# Jurnalul Oficial C 320/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 320 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5116 decembrie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 320

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5116 decembrie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | REZOLUȚII |
| | Consiliu |
| 2008/C 320/01 | Rezoluția Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o strategie europeană în favoarea multilingvismului | 1 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

2008/C 320/01

Rezoluția Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o strategie europeană în favoarea multilingvismului

1

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2008/C 320/02 | Decizia Consiliului din 27 noiembrie 2008 de numire a trei membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice | 4 |
| 2008/C 320/03 | Concluzii ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 21 noiembrie 2008, privind mobilitatea tinerilor | 6 |
| 2008/C 320/04 | Concluzii ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural în relațiile externe ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre | 10 |
| | Comisie |
| 2008/C 320/05 | Rata de schimb a monedei euro | 13 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2008/C 320/02

Decizia Consiliului din 27 noiembrie 2008 de numire a trei membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice

4

2008/C 320/03

Concluzii ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 21 noiembrie 2008, privind mobilitatea tinerilor

6

2008/C 320/04

Concluzii ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural în relațiile externe ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre

10

Comisie

2008/C 320/05

Rata de schimb a monedei euro

13

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Parlamentul European |
| 2008/C 320/06 | Aviz de recrutare PE/115/S | 14 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE |
| | Comisie |
| 2008/C 320/07 | Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping | 15 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 320/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 16 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Parlamentul European

2008/C 320/06

Aviz de recrutare PE/115/S

14

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

2008/C 320/07

Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping

15

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 320/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

16

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 320/09 | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

2008/C 320/09

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Consiliu

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/1

---

REZOLUȚIA CONSILIULUI

din 21 noiembrie 2008

privind o strategie europeană în favoarea multilingvismului

(2008/C 320/01)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REFERINDU-SE LA:

| 1. | Rezoluția Consiliului din14 februarie 2002 privind promovarea diversității lingvistice și a învățării limbilor (1), care a subliniat faptul că însușirea limbilor reprezintă una din competențele esențiale necesare fiecărui cetățean în vederea participării la societatea europeană bazată pe cunoaștere și, în consecință, facilitează atât integrarea în societate, cât și coeziunea socială; |
| --- | --- |

1.

Rezoluția Consiliului din14 februarie 2002 privind promovarea diversității lingvistice și a învățării limbilor (1), care a subliniat faptul că însușirea limbilor reprezintă una din competențele esențiale necesare fiecărui cetățean în vederea participării la societatea europeană bazată pe cunoaștere și, în consecință, facilitează atât integrarea în societate, cât și coeziunea socială;

| 2. | Concluziile Consiliului European de la Barcelona din 15-16 martie 2002, care au solicitat desfășurarea unei acțiuni destinate îmbunătățirii competențelor fundamentale, în special prin învățarea generalizată a două limbi străine, începând de la o vârstă foarte fragedă (2); |
| --- | --- |

2.

Concluziile Consiliului European de la Barcelona din 15-16 martie 2002, care au solicitat desfășurarea unei acțiuni destinate îmbunătățirii competențelor fundamentale, în special prin învățarea generalizată a două limbi străine, începând de la o vârstă foarte fragedă (2);

| 3. | Decizia nr. 1983/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 decembrie 2006 privind Anul european al dialogului intercultural (2008) (3); |
| --- | --- |

3.

Decizia nr. 1983/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 30 decembrie 2006 privind Anul european al dialogului intercultural (2008) (3);

| 4. | Concluziile Consiliului din 19 mai 2006 privind indicatorul european al competențelor lingvistice (4), care au reafirmat că, pe lângă contribuția la înțelegerea reciprocă între popoare, competențele lingvistice sunt o condiție prealabilă a mobilității forței de muncă și contribuie astfel la competitivitatea economiei Uniunii Europene; |
| --- | --- |

4.

Concluziile Consiliului din 19 mai 2006 privind indicatorul european al competențelor lingvistice (4), care au reafirmat că, pe lângă contribuția la înțelegerea reciprocă între popoare, competențele lingvistice sunt o condiție prealabilă a mobilității forței de muncă și contribuie astfel la competitivitatea economiei Uniunii Europene;

| 5. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2008-2010 (5), care subliniază dimensiunea culturală a multilingvismului, în special rolul său legat de accesul la cultură și aportul său la creativitate; |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2008-2010 (5), care subliniază dimensiunea culturală a multilingvismului, în special rolul său legat de accesul la cultură și aportul său la creativitate;

| 6. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind competențele interculturale, care recunosc rolul învățării limbilor străine și al traducerii în dobândirea de competențe interculturale; |
| --- | --- |

6.

Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind competențele interculturale, care recunosc rolul învățării limbilor străine și al traducerii în dobândirea de competențe interculturale;

| 7. | Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind multilingvismul care, inter alia, invită Comisia să elaboreze, până la sfârșitul anului 2008, propuneri privind un cadru global de acțiune în materie de multilingvism; |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului din 22 mai 2008 privind multilingvismul care, inter alia, invită Comisia să elaboreze, până la sfârșitul anului 2008, propuneri privind un cadru global de acțiune în materie de multilingvism;

SALUTÂND:

| — | Comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2008, „Multilingvismul: un avantaj pentru Europa și un angajament comun” (6). |
| --- | --- |

—

Comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2008, „Multilingvismul: un avantaj pentru Europa și un angajament comun” (6).

LUÂND ACT DE:

| — | Cartea verde a Comisiei, „Migrație și mobilitate: provocările și oportunitățile sistemelor educaționale din UE” (7), din 3 iulie 2008, |
| --- | --- |

—

Cartea verde a Comisiei, „Migrație și mobilitate: provocările și oportunitățile sistemelor educaționale din UE” (7), din 3 iulie 2008,

și în lumina concluziilor Convenției privind multilingvismul, care a avut loc la Paris la 26 septembrie 2008.

CONSIDERĂ CĂ:

| — | diversitatea lingvistică și culturală face parte din identitatea europeană; ea este în același timp moștenire comună, avuție, provocare și avantaj pentru Europa, |
| --- | --- |

—

diversitatea lingvistică și culturală face parte din identitatea europeană; ea este în același timp moștenire comună, avuție, provocare și avantaj pentru Europa,

| — | multilingvismul este o temă transversală majoră, care acoperă domeniile social, cultural, economic și, în consecință, educațional, |
| --- | --- |

—

multilingvismul este o temă transversală majoră, care acoperă domeniile social, cultural, economic și, în consecință, educațional,

| — | promovarea limbilor europene mai puțin răspândite reprezintă o contribuție importantă adusă multilingvismului, |
| --- | --- |

—

promovarea limbilor europene mai puțin răspândite reprezintă o contribuție importantă adusă multilingvismului,

| — | ar trebui întreprinse eforturi considerabile pentru promovarea învățării limbilor și valorificarea aspectelor culturale ale diversității lingvistice, la toate nivelurile de educație și de formare, ameliorând simultan informarea asupra varietății limbilor europene și circulația acestora în lume, |
| --- | --- |

—

ar trebui întreprinse eforturi considerabile pentru promovarea învățării limbilor și valorificarea aspectelor culturale ale diversității lingvistice, la toate nivelurile de educație și de formare, ameliorând simultan informarea asupra varietății limbilor europene și circulația acestora în lume,

| — | multilingvismul dobândește, de asemenea, o importanță deosebită în promovarea diversității culturale, inter alia, în domeniul mass-mediei și al conținutului on-line, precum și în cadrul dialogului intercultural în Europa și cu alte regiuni ale lumii; de asemenea, în domeniul traducerii, deoarece aceasta creează relații între limbi și culturi și oferă un acces larg la opere și idei, jucând un rol specific în acest proces, |
| --- | --- |

—

multilingvismul dobândește, de asemenea, o importanță deosebită în promovarea diversității culturale, inter alia, în domeniul mass-mediei și al conținutului on-line, precum și în cadrul dialogului intercultural în Europa și cu alte regiuni ale lumii; de asemenea, în domeniul traducerii, deoarece aceasta creează relații între limbi și culturi și oferă un acces larg la opere și idei, jucând un rol specific în acest proces,

| — | diversitatea lingvistică existentă în Europa constituie o valoare adăugată pentru dezvoltarea relațiilor economice și culturale dintre Uniunea Europeană și restul lumii, |
| --- | --- |

