skolotāju pārvadāšanai un izmitināšanai; |
| --- | --- |

25.

uzsver, ka privātais sektors ir nozīmīgs inovatīva izglītības finansējuma potenciālais avots, kas var palīdzēt novērst sniegtās izglītības un profesionālās apmācības iespējamo neatbilstību darba tirgus prasībām; aicina veidot jaunas apvienības un rast jaunas iespējas, kā izglītības procesos veidot partnerības ar privāto sektoru, kas var būt vērtīgi jauninājumu un tehnoloģiju elastīguma avoti un var izpausties dažādos veidos, sākot no ēku un elektronisko iekārtu nodrošinājuma līdz e-mācību programmām un skolotāju pārvadāšanai un izmitināšanai;

| 26. | uzsver, ka izglītība ārkārtas un nestabilās situācijās ir konkrēta joma, kurā humānās un attīstības palīdzības sniedzējiem ir jāstrādā kopīgi, lai sasaistītu neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības pasākumus; aicina Komisiju izstrādāt mehānismus, kā efektīvi reaģēt uz šo jautājumu kā savos, tā arī partneru veiktajos pasākumos, un iesaistīties starptautiskajā platformā, kas līdz pasaules humānās palīdzības samitam 2016. gadā izstrādās īpašus instrumentus izglītības atbalstam ārkārtas situācijās; atbalsta pašreizējo līdzekļu koordinētu izmantošanu un vienota finanšu mehānisma izglītības atbalstam ārkārtas situācijās izveidi; |
| --- | --- |

26.

uzsver, ka izglītība ārkārtas un nestabilās situācijās ir konkrēta joma, kurā humānās un attīstības palīdzības sniedzējiem ir jāstrādā kopīgi, lai sasaistītu neatliekamās palīdzības, rehabilitācijas un attīstības pasākumus; aicina Komisiju izstrādāt mehānismus, kā efektīvi reaģēt uz šo jautājumu kā savos, tā arī partneru veiktajos pasākumos, un iesaistīties starptautiskajā platformā, kas līdz pasaules humānās palīdzības samitam 2016. gadā izstrādās īpašus instrumentus izglītības atbalstam ārkārtas situācijās; atbalsta pašreizējo līdzekļu koordinētu izmantošanu un vienota finanšu mehānisma izglītības atbalstam ārkārtas situācijās izveidi;

| 27. | aicina ES un tās dalībvalstis pasaules humānās palīdzības samitā veicināt bērnu izglītību ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos, nodrošinot, ka šai tēmai ir veltīta atbilstoša uzmanība samita noslēguma dokumentā; aicina tās arī sekmēt kopīgus mācību sistēmu standartus un izplatīt paraugpraksi par alternatīviem mācību veidiem, piemēram, pašmācības un tālmācību materiāliem; uzsver, ka būtu jāattīsta mehānismi, instrumenti un spējas, lai saskaņotu mācību plānus un izglītības budžetu visos humānās palīdzības, atjaunošanas/pārejas un attīstības pasākumos; |
| --- | --- |

27.

aicina ES un tās dalībvalstis pasaules humānās palīdzības samitā veicināt bērnu izglītību ārkārtas situācijās un ieilgušu krīžu gadījumos, nodrošinot, ka šai tēmai ir veltīta atbilstoša uzmanība samita noslēguma dokumentā; aicina tās arī sekmēt kopīgus mācību sistēmu standartus un izplatīt paraugpraksi par alternatīviem mācību veidiem, piemēram, pašmācības un tālmācību materiāliem; uzsver, ka būtu jāattīsta mehānismi, instrumenti un spējas, lai saskaņotu mācību plānus un izglītības budžetu visos humānās palīdzības, atjaunošanas/pārejas un attīstības pasākumos;

| 28. | uzsver — tā kā humanitārās krīzes notiek aizvien biežāk un patlaban ir sasniegts kopš Otrā pasaules kara lielākais iekšzemē pārvietoto cilvēku skaits, starptautiskajai sabiedrībai būtu jāpadara izglītība par tās sniegtās humānās palīdzības galveno elementu, jo izglītība ir katalizators, kas var padarīt vispārējo rīcību efektīvāku un arī veicināt krīzes skarto iedzīvotāju grupu vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstību; |
| --- | --- |

28.

uzsver — tā kā humanitārās krīzes notiek aizvien biežāk un patlaban ir sasniegts kopš Otrā pasaules kara lielākais iekšzemē pārvietoto cilvēku skaits, starptautiskajai sabiedrībai būtu jāpadara izglītība par tās sniegtās humānās palīdzības galveno elementu, jo izglītība ir katalizators, kas var padarīt vispārējo rīcību efektīvāku un arī veicināt krīzes skarto iedzīvotāju grupu vidēja termiņa un ilgtermiņa attīstību;

| 29. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

29.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/157 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/157

---

P8_TA(2015)0419

Virzība uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (2015/2772(RSP))

(2017/C 366/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. un 175. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 174. un 175. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (KNR), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (KNR),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu, un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu, un Komisijas 2012. gada 29. oktobra Deleģēto regulu (ES) Nr. 1268/2012 par Eiropas Parlamenta un Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, piemērošanas noteikumiem,

| — | ņemot vērā Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (COM(2014)0473), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sesto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju (COM(2014)0473),

| — | ņemot vērā Revīzijas palātas 2014. gada pārskatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Revīzijas palātas 2014. gada pārskatu,

| — | ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (O-000127/2015 – B8-1103/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijai uzdoto jautājumu, uz kuru jāatbild mutiski, par virzību uz 2014.–2020. gada kohēzijas politikas vienkāršošanu un orientēšanu uz rezultātiem (O-000127/2015 – B8-1103/2015),

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Parlaments piekrīt tam, ka ES iestādēm ir jāveic būtiski vienkāršošanas pasākumi, tādi kā daudzgadu finanšu shēmas (2014–2020) programmas vienkāršošana, par labāku regulējumu atbildīgā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka iecelšana, augsta līmeņa neatkarīgo ekspertu grupas izveidošana Komisijā jautājumos par Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) saņēmējiem piemērotās pārraudzības vienkāršošanu, Finanšu regulas un Kopīgo noteikumu regulas (KNR) reformēšana; |
| --- | --- |

A.

tā kā Parlaments piekrīt tam, ka ES iestādēm ir jāveic būtiski vienkāršošanas pasākumi, tādi kā daudzgadu finanšu shēmas (2014–2020) programmas vienkāršošana, par labāku regulējumu atbildīgā Komisijas priekšsēdētāja vietnieka iecelšana, augsta līmeņa neatkarīgo ekspertu grupas izveidošana Komisijā jautājumos par Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) saņēmējiem piemērotās pārraudzības vienkāršošanu, Finanšu regulas un Kopīgo noteikumu regulas (KNR) reformēšana;

| B. | tā kā, neraugoties uz reformēto 2014.–2020. plānošanas perioda kohēzijas politiku, kurā ir ietvertas vienkāršošanas metodes, Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) piemērošana, pārvaldība, ziņošana un kontrole joprojām ir apgrūtinoša gan saņēmējiem, gan pārvaldības iestādēm, jo īpaši tām, kurām ir neliela administratīvā un finansiālā veiktspēja; |
| --- | --- |

B.

tā kā, neraugoties uz reformēto 2014.–2020. plānošanas perioda kohēzijas politiku, kurā ir ietvertas vienkāršošanas metodes, Eiropas strukturālo un investīciju fondu (ESI fondu) piemērošana, pārvaldība, ziņošana un kontrole joprojām ir apgrūtinoša gan saņēmējiem, gan pārvaldības iestādēm, jo īpaši tām, kurām ir neliela administratīvā un finansiālā veiktspēja;

| C. | tā kā pašreizējā virspusējā pieeja, tostarp noteikumu transponēšanai dalībvalstu tiesību aktos, rada vilcināšanos, ilgāku atrašanos ārpus tirgus un netiešas izmaksas potenciālajiem ES finansējuma saņēmējiem, tādējādi mazinot ES finansēto ieguldījumu ietekmi un radot šķēršļus saņēmējiem, iedzīvotājiem un uzņēmumiem ES, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

C.

tā kā pašreizējā virspusējā pieeja, tostarp noteikumu transponēšanai dalībvalstu tiesību aktos, rada vilcināšanos, ilgāku atrašanos ārpus tirgus un netiešas izmaksas potenciālajiem ES finansējuma saņēmējiem, tādējādi mazinot ES finansēto ieguldījumu ietekmi un radot šķēršļus saņēmējiem, iedzīvotājiem un uzņēmumiem ES, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem;

| D. | tā kā sarežģītas procedūras var radīt lielu slogu saņēmējiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, NVO un pašvaldībām, un tā kā visā visumā šīm struktūrām nav nedz finanšu resursu un cilvēkresursu, nedz speciālo zināšanu, lai sekmīgi pieteiktos ES dotācijām un tās izmantotu; tā kā Komisija un dalībvalstis tiek aicinātas turpināt centienus ieviest praksē riska novērtēšanas instrumentu ARACHNE un panākt, ka to ir vieglāk lietot darbības programmu pārvaldības iestādēm un kontroles sistēmām, kam ir jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp vienkāršošanu, no vienas puses, un nepilnību, tostarp krāpšanas, konstatēšanu un novēršanu, no otras puses; |
| --- | --- |

D.

tā kā sarežģītas procedūras var radīt lielu slogu saņēmējiem, jo īpaši mazajiem un vidējiem uzņēmumiem, NVO un pašvaldībām, un tā kā visā visumā šīm struktūrām nav nedz finanšu resursu un cilvēkresursu, nedz speciālo zināšanu, lai sekmīgi pieteiktos ES dotācijām un tās izmantotu; tā kā Komisija un dalībvalstis tiek aicinātas turpināt centienus ieviest praksē riska novērtēšanas instrumentu ARACHNE un panākt, ka to ir vieglāk lietot darbības programmu pārvaldības iestādēm un kontroles sistēmām, kam ir jānodrošina pienācīgs līdzsvars starp vienkāršošanu, no vienas puses, un nepilnību, tostarp krāpšanas, konstatēšanu un novēršanu, no otras puses;

| E. | tā kā notiek divkāršas revīzijas un pastāv atšķirīgas revīziju pieejas un metodes, ir jāīsteno vienots revīziju princips un lielāka uzmanība jāpievērš darbības rezultātu revīzijai, kurā labāk varētu novērtēt darbību efektivitāti un iedarbīgumu un līdz ar to iesniegt vienkāršošanas priekšlikumus, |
| --- | --- |

E.

