# Euroopan unionin C 405/29.

| | ISSN 1977-1053 |
| --- | --- |
| Euroopan unionin
  virallinen lehti | C 405 |
| | |
| Suomenkielinen laitos | Tiedonantoja ja ilmoituksia | 60. vuosikerta29. marraskuuta 2017 |

ISSN 1977-1053

Euroopan unionin

virallinen lehti

C 405

Suomenkielinen laitos

Tiedonantoja ja ilmoituksia

60. vuosikerta29. marraskuuta 2017

---

| Ilmoitusnumero | Sisältö | Sivu |
| --- | --- | --- |
| | IV   Tiedotteet |
| | EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET |
| | 33. istunto pidettiin St. Julian’sissa (Malta) 19.–21. kesäkuuta 2017. |
| 2017/C 405/01 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 19. kesäkuuta 2017 pidetyn istunnon pöytäkirja | 1 |
| 2017/C 405/02 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 20. kesäkuuta 2017 pidetyn istunnon pöytäkirja | 5 |
| 2017/C 405/03 | Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 21. kesäkuuta 2017 pidetyn istunnon pöytäkirja | 10 |

Ilmoitusnumero

Sisältö

Sivu

IV   Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

33. istunto pidettiin St. Julian’sissa (Malta) 19.–21. kesäkuuta 2017.

2017/C 405/01

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Maanantaina 19. kesäkuuta 2017 pidetyn istunnon pöytäkirja

1

2017/C 405/02

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Tiistaina 20. kesäkuuta 2017 pidetyn istunnon pöytäkirja

5

2017/C 405/03

Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän jäsenten sekä Euroopan unionin ja sen jäsenvaltioiden välillä tehdyn kumppanuussopimuksen mukaisesti järjestettävä yhteinen parlamentaarinen edustajakokous — Keskiviikkona 21. kesäkuuta 2017 pidetyn istunnon pöytäkirja

10

---

| MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT






  - | Kuulemismenettely |
| --- | --- |
| *** | Hyväksyntämenettely |
| ***I | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely) |
| ***II | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely) |
| ***III | Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely) |

MENETTELYISTÄ KÄYTETTÄVÄT SYMBOLIT

*

Kuulemismenettely

***

Hyväksyntämenettely

***I

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (ensimmäinen käsittely)

***II

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (toinen käsittely)

***III

Tavallinen lainsäätämisjärjestys (kolmas käsittely)

(Menettely määräytyy säädösesityksen oikeusperustan mukaan.)

VALIOKUNNISTA KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| AFET: | Ulkoasiainvaliokunta |
| --- | --- |
| DEVE: | Kehitysyhteistyövaliokunta |
| INTA: | Kansainvälisen kaupan valiokunta |
| BUDG: | Budjettivaliokunta |
| CONT: | Talousarvion valvontavaliokunta |
| ECON: | Talous- ja raha-asioiden valiokunta |
| EMPL: | Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta |
| ENVI: | Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta |
| ITRE: | Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta |
| IMCO: | Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta |
| TRAN: | Liikenne- ja matkailuvaliokunta |
| REGI: | Aluekehitysvaliokunta |
| AGRI: | Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta |
| PECH: | Kalatalousvaliokunta |
| CULT: | Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta |
| JURI: | Oikeudellisten asioiden valiokunta |
| LIBE: | Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta |
| AFCO: | Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta |
| FEMM: | Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta |
| PETI: | Vetoomusvaliokunta |
| DROI: | Ihmisoikeuksien alivaliokunta |
| SEDE: | Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta |

AFET:

Ulkoasiainvaliokunta

DEVE:

Kehitysyhteistyövaliokunta

INTA:

Kansainvälisen kaupan valiokunta

BUDG:

Budjettivaliokunta

CONT:

Talousarvion valvontavaliokunta

ECON:

Talous- ja raha-asioiden valiokunta

EMPL:

Työllisyyden ja sosiaaliasioiden valiokunta

ENVI:

Ympäristön, kansanterveyden ja elintarvikkeiden turvallisuuden valiokunta

ITRE:

Teollisuus-, tutkimus- ja energiavaliokunta

IMCO:

Sisämarkkina- ja kuluttajansuojavaliokunta

TRAN:

Liikenne- ja matkailuvaliokunta

REGI:

Aluekehitysvaliokunta

AGRI:

Maatalouden ja maaseudun kehittämisen valiokunta

PECH:

Kalatalousvaliokunta

CULT:

Kulttuuri- ja koulutusvaliokunta

JURI:

Oikeudellisten asioiden valiokunta

LIBE:

Kansalaisvapauksien sekä oikeus- ja sisäasioiden valiokunta

AFCO:

Perussopimus-, työjärjestys- ja toimielinasioiden valiokunta

FEMM:

Naisten oikeuksien ja sukupuolten tasa-arvon valiokunta

PETI:

Vetoomusvaliokunta

DROI:

Ihmisoikeuksien alivaliokunta

SEDE:

Turvallisuus- ja puolustuspolitiikan alivaliokunta

POLIITTISISTA RYHMISTÄ KÄYTETTÄVÄT LYHENTEET

| PPE: | Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit) |
| --- | --- |
| S&D: | Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä |
| ECR: | Euroopan konservatiivit ja reformistit |
| ALDE: | Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä |
| GUE/NGL: | Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto |
| Verts/ALE: | Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä |
| EFDD: | Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa |
| NI: | Sitoutumattomat |

PPE:

Euroopan kansanpuolueen ryhmä (kristillisdemokraatit)

S&D:

Euroopan parlamentin sosialistien ja demokraattien ryhmä

ECR:

Euroopan konservatiivit ja reformistit

ALDE:

Euroopan liberaalidemokraattien liiton ryhmä

GUE/NGL:

Euroopan yhtyneen vasemmiston konfederaatioryhmä / Pohjoismaiden vihreä vasemmisto

Verts/ALE:

Vihreät / Euroopan vapaa allianssi -ryhmä

EFDD:

Vapauden ja suoran demokratian Eurooppa

NI:

Sitoutumattomat

| FI | |
| --- | --- |

FI

---

IV Tiedotteet

EUROOPAN UNIONIN TOIMIELINTEN, ELINTEN, TOIMISTOJEN JA VIRASTOJEN TIEDOTTEET

33. istunto pidettiin St. Julian’sissa (Malta) 19.–21. kesäkuuta 2017.

| 29.11.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 405/1

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

MAANANTAINA 19. KESÄKUUTA 2017 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2017/C 405/01)

SISÄLTÖ

| Virallinen avajaisistunto | 2 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto | 2 |
| --- | --- |

| Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Esityslistan hyväksyminen (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. täysistunnon edellisten istuntojen pöytäkirjojen hyväksyminen (EUVL C 170, 30.5.2017) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 18. kesäkuuta 2017 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan Euroopan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Komission kyselytunti | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Toimet, jotka komissio on toteuttanut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. istunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Muuttoliike: nykyinen tilanne | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Talouselämän osapuolten ja työmarkkinaosapuolten selonteko | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

MAANANTAINA 19. KESÄKUUTA 2017 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 11.00)

Virallinen avajaisistunto

Puheenvuorot:

Maltan edustajainhuoneen puhemies Angelo Farrugia, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtajana toiminut Mémounatou Ibrahima, yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen yhteispuheenjohtaja Louis Michel ja Maltan tasavallan presidentti Marie-Louise Coleiro Preca.

(Istunto keskeytettiin klo 12.20 ja sitä jatkettiin klo 15.18.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtaja

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen istunto

Yhteispuheenjohtaja toivotti kaikki osallistujat tervetulleiksi.

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen kokoonpano

Yhteispuheenjohtaja ilmoitti, että yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen jäsenluettelo liitetään pöytäkirjaan AKT-valtioiden viranomaisten ja Euroopan parlamentin toimittamassa muodossa.

1.   Esityslistan hyväksyminen (AP102.196)

Puheenvuorot: Abderrahmane Marrakchy (Mauritania), yhteispuheenjohtajana toiminut Mémounatou Ibrahima, yhteispuheenjohtaja Louis Michel, Michael Gahler ja Catherine Bearder.

Päätös: Jäsenten lähdön helpottamiseksi ryhdyttiin toimiin, jotta äänestys voitaisiin pitää keskiviikkona 21. kesäkuuta 2017 mahdollisimman aikaisin iltapäivästä. Sihteeristö laatii ajan tasalla olevan esityslistaluonnoksen ja istunnon työohjelman, jotka toimitetaan edustajakokoukselle.

2.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. täysistunnon edellisten istuntojen pöytäkirjojen hyväksyminen (EUVL C 170, 30.5.2017)

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

3.   Yhteispuheenjohtajien ilmoitukset ja 18. kesäkuuta 2017 pidetyssä työvaliokunnan kokouksessa tehdyt päätökset

Yhteispuheenjohtaja kertoi työvaliokunnan 18. kesäkuuta 2017 pidetyn kokouksen tuloksista.

Seuraavista asioista tehtiin päätökset:

| a) | Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt: | Poliittisten asioiden valiokunta







  — | AKT-maiden ja EU:n suhteet Cotonoun sopimuksen jälkeen: vahva parlamentaarinen ulottuvuus |
| --- | --- | --- | --- |

a)

Pysyvät valiokunnat laativat seuraavat mietinnöt:

Poliittisten asioiden valiokunta

—

AKT-maiden ja EU:n suhteet Cotonoun sopimuksen jälkeen: vahva parlamentaarinen ulottuvuus

| | Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta







  — | Kasvinsuojeluaineiden, siementen ja muiden maatalouden tuotantopanosten laittoman kaupan vaikutus AKT-maiden talouteen |
| --- | --- | --- |

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

—

Kasvinsuojeluaineiden, siementen ja muiden maatalouden tuotantopanosten laittoman kaupan vaikutus AKT-maiden talouteen

| | Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta







  — | Kaupungistumisen sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat seuraukset ottaen erityisesti huomioon teollisuus- ja kotitalousjätteen ympäristön kannalta kestävän käsittelyn AKT-maissa |
| --- | --- | --- |

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

—

Kaupungistumisen sosiaaliset ja ympäristöön kohdistuvat seuraukset ottaen erityisesti huomioon teollisuus- ja kotitalousjätteen ympäristön kannalta kestävän käsittelyn AKT-maissa

| b) | Vahvistettiin, että 34. edustajakokous järjestetään 18.–20. joulukuuta 2017 Karibian alueella. |
| --- | --- |

b)

Vahvistettiin, että 34. edustajakokous järjestetään 18.–20. joulukuuta 2017 Karibian alueella.

| c) | 14. alueellinen kokous järjestetään Port Vilassa (Vanuatu) 19.–21. heinäkuuta 2017 |
| --- | --- |

c)

14. alueellinen kokous järjestetään Port Vilassa (Vanuatu) 19.–21. heinäkuuta 2017

| d) | Edustajakokous esittää kannanoton ilmastonmuutokseen. |
| --- | --- |

d)

Edustajakokous esittää kannanoton ilmastonmuutokseen.

| e) | Istuntojen välillä pidettävien kokousten ajankohtia pyrittäisiin siirtämään siten, että puhemiehistön kokoukset pidettäisiin keskiviikkona iltapäivällä ja valiokuntien kokouksen torstaina aamulla ja iltapäivällä. |
| --- | --- |

e)

Istuntojen välillä pidettävien kokousten ajankohtia pyrittäisiin siirtämään siten, että puhemiehistön kokoukset pidettäisiin keskiviikkona iltapäivällä ja valiokuntien kokouksen torstaina aamulla ja iltapäivällä.

4.   Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan Euroopan komission jäsenen Neven Mimican julkilausuma

Kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava Euroopan komission jäsen Neven Mimica painotti julkilausumassaan kehityspolitiikkaa koskevaa uutta eurooppalaista konsensusta sekä marraskuussa 2017 Norsunluurannikolla järjestettäväksi kaavailtua Afrikan ja EU:n huippukokousta. Kehityspolitiikkaa koskeva uusi eurooppalainen konsensus jäsentyy Agenda 2030:n tavoin viiden ”P:n” ympärille: people, planet, prosperity, peace ja partnership (ihmiset, planeetta, vauraus, rauha ja kumppanuus). Siinä vahvistetaan, että köyhyyden poistaminen on edelleenkin EU:n kehityspolitiikan keskiössä ja että vuoteen 2030 mennessä on määrä saavuttaa tavoite antaa virallista kehitysapua 0,7 prosenttia BKTL:stä. Afrikan ja EU:n kumppanuuden vauhdittamista koskevassa yhteisessä tiedonannossa tehdään konkreettisia ehdotuksia kautta 2018–2020 koskevaa etenemissuunnitelmaa varten.

5.   Keskustelu kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaavan komission jäsenen Neven Mimican kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambia), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swazimaa), Joseph Owona Kono (Kamerun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Guinea), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Sambia), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Clifford André (Seychellit), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Adjedoue Weidou (Tšad), Oumouri Mmadi Hassani (Komorit) ja Ben Abdallah Banda (Ghana).

Keskustelu painottui ehdotettuun Euroopan ulkoiseen investointiohjelmaan sekä yksityisen sektorin rooliin kehityksessä. Korostettiin tarvetta parantaa kohdemaiden liiketoiminta- ja sijoitusympäristöä ja tukea Afrikan teollistumista. Myös tieteen ja teknologian rooli kasvua edistävänä tekijänä mainittiin. Useita turvallisuuteen/muuttoliikkeeseen/kehitykseen liittyviä huolenaiheita nostettiin esiin. Muissa kysymyksissä keskityttiin nykyisiin kalastussopimuksiin, naisten rooliin kehityksessä sekä pienten saarten erityistarpeisiin. Kysymyksiä esitettiin myös Cotonoun sopimuksen jälkeisen kehyksen ja tulevan Afrikan ja EU:n huippukokouksen välisistä yhteyksistä.

Komission jäsen Mimica vastasi jäsenten esittämiin kysymyksiin catch-the-eye-menettelyssä noudatetun järjestyksen mukaisesti.

6.   Komission kyselytunti

Komissiolle esitettiin yhteensä 17 kysymystä.

Komissio oli jo aiemmin vastannut kysymyksiin kirjallisesti. Komission jäsen Mimica vastasi suullisesti seuraaviin alkuperäisiin kysymyksiin liittyneisiin lisäkysymyksiin:

| | Suullinen kysymys nro 1, esittäjä Oumouri Mmadi Hassani (Komorit), Komoreilla toimivasta kalanjalostuslaitoksesta |
| --- | --- |

Suullinen kysymys nro 1, esittäjä Oumouri Mmadi Hassani (Komorit), Komoreilla toimivasta kalanjalostuslaitoksesta

| | Suullinen kysymys nro 3, esittäjä Norbert Neuser, talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta |
| --- | --- |

Suullinen kysymys nro 3, esittäjä Norbert Neuser, talouskumppanuussopimuksen täytäntöönpanosta

| | Suullinen kysymys nro 5, esittäjä Cécile Kashetu Kyenge, maahanmuuttopolitiikkaan liittyvistä rahastoista |
| --- | --- |

Suullinen kysymys nro 5, esittäjä Cécile Kashetu Kyenge, maahanmuuttopolitiikkaan liittyvistä rahastoista

| | Suullinen kysymys nro 8, esittäjä Maria Arena, IGAD:n sitoumusten täytäntöönpanosta |
| --- | --- |

Suullinen kysymys nro 8, esittäjä Maria Arena, IGAD:n sitoumusten täytäntöönpanosta

| | Suullinen kysymys nro 12, esittäjä Catherine Bearder, ICCWC:n indikaattoreista |
| --- | --- |

Suullinen kysymys nro 12, esittäjä Catherine Bearder, ICCWC:n indikaattoreista

| | Suullinen kysymys nro 15, esittäjä Enrique Guerrero Salom, lisääntymisterveydestä |
| --- | --- |

Suullinen kysymys nro 15, esittäjä Enrique Guerrero Salom, lisääntymisterveydestä

| | Suullinen kysymys nro 16, esittäjä Julie Ward, yksityisen sektorin investointien roolista nälän ja aliravitsemuksen torjunnassa |
| --- | --- |

Suullinen kysymys nro 16, esittäjä Julie Ward, yksityisen sektorin investointien roolista nälän ja aliravitsemuksen torjunnassa

| | Suullinen kysymys nro 17, esittäjä Clifford André (Seychellit), merenkulun turvallisuudesta Intian valtameren alueella |
| --- | --- |

Suullinen kysymys nro 17, esittäjä Clifford André (Seychellit), merenkulun turvallisuudesta Intian valtameren alueella

Kysymysten nro 6, 9, 10, 11 ja 14 esittäjillä ei ollut lisäkysymyksiä.

Kysymysten nro 2, 4, 7 ja 13 esittäjät eivät olleet paikalla.

7.   Toimet, jotka komissio on toteuttanut yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 32. istunnossa hyväksyttyjen päätöslauselmien johdosta

Komission jäsen viittasi asiakirjaan, joka koski komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen Nairobissa (Kenia) joulukuussa 2016 hyväksymien päätöslauselmien johdosta toteuttamia toimia. Asiakirja sisältyy istuntoasiakirjakokonaisuuteen.

Keskustelu Yhdistyneiden kansakuntien pakolaisasiain päävaltuutetun (UNHCR) Keski-Välimeren tilanteesta vastaavan erityislähettilään Vincent Cochetelin kanssa

UNHCR:n Keski-Välimeren tilanteesta vastaava erityislähettiläs Vincent Cochetel muistutti pakolaisten ja taloudellisista syistä muuttavien henkilöiden välisestä erosta. Maailmassa on tällä hetkellä 67 miljoonaa väkipakolla asuinsijoiltaan siirtymään joutunutta ihmistä. Välimeren reitillä Libyaan tällä hetkellä loukkuun jääneiden pakolaisten/muuttajien tilanne on katastrofaalinen ja esiin on tullut laajamittaisia ihmisoikeusloukkauksia. Vincent Cochetel painotti tarvetta tarjota lähtö- ja kauttakulkumaille räätälöityä apua, jotta niitä kutakin voidaan auttaa selviytymään omasta konkreettisesta tilanteestaan. Ihmissalakuljetuksen liiketoimintamallin romuttaminen edellyttäisi myös yhteistyötä kaikilla tasoilla, mutta tällaista yhteistyötä ei kuitenkaan tällä hetkellä tehdä.

Puheenvuorot: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritrea), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Bodil Valero, Halifa Sallah (Gambia), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenia), Martina Werner, Uladi Mussa (Malawi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Prim Pujals Nolasco (Dominikaaninen tasavalta) ja Domenico Rosa (komissio).

Jäsenet korostivat tarvetta puuttua muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, koska köyhyys on edelleenkin yksi maastamuuttoon ajavista syistä. Jotkut jäsenet muistuttivat, että muuttoliike voisi olla kaikkien kannalta myönteinen asia, jos sitä hallinnoitaisiin hyvin ja jos se toteutettaisiin kansalainvälisiä velvoitteita noudattaen. Vallettan yhteisen toimintasuunnitelman hajanainen luonne mainittiin ja EU:n Afrikka-hätärahaston täytäntöönpanosta esitettiin kysymyksiä. Keskustelussa otettiin esille huolenaiheita, jotka liittyivät joidenkin takaisinottosopimusten neuvottelemiseen sekä pyrkimykseen asettaa muuttoliikkeeseen liittyvät huolenaiheet kehitystavoitteiden edelle.

Vincent Cochetel päätti keskustelun.

Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtajan Yves Somvillen alustus

Yves Somville, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtaja, esitteli seurantakomitean viimeisimmät ja tulevat toimet.

Puheenvuoro: Halifa Sallah (Gambia).

Yves Somville vastasi esitettyyn kysymykseen.

(Istunto päättyi klo 18.35.)

Mémounatou IBRAHIMA(puheenjohtajana)

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (kohta 1),

jonka tilalle tuli

Ciril STOKELJ (puheenjohtajana)

Yhteispääsihteerit

---

| 29.11.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 405/5

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

TIISTAINA 20. KESÄKUUTA 2017 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2017/C 405/02)

Sisältö

| 1. | Kiireellinen asia 1: Sahelin – Saharan alueen turvallisuusongelmat: | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoitus | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Poliittisten asioiden valiokunta | 6 |
| --- | --- |

| Yhteisesittelijät: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) ja Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Urheilun merkitys koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta | 6 |
| --- | --- |

| Yhteisesittelijät: Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Maailmanhistorian vakavimman nälänhädän ja humanitaarisen kriisin uhka | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Keskustelu humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Christos Stylianidesin kanssa | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Esityslistan hyväksyminen | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten rankaisemattomuus | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Pöytäkirjojen hyväksyminen maanantaina 19. kesäkuuta 2017 pidetystä kokouksesta | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantaminen | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Kiireellinen asia 2: Burundin tilanne | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Raportti nuorisokonferenssista | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Raportti naisten foorumista | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

TIISTAINA 20. KESÄKUUTA 2017 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.10)

PUHETTA JOHTI: Mémounatou IBRAHIMA

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

1.   Kiireellinen asia 1: Sahelin – Saharan alueen turvallisuusongelmat:

Puheenvuorot: Joaquin Tasso-Vilallonga (EUH), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Kamerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigeria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Tšad), Tadeusz Zwiefka ja Cécile Kashetu Kyenge.

Useimmat jäsenet korostivat, että Sahelin ja Tšadjärven alueiden turvallisuuskriisin käsitteleminen edellyttää sekä lyhyen että pidemmän aikavälin toimenpiteitä ja että sen käsittelemisen olisi perustuttava kattavaan ja koordinoituun lähestymistapaan, jossa yhdistyvät tehostetut terrorisminvastaiset toimenpiteet ja kestävä diplomaattinen ja poliittinen huomio, samalla kun käsitellään akuutteja humanitaarisia tarpeita. Perimmäisiin syihin puuttuminen edellyttää kehityspolitiikan tuloksellisuuden periaatteisiin perustuvaa tehostettua pitkän aikavälin yhteistyötä, jossa painotetaan paikallista itsehallintaa. Useat jäsenet kehottivat EU:ta ja kansainvälistä yhteisöä tukemaan Burkina Fason, Tšadin, Malin, Mauritanian ja Nigerin joulukuussa 2014 perustamaa G5 Sahel -ryhmän yhteistyökehystä ja panivat samalla merkille tuen, jota Eurooppa ja kansanvälinen yhteisö ovat jo sille antaneet. Alikehittyneisyys ja ilmastonmuutos yhdistettyinä heikkoon hallintoon ja ihmisoikeusloukkauksiin ovat kiihdyttäneet konflikteja, jotka uhkaavat nyt alueen talouksia, kehitystä ja vakautta. Useat jäsenet myös korostivat sellaisia ongelmia kuin aseiden, huumausaineiden ja ihmisten salakuljetus ja pitivät valitettavina terrorismin ja konfliktien aiheuttamia ihmishenkien menetyksiä.

Poliittisten asioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) ja Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge ja Worlea Saywah Dunnah (Liberia) esittelivät mietinnön korostaen poliittisten puolueiden tärkeää roolia välittäjinä kansan ja vallanpitäjien välillä sekä vakaan ja kestävän rahoituksen toteutumisen edistämisessä.

Puheenvuorot: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seychellit), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Suriname), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Tšad) ja Jacob Oulanyah (Uganda).

Useimmat jäsenet olivat samaa mieltä siitä, että poliittiset puolueet ovat olennaisen tärkeä osa demokraattista prosessia ja että jäsenmaksut eivät yksin riitä kattamaan niiden toimintakustannuksia. AKT-maissa ja EU:n jäsenvaltioissa sovelletaan monia eri lähestymistapoja tasapuolisten toimintaedellytysten aikaansaamiseksi ja reilun kilpailun varmistamiseksi valtaan pääsyssä. Kysymys siitä, sallitaanko julkiset tai yksityiset lahjoitukset, tuntui olevan vähemmän tärkeä kuin selkeiden ja läpinäkyvien sääntöjen ja vahvistaminen, selkeät perusteet, täysi avoimuus ja tilinpäätöstietojen julkistaminen, lahjoittajaluettelot ja tiedot lahjoittajien yhteyksistä tuettaviin poliittisiin puolueisiin. Tämän olisi toteuduttava käsi kädessä tehokkaan ja riippumattoman valvonta- ja seuraamusjärjestelmän kanssa.

Worlea Saywah Dunnah (Liberia) ja Cécile Kashetu Kyenge päättivät keskustelun.

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Yhteisesittelijät: Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio esittelivät mietinnön korostaen, että urheiluun sisältyy valtavasti potentiaalia kehityksen, rauhan ja kulttuurienvälisen vuoropuhelun kannalta. He myös painottivat liikunnan merkitystä sellaisten arvojen opettamisessa kuin ryhmähenki, tasa-arvo, kurinalaisuus, kestävyys, osallisuus, vastuunotto, peräänantamattomuus ja kunnioitus.

Puheenvuorot: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Norsunluurannikko), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritrea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagaskar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (komissio) ja Julie Ward.

Jäsenet kehottivat ottamaan kouluissa käyttöön liikuntaohjelmia ja totesivat, että suuret urheilutapahtumat voivat, jos ne järjestetään ja niitä seurataan asianmukaisesti, osaltaan edistää isäntämaan imagoa maailmanlaajuisesti sekä auttaa luomaan vakaita ja hyvin palkattuja työpaikkoja. AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden välisen urheilija- ja valmentajavaihdon merkitystä korostettiin. Todettiin, että naisten ja tyttöjen osallistumista on edistettävä.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) ja Teresa Jimenez-Becerril Barrio päättivät keskustelun.

Keskustelu humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaavan Euroopan komission jäsenen Christos Stylianidesin kanssa

Humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaava Euroopan komission jäsen Christos Stylianides esitteli yleiskatsauksen Jemenin, Somalian, Pohjois-Nigerian ja Etelä-Sudanin tilanteesta ja mainitsi, että kriisi on vaarassa levitä muillekin alueille. Hän korosti AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen, kansainvälisen yhteistyön, maiden välisen vuoropuhelun ja alueellisten laitosten välisten kumppanuuksien merkitystä tämäntyyppisten ongelmien ratkaisemisessa. Vaikka kukin humanitaarinen kriisi on omanlaisensa, niillä kaikilla on kuitenkin yksi yhteinen tekijä, joka on valitettavasti ihmisen ratkaiseva rooli kriisien laukaisemisessa. Hän korosti myös Euroopan unionin taloudellisen tuen, joka kattaa noin 27 prosenttia maailmanlaajuisesta humanitaarisesta avusta, merkitystä.

Puheenvuorot: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller ja Halifa Sallah (Gambia).

Jotkut jäsenet kertoivat maassaan vallitsevasta kriittisestä tilanteesta tai uhista, joita heidän maansa saattaisi kohdata. Jäsenet painottivat syitä, joita ovat ilmastonmuutos, huono hallinto sekä humanitaaristen kriisien ja konfliktien välinen yhteys. He vaativat kansainvälistä yhteisöä ja erityisesti Euroopan unionia toteuttamaan yhteisesti kiireellisiä ja painokkaita toimia läheisessä yhteistyössä kaikkien asianomaisten toimijoiden ja avunantajien kanssa. Monet jäsenet korostivat tarvetta vahvistaa traagisesta nälänhädästä kärsivien maiden ja kansojen selviytymiskykyä.

Christos Stylianides vastasi kysymyksiin ja päätti keskustelun.

(Istunto keskeytettiin klo 13.18 ja sitä jatkettiin klo 15.12.)

PUHETTA JOHTI: Louis Michel

Yhteispuheenjohtaja

5.   Esityslistan hyväksyminen

Esityslista hyväksyttiin sellaisena kuin se on esitettynä tässä pöytäkirjassa.

Pääkeskustelu Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön sopimusvaltioiden yleiskokouksen puheenjohtajan Sidiki Kaban kanssa

Kansainvälisen rikostuomioistuimen Rooman perussäännön sopimusvaltioiden yleiskokouksen puheenjohtaja Sidiki Kaba korosti rankaisematta jäämisen estämisen merkitystä pyrittäessä lujittamaan oikeusvaltioita kaikkien kansalaisten hyväksi ja selitti, miksi monet maat kaikkialla maailmassa monet Afrikan maat mukaan lukien olivat kannattaneet Kansainvälisen rikostuomioistuimen perustamista. Kansainvälisellä rikostuomioistuimella oli ennaltaehkäisevä ja peloterooli samoin kuin rikoslainsäädännöllä yleensäkin.

Puheenvuorot: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Komorit), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Norsunluurannikko), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namibia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seychellit), Jo Leinen, Phel Parkies (Etelä-Afrikka), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) ja Joaquin Tasso Vilallonga (EUH).

Monet jäsenet olivat sitä mieltä, että rankaisemattomuus ilmentää ensinnäkin halveksuntaa ihmisyyttä vastaan tehtyjen rikosten uhreja kohtaan ja edistää samalla vailla vastuuvelvollisuutta olevan ja epädemokraattisen hallinnon vallassa pysymistä ja saattaa kannustaa vastuuntunnottomia johtajia ylläpitämään konflikteja maiden sisällä ja niiden välillä. Esitys herätti myös voimakkaita reaktioita ja syytöksiä Kansainvälisen rikostuomioistuimen puolueellisuudesta ja kyvyttömyydestä puuttua niihin ihmisoikeusloukkauksiin, joihin länsimaiset/länsimaiden ylivaltaa edustavat vallat syyllistyvät. Monet jäsenistä kuitenkin katsoivat, että vaikka kansainvälinen oikeus ei ollut lähimainkaan täydellinen, se edusti kuitenkin suurinta toivoa rankaisemattomuuden lopettamisesta ja sellaisiin rikoksiin, kuten joukkotuhontaan, puuttumisesta silloin, kun kansalliset oikeuslaitokset eivät niin tee. Jäsenet myös korostivat, että Rooman perussäännön ratifioiminen kuului edelleen valtioiden suvereeniin päätösvaltaan.

Sidiki Kaba vastasi kuulijoiden esittämiin kysymyksiin ja päätti keskustelun.

7.   Pöytäkirjojen hyväksyminen maanantaina 19. kesäkuuta 2017 pidetystä kokouksesta

Pöytäkirjat hyväksyttiin.

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Yhteisesittelijät: Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis esittelivät mietinnön korostaen, että kehitysapua olisi suotavinta antaa avustusten eikä lainojen muodossa, sen olisi oltava kestävän kehityksen tavoitteiden mukaista ja sen olisi vastattava vastaanottajamaiden tarpeita.

Puheenvuorot: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guinea), Abdikadir Omar Aden (Kenia), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seychellit), Andre Misiekaba (Suriname), Adjedoue Weidou (Tšad) ja Domenico Rosa (Euroopan komissio).

Jäsenet totesivat, että maiden olisi ponnisteltava tullakseen mahdollisimman pian riippumattomiksi avusta ja että vaikka apu voi edistää kehitystä, muut tekijät ovat yhtä tärkeitä tai vielä tärkeämpiä, mikä pätee esimerkiksi vakaaseen politiikkaan, vastuulliseen hallintoon ja resurssien hallintaan sekä kansainvälisiin, ulkoisiin tekijöihin ja kauppasuhteisiin tai laittomien rahoitusvirtojen torjuntaan.