—

diversitatea lingvistică existentă în Europa constituie o valoare adăugată pentru dezvoltarea relațiilor economice și culturale dintre Uniunea Europeană și restul lumii,

| — | multilingvismul contribuie la dezvoltarea creativității, permițând accesul la alte moduri de gândire, de interpretare a lumii și de exprimare a imaginației. |
| --- | --- |

—

multilingvismul contribuie la dezvoltarea creativității, permițând accesul la alte moduri de gândire, de interpretare a lumii și de exprimare a imaginației.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITA DOMENIILOR LOR DE COMPETENȚĂ ȘI CU RESPECTAREA DEPLINĂ A PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII, LA:

1.   Promovarea multilingvismului în scopul consolidării coeziunii sociale, a dialogului intercultural și a construcției europene

| (a) | creșterea sensibilizării cu privire la beneficiile diversității lingvistice și ale învățării limbilor în rândul publicului larg și, în special, în rândul tinerilor aflați în ciclul de formare inițială, atât în învățământul general, cât și în învățământul profesional; |
| --- | --- |

(a)

creșterea sensibilizării cu privire la beneficiile diversității lingvistice și ale învățării limbilor în rândul publicului larg și, în special, în rândul tinerilor aflați în ciclul de formare inițială, atât în învățământul general, cât și în învățământul profesional;

| (b) | punerea la dispoziția migranților, în special a celor tineri, a unei oferte de cursuri de limbă a țării-gazdă, ca element esențial al unei integrări și al unei capacități de inserție profesională reușite, respectând în același timp și limbile țărilor lor de origine. |
| --- | --- |

(b)

punerea la dispoziția migranților, în special a celor tineri, a unei oferte de cursuri de limbă a țării-gazdă, ca element esențial al unei integrări și al unei capacități de inserție profesională reușite, respectând în același timp și limbile țărilor lor de origine.

2.   Consolidarea învățării limbilor străine de-a lungul vieții

| (a) | eforturile în vederea punerii la dispoziția tinerilor, începând de la vârsta cea mai fragedă și continuând după încheierea învățământului general, în cadrul învățământului profesional și superior, a unei oferte diversificate și de calitate pentru învățarea limbilor și culturilor de către tineri, care să le permită dobândirea unei bune cunoașteri a cel puțin două limbi străine, ceea ce reprezintă un factor de integrare în societatea bazată pe cunoaștere; |
| --- | --- |

(a)

eforturile în vederea punerii la dispoziția tinerilor, începând de la vârsta cea mai fragedă și continuând după încheierea învățământului general, în cadrul învățământului profesional și superior, a unei oferte diversificate și de calitate pentru învățarea limbilor și culturilor de către tineri, care să le permită dobândirea unei bune cunoașteri a cel puțin două limbi străine, ceea ce reprezintă un factor de integrare în societatea bazată pe cunoaștere;

| (b) | depunerea de eforturi pentru promovarea dobândirii și actualizării periodice a cunoștințelor lingvistice pentru toți, în contexte formale, non-formale și informale; |
| --- | --- |

(b)

depunerea de eforturi pentru promovarea dobândirii și actualizării periodice a cunoștințelor lingvistice pentru toți, în contexte formale, non-formale și informale;

| (c) | depunerea de eforturi în vederea extinderii gamei de limbi predate la diferite niveluri de educație — inclusiv limbi recunoscute care sunt mai puțin utilizate, permițând elevilor să aleagă în funcție de interesele lor personale sau de situarea geografică; |
| --- | --- |

(c)

depunerea de eforturi în vederea extinderii gamei de limbi predate la diferite niveluri de educație — inclusiv limbi recunoscute care sunt mai puțin utilizate, permițând elevilor să aleagă în funcție de interesele lor personale sau de situarea geografică;

| (d) | încurajarea învățării și difuzării limbilor europene, prin abordări novatoare, precum tehnologiile digitale de comunicare, învățarea la distanță și prin abordări bazate în primul rând pe intercomprehensiunea dintre limbile înrudite; |
| --- | --- |

(d)

încurajarea învățării și difuzării limbilor europene, prin abordări novatoare, precum tehnologiile digitale de comunicare, învățarea la distanță și prin abordări bazate în primul rând pe intercomprehensiunea dintre limbile înrudite;

| (e) | favorizarea evaluării elevilor pe baza unor instrumente recunoscute, precum Cadrul european comun de referință în domeniul limbilor al Consiliului Europei, Pașaportul lingvistic Europass — și, după caz, Indicatorul european al competențelor lingvistice; |
| --- | --- |

(e)

favorizarea evaluării elevilor pe baza unor instrumente recunoscute, precum Cadrul european comun de referință în domeniul limbilor al Consiliului Europei, Pașaportul lingvistic Europass — și, după caz, Indicatorul european al competențelor lingvistice;

| (f) | acordarea unei atenții deosebite formării continue a profesorilor de limbi străine și consolidării competențelor lingvistice ale profesorilor în general, pentru a promova predarea disciplinelor nelingvistice în limbi străine (CLIL — Învățarea bazată pe conținut a unei limbi străine); |
| --- | --- |

(f)

acordarea unei atenții deosebite formării continue a profesorilor de limbi străine și consolidării competențelor lingvistice ale profesorilor în general, pentru a promova predarea disciplinelor nelingvistice în limbi străine (CLIL — Învățarea bazată pe conținut a unei limbi străine);

| (g) | încurajarea mobilității și a schimburilor europene între profesorii de limbi străine, cu scopul ca un număr cât mai mare al acestora să petreacă o perioadă de timp în țara a cărei limbă o predau; |
| --- | --- |

(g)

încurajarea mobilității și a schimburilor europene între profesorii de limbi străine, cu scopul ca un număr cât mai mare al acestora să petreacă o perioadă de timp în țara a cărei limbă o predau;

| (h) | valorificarea programului „Învățare pe tot parcursul vieții” și a proiectelor naționale pertinente în vederea susținerii mobilității tuturor categoriilor de public — în special tinerii în curs de formare și profesorii — pentru a permite ameliorarea competențelor lor lingvistice, precum și a inițiativelor cum ar fi „Marca Lingvistică Europeană” pentru dezvoltarea suporturilor de predare și învățare. |
| --- | --- |

(h)

valorificarea programului „Învățare pe tot parcursul vieții” și a proiectelor naționale pertinente în vederea susținerii mobilității tuturor categoriilor de public — în special tinerii în curs de formare și profesorii — pentru a permite ameliorarea competențelor lor lingvistice, precum și a inițiativelor cum ar fi „Marca Lingvistică Europeană” pentru dezvoltarea suporturilor de predare și învățare.

3.   Promovarea mai eficientă a multilingvismului ca avantaj pentru competitivitatea economiei europene, mobilitatea și capacitatea de inserție profesională a persoanelor

| (a) | susținerea punerii la dispoziție și a învățării unui larg evantai de limbi străine pentru a permite întreprinderilor, în special IMM-urilor, să își extindă accesul la ansamblul piețelor mondiale — în special la cele emergente; |
| --- | --- |

(a)

susținerea punerii la dispoziție și a învățării unui larg evantai de limbi străine pentru a permite întreprinderilor, în special IMM-urilor, să își extindă accesul la ansamblul piețelor mondiale — în special la cele emergente;

| (b) | încurajarea acordării unei ponderi mai ridicate competențelor lingvistice în evoluția carierelor profesionale ale angajaților, în special în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii; |
| --- | --- |

(b)

încurajarea acordării unei ponderi mai ridicate competențelor lingvistice în evoluția carierelor profesionale ale angajaților, în special în cadrul întreprinderilor mici și mijlocii;

| (c) | valorificarea fondurilor structurale europene, după caz, pentru a oferi cursuri de limbă specifice în cadrul formării profesionale continue și al educației adulților; |
| --- | --- |

(c)

valorificarea fondurilor structurale europene, după caz, pentru a oferi cursuri de limbă specifice în cadrul formării profesionale continue și al educației adulților;

| (d) | punerea în valoare și folosirea competențelor lingvistice ale cetățenilor proveniți din migrație, ca mijloc de consolidare atât a dialogului intercultural, cât și a competitivității economice. |
| --- | --- |

(d)

punerea în valoare și folosirea competențelor lingvistice ale cetățenilor proveniți din migrație, ca mijloc de consolidare atât a dialogului intercultural, cât și a competitivității economice.