tā kā notiek divkāršas revīzijas un pastāv atšķirīgas revīziju pieejas un metodes, ir jāīsteno vienots revīziju princips un lielāka uzmanība jāpievērš darbības rezultātu revīzijai, kurā labāk varētu novērtēt darbību efektivitāti un iedarbīgumu un līdz ar to iesniegt vienkāršošanas priekšlikumus,

| 1. | uzskata, ka Komisijai ir jāievieš detalizētas pamatnostādnes par vienkāršošanu, lai dalībvalstis un to reģioni apzinātos savu uzdevumu izskaust vai vismaz būtiski samazināt administratīvo slogu un virspusīgumu, kāds valsts un vietējā līmenī pastāv saistībā ar iepirkuma procedūrām, projektu priekšlikumu atlasi un uzraudzības un kontroles darbībām, tostarp nepieļaujot biežas noteikumu izmaiņas, vienkāršojot valodas un standartizācijas procedūras, kā arī ES budžetu orientējot uz taustāmu rezultātu sasniegšanu; turklāt norāda, ka ar vienotas saskarnes vai vienas pieturas aģentūras starpniecību realizēta integrēta ES reģionālā finansējuma pakete varētu būt iespēja, kā pēc iespējas lielākā mērā tuvināt vienotu procesu un procedūru ieviešanu; |
| --- | --- |

1.

uzskata, ka Komisijai ir jāievieš detalizētas pamatnostādnes par vienkāršošanu, lai dalībvalstis un to reģioni apzinātos savu uzdevumu izskaust vai vismaz būtiski samazināt administratīvo slogu un virspusīgumu, kāds valsts un vietējā līmenī pastāv saistībā ar iepirkuma procedūrām, projektu priekšlikumu atlasi un uzraudzības un kontroles darbībām, tostarp nepieļaujot biežas noteikumu izmaiņas, vienkāršojot valodas un standartizācijas procedūras, kā arī ES budžetu orientējot uz taustāmu rezultātu sasniegšanu; turklāt norāda, ka ar vienotas saskarnes vai vienas pieturas aģentūras starpniecību realizēta integrēta ES reģionālā finansējuma pakete varētu būt iespēja, kā pēc iespējas lielākā mērā tuvināt vienotu procesu un procedūru ieviešanu;

| 2. | prasa Komisijai sniegt dalībvalstīm un to reģioniem kontroles, uzraudzības un ziņošanas saskaņošanas un vienkāršošanas darbību plānu, tostarp attiecībā uz saņēmējiem, lai novērstu pašreizējos šķēršļus; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai sniegt dalībvalstīm un to reģioniem kontroles, uzraudzības un ziņošanas saskaņošanas un vienkāršošanas darbību plānu, tostarp attiecībā uz saņēmējiem, lai novērstu pašreizējos šķēršļus;

| 3. | aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot noteikto termiņu, proti, 2015. gada 31. decembri, kā tas paredzēts Kopīgo noteikumu regulas (KNR) 122. panta 3. punktā, lai pārietu uz e-kohēziju, kas būtu priekšnoteikums būtiskai laika saīsināšanai, kāds paiet no pieteikuma iesniegšanas brīža līdz dotācijas saņemšanai; |
| --- | --- |

3.

aicina Komisiju un dalībvalstis ievērot noteikto termiņu, proti, 2015. gada 31. decembri, kā tas paredzēts Kopīgo noteikumu regulas (KNR) 122. panta 3. punktā, lai pārietu uz e-kohēziju, kas būtu priekšnoteikums būtiskai laika saīsināšanai, kāds paiet no pieteikuma iesniegšanas brīža līdz dotācijas saņemšanai;

| 4. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un saskaņā ar proporcionalitātes principu pieteikumu iesniegšanas un ziņošanas procesā, kas saistīts ar kopīgi pārvaldītu ES finansējumu, izstrādāt un īstenot atvieglinātu pieeju datu un informācijas prasībām, kas izvirzītas saņēmējiem, kā arī aicina mudināt apmainīties ar labu praksi; |
| --- | --- |

4.

aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm un saskaņā ar proporcionalitātes principu pieteikumu iesniegšanas un ziņošanas procesā, kas saistīts ar kopīgi pārvaldītu ES finansējumu, izstrādāt un īstenot atvieglinātu pieeju datu un informācijas prasībām, kas izvirzītas saņēmējiem, kā arī aicina mudināt apmainīties ar labu praksi;

| 5. | mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt ESI fondu finanšu instrumentiem piemēroto noteikumu vienkāršošanu, lai tos lielākā mērā pielāgotu saņēmēju vajadzībām un līdz ar to palielinātu šo instrumentu izmantojumu; |
| --- | --- |

5.

mudina Komisiju un dalībvalstis veicināt ESI fondu finanšu instrumentiem piemēroto noteikumu vienkāršošanu, lai tos lielākā mērā pielāgotu saņēmēju vajadzībām un līdz ar to palielinātu šo instrumentu izmantojumu;

| 6. | prasa Komisijai un dalībvalstīm palielināt vairākfondu pieejas izmantošanu, ņemot vērā saņēmēju vajadzības; |
| --- | --- |

6.

prasa Komisijai un dalībvalstīm palielināt vairākfondu pieejas izmantošanu, ņemot vērā saņēmēju vajadzības;

| 7. | aicina Komisiju iesaistīties strukturētā un pastāvīgā dialogā ar Parlamentu, Reģionu komiteju un citām ieinteresētajām personām par visiem šā vienkāršošanas procesa aspektiem; |
| --- | --- |

7.

aicina Komisiju iesaistīties strukturētā un pastāvīgā dialogā ar Parlamentu, Reģionu komiteju un citām ieinteresētajām personām par visiem šā vienkāršošanas procesa aspektiem;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm un to reģioniem. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, dalībvalstīm un to reģioniem.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

Trešdiena, 2015. gada 11. novembra

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/159 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/159

---

P8_TA(2015)0393

Sadarbspējas risinājumi kā līdzeklis publiskā sektora modernizācijai ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 11. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko izveido programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu nodrošināšanai (ISA2
  )Sadarbspēja kā līdzeklis publiskā sektora modernizācijai (COM(2014)0367 – C8-0037/2014 – 2014/0185(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 366/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0367), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0367),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0037/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 172. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0037/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 15. oktobra atzinumu, (1) |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2014. gada 15. oktobra atzinumu, (1)

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 12. februāra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2015. gada 12. februāra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 23. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 23. septembra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0225/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu un Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas atzinumus (A8-0225/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 12, 15.1.2015., 99. lpp.

(2)  OV C 140, 28.4.2015., 47. lpp.

---

P8_TC1-COD(2014)0185

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 11. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2015/..., ar ko izveido programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu un kopīgu sistēmu nodrošināšanai (programma ISA2
  ) kā līdzekli publiskā sektora modernizācijai

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2015/2240.)

---

Otrdiena, 2015, 24 novembris

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/161 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/161

---

P8_TA(2015)0396

Konkrētu Šengenas acquis tiesību aktu atcelšana ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0713 – C8-0277/2014 – 2014/0337(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 366/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0713), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0713),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a), b) un d) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) un g) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0277/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 77. panta 2. punkta a), b) un d) apakšpunktu, 78. panta 2. punkta e) un g) apakšpunktu, 79. panta 2. punkta c) un d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0277/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0250/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0250/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P8_TC1-COD(2014)0337

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus Šengenas acquis tiesību aktus

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/93.)

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/162 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/162

---

P8_TA(2015)0397

Konkrētu Šengenas acquis tiesību aktu attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās atcelšana ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0714 – C8-0279/2014 – 2014/0338(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 366/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0714), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0714),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0279/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0279/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0251/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0251/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P8_TC1-COD(2014)0338

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus Šengenas acquis tiesību aktus attiecībā uz policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/94.)

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/163 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/163

---

P8_TA(2015)0398

Konkrētu tiesību aktu attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās atcelšana ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās (COM(2014)0715 – C8-0280/2014 – 2014/0339(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2017/C 366/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0715), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2014)0715),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0280/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 82. panta 1. punkta d) apakšpunktu un 87. panta 2. punkta a) un c) apakšpunktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0280/2014),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 21. oktobra vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu un 50. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0252/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0252/2015),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

P8_TC1-COD(2014)0339

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2016/..., ar ko atceļ konkrētus tiesību aktus attiecībā uz policijas sadarbību un tiesu iestāžu sadarbību krimināllietās

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2016/95.)

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/164 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/164

---

P8_TA(2015)0399

Dalība Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā ***

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par Padomes Lēmuma projektu par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu nolīgumu vēstuļu apmaiņas veidā starp Eiropas Savienību un Dienvidu tunzivju saglabāšanas komisiju (CCSBT) par Savienības dalību Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātajā komisijā (07134/2015 – C8-0323/2015 – 2015/0036(NLE))

(Piekrišana)

(2017/C 366/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07134/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes lēmuma projektu (07134/2015),

| — | ņemot vērā vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātās komisijas locekli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vēstuļu apmaiņu, kuras mērķis ir kļūšana par Konvencijas par dienvidu tunzivju saglabāšanu paplašinātās komisijas locekli,

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0323/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 43. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0323/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. punkta pirmo un trešo daļu, 99. panta 2. punktu, kā arī 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A8-0318/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zivsaimniecības komitejas ieteikumu (A8-0318/2015),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

sniedz piekrišanu nolīguma noslēgšanai;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Komisijai par dienvidu tunzivju saglabāšanu. |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Komisijai par dienvidu tunzivju saglabāšanu.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/165 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/165

---

P8_TA(2015)0400

Apdrošināšanas starpniecība ***I

Eiropas Parlamenta 2015. gada 24. novembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par apdrošināšanas starpniecību (pārstrādāta redakcija) (COM(2012)0360 – C7-0180/2012 – 2012/0175(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra, pārstrādāšana)

(2017/C 366/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0360), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2012)0360),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 53. panta 1. punktu un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0180/2012), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 53. panta 1. punktu un 62. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C7–0180/2012),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 13. decembra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2012. gada 13. decembra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu 2001. gada 28. novembra nolīgumu par tiesību aktu pārstrādāšanas tehnikas strukturētāku izmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 9. novembra vēstuli Ekonomikas un monetārajai komitejai saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas 2012. gada 9. novembra vēstuli Ekonomikas un monetārajai komitejai saskaņā ar Reglamenta 104. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 22. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2015. gada 22. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, kā arī 61. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 104. un 59. pantu, kā arī 61. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0085/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu, kā arī Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas atzinumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A7-0085/2014),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 26. februāra sēdē pieņemtos grozījumus (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 26. februāra sēdē pieņemtos grozījumus (3),

| — | ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2014. gada 18. septembra lēmumu par Parlamenta 7. sasaukuma laikā neizskatītajiem jautājumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Priekšsēdētāju konferences 2014. gada 18. septembra lēmumu par Parlamenta 7. sasaukuma laikā neizskatītajiem jautājumiem,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas papildu ziņojumu (A8-0315/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas papildu ziņojumu (A8-0315/2015),

| A. | tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās grupas atzinumu šajā priekšlikumā nav ietverti nekādi citi būtiski grozījumi kā vien tie, kas tajā skaidri norādīti, un tā kā attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu negrozītajiem noteikumiem priekšlikumā ir paredzēta tikai šo tekstu kodifikācija, negrozot to būtību,

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus; |
| --- | --- |

1.

pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju, ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas juridisko dienestu konsultatīvās darba grupas ieteikumus;

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu; |
| --- | --- |

2.

prasa Komisijai priekšlikumu iesniegt vēlreiz, ja tā ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt vai aizstāt ar citu tekstu;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV C 44, 15.02.2013., 95. lpp.

(2)  OV C 77, 28.3.2002., 1. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0155.