Jäsenet kritisoivat sitä, että monet EU:n jäsenvaltiot eivät ole pitäneet kiinni sitoumuksestaan käyttää kehitysapuun 0,7 prosenttia BKTL:staan. Jotkut jäsenet korostivat, että EU ja sen jäsenvaltiot ovat kaikesta huolimatta maailman suurin avunantaja. Apu olisi kohdennettava ensisijaisesti sellaisille aloille, jotka tuottavat kasvua ja parantavat kilpailukykyä. Jäsenet esittivät eriäviä näkemyksiä siitä, voitaisiinko kehitysavun ehdoksi asettaa yhteistyön tekeminen muuttoliikkeen hallinnassa ja voitaisiinko kehitysrahoitusta käyttää turvallisuuden parantamiseen.

Sebastian C. Kopulande (Sambia) ja Neoklis Sylikiotis päättivät keskustelun.

9.   Kiireellinen asia 2: Burundin tilanne

Puheenvuorot: Joaquin Tasso Vilallonga (EUH), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritrea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenia), Phel Parkies (Etelä-Afrikka), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaika), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (EUH) ja Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Monet jäsenet pitivät Burundin tilannetta huolestuttavana, kun taas Burundin edustaja antoi pitkän selvityksen siitä, miten Burundin tilanne oli paranemassa. Useat jäsenet pitivät valitettavana sitä, ettei kompromissipäätöslauselmasta oltu päästy sopimukseen. Myös kehitysavun jäädyttämisestä ilmaistuista kiistanalaisista mielipiteistä käytiin keskustelua.

AKT-valtioiden ja Euroopan parlamentin jäsenet antoivat suuresti kiitosta naapurimaiden ponnisteluille avun ja suojan tarjoamiseksi burundilaisille pakolaisille. Useat jäsenet tuomitsivat etniset jaot, perusoikeuksien kunnioituksen puutteen sekä oppositioryhmien ja tiedotusvälineiden pelottelun. Jotkut jäsenet vaativat tiedonhankintavaltuuskunnan lähettämistä Burundiin, kun taas toiset olivat sitä mieltä, ettei se ollut tarpeen, koska Burundissa toimivat kansainväliset järjestöt raportoivat tilanteesta laajasti.

10.   Raportti nuorisokonferenssista

Bora Kamwanya, AKT-valtioiden nuorten ammattilaisten verkoston edustaja, joka sai puheenvuoron poikkeuksellisesti edustajakokouksen suostumuksella, ja Youssouf Goumaneh (Djibouti) raportoivat aiheesta ja antoivat suuresti kiitosta aloitteelle keinona lisätä nuorten kiinnostusta AKT:n ja EU:n yhteistyötä kohtaan ja heidän osallistumistaan siihen. Käsiteltyihin aiheisiin kuuluivat AKT-valtioiden nuorten liikkuvuuden lisääminen harjoittelupaikkojen muodossa, ilmastonmuutosta koskeva koulutus ja AKT-valtioiden nuorten viljelijöiden näkymät.

Puheenvuorot: Arne Lietz ja Halifa Sallah (Gambia).

11.   Raportti naisten foorumista

Maria Arena ilmoitti edustajakokoukselle, että foorumin aiheena oli ollut ”Sukupuoli ja muuttoliike” ja että siinä oli korostettu maahanmuuttajanaisten tarpeita, sillä he kohtaavat usein väkivaltaa ja syrjintää ja kärsivät taloudellisten mahdollisuuksien puutteesta.

Puheenvuorot: Halifa Sallah (Gambia).

(Istunto päättyi klo 19.21.)

Mémounatou IBRAHIMA (puheenjohtajana)

Louis MICHEL

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES

Kohtia 7–11 käsiteltäessä puhetta johti

Léonard-Emile OGNIMBA (puheenjohtajana)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Kohtia 1–4 käsiteltäessä puhetta johti

Ciril STOKELJ (puheenjohtajana)

Yhteispääsihteerit

---

| 29.11.2017 | FI | Euroopan unionin virallinen lehti | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

FI

Euroopan unionin virallinen lehti

C 405/10

---

AFRIKAN, KARIBIAN JA TYYNENMEREN VALTIOIDEN RYHMÄN JÄSENTEN SEKÄ EUROOPAN UNIONIN JA SEN JÄSENVALTIOIDEN VÄLILLÄ TEHDYN KUMPPANUUSSOPIMUKSEN MUKAISESTI JÄRJESTETTÄVÄ YHTEINEN PARLAMENTAARINEN EDUSTAJAKOKOUS

KESKIVIIKKONA 21. KESÄKUUTA 2017 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(2017/C 405/03)

SISÄLTÖ

| 1. | Raportti Freetownissa (Sierra Leone) 22.–24. helmikuuta 2017 pidetystä 13. alueellisesta kokouksesta (Länsi-Afrikan alue) – yhteispuheenjohtajien raportti | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Etiopian talousasioista ja taloudellisesta yhteistyöstä vastaavan ministerin, AKT-neuvoston puheenjohtajan Abraham Tekesten julkilausuma | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Maltan ulkoasioista ja kaupan edistämisestä vastaavan ministerin, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan Carmelo Abelan julkilausuma | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Neuvoston kyselytunti | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Kulttuuri talouskasvun edistäjänä | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Seminaarien yhteenvedot– catch-the-eye-menettely | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 20. kesäkuuta 2017 pidetystä aamupäivän istunnosta | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Äänestys julkilausuman luonnoksesta | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Muut asiat | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 20. kesäkuuta 2017 pidetystä aamupäivän istunnosta | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 34. istunnon aika ja paikka | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| LIITE I | YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO | 16 |
| --- | --- | --- |

LIITE I

| LIITE II | ST JULIAN’SISSA (MALTA) 19.–21. kesäkuuta 2017 PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO | 20 |
| --- | --- | --- |

LIITE II

| LIITE III | HYVÄKSYTYT TEKSTIT | 23 |
| --- | --- | --- |

LIITE III

| Päätöslauselma AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoituksesta | 23 |
| --- | --- |

| Päätöslauselma EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantamisesta | 27 |
| --- | --- |

| Päätöslauselma urheilun merkityksestä koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana | 32 |
| --- | --- |

| Päätöslauselma Sahelin–Saharan alueen turvallisuustilanteesta | 38 |
| --- | --- |

| Kannanotto ilmastonmuutokseen | 43 |
| --- | --- |

KESKIVIIKKONA 21. KESÄKUUTA 2017 PIDETYN ISTUNNON PÖYTÄKIRJA

(Istunto avattiin klo 9.45)

PUHETTA JOHTI: Mémounatou IBRAHIMA

Väliaikainen yhteispuheenjohtaja

1.   Raportti Freetownissa (Sierra Leone) 22.–24. helmikuuta 2017 pidetystä 13. alueellisesta kokouksesta (Länsi-Afrikan alue) – yhteispuheenjohtajien raportti

Yhteispuheenjohtajana toiminut Cécile Kashetu Kyenge esitti suullisen selvityksen 13. alueellisesta kokouksesta ja tärkeimmistä siinä käsitellyistä kysymyksistä.

Puheenvuorot: Halifa Sallah (Gambia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Mario Saiegh (Guinea-Bissau) ja Cécile Kashetu Kyenge

Keskustelussa keskityttiin muun muassa Länsi-Afrikan alueella hyvää hallintoa koskevissa asioissa saavutettuun edistykseen, tämänhetkiseen turvallisuustilanteeseen sekä tarpeeseen investoida talouteen liiallisen maastamuuton hillitsemiseksi. Jäsenet keskustelivat myös naisten vähäisestä osallistumisesta tähän alueelliseen kokoukseen.

2.   Etiopian talousasioista ja taloudellisesta yhteistyöstä vastaavan ministerin, AKT-neuvoston puheenjohtajan Abraham Tekesten julkilausuma

Etiopian talousasioista ja taloudellisesta yhteistyöstä vastaava ministeri, AKT-neuvoston puheenjohtaja Abraham Tekeste vahvisti Etiopian olevan sitoutunut työskentelemään AKT:n ja EU:n kumppanuuden tavoitteiden saavuttamiseksi. AKT-valtiot halusivat rakentaa vuoden 2020 jälkeistä kumppanuutta sellaisen oikeudellisesti sitovan sopimuksen pohjalta, joka edistää AKT-valtioiden taloudellista muutosta ja joka perustuu teollistumiseen, ympäristön kunnioittamiseen, innovointiin ja uudenaikaistamiseen. Hän myös korosti, että kehitysyhteistyötä koskevan asianmukaisen rahoituskehyksen olisi oltava osa tulevaa sopimusta.

3.   Maltan ulkoasioista ja kaupan edistämisestä vastaavan ministerin, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtajan Carmelo Abelan julkilausuma

Carmelo Abela, Maltan ulkoasioista ja kaupan edistämisestä vastaava ministeri, varoitti, että nykyiset eristäytymiseen tähtäävät ja kansallismieliset suuntaukset murentavat monenvälistä yhteistyötä. Hän peräänkuulutti oikeusvaltioperiaatteeseen, ihmisoikeuksiin ja demokratiaan perustuvaa maailmanlaajuista järjestystä. Hän antoi runsaasti kiitosta uudelle kehityspolitiikkaa koskevalle eurooppalaiselle konsensukselle, jossa kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttaminen asetetaan EU:n kehitysstrategian keskiöön. Hän kertoi jäsenille Euroopan turvallisuus- ja puolustusstrategian kehityksestä ja kehotti Afrikan maita ponnistelemaan luodakseen alueellisen turvallisuuspolitiikan. Carmelo Abela muistutti edustajakokousta, että Vallettan muuttoliikekumppanuuden toteuttaminen erityisesti edistämällä solidaarisuutta koskevia periaatteita on tärkeää. EU oli perustanut Vallettan toimintasuunnitelman perusteella Afrikka-hätärahaston, josta rahoitetaan tällä hetkellä 116 ohjelman täytäntöönpanoa yhteensä 1 889 miljoonan euron arvosta.

Puheenvuorot: Halifa Sallah (Gambia), Ana Rita Sithole (Mosambik), Worlea Saywah Dunnah (Liberia) ja Ben Abdallah Banda (Ghana)

4.   Neuvoston kyselytunti

AKT-neuvostolle esitettiin 5 kysymystä ja EU:n neuvostolle 8 kysymystä.

Abraham Tekeste vastasi AKT-ministerineuvoston puolesta seuraavaan kysymykseen ja lisäkysymykseen:

| | Kysymys nro 4, esittäjä Lídia Senra Rodríguez, kaivostoimiluvasta Bismarckinmerellä |
| --- | --- |

Kysymys nro 4, esittäjä Lídia Senra Rodríguez, kaivostoimiluvasta Bismarckinmerellä

Seuraaviin kysymyksiin vastattiin, mutta niistä ei esitetty lisäkysymyksiä:

| | Kysymys nro 2, esittäjä Cécile Kashetu Kyenge, jemeniläispakolaisten tilanteesta Djiboutissa |
| --- | --- |

Kysymys nro 2, esittäjä Cécile Kashetu Kyenge, jemeniläispakolaisten tilanteesta Djiboutissa

| | Kysymys nro 3, esittäjä Marielle de Sarnez, jonka sijasta kysymyksen esitti Nathalie Griesbeck, sinisestä taloudesta |
| --- | --- |

Kysymys nro 3, esittäjä Marielle de Sarnez, jonka sijasta kysymyksen esitti Nathalie Griesbeck, sinisestä taloudesta

| | Kysymys nro 5, esittäjä Nathalie Griesbeck, Itä-Afrikassa vallitsevasta kuivuudesta ja nälänhädästä |
| --- | --- |

Kysymys nro 5, esittäjä Nathalie Griesbeck, Itä-Afrikassa vallitsevasta kuivuudesta ja nälänhädästä

Kysymyksen nro 1 esittäjä ei ollut paikalla.

Carmelo Abela vastasi EU:n neuvoston puolesta seuraaviin kysymyksiin ja lisäkysymyksiin:

| | Kysymys nro 9, esittäjä Clifford André (Seychellit), merirosvoudesta. |
| --- | --- |

Kysymys nro 9, esittäjä Clifford André (Seychellit), merirosvoudesta.

| | Kysymys nro 11, esittäjä Catherine Bearder, EU:n villieläimiä koskevasta toimintasuunnitelmasta |
| --- | --- |

Kysymys nro 11, esittäjä Catherine Bearder, EU:n villieläimiä koskevasta toimintasuunnitelmasta

| | Kysymys nro 12, esittäjä Lídia Senra Rodríguez, kaivostoimiluvasta Bismarckinmerellä |
| --- | --- |

Kysymys nro 12, esittäjä Lídia Senra Rodríguez, kaivostoimiluvasta Bismarckinmerellä

Seuraaviin kysymyksiin vastattiin, mutta niistä ei esitetty lisäkysymyksiä:

| | Kysymys nro 6, esittäjä Cécile Kashetu Kyenge, jemeniläispakolaisten tilanteesta Djiboutissa |
| --- | --- |

Kysymys nro 6, esittäjä Cécile Kashetu Kyenge, jemeniläispakolaisten tilanteesta Djiboutissa

| | Kysymys nro 8, esittäjä Nathalie Griesbeck, Itä-Afrikassa vallitsevasta kuivuudesta ja nälänhädästä |
| --- | --- |

Kysymys nro 8, esittäjä Nathalie Griesbeck, Itä-Afrikassa vallitsevasta kuivuudesta ja nälänhädästä

| | Kysymys nro 10, esittäjä Marielle de Sarnez, jonka sijasta kysymyksen esitti Nathalie Griesbeck, sinisestä taloudesta |
| --- | --- |

Kysymys nro 10, esittäjä Marielle de Sarnez, jonka sijasta kysymyksen esitti Nathalie Griesbeck, sinisestä taloudesta

| | Kysymys nro 13, esittäjä Tesfaye Daba (Etiopia), joidenkin Euroopan parlamentin jäsenten holhoavasta asenteesta |
| --- | --- |

Kysymys nro 13, esittäjä Tesfaye Daba (Etiopia), joidenkin Euroopan parlamentin jäsenten holhoavasta asenteesta

Kysymyksen nro 7 esittäjä ei ollut paikalla.

5.   Keskustelu neuvoston kanssa – catch-the-eye-menettely

Puheenvuorot: Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Halifa Sallah (Gambia), Agnima Alain-Michel Lobognon (Norsunluurannikko), Adjedoue Weidou (Tšad), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauritania) ja Jacob Oulanyah (Uganda).

Jäsenet keskittyivät sellaisiin aiheisiin kuin muuttoliike ja kehitysyhteistyö, nuorten ja naisten osallistuminen päätöksentekoon, mukaan lukien naisten osallistuminen yhteiseen parlamentaariseen edustajakokoukseen, sekä yksityiskohtaisempiin asioihin, kuten kalastukseen Norsunluurannikolla sekä G5-ryhmän yhteisten joukkojen rahoitukseen.

6.   Kulttuuri talouskasvun edistäjänä

Keskustelu Maltan ulkoasioista ja kaupan edistämisestä vastaavan ministerin Carmelo Abelan kanssa

Maltan ulkoasioista ja kaupan edistämisestä vastaava ministeri Carmelo Abela totesi, että nyt 2100-luvun alussa kasvu on kasvavassa määrin riippuvainen vaihtoehtoisista tukipylväistä, kuten kulttuurista. Hän loi sävyltään varsin positiivisen katsauksen Maltan kokemuksiin kulttuurin kehittämisestä, kulttuuripolitiikasta ja kulttuurin myötävaikutuksesta maan muuhun talouteen. Kulttuurialan neljään osa-alueeseen – perintö, taide, muotoilu ja monialainen toiminta – sisältyi enemmän kokonaislisäarvoa kuin rakennusalaan. Ministeri antoi myös runsaasti kiitosta Maltassa noudatettavalle älykästä erikoistumista koskevalle politiikalle, joka vauhdittaa talouskasvua.

Puheenvuorot: Abdikadir Omar Aden (Kenia), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka ja Louis-Joseph Manscour.

Jäsenet panivat yksimielisesti merkille kulttuurin aseman ja merkityksen taloudellisen toiminnan tukijana mutta myös identiteetin ja sosiaalisen yhteenkuuluvuuden kannalta merkittävänä tekijänä. He korostivat synergioita, joita vallitsee kulttuurialan sekä koulutus- ja terveysalan välillä ja joiden ansiosta kulttuurialalla on vipuvaikutus koko talouteen. Jotkut jäsenet puhuivat maailmanlaajuistuvan kulttuurin aiheuttamasta uhasta. Toiset jäsenet kertoivat esimerkkejä kulttuurin taloudellisesta ja sosiaalisesta vaikuttavuudesta paikallistasolla, erityisesti kaupungeissa. He korostivat, että tarvitaan poliittista tahtoa, jotta kulttuurista voidaan tehdä poliittinen painopiste ja jotta sille voidaan kohdentaa tarvittavat varat.

Carmelo Abela päätti keskustelun.

7.   Seminaarien yhteenvedot– catch-the-eye-menettely

Cécile Kashetu Kyenge (Enrique Guerrero Salomin sijaisena) esitti yhteenvedon aihetta ”Malta humanitaarisen toiminnan keskuksena” käsitelleestä seminaarista. Seminaarin puitteissa jäsenet vierailivat Euroopan turvapaikka-asioiden tukiviraston (EASO) päämajassa. EASO on EU:n virasto, jonka tehtävänä on seurata turvapaikkahakemusten sujuvaa ja tehokasta käsittelyä EU:n jäsenvaltioissa ja tarjota maahanmuuttajille oikeudellista apua ja neuvontaa. Jäsenet kuulivat informatiivisia esityksiä maahanmuuttajien tilanteesta ja heidän laittomasta salakuljetuksestaan yli Välimeren. Heille myös annettiin tietoa neuvotteluista, jotka tähtäävät täysivaltaisen EU:n turvapaikkaviraston perustamiseen.

Phel Parkies (Etelä-Afrikka) esitti suullisen selonteon seminaarista, joka oli käsitellyt aihetta ”Malta tietoinvestointien alan kasvun ja menestyksen keskuksena”. Jäsenet vierailivat Malta Life Science Parkissa. Vuonna 2004 perustettu ja Euroopan aluekehitysrahastosta tällä rahoituskaudella 30 miljoonan euron verran yhteisrahoitettu Malta Life Science Park tarjoaa kansainvälisen foorumin biotieteiden alan innovointia ja tutkimusta ja kehittämistä varten. Erityisen tärkeitä ovat Malta Digital Hub -projekti kuvantamisohjelmien alalla sekä soluterapiaa koskeva tutkimus ja genomitutkimus.

Puheenvuorot: Halifa Sallah (Gambia).

8.   Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 20. kesäkuuta 2017 pidetystä aamupäivän istunnosta

Puheenvuorot: Sebastian Kopulande (Sambia), Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swazimaa).

Jäsenet ehdottivat joitakin muutoksia heille jaettuun pöytäkirjaan.

(Istunto keskeytettiin klo 12.55 ja sitä jatkettiin klo 14.00.)

PUHETTA JOHTI: Louis MICHEL

9.   Äänestys päätöslauselmaesityksistä, jotka sisältyvät kolmen pysyvän valiokunnan esittämiin mietintöihin

Yhteispuheenjohtaja muistutti edustajakokousta äänestysmenettelyistä.

| — | AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoitus (AKT-EU/102.286/17/lop.) |
| --- | --- |

—

AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoitus (AKT-EU/102.286/17/lop.)

Poliittisten asioiden valiokunta

Worlea Saywah Dunnahin (Liberia) ja Cécile Kashetu Kyengen mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 4, 6, 9, 13 ja 17 (ensimmäinen osa)

Hylätyt tarkistukset: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (toinen osa) ja 18

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 ja 18.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä tarkistuksesta 17 ja äänestystä edustajaryhmittäin kyseisen tarkistuksen toisesta osasta.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan A kappaleesta ja äänestystä edustajaryhmittäin kyseisen tarkistuksen toisesta osasta. Ensimmäinen osa hyväksyttiin.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan B kappaleesta ja äänestystä edustajaryhmittäin kyseisen tarkistuksen toisesta osasta.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan D kappaleesta ja äänestystä edustajaryhmittäin kyseisen tarkistuksen toisesta osasta. Ensimmäinen osa hyväksyttiin.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan K kappaleesta ja äänestystä edustajaryhmittäin kyseisen tarkistuksen toisesta ja kolmannesta osasta. Ensimmäinen osa hyväksyttiin.

PPE-ryhmä ja S&D-ryhmä pyysivät kohta kohdalta -äänestystä johdanto-osan R kappaleesta ja äänestystä edustajaryhmittäin kyseisen tarkistuksen toisesta osasta. Ensimmäinen osa hyväksyttiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 56 puolesta ja 1 tyhjä.

| — | EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantaminen (AKT-EU/102.276/17/lop.) |
| --- | --- |

—

EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantaminen (AKT-EU/102.276/17/lop.)

Taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunta

Sebastian C. Kopulanden (Sambia) ja Neoklis Sylikiotisin mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 1 ja 3

Hylätyt tarkistukset: 2 ja 4

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin 4 kohdasta. Kohta hylättiin.

GUE/NGL-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksesta 3.

PPE-ryhmä pyysi kohta kohdalta -äänestystä ja äänestystä edustajaryhmittäin 16 kohdasta. 16 kohdan ensimmäinen ja kolmas osa hyväksyttiin. Toinen osa hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin johdanto-osan J kappaleesta. Johdanto-osan J kappale hylättiin.

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin johdanto-osan L kappaleesta. Johdanto-osan L kappale hylättiin.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 50 puolesta ja 5 vastaan.

| — | Urheilun merkitys koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana (AKT-EU/102.279/17/lop.) |
| --- | --- |

—

Urheilun merkitys koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana (AKT-EU/102.279/17/lop.)

Sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunta

Abderrahmane Marrakchyn (Mauritania) ja Teresa Jiménez-Becerril Barrion mietintö

Hyväksytyt tarkistukset: 2, 4 ja 5

Hylätyt tarkistukset: 1, 6 ja 7

Peruutettu tarkistus: 3

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin yksimielisesti.

10.   Äänestys kiireellisistä päätöslauselmaesityksistä

| — | Sahelin-Saharan alueen turvallisuustilanne (AP/102.293/17/Comp) |
| --- | --- |

—

Sahelin-Saharan alueen turvallisuustilanne (AP/102.293/17/Comp)

Hyväksytyt tarkistukset: 1, 2, 3, 4, 5 sekä suullinen tarkistus nro 1

Hylätyt tarkistukset: 6, 7, 8 ja 9

PPE-ryhmä pyysi äänestystä edustajaryhmittäin tarkistuksista 6, 7 ja 8.

Näin muutettu päätöslauselma hyväksyttiin äänin 65 puolesta ja 2 vastaan.

| — | Burundin tilanne (AKT-EU 102.294/17) |
| --- | --- |

—

Burundin tilanne (AKT-EU 102.294/17)

PPE-, S&D-, ECR-, ALDE-, Verts/ALE- ja EFDD-ryhmien esittämästä kompromissipäätöslauselmasta ja GUE/NGL-ryhmän esittämästä päätöslauselmasta äänestettiin.

PPE-, S&D-, ECR-, ALDE-, Verts/ALE- ja EFDD-ryhmien esittämästä kompromissipäätöslauselmasta pyydettiin salaista lippuäänestystä. Myös lopullisesta äänestyksestä pyydettiin äänestystä edustajaryhmittäin.

Yhteispuheenjohtaja täsmensi äänestysmenettelyjä.

György Hölvénzi, David Martin, Gberi Kombo (Kamerun) ja Ashneel Sudhakar (Fidži) valittiin arpomalla ääntenlaskijoiksi salaista lippuäänestystä varten.

PUHETTA JOHTI: Cécile Kashetu KYENGE

Päätöslauselma hylättiin.

Lopullisesta äänestyksestä pyydettiin äänestystä edustajaryhmittäin GUE/NGL-ryhmän käsiteltäväksi jättämän päätöslauselman osalta. Päätöslauselma hylättiin.

Fitz Jackson (Jamaika) katsoi, että Burundin ja Etelä-Afrikan esittämien päätöslauselmien peruuttaminen olisi katsottava AKT-valtioiden ryhmän ilmoitukseksi niiden sitoutumisesta yhdessä EU:n kanssa sovinnon aikaansaamiseen Burundissa.

11.   Äänestys julkilausuman luonnoksesta

Kannanotto ilmastonmuutokseen hyväksyttiin suosionosoituksin.

12.   Muut asiat

Puheenvuorot: Abdikadir Omar Aden (Kenia), yhteispuheenjohtajana toiminut Cecile Kashetu Kyenge, Phel Parkies (Etelä-Afrikka) ja Halifa Sallah (Gambia).

Puhujat kiittivät edustajakokousta siitä, että Kenialle oli suotu mahdollisuus järjestää 32. istunto Nairobissa joulukuussa 2016. He totesivat pitävänsä valitettavana yhteispuheenjohtajan ja Burundin edustajan välillä Burundin tilannetta koskeneesta kiireellisestä päätöslauselmasta 33. istunnossa käydyn keskustelun kuluessa sattunutta välikohtausta ja pyysivät käymään jäsenten keskinäiset keskustelut molemminpuolisen kunnioituksen hengessä ja noudattaen kaikin puolin työjärjestystä sekä yleishyödyllisyyttä koskevaa päätavoitetta. He myös pyysivät EU:ta myötävaikuttamaan rauhanomaisen ratkaisun aikaansaamiseen Venezuelan poliittisessa kriisissä.

Price Cyprien (Haiti) ilmoitti edustajakokoukselle, että hänen maansa oli halukas järjestämään yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 34. istunnon joulukuussa 2017. Yhteispuheenjohtajat pyysivät Haitin toimivaltaisia viranomaisia esittämään tarjouksen kirjallisesti.

13.   Pöytäkirjan hyväksyminen tiistaina 20. kesäkuuta 2017 pidetystä aamupäivän istunnosta

Tarkistettu pöytäkirja hyväksyttiin.

14.   Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 34. istunnon aika ja paikka

Yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 34. täysistunto pidetään 18.–20. joulukuuta 2017 Karibian alueella.

Yhteispuheenjohtaja kiitti Maltan viranomaisia istunnon tehokkaasta järjestämisestä sekä jäseniä ja yhteissihteeristöä näiden panoksesta.

(Istunto päättyi klo 15.30.)

Mémounatou IBRAHIMA (puheenjohtajana)

Louis MICHEL

Kohtaa 10 käsiteltäessä sijaisena toimi

Cécile Kashetu KYENGE (puheenjohtajana)

Yhteispuheenjohtajat

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Yhteispääsihteerit

---

LIITE I

YHTEISEN PARLAMENTAARISEN EDUSTAJAKOKOUKSEN AAKKOSELLINEN JÄSENLUETTELO

| AKT-valtioiden edustajat | Euroopan parlamentin edustajat |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| ANGOLA
  ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMA
  BARBADOS (varapuheenjohtaja)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  KAMERUN
  KAP VERDE
  KESKI-AFRIKAN TASAVALTA
  TŠAD (varapuheenjohtaja)
  KOMORIT
  KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapuheenjohtaja)
  KONGON TASAVALTA
  COOKINSAARET
  NORSUNLUURANNIKKO
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*1)

  ERITREA (varapuheenjohtaja)
  ETIOPIA
  FIDŽI (varapuheenjohtaja)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEA
  GUINEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENIA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASKAR
  MALAWI
  MALI
  MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA
  MAURITANIA
  MAURITIUS
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  MOSAMBIK (varapuheenjohtaja)
  NAMIBIA (varapuheenjohtaja)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA-UUSI-GUINEA
  RUANDA
  SAINT KITTS JA NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  SAMOA (varapuheenjohtaja)
  SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLIT
  SIERRA LEONE (varapuheenjohtaja)
  SALOMONSAARET
  SOMALIA (varapuheenjohtaja)
  ETELÄ-AFRIKKA
  SUDAN (*1)

  SURINAM (varapuheenjohtaja)
  SWAZIMAA
  TANSANIA
  ITÄ-TIMOR
  TOGO (varapuheenjohtaja)
  TONGA
  TRINIDAD JA TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  SAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (varapuheenjohtaja)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (varapuheenjohtaja)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (varapuheenjohtaja)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (varapuheenjohtaja)
  LÓPEZ AGUILAR (varapuheenjohtaja)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (varapuheenjohtaja)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (varapuheenjohtaja)
  MUSSOLINI
  NART (varapuheenjohtaja)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (varapuheenjohtaja)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (varapuheenjohtaja)
  RIVASI (varapuheenjohtaja)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (varapuheenjohtaja)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden edustajat

Euroopan parlamentin edustajat

IBRAHIMA (TOGO), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

ANGOLA

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMA

BARBADOS (varapuheenjohtaja)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

KAMERUN

KAP VERDE

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

TŠAD (varapuheenjohtaja)

KOMORIT

KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA (varapuheenjohtaja)

KONGON TASAVALTA

COOKINSAARET

NORSUNLUURANNIKKO

DJIBOUTI

DOMINICA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*1)

ERITREA (varapuheenjohtaja)

ETIOPIA

FIDŽI (varapuheenjohtaja)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEA

GUINEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENIA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASKAR

MALAWI

MALI

MARSHALLINSAARTEN TASAVALTA

MAURITANIA

MAURITIUS

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

MOSAMBIK (varapuheenjohtaja)

NAMIBIA (varapuheenjohtaja)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE

PALAU

PAPUA-UUSI-GUINEA

RUANDA

SAINT KITTS JA NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

SAMOA (varapuheenjohtaja)

SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE

SENEGAL

SEYCHELLIT

SIERRA LEONE (varapuheenjohtaja)

SALOMONSAARET

SOMALIA (varapuheenjohtaja)

ETELÄ-AFRIKKA

SUDAN (*1)

SURINAM (varapuheenjohtaja)

SWAZIMAA

TANSANIA

ITÄ-TIMOR

TOGO (varapuheenjohtaja)

TONGA

TRINIDAD JA TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

SAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (varapuheenjohtaja)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (varapuheenjohtaja)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (varapuheenjohtaja)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (varapuheenjohtaja)

LÓPEZ AGUILAR (varapuheenjohtaja)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (varapuheenjohtaja)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (varapuheenjohtaja)

MUSSOLINI

NART (varapuheenjohtaja)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (varapuheenjohtaja)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (varapuheenjohtaja)

RIVASI (varapuheenjohtaja)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (varapuheenjohtaja)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

POLIITTISTEN ASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | EP:n jäsenet |
| --- | --- |
| LOBOGNON (NORSUNLUURANNIKKO), yhteispuheenjohtaja
  KABINDA NGOY (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA), varapuheenjohtaja
  SUDHAKAR (FIDŽI), varapuheenjohtaja | GOERENS, yhteispuheenjohtaja
  ZELLER, varapuheenjohtaja
  GUERRERO SALOM, varapuheenjohtaja |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (KAMERUN)
  KESKI-AFRIKAN TASAVALTA
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ETIOPIA
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAIKA
  KIRIBATI
  LIBERIA
  MALI
  MARSHALLINSAARET
  NAURU
  SAINT VINCENT JA GRENADIINIT
  TOUM (SUDAN) (*2)

  ACKSON (TANSANIA)
  ITÄ-TIMOR
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

AKT-valtioiden jäsenet

EP:n jäsenet

LOBOGNON (NORSUNLUURANNIKKO), yhteispuheenjohtaja

KABINDA NGOY (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA), varapuheenjohtaja

SUDHAKAR (FIDŽI), varapuheenjohtaja

GOERENS, yhteispuheenjohtaja

ZELLER, varapuheenjohtaja

GUERRERO SALOM, varapuheenjohtaja

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (KAMERUN)

KESKI-AFRIKAN TASAVALTA

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ETIOPIA

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAIKA

KIRIBATI

LIBERIA

MALI

MARSHALLINSAARET

NAURU

SAINT VINCENT JA GRENADIINIT

TOUM (SUDAN) (*2)

ACKSON (TANSANIA)

ITÄ-TIMOR

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

TALOUDELLISEN KEHITYKSEN, RAHOITUKSEN JA KAUPAN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | EP:n jäsenet |
| --- | --- |
| LABOSO (KENIA, yhteispuheenjohtaja) | FERRARA, yhteispuheenjohtaja
  ESTARÀS FERRAGUT, varapuheenjohtaja
  MANSCOUR, varapuheenjohtaja |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  KAP VERDE
  OUMOURI (KOMORIT)
  PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*3)

  GABON
  KAMANO (GUINEA)
  GUINEA-BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIK)
  NIGERIA
  NIUE
  KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)
  MENGA (KONGON TASAVALTA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  SALOMONSAARET
  FISH MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)
  SAINT KITTS JA NEVIS
  MISIEKABA (SURINAM)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  KOPULANDE (SAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

AKT-valtioiden jäsenet

EP:n jäsenet

LABOSO (KENIA, yhteispuheenjohtaja)

FERRARA, yhteispuheenjohtaja

ESTARÀS FERRAGUT, varapuheenjohtaja

MANSCOUR, varapuheenjohtaja

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

KAP VERDE

OUMOURI (KOMORIT)

PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA (*3)

GABON

KAMANO (GUINEA)

GUINEA-BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIK)

NIGERIA

NIUE

KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)

MENGA (KONGON TASAVALTA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

SALOMONSAARET

FISH MAHLALELA (ETELÄ-AFRIKKA)

SAINT KITTS JA NEVIS

MISIEKABA (SURINAM)

TONGA

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

KOPULANDE (SAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

SOSIAALI- JA YMPÄRISTÖASIOIDEN VALIOKUNTA

| AKT-valtioiden jäsenet | EP:n jäsenet |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, yhteispuheenjohtajan puolesta) | RIVASI, yhteispuheenjohtaja
  AGEA, varapuheenjohtaja
  MUSSOLINI, varapuheenjohtaja |
| ANTIGUA JA BARBUDA
  BAHAMAS (KUUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  TŠAD
  JOANE (COOKINSAARET)
  DOMINICA
  DOMINIKAANINEN TASAVALTA
  NAIB (ERITREA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURITANIA)
  MIKRONESIAN LIITTOVALTIO
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELLIT
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZIMAA)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

AKT-valtioiden jäsenet

EP:n jäsenet

GIDLOW (SAMOA, yhteispuheenjohtajan puolesta)

RIVASI, yhteispuheenjohtaja

AGEA, varapuheenjohtaja

MUSSOLINI, varapuheenjohtaja

ANTIGUA JA BARBUDA

BAHAMAS (KUUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

TŠAD

JOANE (COOKINSAARET)

DOMINICA

DOMINIKAANINEN TASAVALTA

NAIB (ERITREA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURITANIA)

MIKRONESIAN LIITTOVALTIO

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELLIT

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZIMAA)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Tarkkailijana.