4.   Promovarea diversității lingvistice și a dialogului intercultural prin consolidarea susținerii acordate traducerilor pentru a favoriza difuzarea ideilor și a cunoștințelor, precum și circulația operelor în Europa și în lume

| A. | În cadrul politicilor și programelor existente:






  (a) | mai buna informare a publicului, în special a profesioniștilor europeni, cu privire la schemele de sprijin naționale și europene pentru traducerea textelor literare, științifice sau tehnice, inclusiv a conținutului cultural și creativ on-line, de supratitrare a spectacolelor și de subtitrare a operelor audiovizuale și a filmelor; |
| --- | --- | --- |

A.

În cadrul politicilor și programelor existente:

(a)

mai buna informare a publicului, în special a profesioniștilor europeni, cu privire la schemele de sprijin naționale și europene pentru traducerea textelor literare, științifice sau tehnice, inclusiv a conținutului cultural și creativ on-line, de supratitrare a spectacolelor și de subtitrare a operelor audiovizuale și a filmelor;

| (b) | coordonarea și consolidarea sprijinului acordat, în cadrul programelor europene existente, pentru acțiunile în favoarea traducerii; |
| --- | --- |

(b)

coordonarea și consolidarea sprijinului acordat, în cadrul programelor europene existente, pentru acțiunile în favoarea traducerii;

| (c) | dezvoltarea posibilităților și a calității formării în domeniul traducerii și o mai bună informare cu privire la carierele din acest domeniu și la cursurile destinate publicului interesat (elevi, studenți, întreprinderi etc.); |
| --- | --- |

(c)

dezvoltarea posibilităților și a calității formării în domeniul traducerii și o mai bună informare cu privire la carierele din acest domeniu și la cursurile destinate publicului interesat (elevi, studenți, întreprinderi etc.);

| (d) | susținerea creării unor rețele de baze de date terminologice multilingve pentru a facilita activitatea traducătorilor și interpreților; |
| --- | --- |

(d)

susținerea creării unor rețele de baze de date terminologice multilingve pentru a facilita activitatea traducătorilor și interpreților;

| (e) | încurajarea dezvoltării tehnologiilor lingvistice, în special în domeniul traducerii și interpretariatului, în primul rând prin favorizarea cooperării dintre Comisie, statele membre, autoritățile locale, organismele de cercetare și cele industriale și, în al doilea rând, prin asigurarea convergenței programelor de cercetare, identificarea domeniilor de aplicare și utilizarea tehnologiilor pentru ansamblul limbilor Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(e)

încurajarea dezvoltării tehnologiilor lingvistice, în special în domeniul traducerii și interpretariatului, în primul rând prin favorizarea cooperării dintre Comisie, statele membre, autoritățile locale, organismele de cercetare și cele industriale și, în al doilea rând, prin asigurarea convergenței programelor de cercetare, identificarea domeniilor de aplicare și utilizarea tehnologiilor pentru ansamblul limbilor Uniunii Europene.

| B. | lansarea unei discuții referitoare la pertinența și fezabilitatea, pe termen lung, a unui program specific de susținere a traducerii, la înălțimea mizelor culturale, tehnologice și profesionale pe care aceasta le presupune; |
| --- | --- |

B.

lansarea unei discuții referitoare la pertinența și fezabilitatea, pe termen lung, a unui program specific de susținere a traducerii, la înălțimea mizelor culturale, tehnologice și profesionale pe care aceasta le presupune;

5.   Promovarea limbilor Uniunii Europene în lume

| (a) | consolidarea cooperării dintre statele membre și dintre instituțiile culturale ale acestora sau alte organisme reprezentative din țări terțe, și promovarea parteneriatelor lingvistice și a dialogului intercultural cu țări terțe; |
| --- | --- |

(a)

consolidarea cooperării dintre statele membre și dintre instituțiile culturale ale acestora sau alte organisme reprezentative din țări terțe, și promovarea parteneriatelor lingvistice și a dialogului intercultural cu țări terțe;

| (b) | utilizarea maximă a potențialului limbilor europene pentru dezvoltarea dialogului cultural și economic cu restul lumii și consolidarea rolului UE pe scena internațională; |
| --- | --- |

(b)

utilizarea maximă a potențialului limbilor europene pentru dezvoltarea dialogului cultural și economic cu restul lumii și consolidarea rolului UE pe scena internațională;

| (c) | consolidarea cooperării cu organizații naționale și internaționale, în special Consiliul Europei și UNESCO, active în domeniul învățării limbilor străine și al diversității lingvistice și culturale. |
| --- | --- |

(c)

consolidarea cooperării cu organizații naționale și internaționale, în special Consiliul Europei și UNESCO, active în domeniul învățării limbilor străine și al diversității lingvistice și culturale.

INVITĂ COMISIA:

| 1. | să sprijine statele membre în eforturile întreprinse pentru atingerea obiectivelor stabilite în prezenta rezoluție, utilizând întregul potențial de cooperare europeană în domeniul educației, culturii și al altor domenii politice relevante; |
| --- | --- |

1.

să sprijine statele membre în eforturile întreprinse pentru atingerea obiectivelor stabilite în prezenta rezoluție, utilizând întregul potențial de cooperare europeană în domeniul educației, culturii și al altor domenii politice relevante;

| 2. | să adopte măsuri, în contextul noului cadru politic global privind multilingvismul și în cadrul sferei sale de competențe, care să țină seama în mod corespunzător de necesitățile lingvistice ale cetățenilor și ale instituțiilor, acordând atenție cu precădere






  — | relațiilor dintre instituțiile europene și public, |
| --- | --- | --- |

2.

să adopte măsuri, în contextul noului cadru politic global privind multilingvismul și în cadrul sferei sale de competențe, care să țină seama în mod corespunzător de necesitățile lingvistice ale cetățenilor și ale instituțiilor, acordând atenție cu precădere

—

relațiilor dintre instituțiile europene și public,

| — | relațiilor dintre instituțiile europene și instituțiile naționale, și acordând o atenție deosebită furnizării de informații în toate limbile oficiale și promovării multilingvismului pe site-urile web ale Comisiei; |
| --- | --- |

—

relațiilor dintre instituțiile europene și instituțiile naționale, și acordând o atenție deosebită furnizării de informații în toate limbile oficiale și promovării multilingvismului pe site-urile web ale Comisiei;

| 3. | să elaboreze un raport până la jumătatea anului 2011 cu privire la punerea în aplicare a prezentei rezoluții, în cooperare cu statele membre și punând un accent deosebit pe exemplele de bune practici; |
| --- | --- |

3.

să elaboreze un raport până la jumătatea anului 2011 cu privire la punerea în aplicare a prezentei rezoluții, în cooperare cu statele membre și punând un accent deosebit pe exemplele de bune practici;

| 4. | să reexamineze periodic situația privind competențele lingvistice în Europa, în special pe baza studiilor realizate în statele membre, a Cadrului european comun de referință în domeniul limbilor și, după caz, a Indicatorului european al competențelor lingvistice. |
| --- | --- |

4.

să reexamineze periodic situația privind competențele lingvistice în Europa, în special pe baza studiilor realizate în statele membre, a Cadrului european comun de referință în domeniul limbilor și, după caz, a Indicatorului european al competențelor lingvistice.

---

(1)  JO C 50, 23.2.2002.

(2)  Doc. SN 100/02, punctul 44, p. 19.

(3)  JO L 412, 30.12.2006, p. 44.

(4)  JO C 172, 25.7.2006, p. 1.

(5)  JO C 143, 10.6.2008.

(6)  Doc. 13253/08 + ADD 1 + ADD 2 + ADD 3.

(7)  Doc. 11631/08 + ADD 1 [COM (2008) 423 final].