---

P8_TC1-COD(2012)0175

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2015. gada 24. novembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2016/... par apdrošināšanas izplatīšanu (pārstrādāta redakcija)

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2016/97.)

---

Trešdiena, 2015. gada 25. novembra

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/167 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/167

---

P8_TA(2015)0404

2015. gada vispārējā budžeta grozījuma Nr. 8 projekts: pašu resursi un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2015. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu, pašu resursi un Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītājs (13439/2015 – C8-0341/2015 – 2015/2269(BUD))

(2017/C 366/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2015. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2014. gada 17. decembrī (2),

| — | ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 1/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 28. aprīlī (3),

| — | ņemot vērā budžeta grozījumus Nr. 2/2015, Nr. 3/2015, Nr. 4/2015 un Nr. 5/2015, kurus galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 7. jūlijā (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījumus Nr. 2/2015, Nr. 3/2015, Nr. 4/2015 un Nr. 5/2015, kurus galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 7. jūlijā (4),

| — | ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 6/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 14. oktobrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījumu Nr. 6/2015, ko galīgajā variantā pieņēma 2015. gada 14. oktobrī,

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) Nr. 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (8),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 19. oktobrī (COM(2015)0545), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 19. oktobrī (COM(2015)0545),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 10. novembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (13439/2015 – C8-0341/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 10. novembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (13439/2015 – C8-0341/2015),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0337/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0337/2015),

| A. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 8/2014 projekts attiecas uz tradicionālo pašu resursu (proti, muitas nodokļu) prognožu pārskatīšanu, budžeta līdzekļu sadali attiecībā uz vēl palikušo 2014. gada PVN un NKI pašu resursu atlikumu un budžeta līdzekļu sadali attiecībā uz 2015. gada PVN un NKI pašu resursu atlikumu; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 8/2014 projekts attiecas uz tradicionālo pašu resursu (proti, muitas nodokļu) prognožu pārskatīšanu, budžeta līdzekļu sadali attiecībā uz vēl palikušo 2014. gada PVN un NKI pašu resursu atlikumu un budžeta līdzekļu sadali attiecībā uz 2015. gada PVN un NKI pašu resursu atlikumu;

| B. | tā kā ar budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu arī tiek atjauninātas citu ieņēmumu prognozes; |
| --- | --- |

B.

tā kā ar budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu arī tiek atjauninātas citu ieņēmumu prognozes;

| C. | tā kā budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektā ir arī paredzēts par EUR 123 474 samazināt saistību un maksājumu apropriācijas Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja budžetā; |
| --- | --- |

C.

tā kā budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektā ir arī paredzēts par EUR 123 474 samazināt saistību un maksājumu apropriācijas Eiropas Datu aizsardzības uzraudzītāja budžetā;

| D. | tā kā ar budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu tiks panākts uz NKI balstīto dalībvalstu iemaksu samazinājums EUR 9,4 miljardu apmērā, |
| --- | --- |

D.

tā kā ar budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu tiks panākts uz NKI balstīto dalībvalstu iemaksu samazinājums EUR 9,4 miljardu apmērā,

| 1. | ņem vērā Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu un attiecīgo Padomes nostāju; |
| --- | --- |

1.

ņem vērā Komisijas iesniegto budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu un attiecīgo Padomes nostāju;

| 2. | norāda, ka ar visiem budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projekta elementiem dalībvalstu iemaksas Savienības budžetā tiek samazinātas par EUR 9 403,4 miljoniem; |
| --- | --- |

2.

norāda, ka ar visiem budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projekta elementiem dalībvalstu iemaksas Savienības budžetā tiek samazinātas par EUR 9 403,4 miljoniem;

| 3. | uzsver — lai risinātu pašreizējo bēgļu krīzi, ir nepieciešams ievērojams finanšu līdzekļu papildinājums; |
| --- | --- |

3.

uzsver — lai risinātu pašreizējo bēgļu krīzi, ir nepieciešams ievērojams finanšu līdzekļu papildinājums;

| 4. | norāda, ka joprojām nav īstenotas dalībvalstu finanšu saistības, kas attiecībā uz Āfrikai paredzēto trasta fondu, Sīrijai paredzēto trasta fondu un ANO aģentūrām, kuras atbalsta bēgļus, tika atkārtoti apstiprinātas ES valstu vai valdību vadītāju 2015. gada 23. septembra neformālajā sanāksmē par migrāciju, 2015. gada 15. oktobra Eiropadomes sanāksmē un 2015. gada 11. un 12. novembra Valletas samitā; pauž nožēlu par to, ka, pamatojoties uz Komisijas datiem, 2015. gada novembra sākumā dalībvalstis joprojām nebija iemaksājušas EUR 2,3 miljardus; |
| --- | --- |

4.

norāda, ka joprojām nav īstenotas dalībvalstu finanšu saistības, kas attiecībā uz Āfrikai paredzēto trasta fondu, Sīrijai paredzēto trasta fondu un ANO aģentūrām, kuras atbalsta bēgļus, tika atkārtoti apstiprinātas ES valstu vai valdību vadītāju 2015. gada 23. septembra neformālajā sanāksmē par migrāciju, 2015. gada 15. oktobra Eiropadomes sanāksmē un 2015. gada 11. un 12. novembra Valletas samitā; pauž nožēlu par to, ka, pamatojoties uz Komisijas datiem, 2015. gada novembra sākumā dalībvalstis joprojām nebija iemaksājušas EUR 2,3 miljardus;

| 5. | norāda, ka būs nepieciešami papildu finanšu centieni, lai sniegtu humāno palīdzību tranzīta maršrutos un risinātu problēmas, ko rada nepieredzēta skaita bēgļu uzņemšana Eiropas pilsētās un reģionos; |
| --- | --- |

5.

norāda, ka būs nepieciešami papildu finanšu centieni, lai sniegtu humāno palīdzību tranzīta maršrutos un risinātu problēmas, ko rada nepieredzēta skaita bēgļu uzņemšana Eiropas pilsētās un reģionos;

| 6. | pauž dziļu nožēlu par to, ka samierināšanas procesā netika panākts stingrs kompromiss par saistībā ar budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu atmaksāto summu izmantošanu bēgļu krīzes risināšanai; tomēr sagaida, ka dalībvalstis pilnībā ievēros savas iepriekšējās saistības; |
| --- | --- |

6.

pauž dziļu nožēlu par to, ka samierināšanas procesā netika panākts stingrs kompromiss par saistībā ar budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu atmaksāto summu izmantošanu bēgļu krīzes risināšanai; tomēr sagaida, ka dalībvalstis pilnībā ievēros savas iepriekšējās saistības;

| 7. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu; |
| --- | --- |

7.

apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projektu;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 8/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 8/2015 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

9.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 69, 13.3.2015., 1. lpp.

(3)  OV L 190, 17.7.2015., 1. lpp.

(4)  OV L 261, 7.10.2015.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(6)  OV L 103, 22.4.2015., 1. lpp.

(7)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(8)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/169 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/169

---

P8_TA(2015)0405

Elastības instrumenta izmantošanu steidzamiem budžeta pasākumiem, lai risinātu bēgļu krīzi

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par elastības instrumenta izmantošanu steidzamiem budžeta pasākumiem, lai risinātu bēgļu krīzi, saskaņā ar 12. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (COM(2015)0514 – C8-0308/2015 – 2015/2264(BUD))

(2017/C 366/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0514 – C8-0308/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0514 – C8-0308/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), un jo īpaši tās 11. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (1), un jo īpaši tās 11. pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2015. gada 21. aprīļa Regulu (ES, Euratom) 2015/623, ar kuru groza Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 12. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 12. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 24. jūnijā (COM(2015)0300) un kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) un Nr. 2/2016 (COM(2015)0513), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 24. jūnijā (COM(2015)0300) un kas grozīts ar grozījumu vēstuli Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) un Nr. 2/2016 (COM(2015)0513),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 4. septembrī un Eiropas Parlamentam nosūtīja 2015. gada 17. septembrī (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 4. septembrī un Eiropas Parlamentam nosūtīja 2015. gada 17. septembrī (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. oktobrī pieņemto nostāju par 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. oktobrī pieņemto nostāju par 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (4),

| — | ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2015. gada 14. novembrī apstiprināto kopīgo dokumentu (14195/2015 – C8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2015. gada 14. novembrī apstiprināto kopīgo dokumentu (14195/2015 – C8-0353/2015),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0336/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0336/2015),

| A. | tā kā pēc tam, kad ir tikušas izskatītas visas iespējas pārdalīt saistību apropriācijas 3. un 4. izdevumu kategorijā, tiek atzīts par nepieciešamu attiecībā uz saistību apropriācijām izmantot elastības instrumentu; |
| --- | --- |

A.

tā kā pēc tam, kad ir tikušas izskatītas visas iespējas pārdalīt saistību apropriācijas 3. un 4. izdevumu kategorijā, tiek atzīts par nepieciešamu attiecībā uz saistību apropriācijām izmantot elastības instrumentu;

| B. | tā kā Komisija ir ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai papildinātu Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta finansējumu, par EUR 1 504 miljoniem saistību apropriācijās pārsniedzot 3. izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu, lai finansētu pasākumus saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija ir ierosinājusi izmantot elastības instrumentu, lai papildinātu Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta finansējumu, par EUR 1 504 miljoniem saistību apropriācijās pārsniedzot 3. izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu, lai finansētu pasākumus saskaņā ar Eiropas programmu migrācijas jomā;

| C. | tā kā papildus galīgajai summai, kas par EUR 1 506 miljoniem pārsniedza 3. izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu, saistībā ar 2016. gada budžetu sasauktā Samierināšanas komiteja atbalstīja Parlamenta delegācijas priekšlikumu par elastības instrumenta turpmāku izmantošanu, par EUR 24 miljoniem pārsniedzot 4. izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu, lai risinātu bēgļu krīzes radīto problēmu ārējo dimensiju; |
| --- | --- |

C.

tā kā papildus galīgajai summai, kas par EUR 1 506 miljoniem pārsniedza 3. izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu, saistībā ar 2016. gada budžetu sasauktā Samierināšanas komiteja atbalstīja Parlamenta delegācijas priekšlikumu par elastības instrumenta turpmāku izmantošanu, par EUR 24 miljoniem pārsniedzot 4. izdevumu kategorijai noteikto maksimālo apjomu, lai risinātu bēgļu krīzes radīto problēmu ārējo dimensiju;

| D. | tā kā līdz ar to 2016. finanšu gadā elastības instrumentam paredzētā kopējā summa, kas ietver 2014. un 2015. finanšu gadā neizlietotos līdzekļus, ir pilnībā izsmelta, |
| --- | --- |

D.

tā kā līdz ar to 2016. finanšu gadā elastības instrumentam paredzētā kopējā summa, kas ietver 2014. un 2015. finanšu gadā neizlietotos līdzekļus, ir pilnībā izsmelta,

| 1. | norāda, ka 2016. gadam paredzētais 3. un 4. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms nenodrošina pietiekamus līdzekļus, lai varētu finansēt svarīgus un steidzamus pasākumus migrācijas un bēgļu jomā; |
| --- | --- |

1.