(*2)  Tarkkailijana.

(*3)  Tarkkailijana.

---

LIITE II

ST JULIAN’SISSA (MALTA) 19.–21. kesäkuuta 2017 PIDETYN ISTUNNON LÄSNÄOLOLUETTELO

| IBRAHIMA (TOGO), yhteispuheenjohtaja | MICHEL, yhteispuheenjohtaja |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (KAP VERDE)
  KOMBO (KAMERUN)
  MMADI HASSANI (KOMORIT)
  KABINDA NGOY (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)
  VAVIA (COOKINSAARET)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  (DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)
  NAIB (ERITREA)
  GEMEDA DAGO (ETIOPIA)
  SUDHAKAR (FIDŽI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIA)
  BANDA (GHANA)
  KAMANO (GUINEA)
  SAIEGH (GUINEA-BISSAU)
  NGUEMA MANANA (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAIKA)
  ADEN (KENIA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTHO)
  DUNNAH (LIBERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOSAMBIK)
  NEKUND (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)
  RUGEMA (RUANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  ANDRE (SEYCHELLIT)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  TAUSINGA (SALOMONSAARET)
  PARKIES (ETELÄ-AFRIKKA)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAM)
  DLAMINI (SWAZIMAA)
  ACKSON (TANSANIA)
  WEIDOU (TŠAD)
  IBRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (SAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), yhteispuheenjohtaja

MICHEL, yhteispuheenjohtaja

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (KAP VERDE)

KOMBO (KAMERUN)

MMADI HASSANI (KOMORIT)

KABINDA NGOY (KONGON DEMOKRAATTINEN TASAVALTA)

VAVIA (COOKINSAARET)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

(DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (DOMINIKAANINEN TASAVALTA)

NAIB (ERITREA)

GEMEDA DAGO (ETIOPIA)

SUDHAKAR (FIDŽI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIA)

BANDA (GHANA)

KAMANO (GUINEA)

SAIEGH (GUINEA-BISSAU)

NGUEMA MANANA (PÄIVÄNTASAAJAN GUINEA)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAIKA)

ADEN (KENIA)

MAHASE-MOILOA (LESOTHO)

DUNNAH (LIBERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASKAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURITIUS)

VAQUINA (MOSAMBIK)

NEKUND (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA-UUSI-GUINEA)

RUGEMA (RUANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT JA GRENADIINIT)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ JA PRÍNCIPE)

SALL (SENEGAL)

ANDRE (SEYCHELLIT)

BUNDU (SIERRA LEONE)

TAUSINGA (SALOMONSAARET)

PARKIES (ETELÄ-AFRIKKA)

TOUM (SUDAN) (*1)

MISIEKABA (SURINAM)

DLAMINI (SWAZIMAA)

ACKSON (TANSANIA)

WEIDOU (TŠAD)

IBRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD JA TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (SAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Läsnä myös:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSWANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

KAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

KONGON TASAVALTA

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GHANA

FUESINI

GUINEA

DIALLO

SYLLA

GUINEA-BISSAU

BAME

MALAWI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOSAMBIK

NAMBURETE

SITHOLE

NAMIBIA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

ETELÄ-AFRIKKA

MAHLALELA

STEEBHUISEN

ETELÄ-SUDAN

OHIDE OMAHA

SUDAN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANSANIA

MATIKO

LWOTA

TŠAD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

AKT-MINISTERINEUVOSTO

AKT-neuvoston puheenjohtaja, Etiopian talousasioista ja taloudellisesta yhteistyöstä vastaava ministeri ABRAHAM TEKESTE

EUROOPAN UNIONIN NEUVOSTO

Maltan ulkoasioista ja kaupan edistämisestä vastaava ministeri, Euroopan unionin neuvoston puheenjohtaja CARMELO ABELA

EUROOPAN KOMISSIO

NEVEN MIMICA, kansainvälisestä yhteistyöstä ja kehitysasioista vastaava komission jäsen

CHRISTOS STYLIANIDES, humanitaarisesta avusta ja kriisinhallinnasta vastaava komission jäsen

EUROOPAN ULKOSUHDEHALLINTO

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

EUROOPAN TALOUS- JA SOSIAALIKOMITEA

YVES SOMVILLE, Euroopan talous- ja sosiaalikomitean AKT-seurantakomitean puheenjohtaja

AKT-SIHTEERISTÖ

PATRICK GOMES, yhteispääsihteeri

EU-SIHTEERISTÖ

AGUIRIANO NALDA, yhteispääsihteeri

---

(*1)  Tarkkailijana.

(1)  Läsnä 19. kesäkuuta 2017.

(2)  Läsnä 20. kesäkuuta 2017.

---

LIITE III

HYVÄKSYTYT TEKSTIT

PÄÄTÖSLAUSELMA (1)

AKT- ja EU-maiden poliittisten puolueiden rahoituksesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui St. Julian’sissa (Maltassa) 19.–21. kesäkuuta 2017, |
| --- | --- |

—

kokoontui St. Julian’sissa (Maltassa) 19.–21. kesäkuuta 2017,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon korruption vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan 3 alakohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon korruption vastaisen Yhdistyneiden kansakuntien yleissopimuksen ja erityisesti sen 7 artiklan 3 alakohdan,

| — | ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevan YK:n yleissopimuksen,

| — | ottaa huomioon Maputossa 11. heinäkuuta 2003 hyväksytyn korruption ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan Afrikan unionin yleissopimuksen 10 artiklan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Maputossa 11. heinäkuuta 2003 hyväksytyn korruption ehkäisemistä ja torjuntaa koskevan Afrikan unionin yleissopimuksen 10 artiklan,

| — | ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2011 Parlamenttienvälisen liiton 124. kokouksessa Panamássa hyväksytyn päätöslauselman poliittisten puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoituksesta ja siihen liittyvästä avoimuudesta ja vastuusta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 20. huhtikuuta 2011 Parlamenttienvälisen liiton 124. kokouksessa Panamássa hyväksytyn päätöslauselman poliittisten puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoituksesta ja siihen liittyvästä avoimuudesta ja vastuusta,

| — | ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamisesta (2), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 6. huhtikuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Euroopan tason poliittisia puolueita ja niiden rahoitusta koskevista säännöistä annetun asetuksen (EY) N:o 2004/2003 soveltamisesta (2),

| — | ottaa huomioon Trinidad ja Tobagossa 19. huhtikuuta 2009 järjestetyssä viidennessä Amerikkojen huippukokouksessa hyväksytyn Port of Spainin sitoumuksia koskevan julkilausuman, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Trinidad ja Tobagossa 19. huhtikuuta 2009 järjestetyssä viidennessä Amerikkojen huippukokouksessa hyväksytyn Port of Spainin sitoumuksia koskevan julkilausuman,

| — | ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerineuvoston jäsenvaltioille yhteisistä säännöistä korruption torjumiseksi poliittisten puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoittamisessa antaman suosituksen Rec(2003)4, jonka Euroopan neuvoston ministerineuvosto hyväksyi 8. huhtikuuta 2003, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan neuvoston ministerineuvoston jäsenvaltioille yhteisistä säännöistä korruption torjumiseksi poliittisten puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoittamisessa antaman suosituksen Rec(2003)4, jonka Euroopan neuvoston ministerineuvosto hyväksyi 8. huhtikuuta 2003,

| — | ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/102.286/lop.), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon poliittisten asioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/102.286/lop.),

| A. | ottaa huomioon, että poliittiset puolueet tarvitsevat nykyisin huomattavasti varoja poliittista kilpailua varten, jotta ne voivat täyttää kansalaisten edustamista ja heidän osallistumisensa varmistamista koskevan tehtävänsä; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että poliittiset puolueet tarvitsevat nykyisin huomattavasti varoja poliittista kilpailua varten, jotta ne voivat täyttää kansalaisten edustamista ja heidän osallistumisensa varmistamista koskevan tehtävänsä;

| B. | ottaa huomioon, että poliittisten puolueiden rahoitus on peräisin sekä julkisista että yksityisistä lähteistä, mutta ensisijainen lähde on omien varojen hankinta jäsenyysmaksujen ja puolueen varainkeruutapahtumien avulla; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että poliittisten puolueiden rahoitus on peräisin sekä julkisista että yksityisistä lähteistä, mutta ensisijainen lähde on omien varojen hankinta jäsenyysmaksujen ja puolueen varainkeruutapahtumien avulla;

| C. | ottaa huomioon että julkisesta rahoituksesta on tullut yhä suositumpi tapa varmistaa, että poliittiset puolueet saavat säännönmukaista, tasapuolista ja oikeudenmukaista tukea; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon että julkisesta rahoituksesta on tullut yhä suositumpi tapa varmistaa, että poliittiset puolueet saavat säännönmukaista, tasapuolista ja oikeudenmukaista tukea;

| D. | ottaa huomioon, että poliittisten puolueiden asianmukainen rahoitus on kansalaisten ja demokratian edun mukaista ja että rahoituksen ainoana tarkoituksena on taata, että poliittiset puolueet voivat tehdä työtään sovittujen vastuullisuutta ja avoimuutta koskevien mekanismien puitteissa; katsoo, että julkisten varojen väärinkäytöstä olisi määrättävä seuraamuksia tehokkaiden sääntöjen avulla; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että poliittisten puolueiden asianmukainen rahoitus on kansalaisten ja demokratian edun mukaista ja että rahoituksen ainoana tarkoituksena on taata, että poliittiset puolueet voivat tehdä työtään sovittujen vastuullisuutta ja avoimuutta koskevien mekanismien puitteissa; katsoo, että julkisten varojen väärinkäytöstä olisi määrättävä seuraamuksia tehokkaiden sääntöjen avulla;

| E. | ottaa huomioon, että sekä julkisen että yksityisen rahoituksen määrä riippuu usein poliittisen puolueen koosta ja maiden taloudellisesta tilanteesta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että sekä julkisen että yksityisen rahoituksen määrä riippuu usein poliittisen puolueen koosta ja maiden taloudellisesta tilanteesta;

| F. | ottaa huomioon, että joillakin AKT-mailla ei ole valmiuksia tukea rahallisesti poliittisia puolueita, koska kehittymätön talous ja rajalliset varat rajoittavat julkista rahoitusta ja yksityisiä lahjoituksia; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että joillakin AKT-mailla ei ole valmiuksia tukea rahallisesti poliittisia puolueita, koska kehittymätön talous ja rajalliset varat rajoittavat julkista rahoitusta ja yksityisiä lahjoituksia;

| G. | katsoo, että poliittisen puolueen rahoituksen ilmoittamisen on oltava pakollista oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen ja avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämisen kannalta, sillä se tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden ymmärtää poliittisten puolueiden roolia ja toimintaa; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että poliittisen puolueen rahoituksen ilmoittamisen on oltava pakollista oikeusvaltioperiaatteen toteutumisen ja avoimuuden ja vastuuvelvollisuuden lisäämisen kannalta, sillä se tarjoaa kansalaisille mahdollisuuden ymmärtää poliittisten puolueiden roolia ja toimintaa;

| H. | katsoo, että avoimuus poliittisen rahoituksen lähteistä on välttämätöntä, jotta voidaan torjua epäselvistä tai laittomista lähteistä peräisin olevien varojen kaikenlainen sekaantuminen poliittiseen toimintaan; toteaa, että laittoman rahoituksen lisääntyminen poliittisissa prosesseissa on merkittävä uhka demokratialle; |
| --- | --- |

H.

katsoo, että avoimuus poliittisen rahoituksen lähteistä on välttämätöntä, jotta voidaan torjua epäselvistä tai laittomista lähteistä peräisin olevien varojen kaikenlainen sekaantuminen poliittiseen toimintaan; toteaa, että laittoman rahoituksen lisääntyminen poliittisissa prosesseissa on merkittävä uhka demokratialle;

| I. | ottaa huomioon, että poliittinen korruptio on yhä merkittävä ongelma ja että korruptioon liittyvän toiminnan torjumista koskeviin uudistuksiin ryhdytään usein vasta poliittisten rahoitusskandaalien ja julkisen paheksunnan seurauksena; ottaa huomioon, että korruptiota voi esiintyä poliittisessa rahoituksessa monissa eri muodoissa, jotka vaihtelevat lahjoitusten avulla tapahtuvasta henkilökohtaisesta vaurastumisesta valtion varojen väärinkäyttöön; ottaa huomioon, että jatkuva äänten ostaminen on vallitseva käytäntö joissakin maissa; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että poliittinen korruptio on yhä merkittävä ongelma ja että korruptioon liittyvän toiminnan torjumista koskeviin uudistuksiin ryhdytään usein vasta poliittisten rahoitusskandaalien ja julkisen paheksunnan seurauksena; ottaa huomioon, että korruptiota voi esiintyä poliittisessa rahoituksessa monissa eri muodoissa, jotka vaihtelevat lahjoitusten avulla tapahtuvasta henkilökohtaisesta vaurastumisesta valtion varojen väärinkäyttöön; ottaa huomioon, että jatkuva äänten ostaminen on vallitseva käytäntö joissakin maissa;

| J. | ottaa huomioon, että varainkeruusta voi aiheutua eturistiriitoja ja että yksityiset lahjoittajat saattavat pyrkiä käyttämään poliittista rahoitusta päätöksentekoon vaikuttamista varten, mikä on vastoin demokraattisen yhdenvertaisuuden periaatetta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että varainkeruusta voi aiheutua eturistiriitoja ja että yksityiset lahjoittajat saattavat pyrkiä käyttämään poliittista rahoitusta päätöksentekoon vaikuttamista varten, mikä on vastoin demokraattisen yhdenvertaisuuden periaatetta;

| K. | ottaa huomioon, että sosiaalisen verkostoitumisen kehittyminen muuttaa perinteisiä poliittisia rahoitusprosesseja mikrorahoituksen ja vapaaehtoisten osallistumisen myötä; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että sosiaalisen verkostoitumisen kehittyminen muuttaa perinteisiä poliittisia rahoitusprosesseja mikrorahoituksen ja vapaaehtoisten osallistumisen myötä;

| L. | toteaa, että yksityinen rahoitus voi johtaa poliittisten puolueiden keskenään eriarvoisiin taloudellisiin valmiuksiin; katsoo, että lisärahoitusmahdollisuudet on otettava huomioon demokraattisen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että yksityinen rahoitus voi johtaa poliittisten puolueiden keskenään eriarvoisiin taloudellisiin valmiuksiin; katsoo, että lisärahoitusmahdollisuudet on otettava huomioon demokraattisen oikeudenmukaisuuden varmistamiseksi;

| M. | ottaa huomioon, että julkisten varojen laiton käyttö heikentää kansalaisten luottamusta valtion toimielimiin ja koko demokratiaan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että julkisten varojen laiton käyttö heikentää kansalaisten luottamusta valtion toimielimiin ja koko demokratiaan;

| N. | ottaa huomioon, että poliittisten puolueiden rahoituksen riippumaton valvonta on yhä huomattavan haasteellista; katsoo, että monissa AKT-maissa ei ole vieläkään kunnollista poliittisen rahoituksen sääntelykehystä ja että vain harvoilla mailla on hallinnolliset valmiudet kerätä ja tarkistaa rahoitusta koskevia kertomuksia; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että poliittisten puolueiden rahoituksen riippumaton valvonta on yhä huomattavan haasteellista; katsoo, että monissa AKT-maissa ei ole vieläkään kunnollista poliittisen rahoituksen sääntelykehystä ja että vain harvoilla mailla on hallinnolliset valmiudet kerätä ja tarkistaa rahoitusta koskevia kertomuksia;

| O. | toteaa, että poliittista rahoitusta koskevan lainsäädännön olisi sisällettävä määräyksiä yksityisestä ja julkisesta rahoituksesta, menoista, vastuuvelvollisuudesta, varojen alkuperän ilmoittamisesta, valvonnasta ja seuraamuksista; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että poliittista rahoitusta koskevan lainsäädännön olisi sisällettävä määräyksiä yksityisestä ja julkisesta rahoituksesta, menoista, vastuuvelvollisuudesta, varojen alkuperän ilmoittamisesta, valvonnasta ja seuraamuksista;

| P. | ottaa huomioon, että poliittisen rahoituksen ja varojen käytön sääntely on ratkaisevan tärkeää demokratian suojelemiseksi ja monien erilaisten poliittisten puolueiden keskinäisen kilpailun lisäämiseksi sekä korruption ja varojen laittoman käytön estämiseksi; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että poliittisen rahoituksen ja varojen käytön sääntely on ratkaisevan tärkeää demokratian suojelemiseksi ja monien erilaisten poliittisten puolueiden keskinäisen kilpailun lisäämiseksi sekä korruption ja varojen laittoman käytön estämiseksi;

| Q. | toteaa, että heikko sääntelyn täytäntöönpanon valvonta edesauttaa valvomatonta varainkäyttöä vaalien aikana ja laittomia käytäntöjä; ottaa huomioon, että suurimmassa osassa AKT-maita seuraamusten määrääminen poliittista rahoitusta koskevien sääntöjen rikkojille on yhä haasteellista; |
| --- | --- |

Q.

toteaa, että heikko sääntelyn täytäntöönpanon valvonta edesauttaa valvomatonta varainkäyttöä vaalien aikana ja laittomia käytäntöjä; ottaa huomioon, että suurimmassa osassa AKT-maita seuraamusten määrääminen poliittista rahoitusta koskevien sääntöjen rikkojille on yhä haasteellista;

| R. | ottaa huomioon, että suurin osa EU:n jäsenvaltioista on säätänyt tiukkoja ulkoista tai ulkomaista rahoitusta koskevia määräyksiä, joilla estetään ulkomaisten etujen vaikutus poliittisiin prosesseihin; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että suurin osa EU:n jäsenvaltioista on säätänyt tiukkoja ulkoista tai ulkomaista rahoitusta koskevia määräyksiä, joilla estetään ulkomaisten etujen vaikutus poliittisiin prosesseihin;

| S. | ottaa huomioon, että naisten osallistumista ja pääsyä politiikkaan rajoittaa käytännössä varojen saamisen vaikeus; toteaa, että poliittisilla puolueilla on keskeinen rooli sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistamiseksi politiikassa; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että naisten osallistumista ja pääsyä politiikkaan rajoittaa käytännössä varojen saamisen vaikeus; toteaa, että poliittisilla puolueilla on keskeinen rooli sukupuolten tasapuolisen edustuksen varmistamiseksi politiikassa;

| 1. | katsoo, että poliittisten puolueiden rahoituksella olisi pyrittävä antamaan ihmisille ääni demokraattisessa poliittisessa prosessissa rohkaisemalla erilaisten mielipiteiden ja poliittisten näkökohtien esittämistä siten, että kaikki toimijat osallistuvat merkityksellisellä tavalla poliittiseen prosessiin, jotta voidaan edistää demokratiaa ja taata mahdollisuus vallan vaihtumiselle; |
| --- | --- |

1.

katsoo, että poliittisten puolueiden rahoituksella olisi pyrittävä antamaan ihmisille ääni demokraattisessa poliittisessa prosessissa rohkaisemalla erilaisten mielipiteiden ja poliittisten näkökohtien esittämistä siten, että kaikki toimijat osallistuvat merkityksellisellä tavalla poliittiseen prosessiin, jotta voidaan edistää demokratiaa ja taata mahdollisuus vallan vaihtumiselle;

| 2. | palauttaa mieliin, että poliittiset puolueet tarvitsevat riittävän rahoituksen selviytyäkseen paitsi niiden päätehtäviin kuuluvasta vaalikampanjoiden järjestämisestä myös toiminnoista, jotka liittyvät vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, poliittisten ohjelmien laatimiseen, poliittiseen valistukseen ja koulutukseen sekä institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen; |
| --- | --- |

2.

palauttaa mieliin, että poliittiset puolueet tarvitsevat riittävän rahoituksen selviytyäkseen paitsi niiden päätehtäviin kuuluvasta vaalikampanjoiden järjestämisestä myös toiminnoista, jotka liittyvät vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseen, poliittisten ohjelmien laatimiseen, poliittiseen valistukseen ja koulutukseen sekä institutionaalisten valmiuksien kehittämiseen;

| 3. | uskoo, että julkinen rahoitus on yksityiseen rahoitukseen nähden täydentävästä asemastaan huolimatta välttämätöntä poliittisen rahoituksen avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja oikeudenmukaisuuden parantamiseksi; vaatii kaikkia hallituksia takaamaan vapaan ja eri poliittisten puolueiden välisen oikeasti merkityksellisen kilpailun mahdollistavan poliittisen näyttämön, jotta poliittisten puolueiden perustaminen on mahdollista ja jotta ne voivat kehittää varainkeruuseen liittyviä valmiuksiaan ilman hallitsevassa asemassa olevan puolueen uhkailua; |
| --- | --- |

3.

uskoo, että julkinen rahoitus on yksityiseen rahoitukseen nähden täydentävästä asemastaan huolimatta välttämätöntä poliittisen rahoituksen avoimuuden, vastuuvelvollisuuden ja oikeudenmukaisuuden parantamiseksi; vaatii kaikkia hallituksia takaamaan vapaan ja eri poliittisten puolueiden välisen oikeasti merkityksellisen kilpailun mahdollistavan poliittisen näyttämön, jotta poliittisten puolueiden perustaminen on mahdollista ja jotta ne voivat kehittää varainkeruuseen liittyviä valmiuksiaan ilman hallitsevassa asemassa olevan puolueen uhkailua;

| 4. | on vakuuttunut siitä, että korruptio on merkittävä uhka oikeusvaltioperiaatteelle, demokratialle, ihmisoikeuksille, oikeudenmukaisuudelle ja sosiaaliselle oikeudenmukaisuudelle; vaatii siksi kaikkia valtioita hyväksymään tai vahvistamaan poliittisten puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoitukseen liittyvää korruption vastaista lainsäädäntöä sekä varmistamaan täysimääräisesti tällaisen lainsäädännön täytäntöönpanon ja sen valvonnan; |
| --- | --- |

4.

on vakuuttunut siitä, että korruptio on merkittävä uhka oikeusvaltioperiaatteelle, demokratialle, ihmisoikeuksille, oikeudenmukaisuudelle ja sosiaaliselle oikeudenmukaisuudelle; vaatii siksi kaikkia valtioita hyväksymään tai vahvistamaan poliittisten puolueiden ja vaalikampanjoiden rahoitukseen liittyvää korruption vastaista lainsäädäntöä sekä varmistamaan täysimääräisesti tällaisen lainsäädännön täytäntöönpanon ja sen valvonnan;

| 5. | palauttaa mieliin, että valtion neutraaliutta koskevaa periaatetta on kunnioitettava kaikissa olosuhteissa ja että poliittisten ryhmien tai puolueiden järjestäytymisoikeutta ja riippumattomuutta ei pidä alistaa missään tapauksessa riippuvaiseksi julkisten varojen osoittamisesta; |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieliin, että valtion neutraaliutta koskevaa periaatetta on kunnioitettava kaikissa olosuhteissa ja että poliittisten ryhmien tai puolueiden järjestäytymisoikeutta ja riippumattomuutta ei pidä alistaa missään tapauksessa riippuvaiseksi julkisten varojen osoittamisesta;

| 6. | vaatii hallituksia erottamaan institutionaaliset varat hallitsevan puolueen varoista, suojelemaan toimielinten neutraaliutta ja edistämään poliittisten puolueiden välistä todellista kilpailuympäristöä, jotta voidaan saavuttaa yhdenvertaiset vaaliolosuhteet; katsoo, että valtion varojen väärinkäyttö on merkittävä uhka hyvälle hallinnolle ja osallistavan demokraattisen järjestelmän perustamiselle; |
| --- | --- |

6.

vaatii hallituksia erottamaan institutionaaliset varat hallitsevan puolueen varoista, suojelemaan toimielinten neutraaliutta ja edistämään poliittisten puolueiden välistä todellista kilpailuympäristöä, jotta voidaan saavuttaa yhdenvertaiset vaaliolosuhteet; katsoo, että valtion varojen väärinkäyttö on merkittävä uhka hyvälle hallinnolle ja osallistavan demokraattisen järjestelmän perustamiselle;

| 7. | vaatii kaikkia hallituksia laatimaan ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön poliittisten puolueiden rahoitusta koskevia määräyksiä ja myös riippumattomia ja tehokkaita valvontamekanismeja, rikosoikeudellisia seuraamuksia ja objektiivisia sääntöjä demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisesta; |
| --- | --- |

7.

vaatii kaikkia hallituksia laatimaan ja panemaan täysimääräisesti täytäntöön poliittisten puolueiden rahoitusta koskevia määräyksiä ja myös riippumattomia ja tehokkaita valvontamekanismeja, rikosoikeudellisia seuraamuksia ja objektiivisia sääntöjä demokratian ja ihmisoikeuksien kunnioittamisesta;

| 8. | vaatii, että kaikista lähteistä (julkinen, yksityinen, ulkomainen ja puolueen sisältä tuleva rahoitus) peräisin olevan poliittisten puolueiden rahoituksen ilmoittamisen on oltava pakollista, jotta voidaan varmistaa täydellinen avoimuus ja vastuuvelvollisuus; |
| --- | --- |

8.

vaatii, että kaikista lähteistä (julkinen, yksityinen, ulkomainen ja puolueen sisältä tuleva rahoitus) peräisin olevan poliittisten puolueiden rahoituksen ilmoittamisen on oltava pakollista, jotta voidaan varmistaa täydellinen avoimuus ja vastuuvelvollisuus;

| 9. | uskoo, että pankkijärjestelmän vahvistaminen AKT-maissa voisi rajoittaa huomattavasti laittoman rahoituksen vaikutuksia poliittiseen elämään ja edistää korruption torjuntaa; |
| --- | --- |

9.

uskoo, että pankkijärjestelmän vahvistaminen AKT-maissa voisi rajoittaa huomattavasti laittoman rahoituksen vaikutuksia poliittiseen elämään ja edistää korruption torjuntaa;

| 10. | vaatii parlamentteja vahvistamaan poliittisten puolueiden avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevaa lainsäädäntöä ja säätämään asianmukaisia säädöksiä demokraattista tasa-arvoisuutta koskevan periaatteen noudattamiseksi sekä sääntelemään politiikan kustannuksiin vaikuttavia tekijöitä määräämällä muun muassa rajoituksia kampanjamenoille; |
| --- | --- |

10.