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/4

---

DECIZIA CONSILIULUI

din 27 noiembrie 2008

de numire a trei membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice

(2008/C 320/02)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH) și de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (1), în special articolul 79,

întrucât:

| (1) | Articolul 79 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 prevede numirea de către Consiliu, în calitate de membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, a câte unui reprezentant din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

(1)

Articolul 79 din Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 prevede numirea de către Consiliu, în calitate de membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, a câte unui reprezentant din fiecare stat membru.

| (2) | Prin decizia sa din 7 iunie 2007 (2), Consiliul a numit 27 de membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice. |
| --- | --- |

(2)

Prin decizia sa din 7 iunie 2007 (2), Consiliul a numit 27 de membri ai Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice.

| (3) | Guvernul finlandez a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Finlandei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2013. |
| --- | --- |

(3)

Guvernul finlandez a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Finlandei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2013.

| (4) | Guvernul leton a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Letoniei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2011. |
| --- | --- |

(4)

Guvernul leton a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Letoniei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2011.

| (5) | Guvernul portughez a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Portugaliei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2011, |
| --- | --- |

(5)

Guvernul portughez a informat Consiliul cu privire la intenția sa de a îl înlocui pe reprezentantul Portugaliei în cadrul Consiliului de administrație și a înaintat o nominalizare pentru un nou reprezentant, care ar trebui să fie numit pentru perioada rămasă până la 31 mai 2011,

DECIDE:

Articolul 1

Dna Pirkko KIVELÄ, cetățean finlandez, născută la 23 octombrie 1953, este numită membru al Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, în locul dlui Jukka MALM, pentru perioada cuprinsă între 17 decembrie 2008 și 31 mai 2013.

Articolul 2

Dl Armands PLĀTE, cetățean leton, născut la 27 februarie 1962, este numit membru al Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, în locul dnei Ilze KIRSTUKA, pentru perioada cuprinsă între 17 decembrie 2008 și 31 mai 2011.

Articolul 3

Dna Maria Fernanda SANTIAGO, cetățean portughez, născută la 28 ianuarie 1948, este numită membru al Consiliului de administrație al Agenției Europene pentru Produse Chimice, în locul dlui António Nuno FERNANDES GONÇALVES HENRIQUES, pentru perioada cuprinsă între 17 decembrie 2008 și 31 mai 2011.

Articolul 4

Prezenta decizie se publică în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Adoptată la Bruxelles, 27 noiembrie 2008.

---

(1)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

1

(2)  JO C 134, 16.6.2007, p. 6.

2

---

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/6 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/6

---

Concluzii ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, din 21 noiembrie 2008, privind mobilitatea tinerilor

(2008/C 320/03)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

ÎNTRUCÂT:

| 1. | Consiliul European, reunit la Lisabona în martie 2000 și la Barcelona în martie 2002, a reținut obiectivul strategic de a transforma Uniunea Europeană, până în 2010, în cea mai competitivă și mai dinamică economie și societate bazată pe cunoaștere din lume, de a transforma sistemele de educație și de formare ale Uniunii Europene, până în 2010, într-un punct de referință în materie de calitate la nivel mondial și de a crea un spațiu european al cercetării și al inovației. |
| --- | --- |

1.

Consiliul European, reunit la Lisabona în martie 2000 și la Barcelona în martie 2002, a reținut obiectivul strategic de a transforma Uniunea Europeană, până în 2010, în cea mai competitivă și mai dinamică economie și societate bazată pe cunoaștere din lume, de a transforma sistemele de educație și de formare ale Uniunii Europene, până în 2010, într-un punct de referință în materie de calitate la nivel mondial și de a crea un spațiu european al cercetării și al inovației.

| 2. | Consiliul European reunit la Bruxelles în martie 2008 a reținut obiectivul de eliminare a obstacolelor din calea liberei circulații a cunoașterii prin introducerea unei „a cincea libertăți” care, printre altele, ar putea avea ca rezultat un nivel crescut al mobilității transfrontaliere a cercetătorilor, precum și a studenților, a oamenilor de știință și a cadrelor didactice din universități; |
| --- | --- |

2.

Consiliul European reunit la Bruxelles în martie 2008 a reținut obiectivul de eliminare a obstacolelor din calea liberei circulații a cunoașterii prin introducerea unei „a cincea libertăți” care, printre altele, ar putea avea ca rezultat un nivel crescut al mobilității transfrontaliere a cercetătorilor, precum și a studenților, a oamenilor de știință și a cadrelor didactice din universități;

| 3. | Toate deciziile Parlamentului European și ale Consiliului de stabilire a unor programe de acțiune pentru perioada 2007-2013 în domeniul educației și formării pentru viață și pe tot parcursul tinereții își propun ca obiectiv dezvoltarea mobilității; pe de altă parte, toate programele și acțiunile europene din domeniile cercetării și politicilor pentru întreprinderi, precum și fondurile structurale, împărtășesc același obiectiv. |
| --- | --- |

3.

Toate deciziile Parlamentului European și ale Consiliului de stabilire a unor programe de acțiune pentru perioada 2007-2013 în domeniul educației și formării pentru viață și pe tot parcursul tinereții își propun ca obiectiv dezvoltarea mobilității; pe de altă parte, toate programele și acțiunile europene din domeniile cercetării și politicilor pentru întreprinderi, precum și fondurile structurale, împărtășesc același obiectiv.

| 4. | În Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului privind Carta europeană a calității pentru mobilitate (2006) sunt propuse cinci principii-cheie prin care se garantează cele mai bune condiții posibile pentru pregătirea, însoțirea și evaluarea perioadei de mobilitate a unui tânăr într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

4.

În Recomandarea Parlamentului European și a Consiliului privind Carta europeană a calității pentru mobilitate (2006) sunt propuse cinci principii-cheie prin care se garantează cele mai bune condiții posibile pentru pregătirea, însoțirea și evaluarea perioadei de mobilitate a unui tânăr într-un alt stat membru.

| 5. | Procesul de la Bologna pentru învățământul superior și cel de la Copenhaga pentru educația și formarea profesională au scopul de a crea un spațiu european în care este facilitată mobilitatea studenților și a cadrelor didactice, este realizată o mai mare transparență în ceea ce privește recunoașterea calificărilor și a perioadelor de studiu și de formare, iar cooperarea interinstituțională este îmbunătățită. |
| --- | --- |

5.

Procesul de la Bologna pentru învățământul superior și cel de la Copenhaga pentru educația și formarea profesională au scopul de a crea un spațiu european în care este facilitată mobilitatea studenților și a cadrelor didactice, este realizată o mai mare transparență în ceea ce privește recunoașterea calificărilor și a perioadelor de studiu și de formare, iar cooperarea interinstituțională este îmbunătățită.

| 6. | Scopul diferitelor instrumente europene actuale (EQF, ECTS, Europass) și viitoare (ECVET) este de a permite o mai bună recunoaștere și valorizare a calificărilor și a competențelor cetățenilor europeni, precum și de a le pune la dispoziție informații privind oportunitățile de învățare pe tot cuprinsul Europei (portalurile PLOTEUS și „Studii în Europa”) (1). |
| --- | --- |

6.

Scopul diferitelor instrumente europene actuale (EQF, ECTS, Europass) și viitoare (ECVET) este de a permite o mai bună recunoaștere și valorizare a calificărilor și a competențelor cetățenilor europeni, precum și de a le pune la dispoziție informații privind oportunitățile de învățare pe tot cuprinsul Europei (portalurile PLOTEUS și „Studii în Europa”) (1).

| 7. | Concluziile Consiliului din mai 2008 privind competențele interculturale subliniază contribuția mobilității la dobândirea acestor competențe. |
| --- | --- |

7.

Concluziile Consiliului din mai 2008 privind competențele interculturale subliniază contribuția mobilității la dobândirea acestor competențe.

| 8. | Recomandarea Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în cadrul Uniunii Europene se referă la aspectele legate în mod specific de mobilitatea tinerilor voluntari. |
| --- | --- |

8.

Recomandarea Consiliului din 20 noiembrie 2008 privind mobilitatea tinerilor voluntari în cadrul Uniunii Europene se referă la aspectele legate în mod specific de mobilitatea tinerilor voluntari.