norāda, ka 2016. gadam paredzētais 3. un 4. izdevumu kategorijas maksimālais apjoms nenodrošina pietiekamus līdzekļus, lai varētu finansēt svarīgus un steidzamus pasākumus migrācijas un bēgļu jomā;

| 2. | tāpēc atbalsta elastības instrumenta izmantošanu EUR 1 530 miljonu apmērā saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

2.

tāpēc atbalsta elastības instrumenta izmantošanu EUR 1 530 miljonu apmērā saistību apropriācijās;

| 3. | atbalsta arī ierosinājumu piešķirt attiecīgas maksājumu apropriācijas EUR 734,2 miljonu apmērā 2016. gadā, EUR 654,2 miljonu apmērā 2017. gadā, EUR 83 miljonu apmērā 2018. gadā un EUR 58,6 miljonu apmērā 2019. gadā; |
| --- | --- |

3.

atbalsta arī ierosinājumu piešķirt attiecīgas maksājumu apropriācijas EUR 734,2 miljonu apmērā 2016. gadā, EUR 654,2 miljonu apmērā 2017. gadā, EUR 83 miljonu apmērā 2018. gadā un EUR 58,6 miljonu apmērā 2019. gadā;

| 4. | atkārtoti norāda, ka DFS regulas 11. pantā paredzētā elastības instrumenta izmantošana vēlreiz pierāda, cik būtiski ir Savienības budžetā nodrošināt lielāku elastīgumu; norāda, ka šīs papildu apropriācijas varēja piešķirt, tikai pateicoties iespējai pārnest neizlietotos līdzekļus no 2014. un 2015. finanšu gada elastības instrumenta; uzsver, ka nav līdzekļu, kurus pārnest uz 2017. finanšu gadu, līdz ar to nebūs iespējams pārsniegt elastības instrumentam noteikto maksimālo gada apjomu EUR 471 miljona apmērā (2011. gada cenās); |
| --- | --- |

4.

atkārtoti norāda, ka DFS regulas 11. pantā paredzētā elastības instrumenta izmantošana vēlreiz pierāda, cik būtiski ir Savienības budžetā nodrošināt lielāku elastīgumu; norāda, ka šīs papildu apropriācijas varēja piešķirt, tikai pateicoties iespējai pārnest neizlietotos līdzekļus no 2014. un 2015. finanšu gada elastības instrumenta; uzsver, ka nav līdzekļu, kurus pārnest uz 2017. finanšu gadu, līdz ar to nebūs iespējams pārsniegt elastības instrumentam noteikto maksimālo gada apjomu EUR 471 miljona apmērā (2011. gada cenās);

| 5. | atkārtoti pauž savu jau izsenis pausto nostāju, ka, neskarot iespēju maksājumu apropriācijas caur elastības instrumentu izmantot konkrētām budžeta pozīcijām bez iepriekšējas saistību apropriāciju paredzēšanas, maksājumi, kas izriet no iepriekš caur elastības instrumentu uzņemtām saistībām, var tikt iegrāmatoti tikai papildus maksimālajam apjomam; |
| --- | --- |

5.

atkārtoti pauž savu jau izsenis pausto nostāju, ka, neskarot iespēju maksājumu apropriācijas caur elastības instrumentu izmantot konkrētām budžeta pozīcijām bez iepriekšējas saistību apropriāciju paredzēšanas, maksājumi, kas izriet no iepriekš caur elastības instrumentu uzņemtām saistībām, var tikt iegrāmatoti tikai papildus maksimālajam apjomam;

| 6. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

6.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 7. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(2)  OV L 103, 22.4.2015., 1. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0376.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par elastības instrumenta izmantošanu steidzamiem budžeta pasākumiem, lai risinātu bēgļu krīzi

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2016/253.)

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/171 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/171

---

P8_TA(2015)0406

ES Solidaritātes fonda izmantošana — avansa maksājumu nodrošināšana 2016. gada budžetā

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par ES Solidaritātes fonda izmantošanu saskaņā ar 11. punktu Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumā par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību — avansa maksājumu nodrošināšana 2016. gada budžetā (COM(2015)0281 – C8-0133/2015 – 2015/2123(BUD))

(2017/C 366/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0281 – C8-0133/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2015)0281 – C8-0133/2015),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 11. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 11. punktu,

| — | ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2015. gada 14. novembrī apstiprināto kopīgo projektu (14195/2015 – C8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Samierināšanas komitejas 2015. gada 14. novembrī apstiprināto kopīgo projektu (14195/2015 – C8-0353/2015),

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0335/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0335/2015),

| A. | tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. a panta 4. punktu, avansa maksājumiem tiek atvēlēta summa EUR 50 000 000 apmērā, izmantojot Savienības vispārējā budžeta apropriācijas, |
| --- | --- |

A.

tā kā saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 2012/2002 4. a panta 4. punktu, avansa maksājumiem tiek atvēlēta summa EUR 50 000 000 apmērā, izmantojot Savienības vispārējā budžeta apropriācijas,

| 1. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

1.

apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu;

| 2. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

3.

uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, kā arī tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu avansa maksājumu nodrošināšanai

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2016/252.)

---

| 27.10.2017 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 366/172 |
| --- | --- | --- | --- |

27.10.2017

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 366/172

---

P8_TA(2015)0407

2016. gada budžeta procedūra – kopīgais dokuments

Eiropas Parlamenta 2015. gada 25. novembra normatīvā rezolūcija par Samierināšanas komitejā budžeta procedūras laikā apstiprināto Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta kopīgo dokumentu (14195/2015 – C8-0353/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 366/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā kopīgo budžeta dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus (14195/2015 – C8-0353/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgo budžeta dokumentu, ko apstiprinājusi Samierināšanas komiteja, un Parlamenta, Padomes un Komisijas paziņojumus (14195/2015 – C8-0353/2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 24. jūnijā (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Komisija pieņēma 2015. gada 24. jūnijā (COM(2015)0300),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 4. septembrī un Eiropas Parlamentam nosūtīja 2015. gada 17. septembrī (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, ko Padome pieņēma 2015. gada 4. septembrī un Eiropas Parlamentam nosūtīja 2015. gada 17. septembrī (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | ņemot vērā grozījumu vēstules Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) un Nr. 2/2016 (COM(2015)0513) attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā grozījumu vēstules Nr. 1/2016 (COM(2015)0317) un Nr. 2/2016 (COM(2015)0513) attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (1) un tajā ietvertos budžeta grozījumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 28. oktobra rezolūciju par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējā budžeta projektu (1) un tajā ietvertos budžeta grozījumus,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2007. gada 7. jūnija Lēmumu 2007/436/EK, Euratom par Eiropas Kopienu pašu resursu sistēmu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā Reglamenta 90. pantu un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 90. pantu un 91. pantu,

| — | ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A8-0333/2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, ko sagatavojusi Parlamenta delegācija Samierināšanas komitejā (A8-0333/2015),

| 1. | apstiprina Samierināšanas komitejas pieņemto kopīgo budžeta dokumentu, kuru veido šādu dokumentu kopums:






  — | negrozīto budžeta pozīciju saraksts salīdzinājumā ar budžeta projektu vai Padomes nostāju; |
| --- | --- | --- |

1.

apstiprina Samierināšanas komitejas pieņemto kopīgo budžeta dokumentu, kuru veido šādu dokumentu kopums:

—

negrozīto budžeta pozīciju saraksts salīdzinājumā ar budžeta projektu vai Padomes nostāju;

| — | finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas; |
| --- | --- |

—

finanšu shēmas izdevumu kategoriju kopsummas;

| — | budžeta summas pozīciju pa pozīcijai; |
| --- | --- |

—

budžeta summas pozīciju pa pozīcijai;

| — | konsolidēts dokuments, kurā norādītas visu samierināšanas procesā grozīto pozīciju summas un galīgais teksts; |
| --- | --- |

—

konsolidēts dokuments, kurā norādītas visu samierināšanas procesā grozīto pozīciju summas un galīgais teksts;

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgos paziņojumus, kas pievienoti šai rezolūcijai;

| 3. | apstiprina savu paziņojumu par Iestāžu nolīguma 27. punkta piemērošanu; |
| --- | --- |

3.

apstiprina savu paziņojumu par Iestāžu nolīguma 27. punkta piemērošanu;

| 4. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējais budžets ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

4.

uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka Eiropas Savienības 2016. finanšu gada vispārējais budžets ir pieņemts galīgajā variantā, un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī;

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo normatīvo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

uzdod priekšsēdētājam šo normatīvo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai un pārējām attiecīgajām iestādēm un struktūrām, kā arī dalībvalstu parlamentiem.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2015)0376.

(2)  OV L 163, 23.6.2007., 17. lpp.

(3)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

GALĪGĀ VERSIJA 14.11.2015.

2016. gada budžets – Kopīgie secinājumi

Kopīgos secinājumus veido šādas sadaļas:

| 1. | 2016. gada budžets |
| --- | --- |

1.

2016. gada budžets

| 2. | 2015. gada budžets — budžeta grozījums Nr. 8/2015 |
| --- | --- |

2.

2015. gada budžets — budžeta grozījums Nr. 8/2015

| 3. | Kopīgie paziņojumi |
| --- | --- |

3.

Kopīgie paziņojumi

Kopsavilkuma pārskats

A.   2016. gada budžets

Saskaņā ar kopīgo secinājumu elementiem:

| — | kopējais saistību apropriāciju apjoms 2016. gada budžetā ir EUR 155 004,2 miljoni; kopumā 2016. gadam saglabājas rezerve līdz DFS noteiktajam maksimālajam apjomam EUR 2 331,4 miljonu apmērā saistību apropriācijās; |
| --- | --- |

—

kopējais saistību apropriāciju apjoms 2016. gada budžetā ir EUR 155 004,2 miljoni; kopumā 2016. gadam saglabājas rezerve līdz DFS noteiktajam maksimālajam apjomam EUR 2 331,4 miljonu apmērā saistību apropriācijās;

| — | kopējais maksājumu apropriāciju apjoms 2016. gada budžetā ir EUR 143 885,3 miljoni; |
| --- | --- |

—

kopējais maksājumu apropriāciju apjoms 2016. gada budžetā ir EUR 143 885,3 miljoni;

| — | ir izmantots 2016. gada elastības instruments, lai nodrošinātu EUR 1 506,0 miljonus saistību apropriācijās 3. izdevumu kategorijā (“Drošība un pilsoniskums”) un EUR 24,0 miljonus saistību apropriācijās 4. izdevumu kategorijā (“Globālā Eiropa”); |
| --- | --- |

—

ir izmantots 2016. gada elastības instruments, lai nodrošinātu EUR 1 506,0 miljonus saistību apropriācijās 3. izdevumu kategorijā (“Drošība un pilsoniskums”) un EUR 24,0 miljonus saistību apropriācijās 4. izdevumu kategorijā (“Globālā Eiropa”);

| — | 2016. gada maksājumu apropriācijas, kas atbilst plānotajai elastības instrumenta izmantošanai 2014., 2015. un 2016. gadā, Komisijas ir aplēsusi EUR 832,8 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

—

2016. gada maksājumu apropriācijas, kas atbilst plānotajai elastības instrumenta izmantošanai 2014., 2015. un 2016. gadā, Komisijas ir aplēsusi EUR 832,8 miljonu apmērā.