vaatii parlamentteja vahvistamaan poliittisten puolueiden avoimuutta ja vastuuvelvollisuutta koskevaa lainsäädäntöä ja säätämään asianmukaisia säädöksiä demokraattista tasa-arvoisuutta koskevan periaatteen noudattamiseksi sekä sääntelemään politiikan kustannuksiin vaikuttavia tekijöitä määräämällä muun muassa rajoituksia kampanjamenoille;

| 11. | kehottaa perustamaan riippumattomia sääntelyelimiä, jotka ovat vastuussa poliittisten puolueiden rahoitustilien hallinnan valvonnasta ja joilla on valtuudet valvoa sääntöjen noudattamista, tutkia puolueiden rahoituskertomuksia ja valvoa valittujen edustajien rahoituksellista asemaa muun muassa määräämällä rikkomuksista rikosoikeudellisia tai taloudellisia seuraamuksia; kehottaa EU:ta tukemaan aktiivisesti AKT-maiden hallinnollisten valmiuksien vahvistamista rahoituksen valvontajärjestelmän tehostamiseksi teknisen tuen ja tietämyksen jakamista koskevien ohjelmien avulla; |
| --- | --- |

11.

kehottaa perustamaan riippumattomia sääntelyelimiä, jotka ovat vastuussa poliittisten puolueiden rahoitustilien hallinnan valvonnasta ja joilla on valtuudet valvoa sääntöjen noudattamista, tutkia puolueiden rahoituskertomuksia ja valvoa valittujen edustajien rahoituksellista asemaa muun muassa määräämällä rikkomuksista rikosoikeudellisia tai taloudellisia seuraamuksia; kehottaa EU:ta tukemaan aktiivisesti AKT-maiden hallinnollisten valmiuksien vahvistamista rahoituksen valvontajärjestelmän tehostamiseksi teknisen tuen ja tietämyksen jakamista koskevien ohjelmien avulla;

| 12. | palauttaa mieliin, että sääntelyelimet tarvitsevat riittävät resurssit ja selkeän toimeksiannon, jotta ne voivat tutkia poliittista rahoitusta koskevien sääntöjen rikkomuksia ja määrätä asianmukaisia seuraamuksia; |
| --- | --- |

12.

palauttaa mieliin, että sääntelyelimet tarvitsevat riittävät resurssit ja selkeän toimeksiannon, jotta ne voivat tutkia poliittista rahoitusta koskevien sääntöjen rikkomuksia ja määrätä asianmukaisia seuraamuksia;

| 13. | vaatii kaikkia hallituksia ottamaan käyttöön ja vahvistamaan korruption torjumiseksi suunniteltuja vankkoja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja perustamaan riippumattomia kurinpitoelimiä, joiden tehtävänä on tutkia poliittisiin puolueisiin liittyvää korruptiota tai varojen väärinkäyttöä ja määrätä siitä seuraamuksia; |
| --- | --- |

13.

vaatii kaikkia hallituksia ottamaan käyttöön ja vahvistamaan korruption torjumiseksi suunniteltuja vankkoja ennaltaehkäiseviä toimenpiteitä ja perustamaan riippumattomia kurinpitoelimiä, joiden tehtävänä on tutkia poliittisiin puolueisiin liittyvää korruptiota tai varojen väärinkäyttöä ja määrätä siitä seuraamuksia;

| 14. | vaatii kaikkia hallituksia ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin poliittisten toimijoiden lahjomattomuuden varmistamiseksi torjumalla petoksiin tai laittomiin käytäntöihin syyllistymistä; |
| --- | --- |

14.

vaatii kaikkia hallituksia ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin poliittisten toimijoiden lahjomattomuuden varmistamiseksi torjumalla petoksiin tai laittomiin käytäntöihin syyllistymistä;

| 15. | katsoo, että laittomien varojen tunkeutuminen politiikkaan on erityinen uhka demokratialle ja sen kaikille instituutioille kaikilla mantereilla; |
| --- | --- |

15.

katsoo, että laittomien varojen tunkeutuminen politiikkaan on erityinen uhka demokratialle ja sen kaikille instituutioille kaikilla mantereilla;

| 16. | kehottaa vahvistamaan yleistä vastuuvelvollisuutta puuttumalla julkisten varojen sääntelemättömään käyttöön, joka mahdollistaa valtion varojen väärinkäytön ja ohjaa julkisia varoja pois yleishyödyllisistä käyttötarkoituksista; kehottaa lisäksi rajoittamaan poliittisille puolueille myönnettävää yksityistä rahoitusta ja lisäämään tarvittaessa läpinäkyvyyttä ja soveltuvan julkisen elimen harjoittamaa valvontaa; |
| --- | --- |

16.

kehottaa vahvistamaan yleistä vastuuvelvollisuutta puuttumalla julkisten varojen sääntelemättömään käyttöön, joka mahdollistaa valtion varojen väärinkäytön ja ohjaa julkisia varoja pois yleishyödyllisistä käyttötarkoituksista; kehottaa lisäksi rajoittamaan poliittisille puolueille myönnettävää yksityistä rahoitusta ja lisäämään tarvittaessa läpinäkyvyyttä ja soveltuvan julkisen elimen harjoittamaa valvontaa;

| 17. | vaatii säätämään rajoituksia, joilla estetään yrityksiä, jotka ovat tehneet tai jotka voisivat tehdä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia, antamasta lahjoituksia poliittisille puolueille; |
| --- | --- |

17.

vaatii säätämään rajoituksia, joilla estetään yrityksiä, jotka ovat tehneet tai jotka voisivat tehdä julkisia hankintoja koskevia sopimuksia, antamasta lahjoituksia poliittisille puolueille;

| 18. | kehottaa kaikkia hallituksia määräämään poliittisille puolueille myönnettäviä ulkomaisia lahjoituksia koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotta voidaan estää ulkomaisten etujen vaikuttaminen poliittiseen prosessiin, ja kehottaa vaatimaan, että kaikki ulkomailta saadut lahjoitukset on ilmoitettava; |
| --- | --- |

18.

kehottaa kaikkia hallituksia määräämään poliittisille puolueille myönnettäviä ulkomaisia lahjoituksia koskevia kieltoja tai rajoituksia, jotta voidaan estää ulkomaisten etujen vaikuttaminen poliittiseen prosessiin, ja kehottaa vaatimaan, että kaikki ulkomailta saadut lahjoitukset on ilmoitettava;

| 19. | vahvistaa, että poliittisten puolueiden rahoitusta koskevan sääntelyn tehokas täytäntöönpano yhdessä vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta koskevien mekanismien kanssa on tärkeä tekijä, jonka avulla voidaan vahvistaa kansalaisten luottamusta toimielimiin ja vaaliprosesseihin; |
| --- | --- |

19.

vahvistaa, että poliittisten puolueiden rahoitusta koskevan sääntelyn tehokas täytäntöönpano yhdessä vastuuvelvollisuutta ja avoimuutta koskevien mekanismien kanssa on tärkeä tekijä, jonka avulla voidaan vahvistaa kansalaisten luottamusta toimielimiin ja vaaliprosesseihin;

| 20. | katsoo, että selkeä ja tasapainoinen poliittisten puolueiden rahoitusta koskeva sääntely loisi myös luottamussuhteen viranomaisten ja poliittisten puolueiden välille; |
| --- | --- |

20.

katsoo, että selkeä ja tasapainoinen poliittisten puolueiden rahoitusta koskeva sääntely loisi myös luottamussuhteen viranomaisten ja poliittisten puolueiden välille;

| 21. | vaatii kaikkia hallituksia soveltamaan sukupuolten tasa-arvoon liittyviä vaatimuksia poliittisten puolueiden julkisissa rahoitusjärjestelyissä, jotta voidaan edistää naisten mahdollisuuksia saada kestävää rahoitusta ja parantaa tällä tavoin heidän poliittisia vaikutusmahdollisuuksiaan; |
| --- | --- |

21.

vaatii kaikkia hallituksia soveltamaan sukupuolten tasa-arvoon liittyviä vaatimuksia poliittisten puolueiden julkisissa rahoitusjärjestelyissä, jotta voidaan edistää naisten mahdollisuuksia saada kestävää rahoitusta ja parantaa tällä tavoin heidän poliittisia vaikutusmahdollisuuksiaan;

| 22. | kannustaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja tiedotusvälineitä seuraamaan jatkuvasti ja itsenäisesti poliittisten puolueiden rahoitusta, ilmoittamaan kaikista laittomista käytännöistä ja tiedottamaan kansalaisille vallankäytöstä; kehottaa lisäksi suojelemaan väärinkäytösten paljastajia lainsäädännön avulla; |
| --- | --- |

22.

kannustaa kansalaisyhteiskunnan järjestöjä ja tiedotusvälineitä seuraamaan jatkuvasti ja itsenäisesti poliittisten puolueiden rahoitusta, ilmoittamaan kaikista laittomista käytännöistä ja tiedottamaan kansalaisille vallankäytöstä; kehottaa lisäksi suojelemaan väärinkäytösten paljastajia lainsäädännön avulla;

| 23. | uskoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöillä voi olla yhdessä rahoitusalan sääntelyelinten kanssa merkittävä rooli kansalaisten, poliittisten puolueiden ja kaikkien asianosaisten tietoisuuden lisäämisessä poliittisen rahoituksen sääntelyn tärkeydestä; |
| --- | --- |

23.

uskoo, että kansalaisyhteiskunnan järjestöillä voi olla yhdessä rahoitusalan sääntelyelinten kanssa merkittävä rooli kansalaisten, poliittisten puolueiden ja kaikkien asianosaisten tietoisuuden lisäämisessä poliittisen rahoituksen sääntelyn tärkeydestä;

| 24. | kannustaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita määrittelemään poliittisten puolueiden rahoitusta koskevat yhteiset toimintaohjeet hyvän hallinnon varmistamiseksi; |
| --- | --- |

24.

kannustaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita määrittelemään poliittisten puolueiden rahoitusta koskevat yhteiset toimintaohjeet hyvän hallinnon varmistamiseksi;

| 25. | kehottaa, että näitä poliittisten puolueiden rahoitusta koskevia sääntöjä ei rajattaisi vain poliittisiin puolueisiin, vaan että niitä sovellettaisiin myös vaalikampanjoihin ja muihin poliittisen osallistumisen muotoihin, kuten kansanäänestyksiin; |
| --- | --- |

25.

kehottaa, että näitä poliittisten puolueiden rahoitusta koskevia sääntöjä ei rajattaisi vain poliittisiin puolueisiin, vaan että niitä sovellettaisiin myös vaalikampanjoihin ja muihin poliittisen osallistumisen muotoihin, kuten kansanäänestyksiin;

| 26. | vaatii maita, jotka eivät ole vielä ratifioineet YK:n korruptiosopimusta ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevaa YK:n yleissopimusta, ratifioimaan nämä sopimukset; |
| --- | --- |

26.

vaatii maita, jotka eivät ole vielä ratifioineet YK:n korruptiosopimusta ja kaikkinaisen naisten syrjinnän poistamista koskevaa YK:n yleissopimusta, ratifioimaan nämä sopimukset;

| 27. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille. |
| --- | --- |

27.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Afrikan unionille, AKT-valtioiden alueellisille järjestöille ja Yhdistyneiden kansakuntien pääsihteerille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (3)

EU–AKT-yhteistyön tuen ja kehitystoimien tuloksellisuuden parantamisesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui St. Julian’sissa (Maltassa) 19.–21. kesäkuuta 2017, |
| --- | --- |

—

kokoontui St. Julian’sissa (Maltassa) 19.–21. kesäkuuta 2017,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (4) ja Cotonoun sopimukseen vuosina 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (5), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) (4) ja Cotonoun sopimukseen vuosina 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (5),

| — | ottaa huomioon toukokuussa 2011 Budapestissa hyväksytyn AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen julkilausuman avun tuloksellisuutta käsittelevästä neljännestä korkean tason foorumista Busanissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon toukokuussa 2011 Budapestissa hyväksytyn AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen julkilausuman avun tuloksellisuutta käsittelevästä neljännestä korkean tason foorumista Busanissa,

| — | ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman avun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annetun Pariisin julistuksen seurannasta (6), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. toukokuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman avun tuloksellisuudesta vuonna 2005 annetun Pariisin julistuksen seurannasta (6),

| — | ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehitysmaille annettavan EU:n budjettituen tulevaisuudesta (7), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. heinäkuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehitysmaille annettavan EU:n budjettituen tulevaisuudesta (7),

| — | ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman avun tuloksellisuutta käsittelevästä neljännestä korkean tason foorumista (8), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. lokakuuta 2011 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman avun tuloksellisuutta käsittelevästä neljännestä korkean tason foorumista (8),

| — | ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n kehitysavun antajien koordinointia koskevista suosituksista komissiolle (9), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. joulukuuta 2013 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n kehitysavun antajien koordinointia koskevista suosituksista komissiolle (9),

| — | ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehitysyhteistyön rahoituksesta (10), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. toukokuuta 2015 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehitysyhteistyön rahoituksesta (10),

| — | ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman yksityisestä sektorista ja kehitysyhteistyöstä (11), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. huhtikuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman yksityisestä sektorista ja kehitysyhteistyöstä (11),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (12), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman Agenda 2030:n seurannasta ja arvioinnista (12),

| — | ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n vuotta 2015 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (13), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 7. kesäkuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman EU:n vuotta 2015 koskevasta kertomuksesta kehitykseen vaikuttavien politiikkojen johdonmukaisuudesta (13),

| — | ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehitysyhteistyön tehokkuuden parantamisesta (14), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. marraskuuta 2016 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehitysyhteistyön tehokkuuden parantamisesta (14),

| — | ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen uudelleentarkastelusta (15), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 14. helmikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen uudelleentarkastelusta (15),

| — | ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksen ja sen päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015, sekä erityisesti asiakirjassa vahvistettuihin kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluvan tavoitteen 17, jonka mukaisesti YK:n jäsenmaat sitoutuvat tukemaan vahvemmin kestävän kehityksen toimeenpanoa ja maailmanlaajuista kumppanuutta (16), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen huippukokouksen ja sen päätösasiakirjan ”Transforming our world: the 2030 Agenda for Sustainable Development”, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015, sekä erityisesti asiakirjassa vahvistettuihin kestävän kehityksen tavoitteisiin kuuluvan tavoitteen 17, jonka mukaisesti YK:n jäsenmaat sitoutuvat tukemaan vahvemmin kestävän kehityksen toimeenpanoa ja maailmanlaajuista kumppanuutta (16),

| — | ottaa huomioon Addis Abebassa, Etiopiassa 13.–16. heinäkuuta 2015 järjestetyssä kehitysyhteistyönrahoitusta koskevassa kolmannessa kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn päätösasiakirjan ”Addis Ababa Action Agenda” (Addis Abeban toimintaohjelma), jonka YK:n yleiskokous vahvisti 27. heinäkuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa 69/313 (17), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Addis Abebassa, Etiopiassa 13.–16. heinäkuuta 2015 järjestetyssä kehitysyhteistyönrahoitusta koskevassa kolmannessa kansainvälisessä konferenssissa hyväksytyn päätösasiakirjan ”Addis Ababa Action Agenda” (Addis Abeban toimintaohjelma), jonka YK:n yleiskokous vahvisti 27. heinäkuuta 2015 antamassaan päätöslauselmassa 69/313 (17),

| — | ottaa huomioon kehitysrahoitusta koskevan Monterreyn konsensuksen vuodelta 2002 ja kansainvälisen kehitysrahoituksen seurantakonferenssin Monterreyn konsensuksen täytäntöönpanon tarkistamisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysrahoitusta koskevan Monterreyn konsensuksen vuodelta 2002 ja kansainvälisen kehitysrahoituksen seurantakonferenssin Monterreyn konsensuksen täytäntöönpanon tarkistamisesta,

| — | ottaa huomioon vuonna 2005 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä toisessa korkean tason foorumissa annetun Pariisin julistuksen avun tuloksellisuudesta, Ghanan Accrassa vuonna 2008 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä kolmannessa korkean tason foorumissa hyväksytyn Accran toimintaohjelman (18) sekä Busanissa, Korean tasavallassa, joulukuussa 2011 pidetyn avun tuloksellisuutta käsittelevän neljännen korkean tason foorumin, jonka tuloksena käynnistettiin kehitysyhteistyön tehostamista koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus (Global Partnership for Effective Development Cooperation, GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2005 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä toisessa korkean tason foorumissa annetun Pariisin julistuksen avun tuloksellisuudesta, Ghanan Accrassa vuonna 2008 pidetyssä avun tuloksellisuutta käsittelevässä kolmannessa korkean tason foorumissa hyväksytyn Accran toimintaohjelman (18) sekä Busanissa, Korean tasavallassa, joulukuussa 2011 pidetyn avun tuloksellisuutta käsittelevän neljännen korkean tason foorumin, jonka tuloksena käynnistettiin kehitysyhteistyön tehostamista koskeva maailmanlaajuinen kumppanuus (Global Partnership for Effective Development Cooperation, GPEDC) (19),

| — | ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2010 annetun Dilin julistuksen rauhanrakentamisesta ja valtiorakenteiden kehittämisestä (20) sekä avun tuloksellisuutta käsittelevässä neljännessä korkean tason foorumissa 30. marraskuussa 2011 tehdyn uuden sopimuksen toimista epävakaissa valtioissa (New Deal for Engagement in Fragile States) (21), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. huhtikuuta 2010 annetun Dilin julistuksen rauhanrakentamisesta ja valtiorakenteiden kehittämisestä (20) sekä avun tuloksellisuutta käsittelevässä neljännessä korkean tason foorumissa 30. marraskuussa 2011 tehdyn uuden sopimuksen toimista epävakaissa valtioissa (New Deal for Engagement in Fragile States) (21),

| — | ottaa huomioon GPEDC:n toisen korkean tason kokouksen Nairobissa 28. marraskuuta–1. joulukuuta 2016 (22), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon GPEDC:n toisen korkean tason kokouksen Nairobissa 28. marraskuuta–1. joulukuuta 2016 (22),

| — | ottaa huomioon OECD:n ja YK:n kehitysohjelman (UNDP) vuoden 2014 edistymiskertomuksen ”Making Development Co-operation More Effective” (23), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon OECD:n ja YK:n kehitysohjelman (UNDP) vuoden 2014 edistymiskertomuksen ”Making Development Co-operation More Effective” (23),

| — | ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän kolmannessa kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta käsitelleessä konferenssissa vahvistaman kannan (24), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon AKT-valtioiden ryhmän kolmannessa kansainvälisen kehitysyhteistyön rahoitusta käsitelleessä konferenssissa vahvistaman kannan (24),

| — | ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan, jossa vahvistetaan, että unionin kehitysyhteistyöpolitiikan päätavoite on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen, ja määrätään, että unioni ja sen jäsenvaltiot noudattavat niitä velvoitteita ja ottavat huomioon ne tavoitteet, jotka ne ovat hyväksyneet Yhdistyneissä kansakunnissa ja muissa toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä, ja ottavat huomioon kehitysyhteistyön tavoitteet toteuttaessaan politiikkaa, joka todennäköisesti vaikuttaa kehitysmaihin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan unionin toiminnasta tehdyn sopimuksen (SEUT) 208 artiklan, jossa vahvistetaan, että unionin kehitysyhteistyöpolitiikan päätavoite on köyhyyden vähentäminen ja lopulta sen poistaminen, ja määrätään, että unioni ja sen jäsenvaltiot noudattavat niitä velvoitteita ja ottavat huomioon ne tavoitteet, jotka ne ovat hyväksyneet Yhdistyneissä kansakunnissa ja muissa toimivaltaisissa kansainvälisissä järjestöissä, ja ottavat huomioon kehitysyhteistyön tavoitteet toteuttaessaan politiikkaa, joka todennäköisesti vaikuttaa kehitysmaihin,

| — | ottaa huomioon vuonna 2005 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (25) ja ehdotuksen uudeksi kehityspolitiikkaa koskevaksi eurooppalaiseksi konsensukseksi (26), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2005 hyväksytyn kehityspolitiikkaa koskevan eurooppalaisen konsensuksen (25) ja ehdotuksen uudeksi kehityspolitiikkaa koskevaksi eurooppalaiseksi konsensukseksi (26),

| — | ottaa huomioon 15. toukokuuta 2007 annetut EU:n menettelysäännöt täydentävyydestä ja työnjaosta kehitysyhteistyöpolitiikassa (27), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 15. toukokuuta 2007 annetut EU:n menettelysäännöt täydentävyydestä ja työnjaosta kehitysyhteistyöpolitiikassa (27),

| — | ottaa huomioon avun tuloksellisuutta koskevan toimintakehyksen (28), joka perustuu 17. marraskuuta 2009 annettuihin neuvoston päätelmiin avun tuloksellisuutta koskevasta toimintakehyksestä, 14. kesäkuuta 2010 annettuihin neuvoston päätelmiin maiden välisestä työnjaosta ja 9. joulukuuta 2010 annettuihin neuvoston päätelmiin keskinäisestä vastuusta ja avoimuudesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon avun tuloksellisuutta koskevan toimintakehyksen (28), joka perustuu 17. marraskuuta 2009 annettuihin neuvoston päätelmiin avun tuloksellisuutta koskevasta toimintakehyksestä, 14. kesäkuuta 2010 annettuihin neuvoston päätelmiin maiden välisestä työnjaosta ja 9. joulukuuta 2010 annettuihin neuvoston päätelmiin keskinäisestä vastuusta ja avoimuudesta,

| — | ottaa huomioon 26. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät uudesta maailmanlaajuisesta kumppanuudesta köyhyyden poistamiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi vuoden 2015 jälkeen (29), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 26. toukokuuta 2015 annetut neuvoston päätelmät uudesta maailmanlaajuisesta kumppanuudesta köyhyyden poistamiseksi ja kestävän kehityksen edistämiseksi vuoden 2015 jälkeen (29),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät yhteisen ohjelmasuunnittelun tehostamisesta (30), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät yhteisen ohjelmasuunnittelun tehostamisesta (30),

| — | ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät EU:n kehitysaputavoitteita koskevasta vuoden 2016 vuosikertomuksesta Eurooppa-neuvostolle (31), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 12. toukokuuta 2016 annetut neuvoston päätelmät EU:n kehitysaputavoitteita koskevasta vuoden 2016 vuosikertomuksesta Eurooppa-neuvostolle (31),

| — | ottaa huomioon kehitysapurahoituksen vastuuvelvollisuudesta 23. kesäkuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2015 EU Accountability Report on Financing for Development – Review of progress by the EU and its Member States” (SWD(2015)0128), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kehitysapurahoituksen vastuuvelvollisuudesta 23. kesäkuuta 2015 annetun komission yksiköiden valmisteluasiakirjan ”2015 EU Accountability Report on Financing for Development – Review of progress by the EU and its Member States” (SWD(2015)0128),

| — | ottaa huomioon asiakirjan ”Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia: Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa”, jonka komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja esitteli kesäkuussa 2016 (32), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon asiakirjan ”Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittinen globaalistrategia: Jaettu näkemys, yhteinen toiminta: vahvempi Eurooppa”, jonka komission varapuheenjohtaja / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkea edustaja esitteli kesäkuussa 2016 (32),

| — | ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon taloudellisen kehityksen, rahoituksen ja kaupan valiokunnan mietinnön (AKT-EU/xxxxxx),

| A. | ottaa huomioon, että avun tuloksellisuus parantaa elämänlaatua, vähentää köyhyyttä ja auttaa saavuttamaan kestävää kehitystä koskevat tavoitteet; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että avun tuloksellisuus parantaa elämänlaatua, vähentää köyhyyttä ja auttaa saavuttamaan kestävää kehitystä koskevat tavoitteet;

| B. | ottaa huomioon, että köyhyyden vähentäminen ja demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallinnon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen lujittaminen ovat Cotonoun kumppanuussopimuksen päätavoitteita ja että Euroopan kehitysrahasto (EKR) on ollut EU:n tärkein rahoitusväline kehitysyhteistyöhön liittyvissä ja humanitaarisissa operaatioissa; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että köyhyyden vähentäminen ja demokratian, oikeusvaltioperiaatteen, hyvän hallinnon, ihmisoikeuksien ja perusvapauksien kunnioittamisen lujittaminen ovat Cotonoun kumppanuussopimuksen päätavoitteita ja että Euroopan kehitysrahasto (EKR) on ollut EU:n tärkein rahoitusväline kehitysyhteistyöhön liittyvissä ja humanitaarisissa operaatioissa;

| C. | katsoo, että kehitysavussa olisi otettava huomioon turvallisuus, sillä siitä on muodostunut ratkaisevan tärkeä kysymys monien kehitysmaiden ja kriisialueiden väestölle; |
| --- | --- |

C.

katsoo, että kehitysavussa olisi otettava huomioon turvallisuus, sillä siitä on muodostunut ratkaisevan tärkeä kysymys monien kehitysmaiden ja kriisialueiden väestölle;

| D. | ottaa huomioon, että suurin osa AKT-maista on pysynyt alhaisen tulotason maiden (LIC-maat) joukossa, vaikka kehitysyhteistyötä on tehty jo yli 50 vuotta; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että suurin osa AKT-maista on pysynyt alhaisen tulotason maiden (LIC-maat) joukossa, vaikka kehitysyhteistyötä on tehty jo yli 50 vuotta;

| E. | toteaa, että nykyiset avun tuloksellisuutta koskevat haasteet on ratkaistava kokonaisvaltaisella ja 2000-luvun tilannetta vastaavalla tavalla, minkä yhteydessä on huomioitava myös turvallisuus, ravinto, vesihuolto ja tehokas maaperän ja muiden luonnonvarojen käyttö; |
| --- | --- |

E.

toteaa, että nykyiset avun tuloksellisuutta koskevat haasteet on ratkaistava kokonaisvaltaisella ja 2000-luvun tilannetta vastaavalla tavalla, minkä yhteydessä on huomioitava myös turvallisuus, ravinto, vesihuolto ja tehokas maaperän ja muiden luonnonvarojen käyttö;

| F. | ottaa huomioon, että julkista kehitysapua antavat valtiot ovat osoittaneet vain 0,46 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysyhteistyöhön, mikä tarkoittaa, että kehitysmailta jää saamatta yli kaksi biljoonaa Yhdysvaltain dollaria; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että julkista kehitysapua antavat valtiot ovat osoittaneet vain 0,46 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysyhteistyöhön, mikä tarkoittaa, että kehitysmailta jää saamatta yli kaksi biljoonaa Yhdysvaltain dollaria;

| G. | katsoo, että julkisella kehitysavulla voi olla ratkaiseva merkitys kestävän kehityksen toimintaohjelman (Agenda 2030) toteuttamisessa etenkin alhaisen tulotason maissa sekä äärimmäisen köyhyyden ja epätasa-arvoisuuden torjunnassa, jos siinä noudatetaan tehokkaan kehitysyhteistyön periaatteita, joita ovat esimerkiksi edunsaajamaiden omavastuullisuus, avoimuus ja vastuuvelvollisuus, tulosperusteisuus ja osallistavuus; |
| --- | --- |

G.

katsoo, että julkisella kehitysavulla voi olla ratkaiseva merkitys kestävän kehityksen toimintaohjelman (Agenda 2030) toteuttamisessa etenkin alhaisen tulotason maissa sekä äärimmäisen köyhyyden ja epätasa-arvoisuuden torjunnassa, jos siinä noudatetaan tehokkaan kehitysyhteistyön periaatteita, joita ovat esimerkiksi edunsaajamaiden omavastuullisuus, avoimuus ja vastuuvelvollisuus, tulosperusteisuus ja osallistavuus;

| H. | ottaa huomioon, että GPEDC:n vuonna 2016 laatimassa raportissa pantiin merkille, että maiden omavastuullisuutta koskevien sitoumusten täytäntöönpano on hidastunut viime vuosina; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että GPEDC:n vuonna 2016 laatimassa raportissa pantiin merkille, että maiden omavastuullisuutta koskevien sitoumusten täytäntöönpano on hidastunut viime vuosina;

| I. | ottaa huomioon, että vain puolet kehitysyhteistyöstä kanavoidaan avunsaajamaiden omien varainhoito- ja hankintajärjestelmien kautta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että vain puolet kehitysyhteistyöstä kanavoidaan avunsaajamaiden omien varainhoito- ja hankintajärjestelmien kautta;

| J. | katsoo, että kehitysavulla rahoitettavat hankkeet ja ohjelmat olisi laadittava avunsaajamaiden tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

J.

katsoo, että kehitysavulla rahoitettavat hankkeet ja ohjelmat olisi laadittava avunsaajamaiden tavoitteiden ja painopisteiden mukaisesti;

| K. | ottaa huomioon, että kehitysapua kanavoidaan monien koordinoimattomien hankkeiden ja ohjelmien välityksellä, mikä heikentää maiden valmiuksia muotoilla johdonmukaisia politiikkoja; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että kehitysapua kanavoidaan monien koordinoimattomien hankkeiden ja ohjelmien välityksellä, mikä heikentää maiden valmiuksia muotoilla johdonmukaisia politiikkoja;

| L. | ottaa huomioon, että vaikka kehitysmaiden velkataakan vähentämisessä edistyttiin selvästi vuosituhannen alussa, velkaantuneisuus on tällä hetkellä kasvussa; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että vaikka kehitysmaiden velkataakan vähentämisessä edistyttiin selvästi vuosituhannen alussa, velkaantuneisuus on tällä hetkellä kasvussa;

| M. | ottaa huomioon, että kehitysyhteistyökumppanin pitkäaikainen läsnäolo, ohjelmaperustainen tuki ja kansallisen hallituksen järjestelmällinen osallistaminen ja ottaminen mukaan vuoropuheluun edistää keskinäistä luottamusta ja ymmärrystä; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että kehitysyhteistyökumppanin pitkäaikainen läsnäolo, ohjelmaperustainen tuki ja kansallisen hallituksen järjestelmällinen osallistaminen ja ottaminen mukaan vuoropuheluun edistää keskinäistä luottamusta ja ymmärrystä;

| N. | katsoo, että kehitysavun ja -yhteistyön lisäksi tarvitaan myös muita kehitysyhteistyöpolitiikan välineitä, jotta voidaan tehokkaasti poistaa köyhyyttä ja edistää muita kestävän kehityksen tavoitteita; |
| --- | --- |

N.

katsoo, että kehitysavun ja -yhteistyön lisäksi tarvitaan myös muita kehitysyhteistyöpolitiikan välineitä, jotta voidaan tehokkaasti poistaa köyhyyttä ja edistää muita kestävän kehityksen tavoitteita;

| O. | toteaa, että kehitysavun tuloksellisuus, eli kaikkien kehitysapuun osoitettujen keinojen ja varojen käytön tehokkuus, riippuu avunantajavaltioiden toimien lisäksi siitä, onko asianomaisessa kehitysmaassa tehokkaat ja vastaanottokykyiset instituutiot, noudatetaanko maassa kestäviä toimintaperiaatteita, toteutuuko siellä oikeusvaltion periaate, onko hallinto demokraattista ja osallistavaa ja onko käytössä korruption vastaiset suojatoimet, sekä siitä, kyetäänkö laittomia rahavirtoja torjumaan kansainvälisellä tasolla; |
| --- | --- |

O.