SALUTĂ raportul întocmit de Forumul de experți la nivel înalt privind mobilitatea, publicat de Comisia Europeană în iunie 2008 (2), la solicitarea Consiliului de dezvoltare și de extindere a schemei de mobilitate, pentru a include alte categorii de tineri în afară de studenți, precum și raportul prezentat de Comitetul Economic și Social European la 29 mai 2008, intitulat „O mai bună promovare a mobilității tinerilor europeni: aspecte practice și calendar”.

FIIND CONȘTIENT că:

mobilitatea tinerilor în Europa, conform principiului liberei circulații care este garantat tuturor cetățenilor europeni, care se află în centrul cooperării europene privind educația și formarea, formală, informală sau non-formală și care reprezintă o miză crucială pentru Europa cunoașterii constituie un instrument esențial pentru:

| — | consolidarea sentimentului de apartenență europeană, |
| --- | --- |

—

consolidarea sentimentului de apartenență europeană,

| — | favorizarea integrării sociale și profesionale, |
| --- | --- |

—

favorizarea integrării sociale și profesionale,

| — | garantarea competitivității economiei europene într-un mediu globalizat. |
| --- | --- |

—

garantarea competitivității economiei europene într-un mediu globalizat.

CONSTATĂ că:

Deși programul Erasmus a fost un succes, mobilitatea tinerilor rămâne, totuși, prea des o excepție, inclusiv în cazul studenților, dintre care doar un procentaj redus pleacă într-un alt stat membru pentru a studia sau a se forma într-o întreprindere. Această mobilitate se caracterizează prin persistența fluxurilor inegale, în funcție de sectoare și de tipurile de formare, de discipline, de țări și de mediul social, în special ca rezultat al lipsei de informații, a problemelor de finanțare și a recunoașterii insuficiente a perioadelor de studiu în străinătate în cadrul programelor. Mobilitatea rămâne insuficient cunoscută, din cauza lipsei de date calitative și statistice fiabile și comparabile, în afara cadrului programelor comunitare.

SUBLINIAZĂ URMĂTOARELE PRINCIPII:

| 1. | Mobilitatea îi privește pe toți tinerii europeni, indiferent dacă sunt elevi, studenți, ucenici, voluntari, cadre didactice, tineri cercetători, formatori, lucrători în domeniul tineretului, întreprinzători sau dacă se află pe piața muncii. |
| --- | --- |

1.

Mobilitatea îi privește pe toți tinerii europeni, indiferent dacă sunt elevi, studenți, ucenici, voluntari, cadre didactice, tineri cercetători, formatori, lucrători în domeniul tineretului, întreprinzători sau dacă se află pe piața muncii.

| 2. | Prin mobilitate se înțelege, în primul rând, mobilitatea fizică, ceea ce înseamnă șederea în altă țară pentru a studia, a efectua un stagiu într-un mediu profesional, a se angaja în respectiva țară în folosul comunității sau a beneficia în țara respectivă de o formare complementară în contextul învățării de-a lungul vieții. Cu toate acestea, „mobilitatea virtuală”, respectiv utilizarea tehnologiilor informației și comunicării (TIC) în vederea dezvoltării unor parteneriate sau schimburi la distanță cu tineri din alte țări, ca parte a unui proiect structurat de educație sau formare, poate contribui, de asemenea, în mod semnificativ la mobilitate, în special în contextul instituțiilor de învățământ. |
| --- | --- |

2.

Prin mobilitate se înțelege, în primul rând, mobilitatea fizică, ceea ce înseamnă șederea în altă țară pentru a studia, a efectua un stagiu într-un mediu profesional, a se angaja în respectiva țară în folosul comunității sau a beneficia în țara respectivă de o formare complementară în contextul învățării de-a lungul vieții. Cu toate acestea, „mobilitatea virtuală”, respectiv utilizarea tehnologiilor informației și comunicării (TIC) în vederea dezvoltării unor parteneriate sau schimburi la distanță cu tineri din alte țări, ca parte a unui proiect structurat de educație sau formare, poate contribui, de asemenea, în mod semnificativ la mobilitate, în special în contextul instituțiilor de învățământ.

| 3. | Mobilitatea nu trebuie percepută ca un scop în sine, ci ca un mijloc privilegiat de a consolida cetățenia și competitivitatea europene, de a extinde și a îmbogăți formarea și experiența tinerilor, de a consolida capacitatea acestora de a se adapta și de a ocupa un loc de muncă, precum și înțelegerea interculturală prin învățarea limbilor străine și expunerea la alte culturi. |
| --- | --- |

3.

Mobilitatea nu trebuie percepută ca un scop în sine, ci ca un mijloc privilegiat de a consolida cetățenia și competitivitatea europene, de a extinde și a îmbogăți formarea și experiența tinerilor, de a consolida capacitatea acestora de a se adapta și de a ocupa un loc de muncă, precum și înțelegerea interculturală prin învățarea limbilor străine și expunerea la alte culturi.

| 4. | Pentru a avea succes, o politică ambițioasă și transversală de mobilitate în Europa trebuie să suscite dorința de mobilitate a tuturor tinerilor, să aibă drept obiectiv ca o perioadă de mobilitate într-o altă țară europeană să devină, în mod treptat, regula pentru toți și să se acorde finanțări adecvate pentru realizarea obiectivului propus. Ar trebui acordată o atenție specială studenților care, având în vedere mediul socio-economic al acestora sau anumite nevoi speciale, au nevoie de sprijin financiar suplimentar. O astfel de politică ar trebui, de asemenea, să pună accentul pe dispozitivele de pregătire și de sprijin al mobilității, precum și pe recunoașterea rezultatelor învățării obținute în urma unei perioade de mobilitate, și ar trebui să promoveze dezvoltarea mobilității în rândul cadrelor didactice și al formatorilor, care joacă un rol cheie în cadrul acestor dispozitive. |
| --- | --- |

4.

Pentru a avea succes, o politică ambițioasă și transversală de mobilitate în Europa trebuie să suscite dorința de mobilitate a tuturor tinerilor, să aibă drept obiectiv ca o perioadă de mobilitate într-o altă țară europeană să devină, în mod treptat, regula pentru toți și să se acorde finanțări adecvate pentru realizarea obiectivului propus. Ar trebui acordată o atenție specială studenților care, având în vedere mediul socio-economic al acestora sau anumite nevoi speciale, au nevoie de sprijin financiar suplimentar. O astfel de politică ar trebui, de asemenea, să pună accentul pe dispozitivele de pregătire și de sprijin al mobilității, precum și pe recunoașterea rezultatelor învățării obținute în urma unei perioade de mobilitate, și ar trebui să promoveze dezvoltarea mobilității în rândul cadrelor didactice și al formatorilor, care joacă un rol cheie în cadrul acestor dispozitive.

| 5. | Această politică de mobilitate vizează înainte de toate mobilitatea intra-europeană, dar poate contribui, de asemenea, la dezvoltarea mobilității dintre Europa și țările terțe. |
| --- | --- |

5.

Această politică de mobilitate vizează înainte de toate mobilitatea intra-europeană, dar poate contribui, de asemenea, la dezvoltarea mobilității dintre Europa și țările terțe.

INVITĂ STATELE MEMBRE:

| 1. | să adopte obiectivul de a proceda astfel încât perioadele de învățare în afara țării pentru toți tinerii europeni să constituie gradual regula și nu excepția, prin sporirea ocaziilor de mobilitate transfrontalieră în diferitele domenii ale educației și formării, precum și în domeniul activităților de voluntariat, ținând în același timp seama, în mod corespunzător, de cadrele naționale și de legislația națională; |
| --- | --- |

1.

să adopte obiectivul de a proceda astfel încât perioadele de învățare în afara țării pentru toți tinerii europeni să constituie gradual regula și nu excepția, prin sporirea ocaziilor de mobilitate transfrontalieră în diferitele domenii ale educației și formării, precum și în domeniul activităților de voluntariat, ținând în același timp seama, în mod corespunzător, de cadrele naționale și de legislația națională;

| 2. | în acest scop, să realizeze obiectivele fixate pentru perioada 2007-2013 prin programele Uniunii Europene în domeniile educației, tineretului, culturii, cetățeniei și cercetării; |
| --- | --- |

2.