B.   2015. gada budžets

Saskaņā ar kopīgo secinājumu elementiem:

| — | ir pieņemts Komisijas ierosinātais budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projekts. |
| --- | --- |

—

ir pieņemts Komisijas ierosinātais budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projekts.

1.   2016. gada budžets

1.1.   “Slēgtās” pozīcijas

Ja šajos secinājumos nav norādīts citādi, ir apstiprinātas visas budžeta pozīcijas, kuras Padome vai Parlaments nav grozījuši, un tās pozīcijas, par kurām Parlaments attiecīgajos lasījumos ir piekritis Padomes ierosinātajiem grozījumiem.

Par pārējām budžeta pozīcijām Samierināšanas komiteja ir panākusi vienošanos secinājumos, kas iekļauti turpmākajā 1.2.–1.6. sadaļā.

1.2.   Horizontālie jautājumi

Decentralizētās aģentūras

Visām decentralizētām aģentūrām paredzētā ES iemaksa (saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās) un štata vietu skaits ir noteikts tāds, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, ar šādiem pielāgojumiem, par kuriem ir vienojusies Samierināšanas komiteja:

| — | palielināt no maksām finansētās štata vietas Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai (ECHA darbības biocīdu jomā, + 3 štata vietas) un samazināt apropriācijas par EUR 1 350 000; |
| --- | --- |

—

palielināt no maksām finansētās štata vietas Eiropas Ķīmisko vielu aģentūrai (ECHA darbības biocīdu jomā, + 3 štata vietas) un samazināt apropriācijas par EUR 1 350 000;

| — | palielināt no maksām finansētās štata vietas Eiropas Aviācijas aģentūrai (EASA, + 6 štata vietas); |
| --- | --- |

—

palielināt no maksām finansētās štata vietas Eiropas Aviācijas aģentūrai (EASA, + 6 štata vietas);

| — | palielināt no maksām finansētās štata vietas Eiropas Zāļu aģentūrai (EMA, + 3 štata vietas); |
| --- | --- |

—

palielināt no maksām finansētās štata vietas Eiropas Zāļu aģentūrai (EMA, + 3 štata vietas);

| — | palielināt štata vietas un ar tām saistītās apropriācijas Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER, + 5 štata vietas un + EUR 325 000); |
| --- | --- |

—

palielināt štata vietas un ar tām saistītās apropriācijas Energoregulatoru sadarbības aģentūrai (ACER, + 5 štata vietas un + EUR 325 000);

| — | palielināt štata vietas un ar tām saistītās apropriācijas Pamattiesību aģentūrai (FRA, + 2 štata vietas un + EUR 130 000); |
| --- | --- |

—

palielināt štata vietas un ar tām saistītās apropriācijas Pamattiesību aģentūrai (FRA, + 2 štata vietas un + EUR 130 000);

| — | palielināt štata vietas un ar tām saistītās apropriācijas Eurojust (+ 2 štata vietas un + EUR 130 000); |
| --- | --- |

—

palielināt štata vietas un ar tām saistītās apropriācijas Eurojust (+ 2 štata vietas un + EUR 130 000);

| — | palielināt apropriācijas Eiropas Banku iestādei (EBI, + EUR 928 000); |
| --- | --- |

—

palielināt apropriācijas Eiropas Banku iestādei (EBI, + EUR 928 000);

| — | samazināt apropriācijas Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA, – EUR 260 000). |
| --- | --- |

—

samazināt apropriācijas Eiropas Aģentūrai lielapjoma IT sistēmu darbības pārvaldībai brīvības, drošības un tiesiskuma telpā (eu-LISA, – EUR 260 000).

Izpildaģentūras

Izpildaģentūrām paredzētā ES iemaksa (saistību apropriācijās un maksājumu apropriācijās) un štata vietu skaits ir noteikts tāds, kādu to ir ierosinājusi Komisija budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, a.

Izmēģinājuma projekti/sagatavošanas darbības

Visaptverošs pasākumu kopums, kuru veido 89 izmēģinājuma projekti/sagatavošanas darbības (IP/SD) par kopējo summu EUR 64,9 miljoni saistību apropriācijās, ir apstiprināts tāds, kādu to ir ierosinājis Parlaments.

Ja uz kādu izmēģinājuma projektu vai sagatavošanas darbību attiecas jau pieņemts juridiskais pamats, Komisija var ierosināt apropriāciju pārvietojumu uz atbilstošo juridisko pamatu, lai atvieglotu attiecīgās darbības īstenošanu.

Šajā pasākumu kopumā ir pilnībā ievēroti maksimālie apjomi, kas izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām noteikti Finanšu regulā.

1.3.   Finanšu shēmas izdevumu kategorijas — saistību apropriācijas

Ņemot vērā minētos secinājumus par “slēgtajām” budžeta pozīcijām, aģentūrām, izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām, Samierināšanas komiteja vienojās par turpmāk minētajām summām.

1.a izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, ar šādiem pielāgojumiem, par kuriem ir vienojusies Samierināšanas komiteja:

| — | palielinātas “Apvārsnis 2020” paredzētās saistības, ar šādu sadalījumu: |
| --- | --- |

—

palielinātas “Apvārsnis 2020” paredzētās saistības, ar šādu sadalījumu:

| (EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | 2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2) | 2016. gada budžets | Starpība |
| 02 04 02 01 | Vadošā pozīcija kosmosa jomā | 158 446 652 | 159 792 893 | 1 346 241 |
| 02 04 02 03 | Inovācijas palielināšana mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) | 35 643 862 | 35 738 414 | 94 552 |
| 02 04 03 01 | Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas izveide un ilgtspējīga izejvielu piegāde | 74 701 325 | 75 016 498 | 315 173 |
| 05 09 03 01 | Nodrošināt pietiekamu apgādi ar nekaitīgu un augstvērtīgu pārtiku un bioloģiskajiem produktiem | 212 854 525 | 214 205 269 | 1 350 744 |
| 06 03 03 01 | Resursu ziņā efektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide | 109 250 820 | 110 916 737 | 1 665 917 |
| 08 02 01 03 | Eiropas pētniecības infrastruktūru stiprināšana, ieskaitot e-infrastruktūras | 183 108 382 | 183 905 321 | 796 939 |
| 08 02 02 01 | Vadība nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, lāzertehnoloģijas, biotehnoloģijas un progresīvas ražošanas un apstrādes jomā | 502 450 912 | 504 175 361 | 1 724 449 |
| 08 02 02 03 | Inovācijas paplašināšana mazos un vidējos uzņēmumos (MVU) | 35 967 483 | 36 120 567 | 153 084 |
| 08 02 03 01 | Veselības un labklājības uzlabošana visa mūža garumā | 522 476 023 | 524 745 272 | 2 269 249 |
| 08 02 03 02 | Nekaitīgas, veselīgas un augstas kvalitātes pārtikas un citu bioproduktu pietiekamu krājumu nodrošināšana | 141 851 093 | 142 233 804 | 382 711 |
| 08 02 03 03 | Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu | 333 977 808 | 335 369 074 | 1 391 266 |
| 08 02 03 04 | Resursefektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide | 330 992 583 | 331 555 393 | 562 810 |
| 08 02 03 05 | Resursefektīva un pret klimata pārmaiņām noturīga ekonomika un ilgtspējīga izejvielu piegāde | 283 265 173 | 284 530 369 | 1 265 196 |
| 08 02 03 06 | Iekļaujošas, novatoriskas un domājošas Eiropas sabiedrības veicināšana | 111 929 624 | 112 411 389 | 481 765 |
| 08 02 06 | Zinātne kopā ar sabiedrību un sabiedrībai | 53 267 640 | 53 497 266 | 229 626 |
| 09 04 01 01 | Pētniecības stiprināšana nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā | 213 825 023 | 215 400 890 | 1 575 867 |
| 09 04 01 02 | Eiropas pētniecības infrastruktūras stiprināšana, ieskaitot e-infrastruktūru | 97 173 367 | 97 889 261 | 715 894 |
| 09 04 02 01 | Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģijā (LEIT) | 718 265 330 | 723 681 812 | 5 416 482 |
| 09 04 03 01 | Veselības un labklājības uzlabošana visa mūža garumā | 117 323 526 | 118 188 002 | 864 476 |
| 09 04 03 02 | Iekļaujošas, novatoriskas un domājošas Eiropas sabiedrības veicināšana | 36 289 820 | 36 564 471 | 274 651 |
| 09 04 03 03 | Drošas Eiropas sabiedrības veicināšana | 45 457 909 | 45 791 092 | 333 183 |
| 10 02 01 | “Apvārsnis 2020” – Uz klientu orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts Savienības politikai | 24 646 400 | 25 186 697 | 540 297 |
| 15 03 05 | Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts – izglītības, pētniecības, un inovācijas zināšanu trīsstūra integrēšana | 219 788 046 | 224 938 881 | 5 150 835 |
| 18 05 03 01 | Drošas Eiropas sabiedrības veicināšana | 134 966 551 | 136 092 171 | 1 125 620 |
| 32 04 03 01 | Pāreja uz drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu energosistēmu | 322 875 370 | 324 676 361 | 1 800 991 |
| | Kopā | | | 31 828 018 |

(EUR)

Budžeta pozīcija

Nosaukums

2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2)

2016. gada budžets

Starpība

02 04 02 01

Vadošā pozīcija kosmosa jomā

158 446 652

159 792 893

1 346 241

02 04 02 03

Inovācijas palielināšana mazos un vidējos uzņēmumos (MVU)

35 643 862

35 738 414

94 552

02 04 03 01

Resursefektīvas un pret klimata pārmaiņām noturīgas ekonomikas izveide un ilgtspējīga izejvielu piegāde

74 701 325

75 016 498

315 173

05 09 03 01

Nodrošināt pietiekamu apgādi ar nekaitīgu un augstvērtīgu pārtiku un bioloģiskajiem produktiem

212 854 525

214 205 269

1 350 744

06 03 03 01

Resursu ziņā efektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide

109 250 820

110 916 737

1 665 917

08 02 01 03

Eiropas pētniecības infrastruktūru stiprināšana, ieskaitot e-infrastruktūras

183 108 382

183 905 321

796 939

08 02 02 01

Vadība nanotehnoloģiju, progresīvu materiālu, lāzertehnoloģijas, biotehnoloģijas un progresīvas ražošanas un apstrādes jomā

502 450 912

504 175 361

1 724 449

08 02 02 03

Inovācijas paplašināšana mazos un vidējos uzņēmumos (MVU)

35 967 483

36 120 567

153 084

08 02 03 01

Veselības un labklājības uzlabošana visa mūža garumā

522 476 023

524 745 272

2 269 249

08 02 03 02

Nekaitīgas, veselīgas un augstas kvalitātes pārtikas un citu bioproduktu pietiekamu krājumu nodrošināšana

141 851 093

142 233 804

382 711

08 02 03 03

Pāreja uz uzticamu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu enerģētikas sistēmu

333 977 808

335 369 074

1 391 266

08 02 03 04

Resursefektīvas, videi draudzīgas, drošas un integrētas Eiropas transporta sistēmas izveide