toteaa, että kehitysavun tuloksellisuus, eli kaikkien kehitysapuun osoitettujen keinojen ja varojen käytön tehokkuus, riippuu avunantajavaltioiden toimien lisäksi siitä, onko asianomaisessa kehitysmaassa tehokkaat ja vastaanottokykyiset instituutiot, noudatetaanko maassa kestäviä toimintaperiaatteita, toteutuuko siellä oikeusvaltion periaate, onko hallinto demokraattista ja osallistavaa ja onko käytössä korruption vastaiset suojatoimet, sekä siitä, kyetäänkö laittomia rahavirtoja torjumaan kansainvälisellä tasolla;

| 1. | pitää valitettavana, että useat unionin jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet tavoitetta antaa 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysapuun ja että jotkut ovat alentaneet kehitysapunsa prosenttiosuutta; onnittelee viittä tämän tavoitteen saavuttanutta EU:n jäsenvaltiota ja korostaa, että vain eurooppalaiset maat ovat saavuttaneet tämän tavoitteen tai ryhtyneet vakaviin ponnisteluihin sen saavuttamiseksi; kehottaa EU:n jäsenvaltioita kunnioittamaan sitoumusta osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulosta julkiseen kehitysapuun ja hyväksymään selkeän etenemissuunnitelman siitä, miten ja milloin ne saavuttavat tämän tavoitteen; |
| --- | --- |

1.

pitää valitettavana, että useat unionin jäsenvaltiot eivät ole saavuttaneet tavoitetta antaa 0,7 prosenttia bruttokansantulostaan kehitysapuun ja että jotkut ovat alentaneet kehitysapunsa prosenttiosuutta; onnittelee viittä tämän tavoitteen saavuttanutta EU:n jäsenvaltiota ja korostaa, että vain eurooppalaiset maat ovat saavuttaneet tämän tavoitteen tai ryhtyneet vakaviin ponnisteluihin sen saavuttamiseksi; kehottaa EU:n jäsenvaltioita kunnioittamaan sitoumusta osoittaa 0,7 prosenttia bruttokansantulosta julkiseen kehitysapuun ja hyväksymään selkeän etenemissuunnitelman siitä, miten ja milloin ne saavuttavat tämän tavoitteen;

| 2. | vaatii avunantajia osoittamaan tarvittavat taloudelliset, tekniset ja poliittiset resurssit kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä; |
| --- | --- |

2.

vaatii avunantajia osoittamaan tarvittavat taloudelliset, tekniset ja poliittiset resurssit kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseksi vuoteen 2030 mennessä;

| 3. | kehottaa avunantajamaita ryhtymään välittömästi toimenpiteisiin Pariisin julistuksen ja Busanin kumppanuuden sitoumusten täyttämiseksi; korostaa, että tämän yhteistyön päätavoitteena olisi oltava kehitysapua saavien maiden riippumattomuus ja omavaraisuus; |
| --- | --- |

3.

kehottaa avunantajamaita ryhtymään välittömästi toimenpiteisiin Pariisin julistuksen ja Busanin kumppanuuden sitoumusten täyttämiseksi; korostaa, että tämän yhteistyön päätavoitteena olisi oltava kehitysapua saavien maiden riippumattomuus ja omavaraisuus;

| 4. | varoittaa julkisen kehitysavun kriteerien heikentämisestä muiden kuin suoraan kestävän kehityksen tukemiseen kehitysmaissa liittyvien kustannusten kattamiseksi; |
| --- | --- |

4.

varoittaa julkisen kehitysavun kriteerien heikentämisestä muiden kuin suoraan kestävän kehityksen tukemiseen kehitysmaissa liittyvien kustannusten kattamiseksi;

| 5. | kehottaa Euroopan unionia suosimaan eriytettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kehitystasot, taloudelliset ja sosiaaliset tarpeet, maantieteelliset ja ilmastolliset tosiseikat ja kunkin avunsaajamaan valinnat ja painopisteet; |
| --- | --- |

5.

kehottaa Euroopan unionia suosimaan eriytettyä lähestymistapaa, jossa otetaan huomioon kehitystasot, taloudelliset ja sosiaaliset tarpeet, maantieteelliset ja ilmastolliset tosiseikat ja kunkin avunsaajamaan valinnat ja painopisteet;

| 6. | muistuttaa, että keskeisenä painopisteenä olisi oltava köyhyyden vähentäminen ja pitkällä aikavälillä köyhyyden poistaminen kokonaan; |
| --- | --- |

6.

muistuttaa, että keskeisenä painopisteenä olisi oltava köyhyyden vähentäminen ja pitkällä aikavälillä köyhyyden poistaminen kokonaan;

| 7. | toteaa jälleen, että on tarpeen varmistaa AKT-maiden oikeus elintarviketurvaan, johon kuuluvat viljelijöiden oikeus tuottaa elintarvikkeita omalle kansalleen, maananastuksen lopettaminen ja sen varmistaminen, että viljelijät saavat käyttöönsä maata, siemeniä ja vettä; |
| --- | --- |

7.

toteaa jälleen, että on tarpeen varmistaa AKT-maiden oikeus elintarviketurvaan, johon kuuluvat viljelijöiden oikeus tuottaa elintarvikkeita omalle kansalleen, maananastuksen lopettaminen ja sen varmistaminen, että viljelijät saavat käyttöönsä maata, siemeniä ja vettä;

| 8. | kehottaa vastaanottajamaiden parlamentteja määrittämään kehitysapua koskevat kansalliset toimet, joilla voidaan vahvistaa sekä avunantajavaltioiden että vastaanottajahallitusten vastuuvelvollisuutta, parantaa julkisten varojen hallinnointia ja vastaanottokykyä, kohentaa talousarviotuen vastaanottoedellytyksiä sekä vähentää kyseisten maiden riippuvuutta kehitysavusta pitkällä aikavälillä; |
| --- | --- |

8.

kehottaa vastaanottajamaiden parlamentteja määrittämään kehitysapua koskevat kansalliset toimet, joilla voidaan vahvistaa sekä avunantajavaltioiden että vastaanottajahallitusten vastuuvelvollisuutta, parantaa julkisten varojen hallinnointia ja vastaanottokykyä, kohentaa talousarviotuen vastaanottoedellytyksiä sekä vähentää kyseisten maiden riippuvuutta kehitysavusta pitkällä aikavälillä;

| 9. | kehottaa avunantajia arvioimiaan huolellisemmin paikalliset tarpeet ja tilanteet avun tuloksellisuuden maksimoimiseksi; kehottaa avunsaajia tarjoamaan tähän liittyen oikea-aikaisesti täsmällisiä tietoja; |
| --- | --- |

9.

kehottaa avunantajia arvioimiaan huolellisemmin paikalliset tarpeet ja tilanteet avun tuloksellisuuden maksimoimiseksi; kehottaa avunsaajia tarjoamaan tähän liittyen oikea-aikaisesti täsmällisiä tietoja;

| 10. | vaatii avunantajia ja vastaanottajia tekemään yhteistyötä, jotta ne voivat koordinoida paremmin tukiohjelmia, muun muassa perustamalla tarkkoja avun tuloksellisuuden seurantamekanismeja; |
| --- | --- |

10.

vaatii avunantajia ja vastaanottajia tekemään yhteistyötä, jotta ne voivat koordinoida paremmin tukiohjelmia, muun muassa perustamalla tarkkoja avun tuloksellisuuden seurantamekanismeja;

| 11. | palauttaa mieliin, että avunsaajamaiden olisi määriteltävä maiden omavastuullisuutta koskevan periaatteen mukaisesti itse kehitysmallinsa ja painopisteensä, jotka ne haluavat panna täytäntöön; |
| --- | --- |

11.

palauttaa mieliin, että avunsaajamaiden olisi määriteltävä maiden omavastuullisuutta koskevan periaatteen mukaisesti itse kehitysmallinsa ja painopisteensä, jotka ne haluavat panna täytäntöön;

| 12. | kehottaa AKT-maita tehostamaan alueelliseen yhdentymiseen liittyviä ponnistelujaan, jotta ne voivat ratkaista yhteisiä haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi alueelliseen turvallisuuteen, ympäristönsuojeluun, luonnonvarojen hallintaan, taloudellisten virtojen organisointiin ja kauppasuhteisiin; |
| --- | --- |

12.

kehottaa AKT-maita tehostamaan alueelliseen yhdentymiseen liittyviä ponnistelujaan, jotta ne voivat ratkaista yhteisiä haasteita, jotka liittyvät esimerkiksi alueelliseen turvallisuuteen, ympäristönsuojeluun, luonnonvarojen hallintaan, taloudellisten virtojen organisointiin ja kauppasuhteisiin;

| 13. | korostaa, että tällaista kehitysapua olisi myönnettävä lainojen sijasta tuen muodossa, jotta vältetään lisäämästä velkataakkaa; |
| --- | --- |

13.

korostaa, että tällaista kehitysapua olisi myönnettävä lainojen sijasta tuen muodossa, jotta vältetään lisäämästä velkataakkaa;

| 14. | katsoo, että usean AKT-maan tilanne voidaan ratkaista kestävällä tavalla vain, jos ryhdytään toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että ihmiset pääsevät lopulta nauttimaan maidensa luonnonvaroista; |
| --- | --- |

14.

katsoo, että usean AKT-maan tilanne voidaan ratkaista kestävällä tavalla vain, jos ryhdytään toimenpiteisiin sen varmistamiseksi, että ihmiset pääsevät lopulta nauttimaan maidensa luonnonvaroista;

| 15. | korostaa, että tiettyjen AKT-maiden julkisen velan ja velanhoidon taso on selkeästi kestämätön ja haittaa vakavasti investointeja, kasvua ja valtion kykyä rahoittaa asianmukaisesti terveydenhoidon, koulutuksen ja sosiaaliturvan kaltaisia toimia; kehottaa laatimaan uudet yhteistyöpuitteet, joiden avulla kyetään aidosti edistämään AKT-maiden suvereenia kehitystä; pyytää EU:n jäsenvaltioita käynnistämään velkataakan kevennystä koskevan prosessin ja tukemaan sitä edellä mainittujen YK:n aloitteiden mukaisesti kaikista velkaantuneimmissa maissa, minkä avulla edistetään taloudellista ja sosiaalista kehitystä; |
| --- | --- |

15.

korostaa, että tiettyjen AKT-maiden julkisen velan ja velanhoidon taso on selkeästi kestämätön ja haittaa vakavasti investointeja, kasvua ja valtion kykyä rahoittaa asianmukaisesti terveydenhoidon, koulutuksen ja sosiaaliturvan kaltaisia toimia; kehottaa laatimaan uudet yhteistyöpuitteet, joiden avulla kyetään aidosti edistämään AKT-maiden suvereenia kehitystä; pyytää EU:n jäsenvaltioita käynnistämään velkataakan kevennystä koskevan prosessin ja tukemaan sitä edellä mainittujen YK:n aloitteiden mukaisesti kaikista velkaantuneimmissa maissa, minkä avulla edistetään taloudellista ja sosiaalista kehitystä;

| 16. | kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään rahoitustukea ja humanitaarista apua; |
| --- | --- |

16.

kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita lisäämään rahoitustukea ja humanitaarista apua;

| 17. | pitää valitettavana, että EU:n jäsenvaltioiden osallistuminen elintarvikeapuohjelmiin on vähentynyt; vaatii, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden AKT-maille antamaa apua käytetään ensisijaisesti sellaisten ongelmien ratkaisemiseen, jotka liittyvät syvään eriarvoisuuteen, köyhyyteen, krooniseen aliravitsemukseen, terveyspalvelujen ja julkisten palvelujen, erityisesti lisääntymisterveydenhuollon palvelujen, saatavuuteen sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen; |
| --- | --- |

17.

pitää valitettavana, että EU:n jäsenvaltioiden osallistuminen elintarvikeapuohjelmiin on vähentynyt; vaatii, että EU:n ja sen jäsenvaltioiden AKT-maille antamaa apua käytetään ensisijaisesti sellaisten ongelmien ratkaisemiseen, jotka liittyvät syvään eriarvoisuuteen, köyhyyteen, krooniseen aliravitsemukseen, terveyspalvelujen ja julkisten palvelujen, erityisesti lisääntymisterveydenhuollon palvelujen, saatavuuteen sekä kestävän kehityksen tavoitteiden saavuttamiseen;

| 18. | vaatii, että elintarvikeapua lisätään ja että se suunnataan ensisijaisesti elintarvikkeiden ostamiseen paikallisilta viljelijöiltä; |
| --- | --- |

18.

vaatii, että elintarvikeapua lisätään ja että se suunnataan ensisijaisesti elintarvikkeiden ostamiseen paikallisilta viljelijöiltä;

| 19. | vaatii jäsenvaltioita julkaisemaan Busanin julistuksen täytäntöönpanoa koskevat suunnitelmat ja raportoimaan ponnisteluistaan; |
| --- | --- |

19.

vaatii jäsenvaltioita julkaisemaan Busanin julistuksen täytäntöönpanoa koskevat suunnitelmat ja raportoimaan ponnisteluistaan;

| 20. | korostaa tarvetta asettaa GPEDC vahvasti Agenda 2030:n ja Addis Abeban toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteyteen; korostaa, että kehitysyhteistyön tehostamista koskevalla maailmanlaajuisella kumppanuudella olisi oltava vahva asema seurannan ja vastuuvelvollisuuden näyttöön perustuvissa kysymyksissä; korostaa, että kehitysyhteistyön tehostamista koskevan maailmanlaajuisen kumppanuuden olisi tarjottava selkeästi määritellyt yhteistyökanavat yksittäisille OECD:n ulkopuolisille kehitysyhteistyön toimijoille; |
| --- | --- |

20.

korostaa tarvetta asettaa GPEDC vahvasti Agenda 2030:n ja Addis Abeban toimintaohjelman täytäntöönpanon yhteyteen; korostaa, että kehitysyhteistyön tehostamista koskevalla maailmanlaajuisella kumppanuudella olisi oltava vahva asema seurannan ja vastuuvelvollisuuden näyttöön perustuvissa kysymyksissä; korostaa, että kehitysyhteistyön tehostamista koskevan maailmanlaajuisen kumppanuuden olisi tarjottava selkeästi määritellyt yhteistyökanavat yksittäisille OECD:n ulkopuolisille kehitysyhteistyön toimijoille;

| 21. | on tyytyväinen OECD:n aloitteisiin, jotka voivat auttaa vähentämään laittomia rahavirtoja, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä tehostamaan yhteistyötä verojärjestelmien avoimuuden lisäämiseksi; painottaa monikansallisten yhtiöiden ja rahoituslaitosten ratkaisevaa asemaa ja vastuita tässä asiassa; |
| --- | --- |

21.

on tyytyväinen OECD:n aloitteisiin, jotka voivat auttaa vähentämään laittomia rahavirtoja, ja kehottaa kansainvälistä yhteisöä tehostamaan yhteistyötä verojärjestelmien avoimuuden lisäämiseksi; painottaa monikansallisten yhtiöiden ja rahoituslaitosten ratkaisevaa asemaa ja vastuita tässä asiassa;

| 22. | kehottaa avunantajia ja avunsaajia laatimaan YK:n puitteissa yhteisen ja sitovan sääntelykehyksen ja ottamaan käyttöön suojatoimia ja takeita, joilla varmistetaan, että julkiset ja yksityiset yritykset noudattavat työntekoa koskevien YK:n yleissopimusten periaatteita ja sosiaalisia, ympäristöllisiä ja korruption torjuntaan liittyviä vaatimuksia; |
| --- | --- |

22.

kehottaa avunantajia ja avunsaajia laatimaan YK:n puitteissa yhteisen ja sitovan sääntelykehyksen ja ottamaan käyttöön suojatoimia ja takeita, joilla varmistetaan, että julkiset ja yksityiset yritykset noudattavat työntekoa koskevien YK:n yleissopimusten periaatteita ja sosiaalisia, ympäristöllisiä ja korruption torjuntaan liittyviä vaatimuksia;

| 23. | korostaa, että kehitysapuhankkeisiin pääsyä on yksinkertaistettava, jotta voidaan helpottaa kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja valtioiden osallistumista; |
| --- | --- |

23.

korostaa, että kehitysapuhankkeisiin pääsyä on yksinkertaistettava, jotta voidaan helpottaa kansalaisten, kansalaisyhteiskunnan järjestöjen ja valtioiden osallistumista;

| 24. | korostaa, että kehitysapu on kehitysyhteistyön katalyytti eikä tärkein lähde; toteaa tähän liittyen, että kehitysavun perimmäinen tavoite on saavuttaa tilanne, jossa kehitysapua ei enää tarvita; |
| --- | --- |

24.

korostaa, että kehitysapu on kehitysyhteistyön katalyytti eikä tärkein lähde; toteaa tähän liittyen, että kehitysavun perimmäinen tavoite on saavuttaa tilanne, jossa kehitysapua ei enää tarvita;

| 25. | vaatii, että siirrytään avunantaja–avunsaaja-mallia pidemmälle, ja kehottaa tehostamaan yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla; |
| --- | --- |

25.

vaatii, että siirrytään avunantaja–avunsaaja-mallia pidemmälle, ja kehottaa tehostamaan yhteistyötä tieteen ja teknologian alalla;

| 26. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

26.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (33)

urheilun merkityksestä koulutuksen ja köyhyyden poistamisen mahdollistajana

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui Maltassa 19.–21. kesäkuuta 2017, |
| --- | --- |

—

kokoontui Maltassa 19.–21. kesäkuuta 2017,

| — | ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja hyväksyttyyn sopimukseen myöhemmin vuosina 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (34), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan yhteisön ja sen jäsenvaltioiden välisen kumppanuussopimuksen (Cotonoun sopimus) ja hyväksyttyyn sopimukseen myöhemmin vuosina 2005 ja 2010 tehdyt tarkistukset (34),

| — | ottaa huomioon 5. kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman naisista ja urheilusta (35), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 5. kesäkuuta 2003 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman naisista ja urheilusta (35),

| — | ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman työelämän tärkeimpien normien noudattamisesta olympiakisojen urheiluvälinetuotannon yhteydessä (36), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. huhtikuuta 2004 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman työelämän tärkeimpien normien noudattamisesta olympiakisojen urheiluvälinetuotannon yhteydessä (36),

| — | ottaa huomioon 13. marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman urheilun asemasta koulutuksessa (37), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 13. marraskuuta 2007 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman urheilun asemasta koulutuksessa (37),

| — | ottaa huomioon 8. toukokuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman urheilua koskevasta valkoisesta kirjasta (38), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. toukokuuta 2008 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman urheilua koskevasta valkoisesta kirjasta (38),

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (39), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2009 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman osuus- ja yhteisötaloudesta (39),

| — | ottaa huomioon 2. helmikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman yhtenäistetystä lähestymistavasta urheilupolitiikkaan: hyvä hallinto, saavutettavuus ja rehellisyys (40), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 2. helmikuuta 2017 annetun Euroopan parlamentin päätöslauselman yhtenäistetystä lähestymistavasta urheilupolitiikkaan: hyvä hallinto, saavutettavuus ja rehellisyys (40),

| — | ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin kannanoton Euroopan unionin lisääntyvään tukeen ruohonjuuritason urheilulle (41), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 16. joulukuuta 2010 annetun Euroopan parlamentin kannanoton Euroopan unionin lisääntyvään tukeen ruohonjuuritason urheilulle (41),

| — | ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 annetun komission valkoisen kirjan urheilusta (COM(2007)0391), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 11. heinäkuuta 2007 annetun komission valkoisen kirjan urheilusta (COM(2007)0391),

| — | ottaa huomioon 22. joulukuuta 2005 annetun komission tiedonannon aiheesta ”EU:n toiminta liikuntakasvatuksen alalla: Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden (EYES 2004) saavutusten hyödyntäminen” (COM(2005)0680), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 22. joulukuuta 2005 annetun komission tiedonannon aiheesta ”EU:n toiminta liikuntakasvatuksen alalla: Euroopan liikuntakasvatuksen teemavuoden (EYES 2004) saavutusten hyödyntäminen” (COM(2005)0680),

| — | ottaa huomioon Euroopan komission ja FIFAn vuonna 2006 allekirjoittaman yhteisymmärryspöytäkirjan siitä, miten jalkapallosta tehdään kehitystä edistävä voima Afrikassa ja Karibian ja Tyynenmeren maissa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Euroopan komission ja FIFAn vuonna 2006 allekirjoittaman yhteisymmärryspöytäkirjan siitä, miten jalkapallosta tehdään kehitystä edistävä voima Afrikassa ja Karibian ja Tyynenmeren maissa,

| — | ottaa huomioon 18. marraskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät urheilun asemasta aktiivisen sosiaalisen osallisuuden lähteenä ja edistäjänä (42), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 18. marraskuuta 2010 annetut neuvoston päätelmät urheilun asemasta aktiivisen sosiaalisen osallisuuden lähteenä ja edistäjänä (42),

| — | ottaa huomioon joulukuussa 1999 annetun Punta del Esten julkilausuman ja UNESCOn pyöreän pöydän kokouksen perinteisistä urheilulajeista ja peleistä, jossa käsiteltiin perinteisten urheilulajien ja pelien tunnustamista aineettoman kulttuuriperinnön osaksi ja kulttuurin moninaisuuden symboliksi, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon joulukuussa 1999 annetun Punta del Esten julkilausuman ja UNESCOn pyöreän pöydän kokouksen perinteisistä urheilulajeista ja peleistä, jossa käsiteltiin perinteisten urheilulajien ja pelien tunnustamista aineettoman kulttuuriperinnön osaksi ja kulttuurin moninaisuuden symboliksi,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, jotka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa syyskuussa 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen tavoitteet, jotka hyväksyttiin YK:n kestävän kehityksen huippukokouksessa syyskuussa 2015,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman ”Transforming our World: UN 2030 Development agenda”, joka hyväksyttiin syyskuussa 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman ”Transforming our World: UN 2030 Development agenda”, joka hyväksyttiin syyskuussa 2015,

| — | ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 16. joulukuuta 2016 hyväksytyn päätöslauselman urheilusta koulutuksen, terveyden, kehityksen ja rauhan edistämiskeinona, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n yleiskokouksessa 16. joulukuuta 2016 hyväksytyn päätöslauselman urheilusta koulutuksen, terveyden, kehityksen ja rauhan edistämiskeinona,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 1 kohdan,

| — | ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon sosiaali- ja ympäristöasioiden valiokunnan mietinnön (AKT-EU/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | ottaa huomioon, että urheilu ja liikuntakasvatus on tunnustettu kaikille kuuluvaksi perusoikeudeksi ja sisällytetty asteittain keskeisiin ihmisoikeuksia koskeviin julistuksiin; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että urheilu ja liikuntakasvatus on tunnustettu kaikille kuuluvaksi perusoikeudeksi ja sisällytetty asteittain keskeisiin ihmisoikeuksia koskeviin julistuksiin;

| B. | ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030:n 37 kohdassa todetaan, että urheilu on myös tärkeä kestävän kehityksen mahdollistaja; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että Yhdistyneiden kansakuntien kestävän kehityksen toimintaohjelma Agenda 2030:n 37 kohdassa todetaan, että urheilu on myös tärkeä kestävän kehityksen mahdollistaja;

| C. | ottaa huomioon, että urheilu on osoittautunut kustannustehokkaaksi ja joustavaksi työkaluksi rauhan edistämisessä ja kehitystavoitteiden saavuttamisessa; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että urheilu on osoittautunut kustannustehokkaaksi ja joustavaksi työkaluksi rauhan edistämisessä ja kehitystavoitteiden saavuttamisessa;

| D. | ottaa huomioon, että urheilu on tehokas sosiaalinen työkalu, jonka avulla voidaan tuoda yhteen erilaisista etnisistä, kulttuurillisista, uskonnollisista, kielellisistä ja sosioekonomisista taustoista tulevia ihmisiä; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että urheilu on tehokas sosiaalinen työkalu, jonka avulla voidaan tuoda yhteen erilaisista etnisistä, kulttuurillisista, uskonnollisista, kielellisistä ja sosioekonomisista taustoista tulevia ihmisiä;

| E. | ottaa huomioon, että urheiluaktiviteetteihin liittyvät kustannukset vaihtelevat urheilulajin mukaan; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että urheiluaktiviteetteihin liittyvät kustannukset vaihtelevat urheilulajin mukaan;

| F. | ottaa huomioon, että urheileminen ja leikkiminen lapsena voivat estää nuoria ja lapsia päätymästä väkivaltaisiin piireihin, minkä lisäksi ne voivat vähentää koulunkäynnin keskeyttämisen riskiä; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että urheileminen ja leikkiminen lapsena voivat estää nuoria ja lapsia päätymästä väkivaltaisiin piireihin, minkä lisäksi ne voivat vähentää koulunkäynnin keskeyttämisen riskiä;

| G. | ottaa huomioon, että urheilu voi olla sosiaalisen osallisuuden ja sukupuolten tasa-arvon lähde ja moottori; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että urheilu voi olla sosiaalisen osallisuuden ja sukupuolten tasa-arvon lähde ja moottori;

| H. | ottaa huomioon, että liikunta on erittäin tärkeää ihmisen koulutukselle ja terveydelle kaikissa elämänvaiheissa ja että liikunta edistää osaltaan ihmisen sosiaalista, fyysistä ja henkistä hyvinvointia; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että liikunta on erittäin tärkeää ihmisen koulutukselle ja terveydelle kaikissa elämänvaiheissa ja että liikunta edistää osaltaan ihmisen sosiaalista, fyysistä ja henkistä hyvinvointia;

| I. | ottaa huomioon, että lasten oikeus leikkiä ja nauttia urheiluaktiviteeteista on ratkaisevan tärkeää heidän terveytensä ja fyysisen, sosiaalisen ja henkilökohtaisen kehittymisensä kannalta; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että lasten oikeus leikkiä ja nauttia urheiluaktiviteeteista on ratkaisevan tärkeää heidän terveytensä ja fyysisen, sosiaalisen ja henkilökohtaisen kehittymisensä kannalta;

| J. | ottaa huomioon, että urheilun avulla voidaan myös torjua tehokkaasti nuorten huumeiden käyttöä, sillä urheilu vie heidän aikaansa ja energiaansa, minkä lisäksi urheilun avulla voidaan ratkaista sosiaalisia ongelmia; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että urheilun avulla voidaan myös torjua tehokkaasti nuorten huumeiden käyttöä, sillä urheilu vie heidän aikaansa ja energiaansa, minkä lisäksi urheilun avulla voidaan ratkaista sosiaalisia ongelmia;

| K. | ottaa huomioon, että urheilu voi olla tehokas keino väkivallan torjumiseksi; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että urheilu voi olla tehokas keino väkivallan torjumiseksi;

| L. | toteaa, että urheilu voi edistää rauhanrakentamista ja konfliktien ratkaisemista, kuten Football for Peace -aloitteella osoitettiin; |
| --- | --- |

L.

toteaa, että urheilu voi edistää rauhanrakentamista ja konfliktien ratkaisemista, kuten Football for Peace -aloitteella osoitettiin;

| M. | ottaa huomioon, että urheiluaktiviteetit voivat edistää nuorten johtajuustaitoja ja perehtymistä myönteisiin sosiaalisiin normeihin sekä auttaa heitä kohottamaan itsetuntoaan; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että urheiluaktiviteetit voivat edistää nuorten johtajuustaitoja ja perehtymistä myönteisiin sosiaalisiin normeihin sekä auttaa heitä kohottamaan itsetuntoaan;

| N. | toteaa, että urheilukilpailuja ohjaava reilun pelin periaate auttaa edistämään nuorten moraalia ja tällä tavoin rakentamaan fyysisesti ja henkisesti tervettä yhteiskuntaa; |
| --- | --- |

N.

toteaa, että urheilukilpailuja ohjaava reilun pelin periaate auttaa edistämään nuorten moraalia ja tällä tavoin rakentamaan fyysisesti ja henkisesti tervettä yhteiskuntaa;

| O. | ottaa huomioon, että liikuntakasvatus ja urheilu ovat tärkeitä työkaluja tyttöjen ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että he voivat nauttia liikuntakasvatuksen ja urheilun myönteisistä vaikutuksista terveyteen ja mielenterveyteen; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että liikuntakasvatus ja urheilu ovat tärkeitä työkaluja tyttöjen ja naisten vaikutusmahdollisuuksien lisäämiseksi ja sen mahdollistamiseksi, että he voivat nauttia liikuntakasvatuksen ja urheilun myönteisistä vaikutuksista terveyteen ja mielenterveyteen;

| P. | ottaa huomioon, että tyttöihin ja naisiin kohdistuu urheilun harrastamismahdollisuuksiin liittyvää syrjintää erityisesti miehille perinteisesti kuuluneissa urheilulajeissa; |
| --- | --- |

P.

ottaa huomioon, että tyttöihin ja naisiin kohdistuu urheilun harrastamismahdollisuuksiin liittyvää syrjintää erityisesti miehille perinteisesti kuuluneissa urheilulajeissa;

| Q. | ottaa huomioon, että urheilulla on tärkeä asema tietoisuuden lisäämisessä omasta kehostaan ja terveydestään sekä niiden kunnioittamisen edistämisessä; |
| --- | --- |

Q.

ottaa huomioon, että urheilulla on tärkeä asema tietoisuuden lisäämisessä omasta kehostaan ja terveydestään sekä niiden kunnioittamisen edistämisessä;

| R. | ottaa huomioon, että on tärkeää edistää kaikkien lasten ja nuorten mahdollisuuksia harrastaa urheilua poistamalla kaikenlaisen syrjinnän riski; |
| --- | --- |

R.

ottaa huomioon, että on tärkeää edistää kaikkien lasten ja nuorten mahdollisuuksia harrastaa urheilua poistamalla kaikenlaisen syrjinnän riski;

| S. | ottaa huomioon, että urheilua voidaan hyödyntää myös nuorten oppijien luovuuden ja innovoinnin edistämisessä; |
| --- | --- |

S.

ottaa huomioon, että urheilua voidaan hyödyntää myös nuorten oppijien luovuuden ja innovoinnin edistämisessä;

| T. | ottaa huomioon, että urheiluaktiviteeteista ja -tapahtumista saatavien tulojen avulla voidaan luoda työpaikkoja urheiluun liittyvillä urilla, valmennuksessa ja kampanjoissa, jos tulot jaetaan oikeudenmukaisesti koko arvoketjun kesken; |
| --- | --- |

T.

ottaa huomioon, että urheiluaktiviteeteista ja -tapahtumista saatavien tulojen avulla voidaan luoda työpaikkoja urheiluun liittyvillä urilla, valmennuksessa ja kampanjoissa, jos tulot jaetaan oikeudenmukaisesti koko arvoketjun kesken;

| U. | ottaa huomioon, että tuen tarjoaminen urheilutapahtumien järjestämiseen liittyvillä aloilla, kuten ravintola- ja hotellialalla, voisi edistää tuottavien aktiviteettien monimuotoistamista; ottaa huomioon, että tehokkuuden ja avoimuuden varmistamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että näiden varojen käyttöä seurataan huolellisesti ja jatkuvasti; |
| --- | --- |