în acest scop, să realizeze obiectivele fixate pentru perioada 2007-2013 prin programele Uniunii Europene în domeniile educației, tineretului, culturii, cetățeniei și cercetării;

| 3. | inspirându-se din lucrările Forumului de experți la nivel înalt, se depună toate eforturile posibile pentru a atinge următoarele obiective după 2013:






  3.1. | fiecare tânăr ar trebui să aibă oportunitatea de a participa la o formă de mobilitate, fie în cursul studiilor sau al formării, sub forma unui stagiu într-un mediu profesional, fie în contextul unor activități voluntare. În special:






  — | fiecare elev din învățământul general sau din învățământul și formarea profesională ar trebui să aibă oportunitatea de a participa la un program de mobilitate în cursul școlarității sale, |
| --- | --- | --- | --- |

3.

inspirându-se din lucrările Forumului de experți la nivel înalt, se depună toate eforturile posibile pentru a atinge următoarele obiective după 2013:

3.1.

fiecare tânăr ar trebui să aibă oportunitatea de a participa la o formă de mobilitate, fie în cursul studiilor sau al formării, sub forma unui stagiu într-un mediu profesional, fie în contextul unor activități voluntare. În special:

—

fiecare elev din învățământul general sau din învățământul și formarea profesională ar trebui să aibă oportunitatea de a participa la un program de mobilitate în cursul școlarității sale,

| — | fiecare student dintr-o formă de învățământ superior ar trebui să aibă oportunitatea de a efectua o perioadă de studiu sau de formare sau de stagiu într-un mediu profesional în străinătate. Instituțiile de învățământ superior ar trebui încurajate să introducă aceste perioade de mobilitate în programele lor universitare, fie în ciclul întâi, fie în al doilea, |
| --- | --- |

—

fiecare student dintr-o formă de învățământ superior ar trebui să aibă oportunitatea de a efectua o perioadă de studiu sau de formare sau de stagiu într-un mediu profesional în străinătate. Instituțiile de învățământ superior ar trebui încurajate să introducă aceste perioade de mobilitate în programele lor universitare, fie în ciclul întâi, fie în al doilea,

| — | ar trebui sporite în mod semnificativ oportunitățile de mobilitate în contextul educației și formării profesionale. |
| --- | --- |

—

ar trebui sporite în mod semnificativ oportunitățile de mobilitate în contextul educației și formării profesionale.

| 3.2. | Mobilitatea cadrelor didactice, a formatorilor și a personalului didactic, în special în cadrul programelor existente, ar trebui intensificată; |
| --- | --- |

3.2.

Mobilitatea cadrelor didactice, a formatorilor și a personalului didactic, în special în cadrul programelor existente, ar trebui intensificată;

| 4. | aceste obiective transpuse în practică la diferite niveluri pentru a se spori ocaziile de mobilitate acordate tinerilor iar parteneriatele pentru mobilitate puse în aplicare cu implicarea tuturor părților interesate — autorități publice, întreprinderi, instituții de educație și formare — precum și a societății civile. |
| --- | --- |

4.

aceste obiective transpuse în practică la diferite niveluri pentru a se spori ocaziile de mobilitate acordate tinerilor iar parteneriatele pentru mobilitate puse în aplicare cu implicarea tuturor părților interesate — autorități publice, întreprinderi, instituții de educație și formare — precum și a societății civile.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA EUROPEANĂ, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR RESPECTIVE, să adopte măsuri care țin seama de situațiile naționale și legislația națională, pentru a elimina barierele din calea mobilității în diferite domenii și pentru a asigura recunoașterea perioadelor de studiu și de formare în străinătate. În cadrul diferitelor exerciții ale Metodei deschise de coordonare pentru educație și formare, cultură și tineret, acestea trebuie să aibă ca principale obiective:

1.   Dezvoltarea posibilităților de mobilitate pentru toți tinerii

| 1.1. | o mai bună gestionare a sprijinului sectorului public pentru mobilitate prin favorizarea unei acțiuni coordonate a actorilor politici (Uniunea Europeană, statul, colectivitățile regionale și locale) și administrativi (în special agențiile naționale care se ocupă de administrarea programelor comunitare); |
| --- | --- |

1.1.

o mai bună gestionare a sprijinului sectorului public pentru mobilitate prin favorizarea unei acțiuni coordonate a actorilor politici (Uniunea Europeană, statul, colectivitățile regionale și locale) și administrativi (în special agențiile naționale care se ocupă de administrarea programelor comunitare);

| 1.2. | exploatarea deplină a tuturor posibilităților actuale de mobilitate oferite de programele Uniunii Europene, prin includerea mobilității virtuale și a implicării tinerilor, dar și a cadrelor didactice; |
| --- | --- |

1.2.

exploatarea deplină a tuturor posibilităților actuale de mobilitate oferite de programele Uniunii Europene, prin includerea mobilității virtuale și a implicării tinerilor, dar și a cadrelor didactice;

| 1.3. | luarea în calcul, în special în ceea ce privește finanțarea, a studenților mai puțin favorizați care, altfel, nu ar putea să beneficieze de programele de mobilitate; |
| --- | --- |

1.3.

luarea în calcul, în special în ceea ce privește finanțarea, a studenților mai puțin favorizați care, altfel, nu ar putea să beneficieze de programele de mobilitate;

| 1.4. | promovarea dezvoltării unor noi oportunități de mobilitate, în special prin:






  — | extinderea parteneriatelor care implică perioade recunoscute de mobilitate în alte instituții sau structuri, în special asociative, |
| --- | --- | --- |

1.4.

promovarea dezvoltării unor noi oportunități de mobilitate, în special prin:

—

extinderea parteneriatelor care implică perioade recunoscute de mobilitate în alte instituții sau structuri, în special asociative,

| — | creșterea numărului de diplome duble sau comune, |
| --- | --- |

—

creșterea numărului de diplome duble sau comune,

| — | intensificarea sprijinului acordat mobilității tinerilor în formarea profesională, inclusiv cea a ucenicilor, |
| --- | --- |

—

intensificarea sprijinului acordat mobilității tinerilor în formarea profesională, inclusiv cea a ucenicilor,

| — | recurgerea în mod mai frecvent la sejururile culturale și lingvistice, |
| --- | --- |

—

recurgerea în mod mai frecvent la sejururile culturale și lingvistice,

| — | promovarea grupării studenților, inclusiv a celor din școlile de artă europene, în scopul realizării de proiecte comune, |
| --- | --- |

—

promovarea grupării studenților, inclusiv a celor din școlile de artă europene, în scopul realizării de proiecte comune,

| — | instituirea de module de formare suplimentare oferite de instituțiile de învățământ superior, de exemplu cursurile de vară, |
| --- | --- |

—

instituirea de module de formare suplimentare oferite de instituțiile de învățământ superior, de exemplu cursurile de vară,

| — | sporirea mobilității între întreprinderi, precum și între întreprinderi și comunitățile academice, de formare și de cercetare, |
| --- | --- |

—

sporirea mobilității între întreprinderi, precum și între întreprinderi și comunitățile academice, de formare și de cercetare,

| — | crearea de oportunități pentru schimburi în cadrul activităților voluntare. |
| --- | --- |

—

crearea de oportunități pentru schimburi în cadrul activităților voluntare.

2.   O mai bună informare cu privire la programele de mobilitate actuale

| 2.1. | sensibilizarea tinerilor, a personalului care se ocupă de aceștia și a cercului lor social (în special a familiei, cadrelor didactice și personalului didactic) și a lucrătorilor în domeniul tineretului, cu privire la avantajele mobilității tinerilor; facilitarea, în acest scop, a accesului la informații a acestor grupuri-țintă, prin toate mijloacele; |
| --- | --- |

2.1.

sensibilizarea tinerilor, a personalului care se ocupă de aceștia și a cercului lor social (în special a familiei, cadrelor didactice și personalului didactic) și a lucrătorilor în domeniul tineretului, cu privire la avantajele mobilității tinerilor; facilitarea, în acest scop, a accesului la informații a acestor grupuri-țintă, prin toate mijloacele;

| 2.2. | intensificarea promovării și punerii în aplicare, în continuare, a programelor Uniunii Europene în domeniile educației, tineretului, culturii, cetățeniei și cercetării. |
| --- | --- |

2.2.

intensificarea promovării și punerii în aplicare, în continuare, a programelor Uniunii Europene în domeniile educației, tineretului, culturii, cetățeniei și cercetării.