330 992 583

331 555 393

562 810

08 02 03 05

Resursefektīva un pret klimata pārmaiņām noturīga ekonomika un ilgtspējīga izejvielu piegāde

283 265 173

284 530 369

1 265 196

08 02 03 06

Iekļaujošas, novatoriskas un domājošas Eiropas sabiedrības veicināšana

111 929 624

112 411 389

481 765

08 02 06

Zinātne kopā ar sabiedrību un sabiedrībai

53 267 640

53 497 266

229 626

09 04 01 01

Pētniecības stiprināšana nākotnes un jauno tehnoloģiju jomā

213 825 023

215 400 890

1 575 867

09 04 01 02

Eiropas pētniecības infrastruktūras stiprināšana, ieskaitot e-infrastruktūru

97 173 367

97 889 261

715 894

09 04 02 01

Vadošā loma informācijas un komunikācijas tehnoloģijā (LEIT)

718 265 330

723 681 812

5 416 482

09 04 03 01

Veselības un labklājības uzlabošana visa mūža garumā

117 323 526

118 188 002

864 476

09 04 03 02

Iekļaujošas, novatoriskas un domājošas Eiropas sabiedrības veicināšana

36 289 820

36 564 471

274 651

09 04 03 03

Drošas Eiropas sabiedrības veicināšana

45 457 909

45 791 092

333 183

10 02 01

“Apvārsnis 2020” – Uz klientu orientēts zinātnisks un tehnisks atbalsts Savienības politikai

24 646 400

25 186 697

540 297

15 03 05

Eiropas Inovāciju un tehnoloģiju institūts – izglītības, pētniecības, un inovācijas zināšanu trīsstūra integrēšana

219 788 046

224 938 881

5 150 835

18 05 03 01

Drošas Eiropas sabiedrības veicināšana

134 966 551

136 092 171

1 125 620

32 04 03 01

Pāreja uz drošu, ilgtspējīgu un konkurētspējīgu energosistēmu

322 875 370

324 676 361

1 800 991

Kopā

31 828 018

| — | palielinātas “COSME” paredzētās saistības, ar šādu sadalījumu: |
| --- | --- |

—

palielinātas “COSME” paredzētās saistības, ar šādu sadalījumu:

| (EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | 2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2) | 2016. gada budžets | Starpība |
| 02 02 01 | Uzņēmējdarbības veicināšana un Savienības uzņēmumu konkurētspējas un piekļuves tirgiem uzlabošana | 108 375 000 | 110 264 720 | 1 889 720 |
| 02 02 02 | Finansējuma pieejamības uzlabošana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) kapitāla un aizņēmumu veidā | 160 447 967 | 172 842 972 | 12 395 005 |
| | Kopā | | | 14 284 725 |

(EUR)

Budžeta pozīcija

Nosaukums

2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2)

2016. gada budžets

Starpība

02 02 01

Uzņēmējdarbības veicināšana un Savienības uzņēmumu konkurētspējas un piekļuves tirgiem uzlabošana

108 375 000

110 264 720

1 889 720

02 02 02

Finansējuma pieejamības uzlabošana mazajiem un vidējiem uzņēmumiem (MVU) kapitāla un aizņēmumu veidā

160 447 967

172 842 972

12 395 005

Kopā

14 284 725

| — | palielinātas “Erasmus+” paredzētās saistības, ar šādu sadalījumu: |
| --- | --- |

—

palielinātas “Erasmus+” paredzētās saistības, ar šādu sadalījumu:

| (EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | 2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2) | 2016. gada budžets | Starpība |
| 15 02 01 01 | Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas izglītības un apmācības nozarē un šīs nozares atbilstības darba tirgum veicināšana | 1 451 010 600 | 1 457 638 273 | 6 627 673 |
| | Kopā | | | 6 627 673 |

(EUR)

Budžeta pozīcija

Nosaukums

2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2)

2016. gada budžets

Starpība

15 02 01 01

Izcilības un sadarbības veicināšana Eiropas izglītības un apmācības nozarē un šīs nozares atbilstības darba tirgum veicināšana

1 451 010 600

1 457 638 273

6 627 673

Kopā

6 627 673

Tādējādi, kā arī ņemot vērā decentralizētās aģentūras, izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, saistību līmenis ir noteikts EUR 19 010,0 miljonu apmērā, bez rezerves 1.a izdevumu kategorijas maksimālajās robežās un paredzot iespēju izmantot vispārējo saistību rezervi EUR 543 miljonu apmērā.

1.b izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kāds tas ir ierosināts budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016.

Ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, saistību līmenis ir noteikts EUR 50 831,2 miljonu apmērā, saglabājot rezervi EUR 5,8 miljonu apmērā 1.b izdevumu kategorijas maksimālajās robežās.

2. izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, ar papildu samazinājumu EUR 140,0 miljonu apmērā, kas ir radies no lielākiem ELGF piešķirtajiem ieņēmumiem un palielinājumu budžeta pozīcijā 11 06 62 01. Līdz ar to Samierināšanas komiteja vienojās par šādām summām:

| (EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | 2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2) | 2016. gada budžets | Starpība |
| 05 03 01 10 | Pamata maksājuma shēma (PMS) | 16 067 000 000 | 15 927 000 000 | - 140 000 000 |
| 11 06 62 01 | Zinātniskie ieteikumi un informācija | 8 485 701 | 8 680 015 | 194 314 |
| | Kopā | | | - 139 805 686 |

(EUR)

Budžeta pozīcija

Nosaukums

2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2)

2016. gada budžets

Starpība

05 03 01 10

Pamata maksājuma shēma (PMS)

16 067 000 000

15 927 000 000

- 140 000 000

11 06 62 01

Zinātniskie ieteikumi un informācija

8 485 701

8 680 015

194 314

Kopā

- 139 805 686

Ņemot vērā decentralizētās aģentūras, izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, saistību līmenis ir noteikts EUR 62 484,2 miljonu apmērā, saglabājot rezervi EUR 1 777,8 miljonu apmērā 2. izdevumu kategorijas maksimālajās robežās.

3. izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, ar šādiem pielāgojumiem, par kuriem ir vienojusies Samierināšanas komiteja:

| (EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | 2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2) | 2016. gada budžets | Starpība |
| 09 05 05 | Rīcība saistībā ar multividi | 24 186 500 | 26 186 500 | 2 000 000 |
| 17 04 01 | Augstāka dzīvnieku veselības statusa un augsta dzīvnieku aizsardzības līmeņa nodrošināšana Savienībā | 177 000 000 | 171 925 000 | -5 075 000 |
| 17 04 02 | Laicīga augiem kaitīgo organismu atklāšana un to izskaušanas nodrošināšana | 14 000 000 | 12 000 000 | -2 000 000 |
| 17 04 03 | Iedarbīgu, efektīvu un uzticamu oficiālo kontroļu nodrošināšana | 50 401 000 | 47 401 000 | -3 000 000 |
| 17 04 04 | Fonds ārkārtas pasākumiem dzīvnieku un augu veselības jomā | 20 000 000 | 19 000 000 | -1 000 000 |
| | Kopā | | | -9 075 000 |

(EUR)

Budžeta pozīcija

Nosaukums

2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2)

2016. gada budžets

Starpība

09 05 05

Rīcība saistībā ar multividi

24 186 500

26 186 500

2 000 000

17 04 01

Augstāka dzīvnieku veselības statusa un augsta dzīvnieku aizsardzības līmeņa nodrošināšana Savienībā

177 000 000

171 925 000

-5 075 000

17 04 02

Laicīga augiem kaitīgo organismu atklāšana un to izskaušanas nodrošināšana

14 000 000

12 000 000

-2 000 000

17 04 03

Iedarbīgu, efektīvu un uzticamu oficiālo kontroļu nodrošināšana

50 401 000

47 401 000

-3 000 000

17 04 04

Fonds ārkārtas pasākumiem dzīvnieku un augu veselības jomā

20 000 000

19 000 000

-1 000 000

Kopā

-9 075 000

Tādējādi, kā arī ņemot vērā decentralizētās aģentūras, izmēģinājuma projektus, sagatavošanas darbības un elastības instrumenta izmantošanu migrācijas jomā, saistību līmenis ir noteikts EUR 4 052,0 miljonu apmērā, bez rezerves 3. izdevumu kategorijas maksimālajās robežās un paredzot iespēju izmantot EUR 1 506,0 miljonus no elastības instrumenta.

4. izdevumu kategorija

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, ar šādiem pielāgojumiem, par kuriem ir vienojusies Samierināšanas komiteja:

| (EUR) |
| --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | 2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2) | 2016. gada budžets | Starpība |
| 13 07 01 | Finansiālais atbalsts Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanai | 31 212 000 | 33 212 000 | 2 000 000 |
| 21 02 07 03 | Cilvēces attīstība | 161 633 821 | 163 633 821 | 2 000 000 |
| 21 02 07 04 | Pārtikas un uztura nodrošinājums un ilgtspējīga lauksaimniecība | 187 495 232 | 189 495 232 | 2 000 000 |
| 21 02 07 05 | Migrācijas un patvēruma jautājumi | 45 257 470 | 57 257 470 | 12 000 000 |
| 22 02 01 01 | Atbalsts politiskajām reformām un ar to saistītai pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai Savienības acquis | 188 000 000 | 190 000 000 | 2 000 000 |
| 22 02 01 02 | Atbalsts ekonomikas, sociālajai un teritoriālajai attīstībai un ar to saistītai pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai Savienības acquis | 326 960 000 | 327 960 000 | 1 000 000 |
| 22 02 03 01 | Atbalsts politiskajām reformām un ar to saistītai pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai Savienības acquis | 240 300 000 | 255 300 000 | 15 000 000 |
| 22 02 03 02 | Atbalsts ekonomikas, sociālajai un teritoriālajai attīstībai un ar to saistītai pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai Savienības acquis | 321 484 000 | 340 484 000 | 19 000 000 |
| 22 04 01 01 | Vidusjūras reģiona valstis – Cilvēktiesības un mobilitāte | 135 000 000 | 144 000 000 | 9 000 000 |
| 22 04 01 02 | Vidusjūras reģiona valstis – Nabadzības mazināšana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana | 636 900 000 | 640 900 000 | 4 000 000 |
| 22 04 01 03 | Vidusjūras reģiona valstis – Uzticēšanās veidošanas pasākumi, drošība un konfliktu novēršana un risināšana | 116 000 000 | 131 000 000 | 15 000 000 |
| 22 04 01 04 | Atbalsts miera procesam un finansiāla palīdzība Palestīnai un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA) | 272 100 000 | 290 100 000 | 18 000 000 |
| 22 04 02 03 | Austrumu partnerība – Uzticēšanās veidošanas pasākumi, drošība un konfliktu novēršana un risināšana | 8 000 000 | 9 300 000 | 1 300 000 |
| 22 04 03 03 | Atbalsts citu veidu sadarbībai starp vairākām kaimiņvalstīm – visaptveroša programma | 189 500 000 | 193 500 000 | 4 000 000 |
| 23 02 01 | Neatliekamas, efektīvas un vajadzībām pielāgotas humānās un pārtikas palīdzības sniegšana | 1 035 818 000 | 1 061 821 941 | 26 003 941 |
| | Kopā | | | 132 303 941 |