U.

ottaa huomioon, että tuen tarjoaminen urheilutapahtumien järjestämiseen liittyvillä aloilla, kuten ravintola- ja hotellialalla, voisi edistää tuottavien aktiviteettien monimuotoistamista; ottaa huomioon, että tehokkuuden ja avoimuuden varmistamiseksi on ratkaisevan tärkeää, että näiden varojen käyttöä seurataan huolellisesti ja jatkuvasti;

| V. | ottaa huomioon, että yhteiskuntatieteellisissä tutkimuksissa on havaittu, että urheilu auttaa lisäämään tietoisuutta HI-viruksesta/aidsista ja vähentämään niiden leviämistä; |
| --- | --- |

V.

ottaa huomioon, että yhteiskuntatieteellisissä tutkimuksissa on havaittu, että urheilu auttaa lisäämään tietoisuutta HI-viruksesta/aidsista ja vähentämään niiden leviämistä;

| W. | ottaa huomioon, että urheilu voi toimia humanitaarisen avun välineenä erityisesti konfliktien ehkäisemisessä, rauhan ja sovinnon aikaansaamista koskevissa ohjelmissa ja psykologisten traumojen hoitamisessa; |
| --- | --- |

W.

ottaa huomioon, että urheilu voi toimia humanitaarisen avun välineenä erityisesti konfliktien ehkäisemisessä, rauhan ja sovinnon aikaansaamista koskevissa ohjelmissa ja psykologisten traumojen hoitamisessa;

| X. | ottaa huomioon, että urheilu on tehokas työkalu, jonka avulla voidaan parantaa ja vahvistaa osallistujien henkistä hyvinvointia; |
| --- | --- |

X.

ottaa huomioon, että urheilu on tehokas työkalu, jonka avulla voidaan parantaa ja vahvistaa osallistujien henkistä hyvinvointia;

| Y. | ottaa huomioon, että urheilu voi auttaa välittämään myönteistä kuvaa kehitysmaista ja että urheilutapahtumat voivat tarjota loistavia mahdollisuuksia lisätä tietoisuutta AKT-maiden mahdollisuuksista; |
| --- | --- |

Y.

ottaa huomioon, että urheilu voi auttaa välittämään myönteistä kuvaa kehitysmaista ja että urheilutapahtumat voivat tarjota loistavia mahdollisuuksia lisätä tietoisuutta AKT-maiden mahdollisuuksista;

| Z. | ottaa huomioon, että urheilulla voi olla merkittävä rooli rasismin, muukalaisvastaisuuden ja syrjinnän torjumisessa sekä ihmisten yhteen tuomisessa heidän rodustaan, uskonnostaan tai etnisestä alkuperästään riippumatta; |
| --- | --- |

Z.

ottaa huomioon, että urheilulla voi olla merkittävä rooli rasismin, muukalaisvastaisuuden ja syrjinnän torjumisessa sekä ihmisten yhteen tuomisessa heidän rodustaan, uskonnostaan tai etnisestä alkuperästään riippumatta;

| AA. | ottaa huomioon, että urheilusta voi tulla viestintätehonsa vuoksi tehokas varainkeruun työkalu; |
| --- | --- |

AA.

ottaa huomioon, että urheilusta voi tulla viestintätehonsa vuoksi tehokas varainkeruun työkalu;

| AB. | ottaa huomioon, että kehitysmaiden aktiivinen osallistuminen olympialaisiin ja muihin kansainvälisiin urheilutapahtumiin on välttämätöntä osallistavien ja tasa-arvoisten yhteiskuntien luomiseksi; |
| --- | --- |

AB.

ottaa huomioon, että kehitysmaiden aktiivinen osallistuminen olympialaisiin ja muihin kansainvälisiin urheilutapahtumiin on välttämätöntä osallistavien ja tasa-arvoisten yhteiskuntien luomiseksi;

| AC. | ottaa huomioon, että urheilu on keskeinen työkalu sosiaalisen osallisuuden kannalta ja inhimillisiin arvoihin kuuluvien keskinäisen kunnioituksen, tiimityön, rehellisyyden, empatian, viestinnän, yhteistyön, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, tasa-arvon, avoimuuden, puolueettomuuden ja ystävyyden edistämiseksi; |
| --- | --- |

AC.

ottaa huomioon, että urheilu on keskeinen työkalu sosiaalisen osallisuuden kannalta ja inhimillisiin arvoihin kuuluvien keskinäisen kunnioituksen, tiimityön, rehellisyyden, empatian, viestinnän, yhteistyön, sosiaalisen oikeudenmukaisuuden, tasa-arvon, avoimuuden, puolueettomuuden ja ystävyyden edistämiseksi;

| AD. | ottaa huomioon, että urheilun välityksellä siirtyvät arvot auttavat kehittämään tietämystä, motivaatiota ja taitoja, mukaan lukien tiimityö, reilu peli, yhteistyö, kurinalaisuus ja suvaitsevaisuus sekä valmius tehdä henkilökohtaisia sitoumuksia; katsoo, että nämä taidot ovat välttämättömiä osallistumiseksi tulevaisuudessa ryhmätoimintoihin ja ammatilliseen elämään, minkä lisäksi ne voivat edistää yhteisöjen ja yhteiskuntien sosiaalista yhteenkuuluvuutta; |
| --- | --- |

AD.

ottaa huomioon, että urheilun välityksellä siirtyvät arvot auttavat kehittämään tietämystä, motivaatiota ja taitoja, mukaan lukien tiimityö, reilu peli, yhteistyö, kurinalaisuus ja suvaitsevaisuus sekä valmius tehdä henkilökohtaisia sitoumuksia; katsoo, että nämä taidot ovat välttämättömiä osallistumiseksi tulevaisuudessa ryhmätoimintoihin ja ammatilliseen elämään, minkä lisäksi ne voivat edistää yhteisöjen ja yhteiskuntien sosiaalista yhteenkuuluvuutta;

| AE. | ottaa huomioon, että urheiluaktiviteetit voivat auttaa kehittämään kestävää matkailua paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla ja luomaan työpaikkoja; |
| --- | --- |

AE.

ottaa huomioon, että urheiluaktiviteetit voivat auttaa kehittämään kestävää matkailua paikallisella, alueellisella ja kansallisella tasolla ja luomaan työpaikkoja;

| AF. | ottaa huomioon, että urheilulla voi olla valtavan suuri ympäristöjalanjälki; |
| --- | --- |

AF.

ottaa huomioon, että urheilulla voi olla valtavan suuri ympäristöjalanjälki;

| 1. | kehottaa Euroopan unionia edistämään urheilun hyödyntämistä kehitysyhteistyöpolitiikassaan ja lisäämään ponnisteluja, joiden tuella laaditaan osallistavia kansallisia politiikkoja, joilla vastataan erityisesti nuorten poikien ja tyttöjen tarpeisiin ja toiveisiin, sekä kiinnittämään enemmän huomiota urheiluun ja fyysisiin aktiviteetteihin asiaankuuluvissa alakohtaisissa strategioissa; |
| --- | --- |

1.

kehottaa Euroopan unionia edistämään urheilun hyödyntämistä kehitysyhteistyöpolitiikassaan ja lisäämään ponnisteluja, joiden tuella laaditaan osallistavia kansallisia politiikkoja, joilla vastataan erityisesti nuorten poikien ja tyttöjen tarpeisiin ja toiveisiin, sekä kiinnittämään enemmän huomiota urheiluun ja fyysisiin aktiviteetteihin asiaankuuluvissa alakohtaisissa strategioissa;

| 2. | panee merkille, että Euroopan unioni noudattaa pitkäkestoista, kokonaisvaltaista ja korkean vaikutustason lähestymistapaa, joka on suunniteltu tukemaan avunsaajia koulutuksen ja työllisyyden tiellä kestävien elinkeinojen varmistamiseksi; korostaa, että tähän liittyen on laajennettava sellaisten erityisten toimintojen soveltamisalaa, joilla tuetaan mahdollisimman tasa-arvoisella ja kestävällä tavalla urheilua ihmisiä muovaavana ja henkisesti sekä fyysisesti kehittävänä työkaluna; |
| --- | --- |

2.

panee merkille, että Euroopan unioni noudattaa pitkäkestoista, kokonaisvaltaista ja korkean vaikutustason lähestymistapaa, joka on suunniteltu tukemaan avunsaajia koulutuksen ja työllisyyden tiellä kestävien elinkeinojen varmistamiseksi; korostaa, että tähän liittyen on laajennettava sellaisten erityisten toimintojen soveltamisalaa, joilla tuetaan mahdollisimman tasa-arvoisella ja kestävällä tavalla urheilua ihmisiä muovaavana ja henkisesti sekä fyysisesti kehittävänä työkaluna;

| 3. | muistuttaa, että hyvän hallintotavan on oltava urheilujärjestöjen itsenäisyyden edellytys avoimuuden, vastuullisuuden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien, sosiaalisen osallisuuden ja demokratian, myös sidosryhmien tarkoituksenmukaisen osallistamisen, periaatteiden mukaisesti; |
| --- | --- |

3.

muistuttaa, että hyvän hallintotavan on oltava urheilujärjestöjen itsenäisyyden edellytys avoimuuden, vastuullisuuden, yhdenvertaisten mahdollisuuksien, sosiaalisen osallisuuden ja demokratian, myös sidosryhmien tarkoituksenmukaisen osallistamisen, periaatteiden mukaisesti;

| 4. | suosittelee seuraaman tarkasti urheiluun liittyvän rahoituksen käyttöä, jotta varmistetaan, että se täyttää tehokkaasti tarkoituksensa; |
| --- | --- |

4.

suosittelee seuraaman tarkasti urheiluun liittyvän rahoituksen käyttöä, jotta varmistetaan, että se täyttää tehokkaasti tarkoituksensa;

| 5. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita edistämään eettisten standardien laatimista ja uudistuksia, jotta varmistetaan, että urheilu edistää täysimääräisesti kestävää kehitystä ja rauhaa; korostaa erityisesti, että urheilun korruption ja muun tyyppisten rikosten alalla tarvitaan nollatoleranssia; korostaa, että hyvän hallinnon periaatteiden soveltaminen urheilussa sekä seuranta, tarkkailu ja soveltuvat oikeudelliset välineet ovat keskeisiä tekijöitä korruption ja muiden huonojen käytäntöjen kitkemisessä; |
| --- | --- |

5.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita edistämään eettisten standardien laatimista ja uudistuksia, jotta varmistetaan, että urheilu edistää täysimääräisesti kestävää kehitystä ja rauhaa; korostaa erityisesti, että urheilun korruption ja muun tyyppisten rikosten alalla tarvitaan nollatoleranssia; korostaa, että hyvän hallinnon periaatteiden soveltaminen urheilussa sekä seuranta, tarkkailu ja soveltuvat oikeudelliset välineet ovat keskeisiä tekijöitä korruption ja muiden huonojen käytäntöjen kitkemisessä;

| 6. | korostaa, että rasistisiin lauluihin ja väkivaltaan kiihottamiseen on sovellettava nollatoleranssia; |
| --- | --- |

6.

korostaa, että rasistisiin lauluihin ja väkivaltaan kiihottamiseen on sovellettava nollatoleranssia;

| 7. | vaatii ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, joiden avulla estetään naisia joutumasta väkivallan ja erityisesti seksuaalisen ja miesten harjoittaman väkivallan uhreiksi urheilussa; |
| --- | --- |

7.

vaatii ryhtymään kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin, joiden avulla estetään naisia joutumasta väkivallan ja erityisesti seksuaalisen ja miesten harjoittaman väkivallan uhreiksi urheilussa;

| 8. | korostaa, että liikunta ja urheilu ovat erittäin tärkeitä ihmisen koulutukselle ja terveydelle kaikissa elämänvaiheissa; kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita sisällyttämään urheiluun ja liikuntakasvatukseen liittyviä aktiviteetteja oppisuunnitelmiin ja tukemaan näitä aktiviteetteja asianmukaisin infrastruktuurein ja menetelmin; katsoo näin ollen, että julkisen sektorin on huolehdittava pitkälti urheilukasvatuksesta sekä liikunta- ja urheilutoiminnasta, jotta kaikille voidaan taata yhtäläiset harrastusmahdollisuudet mahdollisimman nuoresta iästä alkaen; |
| --- | --- |

8.

korostaa, että liikunta ja urheilu ovat erittäin tärkeitä ihmisen koulutukselle ja terveydelle kaikissa elämänvaiheissa; kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita sisällyttämään urheiluun ja liikuntakasvatukseen liittyviä aktiviteetteja oppisuunnitelmiin ja tukemaan näitä aktiviteetteja asianmukaisin infrastruktuurein ja menetelmin; katsoo näin ollen, että julkisen sektorin on huolehdittava pitkälti urheilukasvatuksesta sekä liikunta- ja urheilutoiminnasta, jotta kaikille voidaan taata yhtäläiset harrastusmahdollisuudet mahdollisimman nuoresta iästä alkaen;

| 9. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita tehostamaan urheilun asemaa strategisissa kansallisissa politiikoissaan ja kehityssuunnitelmissaan; |
| --- | --- |

9.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita tehostamaan urheilun asemaa strategisissa kansallisissa politiikoissaan ja kehityssuunnitelmissaan;

| 10. | pyytää komissiota erityisesti integroimaan paremmin urheilun osaksi olennaisia kehitysapuun liittyviä aloja ja tukemaan AKT-maiden ennakoivaa puuttumista urheilun sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin samalla kun kehitetään parhaita käytäntöjä ja tarjotaan ratkaisuja; |
| --- | --- |

10.

pyytää komissiota erityisesti integroimaan paremmin urheilun osaksi olennaisia kehitysapuun liittyviä aloja ja tukemaan AKT-maiden ennakoivaa puuttumista urheilun sosiaalisiin ja ympäristöön liittyviin haasteisiin samalla kun kehitetään parhaita käytäntöjä ja tarjotaan ratkaisuja;

| 11. | muistuttaa, että urheilu voi olla edullista ja että siinä voidaan hyödyntää paikallisesti saatavilla olevia resursseja; vaatii siksi AKT-maita edistämään paikallisten urheiluorganisaatioiden perustamista; kannustaa paikallisviranomaisia takaamaan mahdollisuuden harrastaa fyysisiä aktiviteetteja ja kehittämään kaikkien saatavilla olevia urheiluinfrastruktuureja; kannustaa yrityssektoria edistämään näiden tavoitteiden saavuttamista; |
| --- | --- |

11.

muistuttaa, että urheilu voi olla edullista ja että siinä voidaan hyödyntää paikallisesti saatavilla olevia resursseja; vaatii siksi AKT-maita edistämään paikallisten urheiluorganisaatioiden perustamista; kannustaa paikallisviranomaisia takaamaan mahdollisuuden harrastaa fyysisiä aktiviteetteja ja kehittämään kaikkien saatavilla olevia urheiluinfrastruktuureja; kannustaa yrityssektoria edistämään näiden tavoitteiden saavuttamista;

| 12. | korostaa urheilun roolia epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien integroimisen edistämisessä; korostaa urheilun välityksellä tapahtuvan kasvatuksen merkitystä; panee merkille ruohonjuuritason urheilun merkityksen sosiaalisen yhdentymisen saavuttamiselle ja tukee tähän liittyviä aloitteita; |
| --- | --- |

12.

korostaa urheilun roolia epäsuotuisassa asemassa olevien ryhmien integroimisen edistämisessä; korostaa urheilun välityksellä tapahtuvan kasvatuksen merkitystä; panee merkille ruohonjuuritason urheilun merkityksen sosiaalisen yhdentymisen saavuttamiselle ja tukee tähän liittyviä aloitteita;

| 13. | korostaa urheilun tärkeää asemaa vapaaehtoistyön edistämisessä, joka puolestaan luo ja edistää yhteisön yhteenkuuluvuutta, itsensä toteuttamista ja vastavuoroisuutta ja auttaa luomaan saatavilla olevia ja edullisia urheiluaktiviteetteja ja -tapahtumia erityisesti ruohonjuuritasolla ja on tärkeä epävirallisen koulutuksen muoto, joka edistää nuorisotyöllisyyttä; |
| --- | --- |

13.

korostaa urheilun tärkeää asemaa vapaaehtoistyön edistämisessä, joka puolestaan luo ja edistää yhteisön yhteenkuuluvuutta, itsensä toteuttamista ja vastavuoroisuutta ja auttaa luomaan saatavilla olevia ja edullisia urheiluaktiviteetteja ja -tapahtumia erityisesti ruohonjuuritasolla ja on tärkeä epävirallisen koulutuksen muoto, joka edistää nuorisotyöllisyyttä;

| 14. | kehottaa osapuolia tehostamaan ja laajentamaan julkisia koulun jälkeisiä urheilu- ja liikuntakasvatusohjelmia; korostaa, että AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden olisi investoitava enemmän urheiluinfrastruktuurien ja -aktiviteettien kehittämiseen; pitää tarpeellisena panna täytäntöön strategisia suunnitelmia tytöille ja pojille yhtäläiset resurssit tarjoavien yhteisten palvelujen ja huolellisesti koordinoitujen kansallisten infrastruktuurien rakentamiseksi siten, että taataan riittävä julkinen rahoitus sekä amatööriurheilun että korkean tason urheilun tukemiseksi ja että varmistetaan, että liikuntapaikat eivät kuulu vain vauraimmille, vaan niitä voivat käyttää kaikki yhdenvertaisesti; |
| --- | --- |

14.

kehottaa osapuolia tehostamaan ja laajentamaan julkisia koulun jälkeisiä urheilu- ja liikuntakasvatusohjelmia; korostaa, että AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden olisi investoitava enemmän urheiluinfrastruktuurien ja -aktiviteettien kehittämiseen; pitää tarpeellisena panna täytäntöön strategisia suunnitelmia tytöille ja pojille yhtäläiset resurssit tarjoavien yhteisten palvelujen ja huolellisesti koordinoitujen kansallisten infrastruktuurien rakentamiseksi siten, että taataan riittävä julkinen rahoitus sekä amatööriurheilun että korkean tason urheilun tukemiseksi ja että varmistetaan, että liikuntapaikat eivät kuulu vain vauraimmille, vaan niitä voivat käyttää kaikki yhdenvertaisesti;

| 15. | kehottaa osapuolia laatimaan edullisia ja kohtuuhintaisia ohjelmia opettajien ja urheiluvalmentajien kouluttamista varten; |
| --- | --- |

15.

kehottaa osapuolia laatimaan edullisia ja kohtuuhintaisia ohjelmia opettajien ja urheiluvalmentajien kouluttamista varten;

| 16. | korostaa, että tavoite naisten ja tyttöjen osallistumisesta kaikkeen urheiluun on erittäin tärkeä, ja painottaa, että osapuolten on tarjottava naisille ja tytöille yhdenvertainen ja oikeudenmukainen mahdollisuus harrastaa urheilua, jotta voidaan parantaa heidän fyysistä kuntoaan ja mielenterveyttään, edistää heidän kouluttautumistaan, torjua seksistisiä stereotypioita ja kehittää tasa-arvoisempia yhteiskuntia; |
| --- | --- |

16.

korostaa, että tavoite naisten ja tyttöjen osallistumisesta kaikkeen urheiluun on erittäin tärkeä, ja painottaa, että osapuolten on tarjottava naisille ja tytöille yhdenvertainen ja oikeudenmukainen mahdollisuus harrastaa urheilua, jotta voidaan parantaa heidän fyysistä kuntoaan ja mielenterveyttään, edistää heidän kouluttautumistaan, torjua seksistisiä stereotypioita ja kehittää tasa-arvoisempia yhteiskuntia;

| 17. | korostaa tarvetta edistää vammaisten oikeuksia tukemalla urheiluaktiviteetteja ja järjestämällä julkisia kampanjoita ja urheilukilpailuja; vaatii sekä EU:n jäsenvaltioita että AKT-maita panemaan täytäntöön vammaisille henkilöille tarkoitettuja osallistavia urheiluohjelmia, jotka aloitetaan koulussa; korostaa, että kaikkien liikuntapaikkojen, asianmukaisen tukihenkilöstön ja kuljetuspalvelujen sekä muiden palvelujen on oltava yhdenvertaisella tavalla vammaisten henkilöiden käytettävissä; |
| --- | --- |

17.

korostaa tarvetta edistää vammaisten oikeuksia tukemalla urheiluaktiviteetteja ja järjestämällä julkisia kampanjoita ja urheilukilpailuja; vaatii sekä EU:n jäsenvaltioita että AKT-maita panemaan täytäntöön vammaisille henkilöille tarkoitettuja osallistavia urheiluohjelmia, jotka aloitetaan koulussa; korostaa, että kaikkien liikuntapaikkojen, asianmukaisen tukihenkilöstön ja kuljetuspalvelujen sekä muiden palvelujen on oltava yhdenvertaisella tavalla vammaisten henkilöiden käytettävissä;

| 18. | huomauttaa, että urheilu tarjoaa valtavasti mahdollisuuksia sosiaalisen osallisuuden mahdollistajana; vaatii siksi perustamaan ad hoc -urheilutapahtumia, joiden tarkoituksena on lisätä naisten, lasten, vanhusten, vammaisten ja etnisten/kulttuurillisten vähemmistöjen sosiaalista osallisuutta; suosittelee, että näitä arvoja iskostettaisiin päivittäin eikä vain urheilutapahtumien ja -näyttelyjen yhteydessä; |
| --- | --- |

18.

huomauttaa, että urheilu tarjoaa valtavasti mahdollisuuksia sosiaalisen osallisuuden mahdollistajana; vaatii siksi perustamaan ad hoc -urheilutapahtumia, joiden tarkoituksena on lisätä naisten, lasten, vanhusten, vammaisten ja etnisten/kulttuurillisten vähemmistöjen sosiaalista osallisuutta; suosittelee, että näitä arvoja iskostettaisiin päivittäin eikä vain urheilutapahtumien ja -näyttelyjen yhteydessä;

| 19. | kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita edistämään dynaamista politiikkaa, joka koskee naisten yhtäläistä mahdollisuutta harrastaa kaikkia urheilulajeja sekä sitä, että naisten lajien tuloksia arvostetaan yhtäläisesti miesten lajien kanssa; kehottaa julkisia tiedotusvälineitä varmistamaan, että kaikki urheilulajeja käsitellään yhdenvertaisella tavalla; kannustaa yksityisiä tiedotusvälineitä varmistamaan, että naisurheilua käsitellään urheilulehdissä; |
| --- | --- |

19.

kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita edistämään dynaamista politiikkaa, joka koskee naisten yhtäläistä mahdollisuutta harrastaa kaikkia urheilulajeja sekä sitä, että naisten lajien tuloksia arvostetaan yhtäläisesti miesten lajien kanssa; kehottaa julkisia tiedotusvälineitä varmistamaan, että kaikki urheilulajeja käsitellään yhdenvertaisella tavalla; kannustaa yksityisiä tiedotusvälineitä varmistamaan, että naisurheilua käsitellään urheilulehdissä;

| 20. | vaatii AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita käynnistämään uudelleen ja edistämään perinteisiä urheilulajeja luomalla ja vahvistamalla niihin liittyviä ohjelmia; |
| --- | --- |

20.

vaatii AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita käynnistämään uudelleen ja edistämään perinteisiä urheilulajeja luomalla ja vahvistamalla niihin liittyviä ohjelmia;

| 21. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin, jotka auttavat nuoria kehittämään lahjojaan ja taitojaan myös taloudellisesti vaativissa urheilulajeissa; |
| --- | --- |

21.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita ryhtymään toimenpiteisiin, jotka auttavat nuoria kehittämään lahjojaan ja taitojaan myös taloudellisesti vaativissa urheilulajeissa;

| 22. | korostaa ei-kilpailullisten ja yksilöurheilulajien sekä katupelien arvoa; |
| --- | --- |

22.

korostaa ei-kilpailullisten ja yksilöurheilulajien sekä katupelien arvoa;

| 23. | vaatii komissiota ja EU:n jäsenvaltioita Agenda 2030 -toimintaohjelmaa koskeneissa keskusteluissa näkyvästi esillä olleen ”ketään ei jätetä” -sitoumuksen valossa sisällyttämään urheilun kehitysohjelmiin ja ottamaan sen kumppanimaiden kanssa käytävän vuoropuhelun aiheeksi; |
| --- | --- |

23.

vaatii komissiota ja EU:n jäsenvaltioita Agenda 2030 -toimintaohjelmaa koskeneissa keskusteluissa näkyvästi esillä olleen ”ketään ei jätetä” -sitoumuksen valossa sisällyttämään urheilun kehitysohjelmiin ja ottamaan sen kumppanimaiden kanssa käytävän vuoropuhelun aiheeksi;

| 24. | panee merkille humanitaarisessa avussa ja avustustoiminnassa käytettyjen urheiluaktiviteettien myönteiset psykologiset tulokset; vaatii siksi kaikkia asiaankuuluvia AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden toimijoita sisällyttämään urheilua koskevan ulottuvuuden osaksi humanitaarista apua koskevia strategioitaan; |
| --- | --- |

24.

panee merkille humanitaarisessa avussa ja avustustoiminnassa käytettyjen urheiluaktiviteettien myönteiset psykologiset tulokset; vaatii siksi kaikkia asiaankuuluvia AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden toimijoita sisällyttämään urheilua koskevan ulottuvuuden osaksi humanitaarista apua koskevia strategioitaan;

| 25. | panee merkille, että erittäin tuottoisa urheiluteollisuus voisi osallistua enemmän sosiaalista kehitystä koskevien aktiviteettien tukemiseen, kuten esimerkiksi urheiluaktiviteettien, koulutuksen, elämäntaitojen ja terveydenhuolto-ohjelmien jäsenneltyyn yhdistämiseen; kehottaa siksi EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita neuvottelemaan urheiluteollisuuden kanssa ohjelmista komission ja FIFAn vuonna 2006 allekirjoittaman yhteisymmärryspöytäkirjan esimerkin mukaisesti; suosittelee, että urheilua edistettäisiin myös ruohonjuuritasolla, jotta rajoittamaton osallistuminen voidaan laajentaa koskemaan maaseutu- ja syrjäseutualueita; |
| --- | --- |

25.

panee merkille, että erittäin tuottoisa urheiluteollisuus voisi osallistua enemmän sosiaalista kehitystä koskevien aktiviteettien tukemiseen, kuten esimerkiksi urheiluaktiviteettien, koulutuksen, elämäntaitojen ja terveydenhuolto-ohjelmien jäsenneltyyn yhdistämiseen; kehottaa siksi EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita neuvottelemaan urheiluteollisuuden kanssa ohjelmista komission ja FIFAn vuonna 2006 allekirjoittaman yhteisymmärryspöytäkirjan esimerkin mukaisesti; suosittelee, että urheilua edistettäisiin myös ruohonjuuritasolla, jotta rajoittamaton osallistuminen voidaan laajentaa koskemaan maaseutu- ja syrjäseutualueita;

| 26. | vaatii osapuolia laatimaan EU:n ja AKT:n liikkuvuutta koskevia ohjelmia ja asianmukaisia toimenpiteitä nuorille amatööriurheilijoille ja -valmentajille, jotta he voivat oppia uusia harjoittelumenetelmiä; kehottaa luokittelemaan viisumimenettelyjen helpottamista koskevat sopimukset osaksi tällaisia liikkuvuutta koskevia ohjelmia; |
| --- | --- |

26.

vaatii osapuolia laatimaan EU:n ja AKT:n liikkuvuutta koskevia ohjelmia ja asianmukaisia toimenpiteitä nuorille amatööriurheilijoille ja -valmentajille, jotta he voivat oppia uusia harjoittelumenetelmiä; kehottaa luokittelemaan viisumimenettelyjen helpottamista koskevat sopimukset osaksi tällaisia liikkuvuutta koskevia ohjelmia;

| 27. | kannustaa paikallisia elimiä työskentelemään yhdessä ja muiden sektoreiden kanssa rajatylittävien ja alueellisten urheilualoitteiden kehittämiseksi; |
| --- | --- |

27.

kannustaa paikallisia elimiä työskentelemään yhdessä ja muiden sektoreiden kanssa rajatylittävien ja alueellisten urheilualoitteiden kehittämiseksi;

| 28. | panee merkille, että AKT-maissa ei ole riittävästi amatööriurheilua varten tarkoitettuja infrastruktuureja ja fyysisiin aktiviteetteihin erikoistuneita päteviä työntekijöitä; vaatii komissiota siksi tarjoamaan asiantuntemusta ja edistämään liikkuvuutta koskevia järjestelyjä AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden välillä pätevien liikunnanopettajien kouluttamiseksi; |
| --- | --- |

28.

panee merkille, että AKT-maissa ei ole riittävästi amatööriurheilua varten tarkoitettuja infrastruktuureja ja fyysisiin aktiviteetteihin erikoistuneita päteviä työntekijöitä; vaatii komissiota siksi tarjoamaan asiantuntemusta ja edistämään liikkuvuutta koskevia järjestelyjä AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden välillä pätevien liikunnanopettajien kouluttamiseksi;

| 29. | pitää valitettavana, että valmentajien, tuomareiden, lääkäreiden, teknikkojen ja managereiden joukossa on vähän naisia; kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita edistämään erityisiä ohjelmia, joilla varmistetaan naisten osallistuminen näillä aloilla; |
| --- | --- |

29.

pitää valitettavana, että valmentajien, tuomareiden, lääkäreiden, teknikkojen ja managereiden joukossa on vähän naisia; kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita edistämään erityisiä ohjelmia, joilla varmistetaan naisten osallistuminen näillä aloilla;

| 30. | korostaa, että on tärkeää edistää kaksoisuria koskevia sopimuksia, joiden avulla urheilijat voivat yhdistää urheilu-uransa kouluttautumiseen ja työhön ja siirtyä uudelle ammatilliselle uralle urheilu-uran päätyttyä; |
| --- | --- |

30.

korostaa, että on tärkeää edistää kaksoisuria koskevia sopimuksia, joiden avulla urheilijat voivat yhdistää urheilu-uransa kouluttautumiseen ja työhön ja siirtyä uudelle ammatilliselle uralle urheilu-uran päätyttyä;

| 31. | korostaa, että urheiluaktiviteetteihin osallistumista on tärkeää kannustaa pelkkien uramahdollisuuksien lisäksi tärkeinä yksilön ja ihmisryhmien itsensä toteuttamisen keinoina, jotta vältytään luomasta nuorille virheellisiä mielikuvia; |
| --- | --- |

31.

korostaa, että urheiluaktiviteetteihin osallistumista on tärkeää kannustaa pelkkien uramahdollisuuksien lisäksi tärkeinä yksilön ja ihmisryhmien itsensä toteuttamisen keinoina, jotta vältytään luomasta nuorille virheellisiä mielikuvia;

| 32. | pyytää komissiota tukemaan tietojen keruuta ja tutkimusta, jotta voidaan arvioida urheilun myönteisiä vaikutuksia kehitykselle ja sosiaaliselle osallisuudelle; |
| --- | --- |