3.   Simplificarea procedurilor

| 3.1. | continuarea simplificării modalităților de punere în aplicare a programelor Uniunii Europene, în special prin generalizarea convențiilor multianuale, cu precădere în domeniul educației și formării profesionale. Într-adevăr, acestea reprezintă o condiție prealabilă pentru realizarea de parteneriate europene de durată între instituțiile de formare și întreprinderi; |
| --- | --- |

3.1.

continuarea simplificării modalităților de punere în aplicare a programelor Uniunii Europene, în special prin generalizarea convențiilor multianuale, cu precădere în domeniul educației și formării profesionale. Într-adevăr, acestea reprezintă o condiție prealabilă pentru realizarea de parteneriate europene de durată între instituțiile de formare și întreprinderi;

| 3.2. | instituirea sau favorizarea dezvoltării unei strategii de stimulare financiară cu privire la organismele și părțile interesate, în special cadrele didactice, formatorii și lucrătorii în domeniul tineretului, care organizează mobilitatea europeană a tinerilor de care se ocupă; |
| --- | --- |

3.2.

instituirea sau favorizarea dezvoltării unei strategii de stimulare financiară cu privire la organismele și părțile interesate, în special cadrele didactice, formatorii și lucrătorii în domeniul tineretului, care organizează mobilitatea europeană a tinerilor de care se ocupă;

| 3.3. | îmbunătățirea recunoașterii rezultatelor obținute în cadrul schemelor de mobilitate, prin generalizarea, pe cât posibil, a validării rezultatelor învățării pentru toate perioadele de mobilitate efectuate în Europa — un obiectiv facilitat prin realizarea, până în 2010, a unei corelări între sistemele de certificare din statele membre și Cadrul european al calificărilor, precum și prin instrumentele europene Europass, Youthpass, creditele ECTS și sistemul ECVET. |
| --- | --- |

3.3.

îmbunătățirea recunoașterii rezultatelor obținute în cadrul schemelor de mobilitate, prin generalizarea, pe cât posibil, a validării rezultatelor învățării pentru toate perioadele de mobilitate efectuate în Europa — un obiectiv facilitat prin realizarea, până în 2010, a unei corelări între sistemele de certificare din statele membre și Cadrul european al calificărilor, precum și prin instrumentele europene Europass, Youthpass, creditele ECTS și sistemul ECVET.

4.   Extinderea și diversificarea surselor de finanțare a mobilității tinerilor

| 4.1. | sprijinirea mobilității tinerilor prin finanțările comunitare adecvate, în limitele cadrului financiar, în special prin fondurile structurale — în principal prin utilizarea mai bună a posibilităților oferite de Fondul social european — și, pe termen lung, prin adaptarea orientărilor și administrării acestora la obiectivul mobilității, în conformitate cu prioritățile statelor membre; |
| --- | --- |

4.1.

sprijinirea mobilității tinerilor prin finanțările comunitare adecvate, în limitele cadrului financiar, în special prin fondurile structurale — în principal prin utilizarea mai bună a posibilităților oferite de Fondul social european — și, pe termen lung, prin adaptarea orientărilor și administrării acestora la obiectivul mobilității, în conformitate cu prioritățile statelor membre;

| 4.2. | încurajarea unei mai mari diversificări și a unei mai bune complementarități a metodelor de finanțare a proiectelor de mobilitate a tinerilor, prin recurgerea la surse de finanțare publică — și privată — în limitele capacităților lor (statul, autoritățile regionale și locale, întreprinderile, instituțiile bancare, inclusiv Banca Europeană de Investiții, fundațiile, asociațiile profesionale europene etc.); |
| --- | --- |

4.2.

încurajarea unei mai mari diversificări și a unei mai bune complementarități a metodelor de finanțare a proiectelor de mobilitate a tinerilor, prin recurgerea la surse de finanțare publică — și privată — în limitele capacităților lor (statul, autoritățile regionale și locale, întreprinderile, instituțiile bancare, inclusiv Banca Europeană de Investiții, fundațiile, asociațiile profesionale europene etc.);

| 4.3 | luarea în considerare a necesităților financiare speciale ale studenților proveniți din medii socio-economice mai puțin favorizate sau cu necesități speciale, astfel încât aceștia să poată participa la programele de mobilitate. |
| --- | --- |

4.3

luarea în considerare a necesităților financiare speciale ale studenților proveniți din medii socio-economice mai puțin favorizate sau cu necesități speciale, astfel încât aceștia să poată participa la programele de mobilitate.

5.   Extinderea către toate formele de mobilitate a tinerilor a principiilor Cartei europene a calității pentru mobilitate în educație și formare, în special în ceea ce privește modalitățile de pregătire, sprijinire și evaluare a perioadelor de mobilitate

| 5.1. | încurajarea schimburilor de bune practici în ce privește extinderea capacităților de primire a tinerilor europeni implicați în schemele de mobilitate și îmbunătățirea calității acestei primiri; |
| --- | --- |

5.1.

încurajarea schimburilor de bune practici în ce privește extinderea capacităților de primire a tinerilor europeni implicați în schemele de mobilitate și îmbunătățirea calității acestei primiri;

| 5.2. | solicitarea părților interesate responsabile în vederea îmbunătățirii condițiilor de cazare, viață și muncă de care beneficiază tinerii europeni în schemele de mobilitate, în special în campusurile de învățământ superior; |
| --- | --- |

5.2.

solicitarea părților interesate responsabile în vederea îmbunătățirii condițiilor de cazare, viață și muncă de care beneficiază tinerii europeni în schemele de mobilitate, în special în campusurile de învățământ superior;

| 5.3. | îmbunătățirea pregătirii lingvistice și culturale pentru mobilitatea tinerilor. |
| --- | --- |

5.3.

îmbunătățirea pregătirii lingvistice și culturale pentru mobilitatea tinerilor.

6.   O mai bună cunoaștere a mobilității tinerilor

| 6.1. | redactarea unui raport de evaluare a fluxurilor de mobilitate în Europa, prin consolidarea și, acolo unde este cazul, prin colectarea de date statistice fiabile și comparabile; |
| --- | --- |

6.1.

redactarea unui raport de evaluare a fluxurilor de mobilitate în Europa, prin consolidarea și, acolo unde este cazul, prin colectarea de date statistice fiabile și comparabile;

| 6.2. | o difuzare mai extinsă a anchetelor existente și o mai bună utilizare în comun a acestora; |
| --- | --- |

6.2.

o difuzare mai extinsă a anchetelor existente și o mai bună utilizare în comun a acestora;

| 6.3. | efectuarea, după caz, de analize de impact care să evalueze aporturile concrete ale mobilității pentru tinerii europeni, din punct de vedere cultural, academic și profesional. |
| --- | --- |

6.3.

efectuarea, după caz, de analize de impact care să evalueze aporturile concrete ale mobilității pentru tinerii europeni, din punct de vedere cultural, academic și profesional.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

| 1. | să stabilească un plan de lucru pentru integrarea acțiunilor în favoarea mobilității transfrontaliere în toate programele europene, în special prin dezvoltarea unor mecanisme de promovare a programelor în rândul tinerilor și prin facilitarea dezvoltării, în colaborare cu autoritățile competente, a unor „ghișee unice”, precum și a unui portal european al mobilității tinerilor, pentru a se asigura o mai bună difuzare a informațiilor în rândul tinerilor și al instituțiilor competente, a valorifica în fiecare program posibilitățile de realizare a schemelor de mobilitate virtuală și a asigura sinergiile între diferitele programe; |
| --- | --- |

1.

să stabilească un plan de lucru pentru integrarea acțiunilor în favoarea mobilității transfrontaliere în toate programele europene, în special prin dezvoltarea unor mecanisme de promovare a programelor în rândul tinerilor și prin facilitarea dezvoltării, în colaborare cu autoritățile competente, a unor „ghișee unice”, precum și a unui portal european al mobilității tinerilor, pentru a se asigura o mai bună difuzare a informațiilor în rândul tinerilor și al instituțiilor competente, a valorifica în fiecare program posibilitățile de realizare a schemelor de mobilitate virtuală și a asigura sinergiile între diferitele programe;

| 2. | să publice, până la sfârșitul anului 2010, un raport privind dezvoltarea pe termen mediu a mobilității europene a tinerilor și să întocmească, la fiecare patru ani, rapoarte periodice incluse în raportul intermediar comun privind situația mobilității tinerilor și a cadrelor didactice în Uniunea Europeană; |
| --- | --- |