(EUR)

Budžeta pozīcija

Nosaukums

2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2)

2016. gada budžets

Starpība

13 07 01

Finansiālais atbalsts Kipras turku kopienas ekonomiskās attīstības veicināšanai

31 212 000

33 212 000

2 000 000

21 02 07 03

Cilvēces attīstība

161 633 821

163 633 821

2 000 000

21 02 07 04

Pārtikas un uztura nodrošinājums un ilgtspējīga lauksaimniecība

187 495 232

189 495 232

2 000 000

21 02 07 05

Migrācijas un patvēruma jautājumi

45 257 470

57 257 470

12 000 000

22 02 01 01

Atbalsts politiskajām reformām un ar to saistītai pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai Savienības acquis

188 000 000

190 000 000

2 000 000

22 02 01 02

Atbalsts ekonomikas, sociālajai un teritoriālajai attīstībai un ar to saistītai pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai Savienības acquis

326 960 000

327 960 000

1 000 000

22 02 03 01

Atbalsts politiskajām reformām un ar to saistītai pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai Savienības acquis

240 300 000

255 300 000

15 000 000

22 02 03 02

Atbalsts ekonomikas, sociālajai un teritoriālajai attīstībai un ar to saistītai pakāpeniskai likumdošanas pielāgošanai Savienības acquis

321 484 000

340 484 000

19 000 000

22 04 01 01

Vidusjūras reģiona valstis – Cilvēktiesības un mobilitāte

135 000 000

144 000 000

9 000 000

22 04 01 02

Vidusjūras reģiona valstis – Nabadzības mazināšana un ilgtspējīgas attīstības veicināšana

636 900 000

640 900 000

4 000 000

22 04 01 03

Vidusjūras reģiona valstis – Uzticēšanās veidošanas pasākumi, drošība un konfliktu novēršana un risināšana

116 000 000

131 000 000

15 000 000

22 04 01 04

Atbalsts miera procesam un finansiāla palīdzība Palestīnai un ANO Palīdzības un darba aģentūrai Palestīnas bēgļiem Tuvajos Austrumos (UNRWA)

272 100 000

290 100 000

18 000 000

22 04 02 03

Austrumu partnerība – Uzticēšanās veidošanas pasākumi, drošība un konfliktu novēršana un risināšana

8 000 000

9 300 000

1 300 000

22 04 03 03

Atbalsts citu veidu sadarbībai starp vairākām kaimiņvalstīm – visaptveroša programma

189 500 000

193 500 000

4 000 000

23 02 01

Neatliekamas, efektīvas un vajadzībām pielāgotas humānās un pārtikas palīdzības sniegšana

1 035 818 000

1 061 821 941

26 003 941

Kopā

132 303 941

Tādējādi, kā arī ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, saistību līmenis ir noteikts EUR 9 167,0 miljonu apmērā, bez rezerves 4. izdevumu kategorijas maksimālajās robežās un paredzot iespēju izmantot elastības instrumentu EUR 24,0 miljonu apmērā.

5. izdevumu kategorija

ES iestādēm paredzētais štata vietu skaits un apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, ir ierosinājusi Komisija, ar šādiem izņēmumiem:

| — | Eiropas Parlamenta budžeta lasījums ir apstiprināts, paredzot samazinājumu par 9 štata vietām; |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta budžeta lasījums ir apstiprināts, paredzot samazinājumu par 9 štata vietām;

| — | Padomes budžeta lasījums ir apstiprināts; |
| --- | --- |

—

Padomes budžeta lasījums ir apstiprināts;

| — | Tiesas budžeta lasījums ir apstiprināts, papildus piešķirot 7 štata vietas (+ EUR 300 000); |
| --- | --- |

—

Tiesas budžeta lasījums ir apstiprināts, papildus piešķirot 7 štata vietas (+ EUR 300 000);

| — | ir apstiprināts Eiropas Parlamenta lasījums attiecībā uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejas un Reģionu komitejas budžetu. |
| --- | --- |

—

ir apstiprināts Eiropas Parlamenta lasījums attiecībā uz Eiropas Ekonomikas un sociālo lieto komitejas un Reģionu komitejas budžetu.

Tiek sagaidīts, ka 2015. gada 26. novembrī Komisija apstiprinās ziņojumu par to, kādu ietekmi uz budžetu radīs 2015. gada algu pielāgojums, kuru ar atpakaļejošu spēku no 2015. gada 1. jūlija piemēros attiecībā uz visu ES iestāžu darbinieku algām un pensijām.

Tādējādi, ņemot vērā izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības, saistību līmenis ir noteikts EUR 8 935,2 miljonu apmērā, saglabājot rezervi EUR 547,8 miljonu apmērā 5. izdevumu kategorijas maksimālajās robežās.

Eiropas Savienības Solidaritātes fonds

Saistību apropriāciju apjoms ir noteikts tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, paredzot Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu EUR 50 miljonu apmērā, lai veiktu avansa maksājumus.

1.4.   Maksājumu apropriācijas

Kopējais maksājumu apropriāciju apjoms 2016. gada budžetā ir noteikts EUR 143 885,3 miljonu apmērā, tostarp paredzot elastības instrumenta izmantošanu EUR 832,8 miljonu apmērā.

Maksājumu apropriāciju sadalījums ir noteikts tāds, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, ar turpmāk minētajiem pielāgojumiem, par kuriem ir vienojusies Samierināšanas komiteja.

| 1. | Pirmkārt, ir ņemts vērā to saistību apropriāciju apjoms, kas noteikts nediferencētajiem izdevumiem, kuru maksājumu apropriāciju apjoms pēc definīcijas ir vienāds ar saistību apropriāciju apjomu. Tas attiecas arī uz decentralizētajām aģentūrām, kurām ES iemaksa maksājumu apropriācijās ir noteikta 1.2. sadaļā ierosinātajā apjomā. Ar šo principu tiek panākts budžeta samazinājums EUR 140,0 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

1.

Pirmkārt, ir ņemts vērā to saistību apropriāciju apjoms, kas noteikts nediferencētajiem izdevumiem, kuru maksājumu apropriāciju apjoms pēc definīcijas ir vienāds ar saistību apropriāciju apjomu. Tas attiecas arī uz decentralizētajām aģentūrām, kurām ES iemaksa maksājumu apropriācijās ir noteikta 1.2. sadaļā ierosinātajā apjomā. Ar šo principu tiek panākts budžeta samazinājums EUR 140,0 miljonu apmērā.

| 2. | Maksājumu apropriācijas visiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas 50 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks. Jau esošo izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pagarināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apjoms tiek noteikts tāds, kā norādīts budžeta projektā, plus 50 % no atbilstošajām jaunajām saistību apropriācijām, vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks. Ar šo principu tiek panākts budžeta palielinājums EUR 29,5 miljonu apmērā. |
| --- | --- |

2.

Maksājumu apropriācijas visiem jaunajiem izmēģinājuma projektiem un sagatavošanas darbībām tiek noteiktas 50 % apmērā no atbilstošajām saistību apropriācijām vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks. Jau esošo izmēģinājuma projektu un sagatavošanas darbību pagarināšanas gadījumā maksājumu apropriāciju apjoms tiek noteikts tāds, kā norādīts budžeta projektā, plus 50 % no atbilstošajām jaunajām saistību apropriācijām, vai Parlamenta ierosinātajā apjomā, ja tas ir mazāks. Ar šo principu tiek panākts budžeta palielinājums EUR 29,5 miljonu apmērā.

| 3. | Maksājumu apropriācijām paredzētie izdevumi tiek samazināti par EUR 460,1 miljonu ar šādu sadalījumu:









  (EUR) |
| --- | --- |
| Budžeta pozīcija | Nosaukums | 2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2) | 2016. gada budžets | Starpība |
| 02 05 01 | Globālās satelītu radionavigācijas infrastruktūru un pakalpojumu (“Galileo”) izveide un nodrošināšana līdz 2020. gadam | 308 000 000 | 297 000 000 | -11 000 000 |
| 02 05 02 | Ar satelītiem saistītu pakalpojumu sniegšana, uzlabojot GPS veiktspēju, lai līdz 2020. gadam pakāpeniski aptvertu visu Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) valstu reģionu (EGNOS) | 215 000 000 | 207 000 000 | -8 000 000 |
| 02 05 51 | Eiropas satelītu navigācijas programmu pabeigšana (EGNOS un GALILEO) | 17 000 000 | 16 000 000 | -1 000 000 |
| 02 06 01 | Darbības pakalpojumu sniegšana, kuru pamatā ir novērošana no kosmosa un in situ dati (Copernicus) | 125 000 000 | 121 000 000 | -4 000 000 |
| 02 06 02 | Savienības autonomas Zemes novērošanas spējas izveide (Copernicus) | 475 000 000 | 459 000 000 | -16 000 000 |
| 04 02 19 | Eiropas Sociālā fonda pabeigšana – Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība (2007.–2013. gads) | 1 130 000 000 | 1 109 595 811 | -20 404 189 |
| 04 02 61 | Eiropas Sociālais fonds – Pārejas reģioni – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” | 930 000 000 | 927 965 850 | -2 034 150 |
| 04 02 62 | Eiropas Sociālais fonds – Attīstītākie reģioni – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” | 2 200 000 000 | 2 178 091 258 | -21 908 742 |
| 04 02 63 01 | Eiropas Sociālais fonds – Operatīvā tehniskā palīdzība | 12 000 000 | 7 200 000 | -4 800 000 |
| 05 04 05 01 | Lauku attīstības programmas | 3 268 000 000 | 3 235 000 000 | -33 000 000 |
| 05 04 60 01 | Pasākumi, kas veicina ilgtspējīgu lauku attīstību un teritorijas un vides ziņā līdzsvarotāku, klimatam labvēlīgāku, noturīgāku, konkurētspējīgāku un novatoriskāku Savienības lauksaimniecības nozari | 8 574 000 000 | 8 487 000 000 | -87 000 000 |
| 13 03 18 | Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) pabeigšana – Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība | 2 345 348 000 | 2 302 998 509 | -42 349 491 |
| 13 03 61 | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Pārejas reģioni – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” | 1 863 122 000 | 1 860 036 800 | -3 085 200 |
| 13 03 62 | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Vairāk attīstīti reģioni – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” | 2 775 630 000 | 2 750 605 336 | -25 024 664 |
| 13 03 64 01 | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Eiropas teritoriālā sadarbība | 328 430 000 | 284 930 000 | -43 500 000 |
| 13 03 65 01 | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Operatīvā tehniskā palīdzība | 66 215 941 | 57 415 941 | -8 800 000 |
| 13 03 66 | Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Inovatīvas darbības ilgtspējīgas pilsētu attīstības jomā | 53 149 262 | 48 649 262 | -4 500 000 |
| 13 04 01 | Kohēzijas fonda projektu pabeigšana (līdz 2007. gadam) | 90 000 000 | 70 000 000 | -20 000 000 |
| 13 04 60 | Kohēzijas fonds (KF) – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai” | 4 100 000 000 | 4 077 806 436 | -22 193 564 |
| 13 04 61 01 | Kohēzijas fonds – Operatīvā tehniskā palīdzība | 22 106 496 | 20 606 496 | -1 500 000 |
| 32 05 01 02 | ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) | 150 000 000 | 131 000 000 | -19 000 000 |
| 32 05 51 | ITER Eiropas kopuzņēmuma pabeigšana – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) (2007–2013) | 350 000 000 | 289 000 000 | -61 000 000 |
| | Kopā | | | - 460 100 000 |

3.