32.

pyytää komissiota tukemaan tietojen keruuta ja tutkimusta, jotta voidaan arvioida urheilun myönteisiä vaikutuksia kehitykselle ja sosiaaliselle osallisuudelle;

| 33. | kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita, joissa samanlainen urheilulaji on tärkeässä asemassa, tekemään kahdenvälisiä sopimuksia teknisestä tuesta ja urheilijoiden ja asiantuntemuksen vaihdosta; panee lisäksi merkille, että ammattiseuroilla ja kansalaisjärjestöillä voi olla tärkeä rooli valmentamiseen liittyvän asiantuntemuksen tarjoamisessa; |
| --- | --- |

33.

kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita, joissa samanlainen urheilulaji on tärkeässä asemassa, tekemään kahdenvälisiä sopimuksia teknisestä tuesta ja urheilijoiden ja asiantuntemuksen vaihdosta; panee lisäksi merkille, että ammattiseuroilla ja kansalaisjärjestöillä voi olla tärkeä rooli valmentamiseen liittyvän asiantuntemuksen tarjoamisessa;

| 34. | vaatii, että EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden on rahoitettava urheiluaktiviteetteja, jotka on suunnattu huumeiden väärinkäytön ja muiden sosiaalisten ongelmien vaarassa oleville teini-ikäisille ja nuorille; |
| --- | --- |

34.

vaatii, että EU:n jäsenvaltioiden ja AKT-maiden on rahoitettava urheiluaktiviteetteja, jotka on suunnattu huumeiden väärinkäytön ja muiden sosiaalisten ongelmien vaarassa oleville teini-ikäisille ja nuorille;

| 35. | pitää valitettavana naisurheilun sponsoroinnin alhaista tasoa; kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita pyrkimään edistämään urheilua tasavertaisesti; |
| --- | --- |

35.

pitää valitettavana naisurheilun sponsoroinnin alhaista tasoa; kehottaa AKT-maita ja EU:n jäsenvaltioita pyrkimään edistämään urheilua tasavertaisesti;

| 36. | vaatii AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksilta luovuuden ja innovoinnin kannustamista ja tunnustamista ja pyytää lisäksi EU:n jäsenvaltioita auttamaan AKT-maita rahoittamaan urheiluun liittyviä infrastruktuureja, jotta työttömät nuoret voivat käyttää niitä itsensä kehittämiseen sen sijaan, että he muuttaisivat EU:hun ja muualle; |
| --- | --- |

36.

vaatii AKT-maiden ja EU:n jäsenvaltioiden hallituksilta luovuuden ja innovoinnin kannustamista ja tunnustamista ja pyytää lisäksi EU:n jäsenvaltioita auttamaan AKT-maita rahoittamaan urheiluun liittyviä infrastruktuureja, jotta työttömät nuoret voivat käyttää niitä itsensä kehittämiseen sen sijaan, että he muuttaisivat EU:hun ja muualle;

| 37. | muistuttaa, että liikunnan opetus kouluissa on lapsille merkittävä lähtökohta elämäntaitojen, arvojen, tietojen ja ymmärryksen oppimisessa, mikä auttaa heitä kehittämään myönteisiä elämän mittaisen liikuntaan osallistumisen ja terveellisten elämäntapojen malleja; |
| --- | --- |

37.

muistuttaa, että liikunnan opetus kouluissa on lapsille merkittävä lähtökohta elämäntaitojen, arvojen, tietojen ja ymmärryksen oppimisessa, mikä auttaa heitä kehittämään myönteisiä elämän mittaisen liikuntaan osallistumisen ja terveellisten elämäntapojen malleja;

| 38. | panee merkille urheilun myönteisen roolin pakolaisille, turvapaikanhakijoille ja siirtymään joutuneille henkilöille, joille urheilu tarjoaa tunteen tavallisesta elämästä ja luo rakenteita epävakaisiin ympäristöihin, ja vaatii luomaan ohjelmia, joiden avulla kannustetaan näitä henkilöitä osallistumaan urheilun harrastamiseen; |
| --- | --- |

38.

panee merkille urheilun myönteisen roolin pakolaisille, turvapaikanhakijoille ja siirtymään joutuneille henkilöille, joille urheilu tarjoaa tunteen tavallisesta elämästä ja luo rakenteita epävakaisiin ympäristöihin, ja vaatii luomaan ohjelmia, joiden avulla kannustetaan näitä henkilöitä osallistumaan urheilun harrastamiseen;

| 39. | korostaa, että urheilu on tärkeässä asemassa lapsityöläisten ja -sotilaiden integroimisessa uudelleen osaksi yhteiskuntaa sekä lapsityötä ja lapsisotilaita torjuvana työkaluna; |
| --- | --- |

39.

korostaa, että urheilu on tärkeässä asemassa lapsityöläisten ja -sotilaiden integroimisessa uudelleen osaksi yhteiskuntaa sekä lapsityötä ja lapsisotilaita torjuvana työkaluna;

| 40. | korostaa, että urheilu on tärkeässä asemassa nuorten suojelemiseksi ihmiskaupalta ja työkalu tämän käytännön torjumiseksi; |
| --- | --- |

40.

korostaa, että urheilu on tärkeässä asemassa nuorten suojelemiseksi ihmiskaupalta ja työkalu tämän käytännön torjumiseksi;

| 41. | korostaa urheilun asemaa välineenä, jonka avulla voidaan hillitä HI-viruksen/aidsin leviämistä ja vaikutusta sisällyttämällä ennaltaehkäisyä koskevia ohjelmia osaksi urheiluaktiviteetteja; |
| --- | --- |

41.

korostaa urheilun asemaa välineenä, jonka avulla voidaan hillitä HI-viruksen/aidsin leviämistä ja vaikutusta sisällyttämällä ennaltaehkäisyä koskevia ohjelmia osaksi urheiluaktiviteetteja;

| 42. | korostaa, että urheiluelinten on toimittava ympäristön kannalta vastuullisella tavalla, minimoitava urheilun vaikutukset ympäristöön ja tarjottava puhdas ja turvallinen ympäristö, jossa osallistujat voivat harrastaa urheilua; |
| --- | --- |

42.

korostaa, että urheiluelinten on toimittava ympäristön kannalta vastuullisella tavalla, minimoitava urheilun vaikutukset ympäristöön ja tarjottava puhdas ja turvallinen ympäristö, jossa osallistujat voivat harrastaa urheilua;

| 43. | kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille. |
| --- | --- |

43.

kehottaa yhteispuheenjohtajia välittämään tämän päätöslauselman AKT–EU-ministerineuvostolle, Euroopan parlamentille, Euroopan komissiolle, Eurooppa-neuvostolle, Afrikan unionille, yleisafrikkalaiselle parlamentille, AKT-valtioiden ja EU:n jäsenvaltioiden kansallisille ja alueellisille parlamenteille ja AKT-valtioiden alueellisille järjestöille.

PÄÄTÖSLAUSELMA (43)

Sahelin–Saharan alueen turvallisuustilanteesta

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous, joka

| — | kokoontui St. Julian’sissa (Maltassa) 19.–21. kesäkuuta 2017, |
| --- | --- |

—

kokoontui St. Julian’sissa (Maltassa) 19.–21. kesäkuuta 2017,

| — | ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon työjärjestyksensä 18 artiklan 2 kohdan,

| — | ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan unionin välillä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen, jota tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan, Karibian ja Tyynenmeren valtioiden ryhmän sekä Euroopan unionin välillä Cotonoussa 23. kesäkuuta 2000 allekirjoitetun kumppanuussopimuksen, jota tarkistettiin Luxemburgissa 25. kesäkuuta 2005 ja Ouagadougoussa 22. kesäkuuta 2010,

| — | ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 10. joulukuuta 1948 annetun ihmisoikeuksien yleismaailmallisen julistuksen,

| — | ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon kestävän kehityksen toimintaohjelman 2030, jonka YK:n yleiskokous hyväksyi 25. syyskuuta 2015,

| — | ottaa huomioon Afrikan unionin, Yhdistyneiden kansakuntien, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ja Euroopan unionin 7. maaliskuuta 2017 antaman yhteisen julkilausuman Algerin prosessin tuloksena rauhasta ja sovinnosta Malissa tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Afrikan unionin, Yhdistyneiden kansakuntien, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön ja Euroopan unionin 7. maaliskuuta 2017 antaman yhteisen julkilausuman Algerin prosessin tuloksena rauhasta ja sovinnosta Malissa tehdyn sopimuksen täytäntöönpanosta,

| — | ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2016 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2295 (2016) Malin vakauttamista koskevan YK:n operaation (MINUSMA) toimeksiannon uusimisesta, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 29. kesäkuuta 2016 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2295 (2016) Malin vakauttamista koskevan YK:n operaation (MINUSMA) toimeksiannon uusimisesta,

| — | ottaa huomioon 19. tammikuuta 2017 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2337 (2017) rauhan lujittamisesta Länsi-Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. tammikuuta 2017 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2337 (2017) rauhan lujittamisesta Länsi-Afrikassa,

| — | ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2017 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2349 (2017) rauhasta ja turvallisuudesta Afrikassa, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 31. maaliskuuta 2017 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2349 (2017) rauhasta ja turvallisuudesta Afrikassa,

| — | ottaa huomioon 25. huhtikuuta 2013 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2100 (2013) Malin vakauttamista koskevan YK:n operaation (MINUSMA) perustamisesta ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöksen nro S/2013/354 Sahelin aluetta koskevan YK:n yhdennetyn strategian hyväksymisestä kesäkuussa 2013, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 25. huhtikuuta 2013 annetun YK:n turvallisuusneuvoston päätöslauselman 2100 (2013) Malin vakauttamista koskevan YK:n operaation (MINUSMA) perustamisesta ja YK:n turvallisuusneuvoston päätöksen nro S/2013/354 Sahelin aluetta koskevan YK:n yhdennetyn strategian hyväksymisestä kesäkuussa 2013,

| — | ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2013 annetun YK:n pääsihteerin raportin YK:n turvallisuusneuvostolle Länsi-Saharasta ja erityisesti siinä esitetyn viittauksen Länsi-Saharan ja Sahelin alueen tilanteen väliseen tiiviiseen yhteyteen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 8. huhtikuuta 2013 annetun YK:n pääsihteerin raportin YK:n turvallisuusneuvostolle Länsi-Saharasta ja erityisesti siinä esitetyn viittauksen Länsi-Saharan ja Sahelin alueen tilanteen väliseen tiiviiseen yhteyteen,

| — | ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2013 annetun YK:n pääsihteerin raportin YK:n turvallisuusneuvostolle rajatylittävästä järjestäytyneestä rikollisuudesta ja laittomasta huumausainekaupasta Länsi-Afrikassa ja Sahelin alueella, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 17. kesäkuuta 2013 annetun YK:n pääsihteerin raportin YK:n turvallisuusneuvostolle rajatylittävästä järjestäytyneestä rikollisuudesta ja laittomasta huumausainekaupasta Länsi-Afrikassa ja Sahelin alueella,

| — | ottaa huomioon 19. helmikuuta 2014 Libyasta annetun päätöslauselman 1973 (2011) nojalla perustetun YK:n turvallisuusneuvoston asiantuntijapaneelin loppuraportin, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. helmikuuta 2014 Libyasta annetun päätöslauselman 1973 (2011) nojalla perustetun YK:n turvallisuusneuvoston asiantuntijapaneelin loppuraportin,

| — | ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Sahelin-erityislähettilään 10. helmikuuta 2016 YK:n turvallisuusneuvostolle antaman lausunnon, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon YK:n pääsihteerin Sahelin-erityislähettilään 10. helmikuuta 2016 YK:n turvallisuusneuvostolle antaman lausunnon,

| — | ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1981 Nairobissa (Kenia) annetun ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 27. kesäkuuta 1981 Nairobissa (Kenia) annetun ihmisoikeuksia ja kansojen oikeuksia koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 Addis Abebassa (Etiopia) julkaistun demokratiaa, vaaleja ja hallintotapaa koskevan Afrikan peruskirjan, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 30. tammikuuta 2007 Addis Abebassa (Etiopia) julkaistun demokratiaa, vaaleja ja hallintotapaa koskevan Afrikan peruskirjan,

| — | ottaa huomioon G5 Sahel -ryhmän yleissopimuksen, jonka Burkina Faso, Tšad, Mali, Mauritania ja Niger allekirjoittivat 19. joulukuuta 2014 Nouakchottissa (Mauritania), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon G5 Sahel -ryhmän yleissopimuksen, jonka Burkina Faso, Tšad, Mali, Mauritania ja Niger allekirjoittivat 19. joulukuuta 2014 Nouakchottissa (Mauritania),

| — | ottaa huomioon Länsi-Afrikan talousyhteisön (ECOWAS) poliittisen julistuksen huumausaineiden väärinkäytön, laittoman huumausainekaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta Länsi-Afrikassa ja siihen liittyvän Praian toimintasuunnitelman vuosiksi 2008–2011, joka hyväksyttiin vuonna 2008 ja jota seurasi syyskuussa 2016 Abujassa hyväksytty uusi toimintasuunnitelma vuosiksi 2016–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon Länsi-Afrikan talousyhteisön (ECOWAS) poliittisen julistuksen huumausaineiden väärinkäytön, laittoman huumausainekaupan ja järjestäytyneen rikollisuuden torjunnasta Länsi-Afrikassa ja siihen liittyvän Praian toimintasuunnitelman vuosiksi 2008–2011, joka hyväksyttiin vuonna 2008 ja jota seurasi syyskuussa 2016 Abujassa hyväksytty uusi toimintasuunnitelma vuosiksi 2016–2020,

| — | ottaa huomioon EU:n ja 16 Länsi-Afrikan valtion, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) ja Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton (UEMOA) välisen talouskumppanuussopimuksen, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n ja 16 Länsi-Afrikan valtion, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) ja Länsi-Afrikan talous- ja rahaliiton (UEMOA) välisen talouskumppanuussopimuksen,

| — | ottaa huomioon vuonna 2007 hyväksytyn yhteisen EU–Afrikka-strategian ja neljännessä EU:n ja Afrikan huippukokouksessa huhtikuussa 2014 hyväksytyn EU:n ja Afrikan välisen yhteistyön etenemissuunnitelman (2014–2017), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2007 hyväksytyn yhteisen EU–Afrikka-strategian ja neljännessä EU:n ja Afrikan huippukokouksessa huhtikuussa 2014 hyväksytyn EU:n ja Afrikan välisen yhteistyön etenemissuunnitelman (2014–2017),

| — | ottaa huomioon 4. toukokuuta 2017 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan yhteisen tiedonannon aiheesta ”Uutta vauhtia Afrikan ja EU:n kumppanuudelle”, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 4. toukokuuta 2017 annetun Euroopan komission ja unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan yhteisen tiedonannon aiheesta ”Uutta vauhtia Afrikan ja EU:n kumppanuudelle”,

| — | ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkean edustajan ja komission varapuheenjohtajan 28. kesäkuuta 2016 esittelemän Euroopan unionin ulko- ja turvallisuuspoliittisen globaalistrategian,

| — | ottaa huomioon maaliskuussa 2011 hyväksytyn EU:n turvallisuus- ja kehitysstrategian Sahelin alueella ja 20. huhtikuuta 2015 hyväksytyn ja kesäkuussa 2016 ajan tasalle saatetun EU:n Sahelin alueen alueellisen toimintasuunnitelman vuosiksi 2015–2020, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon maaliskuussa 2011 hyväksytyn EU:n turvallisuus- ja kehitysstrategian Sahelin alueella ja 20. huhtikuuta 2015 hyväksytyn ja kesäkuussa 2016 ajan tasalle saatetun EU:n Sahelin alueen alueellisen toimintasuunnitelman vuosiksi 2015–2020,

| — | ottaa huomioon EU:n Afrikka-hätärahaston, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n Afrikka-hätärahaston,

| — | ottaa huomioon vuonna 2003 käynnistetyt ja marraskuussa 2015 tarkistetut Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) toimintasuunnitelmat ja Algerian ja Marokon kanssa tehdyt assosiaatiosopimukset, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2003 käynnistetyt ja marraskuussa 2015 tarkistetut Euroopan naapuruuspolitiikan (ENP) toimintasuunnitelmat ja Algerian ja Marokon kanssa tehdyt assosiaatiosopimukset,

| — | ottaa huomioon vuonna 2014 hyväksytyn Euroopan komission suunnitelman humanitaarisen avun täytäntöönpanosta Sahelin alueella ja vuonna 2012 käynnistetyn Sahelin ja Länsi-Afrikan alueen selviytymiskyvyn kehittämisaloitetta tukevan EU:n maailmanlaajuisen yhteenliittymän (AGIR), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon vuonna 2014 hyväksytyn Euroopan komission suunnitelman humanitaarisen avun täytäntöönpanosta Sahelin alueella ja vuonna 2012 käynnistetyn Sahelin ja Länsi-Afrikan alueen selviytymiskyvyn kehittämisaloitetta tukevan EU:n maailmanlaajuisen yhteenliittymän (AGIR),

| — | ottaa huomioon heinäkuussa 2012 käynnistetyn EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) valmiuksien kehittämistä koskevan operaation (EUCAP Sahel Niger), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon heinäkuussa 2012 käynnistetyn EU:n yhteisen turvallisuus- ja puolustuspolitiikan (YTPP) valmiuksien kehittämistä koskevan operaation (EUCAP Sahel Niger),

| — | ottaa huomioon helmikuussa 2013 käynnistetyn EU:n YTTP-koulutusoperaation Malissa (EUTM Mali), |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon helmikuussa 2013 käynnistetyn EU:n YTTP-koulutusoperaation Malissa (EUTM Mali),

| — | ottaa huomioon EU:n yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaation Libyassa (EUBAM Libya), joka käynnistettiin vuonna 2013 ja jota on tarkoitus jatkaa elokuuhun 2017 asti, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon EU:n yhdennetyn rajavalvonnan avustusoperaation Libyassa (EUBAM Libya), joka käynnistettiin vuonna 2013 ja jota on tarkoitus jatkaa elokuuhun 2017 asti,

| — | ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät Malista ja Sahelista, |
| --- | --- |

—

ottaa huomioon 19. kesäkuuta 2017 annetut Euroopan unionin neuvoston päätelmät Malista ja Sahelista,

| A. | ottaa huomioon, että Sahelin ja Saharan alue on yksi Afrikan mantereen vähiten kehittyneistä osista ja yksi maailman köyhimmistä alueista, joka kärsii tulojen epätasaisesta jakautumisesta; ottaa huomioon, että alue on kärsinyt erilaisista haasteista, kuten poliittisista vaikeuksista ja epävakaudesta, järjestelmällisestä köyhyydestä ja eriarvoisuudesta, aseellisista konflikteista, luonnonkatastrofeista, räjähdysmäisestä väestönkasvusta ja alituisesti puutteellisista hallituksen valmiuksista ja valtion auktoriteetista; |
| --- | --- |

A.

ottaa huomioon, että Sahelin ja Saharan alue on yksi Afrikan mantereen vähiten kehittyneistä osista ja yksi maailman köyhimmistä alueista, joka kärsii tulojen epätasaisesta jakautumisesta; ottaa huomioon, että alue on kärsinyt erilaisista haasteista, kuten poliittisista vaikeuksista ja epävakaudesta, järjestelmällisestä köyhyydestä ja eriarvoisuudesta, aseellisista konflikteista, luonnonkatastrofeista, räjähdysmäisestä väestönkasvusta ja alituisesti puutteellisista hallituksen valmiuksista ja valtion auktoriteetista;

| B. | ottaa huomioon, että alueen kohtaamat haasteet ovat helpottaneet terroristijärjestöjen, kuten Islamilaisen Maghrebin al-Qaidan (AQIM), Boko Haramin, Daeshin, Al Mourabitounin, Ansar Dinen ja al-Shabaabin, laajentumista; ottaa huomioon, että näiden järjestöjen läsnäolo on heikentänyt entisestään alueen turvallisuutta ja taloutta, lisännyt äärimmäistä köyhyyttä ja tehnyt alueen maista ääriajattelijoiden hankinta-alueen sekä asettanut nuoret alttiiksi terroristien rekrytointiyrityksille; ottaa huomioon, että alueen naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa alueen turvattomuuden ja rikollisen toiminnan vuoksi; |
| --- | --- |

B.

ottaa huomioon, että alueen kohtaamat haasteet ovat helpottaneet terroristijärjestöjen, kuten Islamilaisen Maghrebin al-Qaidan (AQIM), Boko Haramin, Daeshin, Al Mourabitounin, Ansar Dinen ja al-Shabaabin, laajentumista; ottaa huomioon, että näiden järjestöjen läsnäolo on heikentänyt entisestään alueen turvallisuutta ja taloutta, lisännyt äärimmäistä köyhyyttä ja tehnyt alueen maista ääriajattelijoiden hankinta-alueen sekä asettanut nuoret alttiiksi terroristien rekrytointiyrityksille; ottaa huomioon, että alueen naiset ovat erityisen haavoittuvassa asemassa alueen turvattomuuden ja rikollisen toiminnan vuoksi;

| C. | ottaa huomioon, että alue kärsii pahoin ilmastonmuutoksen seurauksista ja on erittäin haavoittuvainen kuivuuteen, äärimmäisiin sääilmiöihin, maaperän huonontumiseen ja heikkoon ruokaturvaan nähden; ottaa huomioon, että ilmastoriskien suurin vaikutus kohdistuu haavoittuvaisessa asemassa olevaan väestöön ja heidän elinkeinoihinsa, mutta ilmastoriskit lisäävät myös konflikteja ja aiheuttavat huomattavia taloudellisia seurauksia; |
| --- | --- |

C.

ottaa huomioon, että alue kärsii pahoin ilmastonmuutoksen seurauksista ja on erittäin haavoittuvainen kuivuuteen, äärimmäisiin sääilmiöihin, maaperän huonontumiseen ja heikkoon ruokaturvaan nähden; ottaa huomioon, että ilmastoriskien suurin vaikutus kohdistuu haavoittuvaisessa asemassa olevaan väestöön ja heidän elinkeinoihinsa, mutta ilmastoriskit lisäävät myös konflikteja ja aiheuttavat huomattavia taloudellisia seurauksia;

| D. | ottaa huomioon, että Sahelin ja Tšadjärven alueen ongelmat ovat luonteeltaan rajatylittäviä ja liittyvät läheisesti toisiinsa, minkä vuoksi ne voidaan ratkaista vain kokonaisvaltaisen alueellisen strategian avulla; |
| --- | --- |

D.

ottaa huomioon, että Sahelin ja Tšadjärven alueen ongelmat ovat luonteeltaan rajatylittäviä ja liittyvät läheisesti toisiinsa, minkä vuoksi ne voidaan ratkaista vain kokonaisvaltaisen alueellisen strategian avulla;

| E. | ottaa huomioon, että heikkenevä turvallisuustilanne aiheuttaa haasteita kehitysyhteistyölle ja rajoittaa humanitaarista apua, mikä lisää entisestään alueen haavoittuvuutta; |
| --- | --- |

E.

ottaa huomioon, että heikkenevä turvallisuustilanne aiheuttaa haasteita kehitysyhteistyölle ja rajoittaa humanitaarista apua, mikä lisää entisestään alueen haavoittuvuutta;

| F. | ottaa huomioon, että epävakautta ovat lisänneet entisestään alueen äskettäiset konfliktit, joita on puhjennut erityisesti Malissa, Nigeriassa, Keski-Afrikan tasavallassa ja Libyassa; ottaa huomioon, että erityisesti Libyan konfliktilla on ollut vakavia alueellisia turvallisuusvaikutuksia; ottaa huomioon, että Libyasta peräisin oleva palaavien taistelijoiden ja laittomien aseiden virta on vaikuttanut kielteisesti Malin, Tšadin ja Nigerin kaltaisten maiden turvallisuustilanteeseen ja pahentanut huomattavasti alueen jo ennestään kohtaamia haasteita; |
| --- | --- |

F.

ottaa huomioon, että epävakautta ovat lisänneet entisestään alueen äskettäiset konfliktit, joita on puhjennut erityisesti Malissa, Nigeriassa, Keski-Afrikan tasavallassa ja Libyassa; ottaa huomioon, että erityisesti Libyan konfliktilla on ollut vakavia alueellisia turvallisuusvaikutuksia; ottaa huomioon, että Libyasta peräisin oleva palaavien taistelijoiden ja laittomien aseiden virta on vaikuttanut kielteisesti Malin, Tšadin ja Nigerin kaltaisten maiden turvallisuustilanteeseen ja pahentanut huomattavasti alueen jo ennestään kohtaamia haasteita;

| G. | ottaa huomioon, että kestävä kehitys ei ole mahdollista ilman turvallisuutta; ottaa huomioon, että näillä konflikteilla on suorat ja vakavat seuraukset naapurialueiden ja myös EU:n kansalaisten turvallisuuteen ja hyvinvointiin, sillä näiden konfliktien vaikutukset leviävät yhä useammin muualle terrorismin ja valtavien pakolaisvirtojen muodossa; |
| --- | --- |

G.

ottaa huomioon, että kestävä kehitys ei ole mahdollista ilman turvallisuutta; ottaa huomioon, että näillä konflikteilla on suorat ja vakavat seuraukset naapurialueiden ja myös EU:n kansalaisten turvallisuuteen ja hyvinvointiin, sillä näiden konfliktien vaikutukset leviävät yhä useammin muualle terrorismin ja valtavien pakolaisvirtojen muodossa;

| H. | ottaa huomioon, että heikko hallinto ja pysyväisluontoinen korruptio vaikeuttavat tehokkaan turvallisuusalan kehittämistä ja terroristien sekä rikollisverkostojen torjuntaa; ottaa huomioon, että alueesta on tullut yhä enenevissä määrin tärkeä kauttakulkukeskus huumausaineita ja aseita salakuljettaville verkostoille; |
| --- | --- |

H.

ottaa huomioon, että heikko hallinto ja pysyväisluontoinen korruptio vaikeuttavat tehokkaan turvallisuusalan kehittämistä ja terroristien sekä rikollisverkostojen torjuntaa; ottaa huomioon, että alueesta on tullut yhä enenevissä määrin tärkeä kauttakulkukeskus huumausaineita ja aseita salakuljettaville verkostoille;

| I. | ottaa huomioon, että EU hyväksyi vuonna 2011 EU:n turvallisuus- ja kehitysstrategian Sahelissa, mitä seurasi Sahelin alueen alueellinen toimintasuunnitelma vuosiksi 2015–2020; ottaa huomioon, että nämä molemmat muodostavat kattavan lähestymistavan EU:n sitoutumiselle alueen maihin; |
| --- | --- |

I.

ottaa huomioon, että EU hyväksyi vuonna 2011 EU:n turvallisuus- ja kehitysstrategian Sahelissa, mitä seurasi Sahelin alueen alueellinen toimintasuunnitelma vuosiksi 2015–2020; ottaa huomioon, että nämä molemmat muodostavat kattavan lähestymistavan EU:n sitoutumiselle alueen maihin;

| J. | ottaa huomioon, että ponnisteluihin on ryhdytty erilaisten politiikkojen ja välineiden koordinoinnin lisäämiseksi maailmanlaajuisella, kansallisella ja alueellisella tasolla, mutta pitkäkestoisia ja kestäviä tuloksia ei ole vielä saavutettu; katsoo, että Sahelin ja Tšadjärven alueen tilanne edellyttää resurssien yhdistämistä ja vahvempaa poliittista sitoutumista kansainväliseltä yhteisöltä ja myös paikallishallituksilta; |
| --- | --- |

J.

ottaa huomioon, että ponnisteluihin on ryhdytty erilaisten politiikkojen ja välineiden koordinoinnin lisäämiseksi maailmanlaajuisella, kansallisella ja alueellisella tasolla, mutta pitkäkestoisia ja kestäviä tuloksia ei ole vielä saavutettu; katsoo, että Sahelin ja Tšadjärven alueen tilanne edellyttää resurssien yhdistämistä ja vahvempaa poliittista sitoutumista kansainväliseltä yhteisöltä ja myös paikallishallituksilta;

| K. | ottaa huomioon, että useat Sahelin alueen valtiot ovat perustaneet G5 Sahel -ryhmän hyödylliseksi vuoropuhelun ja koordinoinnin foorumiksi; ottaa huomioon, että G5-ryhmä päätti 6. helmikuuta 2017 perustaa Sahelin alueen yhteiset asevoimat; ottaa huomioon, että EU on sitoutunut osallistumaan niihin 50 miljoonalla eurolla; |
| --- | --- |

K.

ottaa huomioon, että useat Sahelin alueen valtiot ovat perustaneet G5 Sahel -ryhmän hyödylliseksi vuoropuhelun ja koordinoinnin foorumiksi; ottaa huomioon, että G5-ryhmä päätti 6. helmikuuta 2017 perustaa Sahelin alueen yhteiset asevoimat; ottaa huomioon, että EU on sitoutunut osallistumaan niihin 50 miljoonalla eurolla;

| L. | ottaa huomioon, että 42 miljoonaa ihmistä kärsii tällä hetkellä vakavasta tai kohtalaisen vakavasta elintarvikevajeesta, mukaan lukien 9,3 miljoonaa kiireellisen ruoka-avun tarpeessa olevaa ihmistä; ottaa huomioon, että näiden lukujen odotetaan nousevan käynnissä olevien konfliktien ja turvattomuuden seurauksena, sillä 53 miljoonan ihmisen arvioidaan kärsivän elintarvikevajeesta elokuuhun 2017 mennessä; |
| --- | --- |

L.

ottaa huomioon, että 42 miljoonaa ihmistä kärsii tällä hetkellä vakavasta tai kohtalaisen vakavasta elintarvikevajeesta, mukaan lukien 9,3 miljoonaa kiireellisen ruoka-avun tarpeessa olevaa ihmistä; ottaa huomioon, että näiden lukujen odotetaan nousevan käynnissä olevien konfliktien ja turvattomuuden seurauksena, sillä 53 miljoonan ihmisen arvioidaan kärsivän elintarvikevajeesta elokuuhun 2017 mennessä;

| M. | ottaa huomioon, että EU on yksi Sahelin alueen suurimmista humanitaarisen avun antajista, sillä EU on myönsi vuonna 2016 yhteensä 299 miljoonaa euroa vakavasta elintarvike- ja ravitsemusvajeesta kärsivien ihmisten tukemiseksi; |
| --- | --- |

M.

ottaa huomioon, että EU on yksi Sahelin alueen suurimmista humanitaarisen avun antajista, sillä EU on myönsi vuonna 2016 yhteensä 299 miljoonaa euroa vakavasta elintarvike- ja ravitsemusvajeesta kärsivien ihmisten tukemiseksi;

| N. | ottaa huomioon, että Serval-operaatioon osallistuvat ranskalaiset joukot, AFISMA (Afrikan johtama kansainvälinen Malin tukioperaatio) vahvistettuna tšadilaisilla joukoilla, Barkhane-operaatio sekä MINUSMAn ja yhteisten monikansallisten joukkojen läsnäolo ovat auttaneet ajamaan jihadistiryhmiä pois joiltakin Malin alueilta ja heikentäneet Boko Haramia Tšadjärven alueella, mutta kumpaakaan ryhmää ei ole vielä onnistuttu kukistamaan kokonaan; |
| --- | --- |

N.

ottaa huomioon, että Serval-operaatioon osallistuvat ranskalaiset joukot, AFISMA (Afrikan johtama kansainvälinen Malin tukioperaatio) vahvistettuna tšadilaisilla joukoilla, Barkhane-operaatio sekä MINUSMAn ja yhteisten monikansallisten joukkojen läsnäolo ovat auttaneet ajamaan jihadistiryhmiä pois joiltakin Malin alueilta ja heikentäneet Boko Haramia Tšadjärven alueella, mutta kumpaakaan ryhmää ei ole vielä onnistuttu kukistamaan kokonaan;

| O. | ottaa huomioon, että alueen turvattomuus on aiheuttanut sen, että ennennäkemättömän suuri määrä ihmisiä on joutunut siirtymään, minkä kohteena ovat olleet erityisesti naapurimaat; ottaa huomioon, että Sahelin alue on ollut sekä lähtöpiste että muuttoreitin kauttakulkualue suurimmalle osalle Eurooppaan pyrkivistä siirtolaisista; |
| --- | --- |

O.

ottaa huomioon, että alueen turvattomuus on aiheuttanut sen, että ennennäkemättömän suuri määrä ihmisiä on joutunut siirtymään, minkä kohteena ovat olleet erityisesti naapurimaat; ottaa huomioon, että Sahelin alue on ollut sekä lähtöpiste että muuttoreitin kauttakulkualue suurimmalle osalle Eurooppaan pyrkivistä siirtolaisista;

| 1. | pitää ensiarvoisen tärkeänä varmistaa, että turvallisuutta, puolustusta, humanitaarista apua ja kehitysyhteistyötä koskevat politiikat ovat keskenään johdonmukaisia, kun Sahelin ja Tšadjärven alueella vallitsevaan tilanteeseen pyritään löytämään ratkaisu; uskoo, että poliittisen vakauden, turvallisuuden, hyvän hallinnon, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, taloudellisten ja koulutukseen liittyvien mahdollisuuksien parantaminen Sahelin ja Tšadjärven alueen maissa on ratkaisevan tärkeää kestävän kehityksen edistämiseksi ja terroristi- ja rikollisverkostojen kitkemiseksi Sahelin alueelta; |
| --- | --- |

1.

pitää ensiarvoisen tärkeänä varmistaa, että turvallisuutta, puolustusta, humanitaarista apua ja kehitysyhteistyötä koskevat politiikat ovat keskenään johdonmukaisia, kun Sahelin ja Tšadjärven alueella vallitsevaan tilanteeseen pyritään löytämään ratkaisu; uskoo, että poliittisen vakauden, turvallisuuden, hyvän hallinnon, sosiaalisen yhteenkuuluvuuden, taloudellisten ja koulutukseen liittyvien mahdollisuuksien parantaminen Sahelin ja Tšadjärven alueen maissa on ratkaisevan tärkeää kestävän kehityksen edistämiseksi ja terroristi- ja rikollisverkostojen kitkemiseksi Sahelin alueelta;

| 2. | tuomitsee voimakkaasti kaikki terroriteot ja ihmisoikeusrikkomukset Sahelin ja Tšadjärven alueella, mukaan lukien ne, joihin on liittynyt siviiliväestöön ja erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuneita väkivaltaisuuksia, sieppauksia, murhia, panttivankien ottamista, ryöstelyä ja siviilien omaisuuden tuhoamista; tuomitsee voimakkaasti myös turvallisuusjoukkoja vastaan kohdistuneet terrori-iskut; |
| --- | --- |

2.

tuomitsee voimakkaasti kaikki terroriteot ja ihmisoikeusrikkomukset Sahelin ja Tšadjärven alueella, mukaan lukien ne, joihin on liittynyt siviiliväestöön ja erityisesti naisiin ja lapsiin kohdistuneita väkivaltaisuuksia, sieppauksia, murhia, panttivankien ottamista, ryöstelyä ja siviilien omaisuuden tuhoamista; tuomitsee voimakkaasti myös turvallisuusjoukkoja vastaan kohdistuneet terrori-iskut;

| 3. | palauttaa mieliin kehityksen ja turvallisuuden vahvan yhteyden, sillä köyhyys on usein konfliktien alustava lähde ja seuraus; huomauttaa, että koko alue pysyy haavoittuvaisena niin kauan kuin Libyan epävakaa tilanne jatkuu; korostaa, että terroristien aiheuttamaa uhkaa ei voida poistaa muulla tavoin kuin yhteisen, yhtenäisen ja koordinoidun toiminnan avulla; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti ja kannustamaan Afrikan Unionin ja ECOWASin välistä koordinointia muiden keskeisten toimijoiden, kuten Arabiliiton, YK:n, Yhdysvaltojen ja Maghreb-maiden, kanssa tehtävässä yhteistyössä; |
| --- | --- |

3.

palauttaa mieliin kehityksen ja turvallisuuden vahvan yhteyden, sillä köyhyys on usein konfliktien alustava lähde ja seuraus; huomauttaa, että koko alue pysyy haavoittuvaisena niin kauan kuin Libyan epävakaa tilanne jatkuu; korostaa, että terroristien aiheuttamaa uhkaa ei voida poistaa muulla tavoin kuin yhteisen, yhtenäisen ja koordinoidun toiminnan avulla; kehottaa EU:ta ja sen jäsenvaltioita edistämään aktiivisesti ja kannustamaan Afrikan Unionin ja ECOWASin välistä koordinointia muiden keskeisten toimijoiden, kuten Arabiliiton, YK:n, Yhdysvaltojen ja Maghreb-maiden, kanssa tehtävässä yhteistyössä;

| 4. | kannustaa kaikkia kumppaneita työskentelemään yhdessä, jotta voidaan laatia johdonmukainen ja vahva Sahelin ja Tšadjärven aluetta koskeva strategia, jonka tavoitteena on parantaa hallintoa ja vastuuvelvollisuutta sekä valtiollisten ja alueellisten instituutioiden legitimiteettiä, tehostaa turvallisuutta ja torjua radikalisoitumista, ihmiskauppaa ja aseiden ja huumausaineiden salakuljetusta; kehottaa siksi tarkistamaan MINUSMAn toimeksiantoa; |
| --- | --- |

4.

kannustaa kaikkia kumppaneita työskentelemään yhdessä, jotta voidaan laatia johdonmukainen ja vahva Sahelin ja Tšadjärven aluetta koskeva strategia, jonka tavoitteena on parantaa hallintoa ja vastuuvelvollisuutta sekä valtiollisten ja alueellisten instituutioiden legitimiteettiä, tehostaa turvallisuutta ja torjua radikalisoitumista, ihmiskauppaa ja aseiden ja huumausaineiden salakuljetusta; kehottaa siksi tarkistamaan MINUSMAn toimeksiantoa;

| 5. | palauttaa mieliin alueen hallitusten ensisijaisen vastuun maidensa poliittisen, taloudellisen ja turvallisuustilanteen vakauttamisessa; |
| --- | --- |

5.

palauttaa mieliin alueen hallitusten ensisijaisen vastuun maidensa poliittisen, taloudellisen ja turvallisuustilanteen vakauttamisessa;

| 6. | kehottaa Sahelin ja Tšadjärven alueen hallituksia laatimaan kattavan strategian, jolla puututaan terrorismin taustalla oleviin syihin; toteaa jälleen tähän liittyen, että pelkkä sotilaallinen lähestymistapa ei yksin riitä kapinallisten toiminnan ja terrorismin torjumiseksi; |
| --- | --- |

6.

kehottaa Sahelin ja Tšadjärven alueen hallituksia laatimaan kattavan strategian, jolla puututaan terrorismin taustalla oleviin syihin; toteaa jälleen tähän liittyen, että pelkkä sotilaallinen lähestymistapa ei yksin riitä kapinallisten toiminnan ja terrorismin torjumiseksi;

| 7. | kiinnittää erityistä huomiota hyvää hallintoa, valtiorakenteiden kehittämistä, rankaisemattomuutta ja ihmisoikeuksia koskeviin haasteisiin alueella; vaatii, että näiden maiden kanssa tehtävässä ja niiden välisessä yhteistyössä olisi keskityttävä oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen ja puolueettomien instituutioiden perustamiseen sen mukaisesti, mihin kaikki kumppanit ovat sitoutuneet rauhaa ja oikeudenmukaisuutta koskevan kestävän kehityksen tavoitteen nro 16 mukaisesti; |
| --- | --- |

7.

kiinnittää erityistä huomiota hyvää hallintoa, valtiorakenteiden kehittämistä, rankaisemattomuutta ja ihmisoikeuksia koskeviin haasteisiin alueella; vaatii, että näiden maiden kanssa tehtävässä ja niiden välisessä yhteistyössä olisi keskityttävä oikeusvaltioperiaatteen toteutumiseen ja puolueettomien instituutioiden perustamiseen sen mukaisesti, mihin kaikki kumppanit ovat sitoutuneet rauhaa ja oikeudenmukaisuutta koskevan kestävän kehityksen tavoitteen nro 16 mukaisesti;

| 8. | katsoo, että on välttämätöntä puuttua epävakauden, pakkomuuton ja laittoman muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, taloudellisten mahdollisuuksien puutteeseen, aseellisiin konflikteihin, huonoon hallintoon, ilmastonmuutokseen, ihmisoikeusrikkomuksiin, eriarvoisuuteen ja virheelliseen kauppapolitiikkaan, jossa näihin haasteisiin ei puututa; |
| --- | --- |

8.

katsoo, että on välttämätöntä puuttua epävakauden, pakkomuuton ja laittoman muuttoliikkeen perimmäisiin syihin, kuten köyhyyteen, taloudellisten mahdollisuuksien puutteeseen, aseellisiin konflikteihin, huonoon hallintoon, ilmastonmuutokseen, ihmisoikeusrikkomuksiin, eriarvoisuuteen ja virheelliseen kauppapolitiikkaan, jossa näihin haasteisiin ei puututa;

| 9. | on vahvasti sitä mieltä, että myös yksityisellä sektorilla on oltava tärkeä asema alueen kehittämisessä ja että sen on toimittava yrityssektorin ihmisoikeuksien ja sosiaali- ja ympäristöoikeuksien kunnioittamista koskevia vastuita määrittelevien velvoittavien oikeudellisten kehysten mukaisesti muun muassa varmistamalla liiketoiminnan harjoittamisen läpinäkyvyys, jotta voidaan taata, että aseistettuja ryhmiä ei rahoiteta yksityisin varoin; |
| --- | --- |

9.

on vahvasti sitä mieltä, että myös yksityisellä sektorilla on oltava tärkeä asema alueen kehittämisessä ja että sen on toimittava yrityssektorin ihmisoikeuksien ja sosiaali- ja ympäristöoikeuksien kunnioittamista koskevia vastuita määrittelevien velvoittavien oikeudellisten kehysten mukaisesti muun muassa varmistamalla liiketoiminnan harjoittamisen läpinäkyvyys, jotta voidaan taata, että aseistettuja ryhmiä ei rahoiteta yksityisin varoin;

| 10. | toteaa, että alueellinen ja alueiden välinen yhteistyö on tärkeää Sahelin ja Tšadjärven alueen turvallisuuskriisin ratkaisemiseksi ja erityisesti rauhasta ja sovinnosta Malissa tehdyn sopimuksen täytäntöönpanossa, jossa on edistytty valitettavan hitaasti; katsoo, että Afrikan unionin, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) ja Maghreb-maiden osallistuminen on välttämätöntä alueen vakauden palauttamiseksi; |
| --- | --- |

10.

toteaa, että alueellinen ja alueiden välinen yhteistyö on tärkeää Sahelin ja Tšadjärven alueen turvallisuuskriisin ratkaisemiseksi ja erityisesti rauhasta ja sovinnosta Malissa tehdyn sopimuksen täytäntöönpanossa, jossa on edistytty valitettavan hitaasti; katsoo, että Afrikan unionin, Länsi-Afrikan valtioiden talousyhteisön (ECOWAS) ja Maghreb-maiden osallistuminen on välttämätöntä alueen vakauden palauttamiseksi;

| 11. | kiittää G5 Sahel -ryhmän maita niiden poliittisesta johtajuudesta; kehottaa EU:ta pitämään yllä pysyvää vuoropuhelua korkeimmalla tasolla alueen maiden ja organisaatioiden kanssa ja edistämään ja vahvistamaan edelleen EU:n ja G5 Sahel -ryhmän välistä kumppanuutta; suhtautuu myönteisesti Sahelin ja Saharan alueiden valtioiden yhteisön (CEN-SAD) perustamiseen; |
| --- | --- |

11.

kiittää G5 Sahel -ryhmän maita niiden poliittisesta johtajuudesta; kehottaa EU:ta pitämään yllä pysyvää vuoropuhelua korkeimmalla tasolla alueen maiden ja organisaatioiden kanssa ja edistämään ja vahvistamaan edelleen EU:n ja G5 Sahel -ryhmän välistä kumppanuutta; suhtautuu myönteisesti Sahelin ja Saharan alueiden valtioiden yhteisön (CEN-SAD) perustamiseen;

| 12. | suhtautuu myönteisesti EU:n Sahelia koskevan turvallisuus- ja kehitysstrategian hyväksymiseen, Afrikan nopean toiminnan joukkoihin ja Sahelin alueen alueelliseen toimintasuunnitelmaan vuosiksi 2015–2020 konkreettisina ponnisteluina, joilla pannaan täytäntöön EU:n kattava lähestymistapa yhdistelemällä tehokkaasti turvallisuuteen, kehitykseen ja hallintoon liittyviä toimia, mukaan lukien äärimmäisen köyhyyden poistaminen; |
| --- | --- |

12.

suhtautuu myönteisesti EU:n Sahelia koskevan turvallisuus- ja kehitysstrategian hyväksymiseen, Afrikan nopean toiminnan joukkoihin ja Sahelin alueen alueelliseen toimintasuunnitelmaan vuosiksi 2015–2020 konkreettisina ponnisteluina, joilla pannaan täytäntöön EU:n kattava lähestymistapa yhdistelemällä tehokkaasti turvallisuuteen, kehitykseen ja hallintoon liittyviä toimia, mukaan lukien äärimmäisen köyhyyden poistaminen;

| 13. | uskoo, että maailmanlaajuista alueelle myönnettävää kehitysapua olisi täydennettävä valmiuksien kehittämistä koskevilla toimilla; pyytää jälleen luomaan EU:lle uuden välineen, joka on omistettu kehityksen ja turvallisuuden väliselle yhteydelle, jotta voidaan rajoittaa EU:n ulkoisen toiminnan epäjohdonmukaisuutta ja parantaa sen tehokkuutta; |
| --- | --- |

13.

uskoo, että maailmanlaajuista alueelle myönnettävää kehitysapua olisi täydennettävä valmiuksien kehittämistä koskevilla toimilla; pyytää jälleen luomaan EU:lle uuden välineen, joka on omistettu kehityksen ja turvallisuuden väliselle yhteydelle, jotta voidaan rajoittaa EU:n ulkoisen toiminnan epäjohdonmukaisuutta ja parantaa sen tehokkuutta;

| 14. | toteaa, että neuvottelut EU:n ja Länsi-Afrikan välisistä talouskumppanuussopimuksista voisivat tarjota Euroopan komissiolle ainutlaatuisen mahdollisuuden luoda osallistavaa ja kestävää kasvua ja lisätä paikallista lisäarvoa, mikä voisi tuottaa paikallisia työpaikkoja ja auttaa torjumaan sosiaalista syrjäytymistä; |
| --- | --- |

14.

toteaa, että neuvottelut EU:n ja Länsi-Afrikan välisistä talouskumppanuussopimuksista voisivat tarjota Euroopan komissiolle ainutlaatuisen mahdollisuuden luoda osallistavaa ja kestävää kasvua ja lisätä paikallista lisäarvoa, mikä voisi tuottaa paikallisia työpaikkoja ja auttaa torjumaan sosiaalista syrjäytymistä;

| 15. | korostaa YTPP-operaatioiden arvokasta panosta alueelliselle vakaudelle erityisesti Malissa (EUTM, EUCAP), Nigerissä (EUCAP) ja Somaliassa (EUTM) ja kehottaa alueellistamaan ne; |
| --- | --- |

15.

korostaa YTPP-operaatioiden arvokasta panosta alueelliselle vakaudelle erityisesti Malissa (EUTM, EUCAP), Nigerissä (EUCAP) ja Somaliassa (EUTM) ja kehottaa alueellistamaan ne;

| 16. | kannustaa EU:ta, AU:ta ja niiden jäsenvaltioita tukemaan YK:n rauhanturvatoimintaa ja tekemään yhteistyötä YK:n kanssa alueellisten järjestöjen rauhanturvavalmiuksien vahvistamiseksi; antaa täyden tukensa YK:n pääsihteerin Sahelin-erityislähettilään, Hiroute Guebre Sellassien, työlle ja ponnisteluille Sahelin alueen epävakauden lisääntymisen torjumiseksi Sahelin aluetta koskevan YK:n yhdennetyn strategian täytäntöönpanon avulla; |
| --- | --- |

16.

kannustaa EU:ta, AU:ta ja niiden jäsenvaltioita tukemaan YK:n rauhanturvatoimintaa ja tekemään yhteistyötä YK:n kanssa alueellisten järjestöjen rauhanturvavalmiuksien vahvistamiseksi; antaa täyden tukensa YK:n pääsihteerin Sahelin-erityislähettilään, Hiroute Guebre Sellassien, työlle ja ponnisteluille Sahelin alueen epävakauden lisääntymisen torjumiseksi Sahelin aluetta koskevan YK:n yhdennetyn strategian täytäntöönpanon avulla;

| 17. | palauttaa mieliin muuttoliikettä, turvallisuutta ja kehitystä koskevien tavoitteiden keskinäisen riippuvuuden; suhtautuu siksi myönteisesti EU:n Afrikka-hätärahaston perustamiseen ja sen Sahelin ja Tšadjärven alueita koskevaan erityiseen ikkunaan ja panee merkille sellaisten uusien kumppanuuskehysten perustamisen, jotka tarjoavat joustavampia ja kattavampia vastauksia näiden maiden horjuvaan ja epävakaaseen tilanteeseen; kehottaa panemaan nämä kehykset nopeasti täytäntöön kunnioittamalla täysimääräisesti kehitysavun tehokkuutta koskevia periaatteita ja vaatii kaikkia avunantajia noudattamaan taloudellisia sitoumuksiaan; |
| --- | --- |

17.

palauttaa mieliin muuttoliikettä, turvallisuutta ja kehitystä koskevien tavoitteiden keskinäisen riippuvuuden; suhtautuu siksi myönteisesti EU:n Afrikka-hätärahaston perustamiseen ja sen Sahelin ja Tšadjärven alueita koskevaan erityiseen ikkunaan ja panee merkille sellaisten uusien kumppanuuskehysten perustamisen, jotka tarjoavat joustavampia ja kattavampia vastauksia näiden maiden horjuvaan ja epävakaaseen tilanteeseen; kehottaa panemaan nämä kehykset nopeasti täytäntöön kunnioittamalla täysimääräisesti kehitysavun tehokkuutta koskevia periaatteita ja vaatii kaikkia avunantajia noudattamaan taloudellisia sitoumuksiaan;

| 18. | on syvästi huolestunut alueen hälyttävästä humanitaarisesta tilanteesta; kehottaa paikallishallituksia ryhtymään EU:n ja kansainvälisten kumppaneiden tuella kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin siviiliväestön suojelemiseksi ja elintarvikevajeen ja aliravitsemuksen taustalla olevien syiden ratkaisemiseksi; tuomitsee kaikki pyrkimykset estää humanitaarisen avun ja ruoka-avun toimitukset ja kehottaa kaikkia toimijoita varmistamaan, että kansainvälistä humanitaarista lainsäädäntöä noudatetaan kaikissa olosuhteissa; |
| --- | --- |

18.

on syvästi huolestunut alueen hälyttävästä humanitaarisesta tilanteesta; kehottaa paikallishallituksia ryhtymään EU:n ja kansainvälisten kumppaneiden tuella kaikkiin tarvittaviin toimenpiteisiin siviiliväestön suojelemiseksi ja elintarvikevajeen ja aliravitsemuksen taustalla olevien syiden ratkaisemiseksi; tuomitsee kaikki pyrkimykset estää humanitaarisen avun ja ruoka-avun toimitukset ja kehottaa kaikkia toimijoita varmistamaan, että kansainvälistä humanitaarista lainsäädäntöä noudatetaan kaikissa olosuhteissa;

| 19. | katsoo, että EU:n kehitysyhteistyötä koskevissa politiikoissa olisi keskityttävä maaseudun kehitykseen ja maatalouteen, jotta varmistettaisiin elintarviketurva kestävän sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa; korostaa, että Sahelin ja Tšadjärven alueeseen erityisen vakavalla tavalla vaikuttava ilmastonmuutos edellyttää pitkälle mukautettuja viljelykäytäntöjä, jotka edistävät kykyä sietää äärimmäisiä sääilmiöitä; |
| --- | --- |

19.

katsoo, että EU:n kehitysyhteistyötä koskevissa politiikoissa olisi keskityttävä maaseudun kehitykseen ja maatalouteen, jotta varmistettaisiin elintarviketurva kestävän sosioekonomisen kehityksen edistämiseksi Saharan eteläpuolisessa Afrikassa; korostaa, että Sahelin ja Tšadjärven alueeseen erityisen vakavalla tavalla vaikuttava ilmastonmuutos edellyttää pitkälle mukautettuja viljelykäytäntöjä, jotka edistävät kykyä sietää äärimmäisiä sääilmiöitä;

| 20. | vaatii, että kyseessä olevien maiden häiriönsietokykyä on parannettava keskittymällä selvästi haavoittuvimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin ja yhteisöihin naiset ja lapset mukaan luettuina; korostaa, että paikallisen väestön peruspalvelujen (mukaan lukien terveys-, koulutus- ja sosiaalipalvelut) saamista koskevien mahdollisuuksien parantaminen on ratkaisevan tärkeää ja että sen olisi oltava jatkossakin keskeinen osa EU:n budjettitukea; |
| --- | --- |

20.

vaatii, että kyseessä olevien maiden häiriönsietokykyä on parannettava keskittymällä selvästi haavoittuvimmassa asemassa oleviin kotitalouksiin ja yhteisöihin naiset ja lapset mukaan luettuina; korostaa, että paikallisen väestön peruspalvelujen (mukaan lukien terveys-, koulutus- ja sosiaalipalvelut) saamista koskevien mahdollisuuksien parantaminen on ratkaisevan tärkeää ja että sen olisi oltava jatkossakin keskeinen osa EU:n budjettitukea;

| 21. | tukee maailmanlaajuisia ja alueellisia aloitteita, joita on tehty terrorismin ja rajatylittävän järjestäytyneen rikollisuuden sekä siirtolaisten salakuljettamiseen, ihmiskauppaan ja huumausaineiden ja aseiden laittomaan myyntiin osallistuvien rikollisverkostojen torjumiseksi; |
| --- | --- |

21.

tukee maailmanlaajuisia ja alueellisia aloitteita, joita on tehty terrorismin ja rajatylittävän järjestäytyneen rikollisuuden sekä siirtolaisten salakuljettamiseen, ihmiskauppaan ja huumausaineiden ja aseiden laittomaan myyntiin osallistuvien rikollisverkostojen torjumiseksi;

| 22. | kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n pääsihteerille ja yleiskokouksen puheenjohtajalle, Afrikan unionille, AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Sahelin ja Tšadjärven alueen maiden presidenteille, pääministereille ja parlamenteille sekä ECOWASille. |
| --- | --- |

22.

kehottaa puhemiestä välittämään tämän päätöslauselman neuvostolle, komissiolle, komission varapuheenjohtajalle / unionin ulkoasioiden ja turvallisuuspolitiikan korkealle edustajalle, YK:n pääsihteerille ja yleiskokouksen puheenjohtajalle, Afrikan unionille, AKT:n ja EU:n ministerineuvostolle, Sahelin ja Tšadjärven alueen maiden presidenteille, pääministereille ja parlamenteille sekä ECOWASille.

KANNANOTTO (1)

ilmastonmuutokseen

AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous korostaa, että ilmastonmuutos on maailmanlaajuinen ilmiö, joka vaikuttaa epäilemättä jatkossakin dramaattisesti ympäristöön kaikissa maissa. AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous vahvistaa olevansa täysin sitoutunut panemaan täysimääräisesti täytäntöön Pariisin ilmastonmuutossopimuksen ja kehottaa maailmanlaajuista yhteisöä pitämään yllä poliittista tahtoa kunnianhimoisten toimien toteuttamiseksi.

Edustajakokous vahvistaa varauksettoman tukensa Pariisin COP 21 -kokouksessa vuonna 2015 saavutetulle sopimukselle. Edustajakokous pitää siksi hyvin valitettavana Yhdysvaltojen nykyisen hallituksen päätöstä vetäytyä Pariisin sopimuksesta. Tämä päätös on herättänyt hämmästystä, pettymystä ja vastustusta kansainvälisessä yhteisössä, joka on ilmaissut jatkuvan solidaarisuutensa ja sitoumuksensa panna täytäntöön kaikki Pariisin sopimuksen osa-alueet. AKT:n ja EU:n yhteinen parlamentaarinen edustajakokous panee tyytyväisenä merkille, että elinkeinoelämä ja tietyt Yhdysvaltojen osavaltiot ovat yleisesti ottaen vahvistaneet uudelleen sitoutuvansa torjumaan ilmastonmuutoksen vaikutuksia ja kehottaa Yhdysvaltojen hallitusta tarkistamaan kantansa ja uudistamaan sitoumuksensa Pariisin sopimukseen. Edustajakokous kehottaa EU:n jäsenvaltioita ja AKT-maita aloittamaan yhteistyön COP 21 -tavoitteiden panemiseksi täytäntöön niiden yhdysvaltalaisten osapuolten kanssa, jotka haluavat tehdä niin.

Edustajakokous korostaa, että yhtenäiset kansainväliset toimet ovat tarpeen kasvihuonekaasupäästöjen torjumiseksi ja ilmastonmuutoksen kielteisten vaikutusten torjumiseksi. Pariisin sopimuksen pitkän aikavälin tavoitteiden saavuttaminen on ratkaisevan tärkeää.

Edustajakokous korostaa, että tänä vuonna marraskuussa järjestettävässä seuraavassa YK:n ilmastonmuutoskonferenssissa (COP 23) olisi pidettävä yllä vauhtia ja säilytettävä yhtenäisyys sitoutumisessa Pariisin sopimusten täytäntöönpanoon sekä erityisesti haavoittuvimmassa asemassa olevien maiden, mukaan lukien pienet kehittyvät saarivaltiot, vähiten kehittyneet maat, sisämaavaltiot ja rannikkovaltiot, kohtaamien haasteiden ratkaisemiseen.

Edustajakokous vaatii siksi kaikkia osapuolia ja sidosryhmiä etenemään kasvihuonekaasupäästöjen vähentämiseksi tarvittavien koko talouden laajuisten vähähiilisten siirtymätoimenpiteiden toteuttamisessa ja varmistamaan, että kaikki kansakunnat saavat tarvitsemaansa tukea niiden täytäntöönpanossa, jotta kukaan ei jää jälkeen.

Edustajakokous kiittää ilmastosopimuksen osapuolten 23. konferenssin (COP 23) tulevan puheenjohtajavaltion Fidžin tähän mennessä tekemiä valmisteluja ja näyttämää johtajuutta konferenssin onnistumisen varmistamiseksi.

Edustajakokous korostaa, että Pariisin sopimuksen työohjelma on viimeisteltävä vuoteen 2018 mennessä, ja toteaa, että työohjelma osoittaa, miten maat aikovat panna täytäntöön Pariisin sopimuksen ja vauhdittaa ilmastotoimia kansallisella tasolla sekä edistää tällä tavoin maailmanlaajuisen tavoitteen saavuttamista. Edustajakokous kehottaa vauhdittamaan sopeutumisen ja rahoituksen saantiin liittyä toimia, jotka ovat erityisen tärkeitä maille, jotka ovat ilmastonmuutosten vaikutusten kannalta haavoittuvimmassa asemassa tai joilla on erityisiä tarpeita tai heikot valmiudet.

---

(1)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. kesäkuuta 2017 St. Julian’sissa, Maltassa, hyväksymä päätöslauselma.

1

(2)  EUVL C 296 E, 2.10.2012, s. 46.

2

(3)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. kesäkuuta 2017 St. Julian’sissa, Maltassa, hyväksymä päätöslauselma

3

(4)  EYVL L 317, 15.12.2000, s. 3.

4

(5)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

5

(6)  EUVL C 279 E, 19.11.2009, s. 100.

6

(7)  EUVL C 33 E, 5.2.2013, s. 38.

7

(8)  EUVL C 131 E, 8.5.2013, s. 80.

8

(9)  EUVL C 468 R, 15.12.2016, s. 73.

9

(10)  EUVL C 353, 27.9.2016, s. 2.

10

(11)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  EUVL C 46, 24.2.2006, s. 1.

25

(26)  COM(2016)0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=FI&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Neuvoston asiakirja 18239/10.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/fi/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/fi/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/fi/pdf

31

(32)  Neuvoston asiakirja 10715/16.

32

(33)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. kesäkuuta 2017 St. Julian’sissa, Maltassa, hyväksymä päätöslauselma

33

(34)  EUVL L 287, 4.11.2010, s. 3.

34

(35)  EUVL C 68 E, 18.3.2004, s. 605.

35

(36)  EUVL C 104 E, 30.4.2004, s. 1067.

36

(37)  EUVL C 282 E, 6.11.2008, s. 131.

37

(38)  EUVL C 271 E, 12.11.2009, s. 51.

38

(39)  EUVL C 76 E, 25.3.2010, s. 16.

39

(40)  Hyväksytyt tekstit, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  EUVL C 169 E, 15.6.2012, s. 138.

41

(42)  EUVL C 326, 3.12.2010, s. 5.

42

(43)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. kesäkuuta 2017 St. Julian’sissa, Maltassa, hyväksymä päätöslauselma

43

(1)  AKT:n ja EU:n yhteisen parlamentaarisen edustajakokouksen 21. kesäkuuta 2017 St. Julian’sissa, Maltassa, hyväksymä päätöslauselma

1

---