Maksājumu apropriācijām paredzētie izdevumi tiek samazināti par EUR 460,1 miljonu ar šādu sadalījumu:

(EUR)

Budžeta pozīcija

Nosaukums

2016. gada budžeta projekts (t. sk. GV Nr. 1 un 2)

2016. gada budžets

Starpība

02 05 01

Globālās satelītu radionavigācijas infrastruktūru un pakalpojumu (“Galileo”) izveide un nodrošināšana līdz 2020. gadam

308 000 000

297 000 000

-11 000 000

02 05 02

Ar satelītiem saistītu pakalpojumu sniegšana, uzlabojot GPS veiktspēju, lai līdz 2020. gadam pakāpeniski aptvertu visu Eiropas Civilās aviācijas konferences (ECAC) valstu reģionu (EGNOS)

215 000 000

207 000 000

-8 000 000

02 05 51

Eiropas satelītu navigācijas programmu pabeigšana (EGNOS un GALILEO)

17 000 000

16 000 000

-1 000 000

02 06 01

Darbības pakalpojumu sniegšana, kuru pamatā ir novērošana no kosmosa un in situ dati (Copernicus)

125 000 000

121 000 000

-4 000 000

02 06 02

Savienības autonomas Zemes novērošanas spējas izveide (Copernicus)

475 000 000

459 000 000

-16 000 000

04 02 19

Eiropas Sociālā fonda pabeigšana – Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība (2007.–2013. gads)

1 130 000 000

1 109 595 811

-20 404 189

04 02 61

Eiropas Sociālais fonds – Pārejas reģioni – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”

930 000 000

927 965 850

-2 034 150

04 02 62

Eiropas Sociālais fonds – Attīstītākie reģioni – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”

2 200 000 000

2 178 091 258

-21 908 742

04 02 63 01

Eiropas Sociālais fonds – Operatīvā tehniskā palīdzība

12 000 000

7 200 000

-4 800 000

05 04 05 01

Lauku attīstības programmas

3 268 000 000

3 235 000 000

-33 000 000

05 04 60 01

Pasākumi, kas veicina ilgtspējīgu lauku attīstību un teritorijas un vides ziņā līdzsvarotāku, klimatam labvēlīgāku, noturīgāku, konkurētspējīgāku un novatoriskāku Savienības lauksaimniecības nozari

8 574 000 000

8 487 000 000

-87 000 000

13 03 18

Eiropas Reģionālās attīstības fonda (ERAF) pabeigšana – Reģionālā konkurētspēja un nodarbinātība

2 345 348 000

2 302 998 509

-42 349 491

13 03 61

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Pārejas reģioni – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”

1 863 122 000

1 860 036 800

-3 085 200

13 03 62

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Vairāk attīstīti reģioni – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”

2 775 630 000

2 750 605 336

-25 024 664

13 03 64 01

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Eiropas teritoriālā sadarbība

328 430 000

284 930 000

-43 500 000

13 03 65 01

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Operatīvā tehniskā palīdzība

66 215 941

57 415 941

-8 800 000

13 03 66

Eiropas Reģionālās attīstības fonds (ERAF) – Inovatīvas darbības ilgtspējīgas pilsētu attīstības jomā

53 149 262

48 649 262

-4 500 000

13 04 01

Kohēzijas fonda projektu pabeigšana (līdz 2007. gadam)

90 000 000

70 000 000

-20 000 000

13 04 60

Kohēzijas fonds (KF) – Mērķis “Ieguldījums izaugsmei un nodarbinātībai”

4 100 000 000

4 077 806 436

-22 193 564

13 04 61 01

Kohēzijas fonds – Operatīvā tehniskā palīdzība

22 106 496

20 606 496

-1 500 000

32 05 01 02

ITER iekārtu būvniecība, ekspluatācija un izmantošana – ITER Eiropas kopuzņēmums – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E)

150 000 000

131 000 000

-19 000 000

32 05 51

ITER Eiropas kopuzņēmuma pabeigšana – Kodolsintēze enerģētikas vajadzībām (F4E) (2007–2013)

350 000 000

289 000 000

-61 000 000

Kopā

- 460 100 000

| 4. | 1.–3. punktā noteikto maksājumu apropriāciju kopējais apjoms attiecīgajos izdevumu posteņos ir par EUR 570,6 miljoniem zemāks nekā tas, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016. |
| --- | --- |

4.

1.–3. punktā noteikto maksājumu apropriāciju kopējais apjoms attiecīgajos izdevumu posteņos ir par EUR 570,6 miljoniem zemāks nekā tas, kādu to Komisija ierosināja budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016.

1.5.   Budžeta piezīmes

Ir apstiprināti Eiropas Parlamenta vai Padomes ieviestie grozījumi budžeta piezīmju tekstā, ar nosacījumu, ka tie nedrīkst grozīt vai paplašināt pašreizējā juridiskā pamata darbības jomu, skart iestāžu administratīvo neatkarību vai apgrūtināt darbību un ka tos ir iespējams finansēt ar pieejamajiem resursiem (kā norādīts izpildes iespēju vēstules pielikumā).

1.6.   Jaunas budžeta pozīcijas

Ja Samierināšanas komitejas apstiprinātajos kopīgajos secinājumos vai abu budžeta lēmējiestāžu attiecīgajos lasījumos nav noteikts citādi, budžeta nomenklatūra, kas ierosināta Komisijas iesniegtajā budžeta projektā, kas grozīts ar grozījumu vēstulēm Nr. 1 un Nr. 2/2016, netiek mainīta, izņemot izmēģinājuma projektus un sagatavošanas darbības un budžeta panta 18 04 01 (“Eiropas Pilsoņu iniciatīva”) sadalīšanu divos posteņos: 18 04 01 01 (“Eiropa pilsoņiem — Stiprināt vēsturisko atmiņu un palielināt sabiedriskās līdzdalības iespējas Savienības līmenī”) un 18 04 01 02 (“Eiropas Pilsoņu iniciatīva”).

2.   2015. gada budžets

Budžeta grozījuma Nr. 8/2015 projekts (BGP) ir apstiprināts Komisijas ierosinātajā redakcijā.

3.   Kopīgie paziņojumi

3.1.   Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgs paziņojums par Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija atgādina, ka jaunatnes bezdarba samazināšana joprojām ir ļoti svarīga un kopēja politiska prioritāte, un tādēļ tie atkārtoti apstiprina apņēmību šīs problēmas risināšanai pēc iespējas labāk izmantot pieejamos budžeta resursus, un jo īpaši Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvu.

Tie atgādina, ka saskaņā ar Padomes Regulas (ES, Euratom) Nr. 1311/2013 (2013. gada 2. decembris), ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam, 14. panta 1. punktu “Rezerves, kas ir atstātas pieejamas līdz DFS noteiktajam maksimālajam apjomam saistību apropriācijām 2014.–2017. gadam, ir vispārējā DFS rezerve saistībām, kas jādara pieejama, pārsniedzot DFS noteiktos maksimālos apjomus 2016.–2020. gadam politikas mērķiem, kas saistīti ar izaugsmi un nodarbinātību, īpaši jaunatnes nodarbinātību”.

Saistībā ar DFS starpposma pārskatīšanu Komisija ņems vērā Jaunatnes nodarbinātības iniciatīvas izvērtējumā gūtos rezultātus, ko attiecīgā gadījumā papildinās ar priekšlikumiem attiecībā uz iniciatīvas turpinājumu līdz 2020. gadam.

Padome un Parlaments apņemas drīzumā izskatīt Komisijas šajā sakarā iesniegtos priekšlikumus.

3.2.   Kopīgs paziņojums par maksājumu prognozi 2016.–2020. gadam

Kopīgs paziņojums par maksājumu prognozi 2016.–2020. gadam

Pamatojoties uz pašreizējo vienošanos par maksājumu plānu 2015.–2016. gadam, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir gandarīti par pasākumiem, kas veikti, lai pakāpeniski atbrīvotos no neizpildītajiem maksājumu pieprasījumiem 2007.–2013. gada kohēzijas programmās un lai uzlabotu uzraudzību pār jebkādiem nesamaksāto rēķinu uzkrājumiem visās izdevumu kategorijās. Tie atkārtoti apņemas novērst – tostarp izveidojot agrīnas brīdināšanas sistēmu – līdzīgu uzkrājumu rašanos nākotnē.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija visa gada gaitā aktīvi uzraudzīs 2016. gada budžeta īstenošanas stāvokli saskaņā ar maksājumu plānu, par kuru panākta vienošanās; it īpaši 2016. gada budžetā paredzētās apropriācijas dos Komisijai iespēju līdz 2016. gada beigām līdz apmēram EUR 2 miljardu apjomam samazināt gada beigu uzkrājumus ar neizpildītajiem maksājumu pieprasījumiem 2007.–2013. gada kohēzijas programmās.

Eiropas Parlaments, Padome un Komisija turpinās pārraudzīt maksājumu īstenošanu un atjauninātās prognozes, saskaņā ar Iestāžu nolīguma pielikuma 36. punktu tiekoties šim jautājumam veltītās iestāžu sanāksmēs, kurām 2016. gadā politiskajā līmenī būtu jānotiek vismaz trīs reizes.

Šajā sakarībā Eiropas Parlaments, Padome, Komisija atgādina, ka minētajās sanāksmēs būtu jāpievēršas arī ilgāka termiņa prognozēm par maksājumu paredzamo dinamiku līdz 2014.–2020. gada DFS beigām.

3.3.   Eiropas Parlamenta paziņojums par Iestāžu nolīguma 27. punkta piemērošanu

Eiropas Parlamenta paziņojums par Iestāžu nolīguma 27. punkta piemērošanu

Eiropas Parlaments ir apņēmies turpināt kopējā štata vietu skaita samazināšanu štatu sarakstā un to panākt līdz 2019. gadam saskaņā ar norādīto grafiku, ņemot vērā, ka 2016. gada neto samazinājums būs 18 štata vietas.

Parlamenta apstiprināto štata vietu kopskaita gada samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējā gada plānu

Parlamenta apstiprināto štata vietu kopskaita gada samazinājums salīdzinājumā ar iepriekšējā gada plānu

| Paredzētais samazinājums, lai panāktu 5 % mērķi (1) | 2017 | 2018 | 2019 | 2017-2019 |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 179 | -60 | -60 | -59 | -179 |

Paredzētais samazinājums, lai panāktu 5 % mērķi (1)

1

2017

2017

2018

2018

2019

2019

2017-2019

2017-2019

179

-60

-60

-59

-179

---

(1)  Eiropas Parlaments uzskata, ka mērķis par 5 % samazinājumu neattiecas uz politisko grupu štatu sarakstā iekļautajām pagaidu štata vietām.

1

---