2.

să publice, până la sfârșitul anului 2010, un raport privind dezvoltarea pe termen mediu a mobilității europene a tinerilor și să întocmească, la fiecare patru ani, rapoarte periodice incluse în raportul intermediar comun privind situația mobilității tinerilor și a cadrelor didactice în Uniunea Europeană;

| 3. | să creeze un ghid destinat statelor membre, autorităților regionale și locale, instituțiilor de educație și formare și actorilor asociați la politicile în domeniul tineretului, în vederea facilitării accesului acestora la alte politici europene care sprijină mobilitatea, precum fondurile structurale, politicile și programele de cercetare; |
| --- | --- |

3.

să creeze un ghid destinat statelor membre, autorităților regionale și locale, instituțiilor de educație și formare și actorilor asociați la politicile în domeniul tineretului, în vederea facilitării accesului acestora la alte politici europene care sprijină mobilitatea, precum fondurile structurale, politicile și programele de cercetare;

| 4. | să examineze posibilitatea dezvoltării unor noi mijloace de sprijin financiar pentru a ajuta tinerii să urmeze perioade de studiu de mobilitate transfrontalieră, inclusiv a posibilității unor „împrumuturi europene pentru studenți”, și să raporteze Consiliului cu privire la progresele înregistrate. |
| --- | --- |

4.

să examineze posibilitatea dezvoltării unor noi mijloace de sprijin financiar pentru a ajuta tinerii să urmeze perioade de studiu de mobilitate transfrontalieră, inclusiv a posibilității unor „împrumuturi europene pentru studenți”, și să raporteze Consiliului cu privire la progresele înregistrate.

---

(1)  http://www.ec.europa.eu/ploteus, http://www.study-in-europe.org

(2)  http://ec.europa.eu/education/doc/2008/mobilityreport_en.pdf

---

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/10 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/10

---

Concluzii ale Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea diversității culturale și a dialogului intercultural în relațiile externe ale Uniunii Europene și ale statelor sale membre

(2008/C 320/04)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

| 1. | AVÂND ÎN VEDERE:






  — | Tratatul de instituire a Comunității Europene, |
| --- | --- | --- |

1.

AVÂND ÎN VEDERE:

—

Tratatul de instituire a Comunității Europene,

| — | Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005 (1), |
| --- | --- |

—

Convenția UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005 (1),

| — | Convenția UNESCO privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate a bunurilor culturale din 14 noiembrie 1970, |
| --- | --- |

—

Convenția UNESCO privind mijloacele de interzicere și prevenire a importului, exportului și transferului ilicit de proprietate a bunurilor culturale din 14 noiembrie 1970,

| — | Decizia nr. 1983/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Anul european al dialogului intercultural (2008) (2); |
| --- | --- |

—

Decizia nr. 1983/2006/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 18 decembrie 2006 privind Anul european al dialogului intercultural (2008) (2);

| 2. | SALUTÂND:






  — | Concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles, din perioada 19-20 iunie 2008 (3), conform cărora cooperarea culturală și dialogul intercultural sunt considerate parte integrantă a tuturor politicilor externe; |
| --- | --- | --- |

2.

SALUTÂND:

—

Concluziile Președinției Consiliului European de la Bruxelles, din perioada 19-20 iunie 2008 (3), conform cărora cooperarea culturală și dialogul intercultural sunt considerate parte integrantă a tuturor politicilor externe;

| 3. | REFERINDU-SE LA:






  — | Rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 privind o agendă europeană pentru cultură (4), |
| --- | --- | --- |

3.

REFERINDU-SE LA:

—

Rezoluția Consiliului din 16 noiembrie 2007 privind o agendă europeană pentru cultură (4),

| — | Concluziile Consiliului din 21 mai 2008 privind competențele interculturale (5), |
| --- | --- |

—

Concluziile Consiliului din 21 mai 2008 privind competențele interculturale (5),

| — | și la Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, din 21 mai 2008, cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2008-2010 (6); |
| --- | --- |

—

și la Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului, din 21 mai 2008, cu privire la Planul de lucru în domeniul culturii pentru perioada 2008-2010 (6);

| 4. | PRIMIND CU INTERES:






  — | Comunicarea Comisiei din 10 mai 2007 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare (7); |
| --- | --- | --- |

4.

PRIMIND CU INTERES:

—

Comunicarea Comisiei din 10 mai 2007 privind o agendă europeană pentru cultură într-o lume în proces de globalizare (7);

| 5. | ÎNTRUCÂT:






  — | dialogul intercultural poate contribui la apropierea indivizilor și a popoarelor, la prevenirea conflictelor și la procesele de reconciliere, în special în regiuni care se află în situații precare din punct de vedere politic, |
| --- | --- | --- |

5.

ÎNTRUCÂT:

—

dialogul intercultural poate contribui la apropierea indivizilor și a popoarelor, la prevenirea conflictelor și la procesele de reconciliere, în special în regiuni care se află în situații precare din punct de vedere politic,

| — | schimburile culturale și acțiunile de cooperare culturală, inclusiv în domeniul audiovizualului, pot contribui la dezvoltarea relațiilor bazate pe parteneriat, la consolidarea locului și a rolului societății civile, la procesele de democratizare și de bună guvernare, precum și la promovarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale, |
| --- | --- |

—

schimburile culturale și acțiunile de cooperare culturală, inclusiv în domeniul audiovizualului, pot contribui la dezvoltarea relațiilor bazate pe parteneriat, la consolidarea locului și a rolului societății civile, la procesele de democratizare și de bună guvernare, precum și la promovarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale,

| — | cultura, componentă esențială a economiei cunoașterii, reprezintă, de asemenea, un sector cu un puternic potențial economic, fiind vorba mai ales de industria culturală și cea creativă și de turismul cultural durabil, |
| --- | --- |

—

cultura, componentă esențială a economiei cunoașterii, reprezintă, de asemenea, un sector cu un puternic potențial economic, fiind vorba mai ales de industria culturală și cea creativă și de turismul cultural durabil,

| — | locul Europei în lume, din punct de vedere artistic, intelectual și științific depinde, în mare măsură, de caracterul dinamic al creației sale culturale și de schimburile sale culturale cu țări terțe, |
| --- | --- |

—

locul Europei în lume, din punct de vedere artistic, intelectual și științific depinde, în mare măsură, de caracterul dinamic al creației sale culturale și de schimburile sale culturale cu țări terțe,

| — | legăturile culturale dintre Europa și celelalte regiuni ale lumii pot fi importante pentru dezvoltarea dialogului intercultural și punerea în aplicare a proiectelor culturale comune; Uniunea trebuie să vegheze, pe de altă parte, la promovarea diversității sale culturale și lingvistice; |
| --- | --- |

—

legăturile culturale dintre Europa și celelalte regiuni ale lumii pot fi importante pentru dezvoltarea dialogului intercultural și punerea în aplicare a proiectelor culturale comune; Uniunea trebuie să vegheze, pe de altă parte, la promovarea diversității sale culturale și lingvistice;

| 6. | INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR CARE LE REVIN ȘI CU RESPECTAREA PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII, LA:
  A.   Urmărirea următoarelor obiective politice:






  1. | consolidarea locului și a rolului culturii în cadrul politicilor și al programelor desfășurate în temeiul relațiilor externe și favorizarea cooperării cu țări terțe și cu organizații internaționale competente în domeniul culturii, în special cu UNESCO și Consiliul Europei pentru a ameliora calitatea și diversitatea acțiunilor culturale întreprinse și, la un nivel mai general, pentru a contribui la realizarea obiectivelor de politică externă și la dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- | --- |

6.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA, ÎN LIMITELE COMPETENȚELOR CARE LE REVIN ȘI CU RESPECTAREA PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII, LA:

A.   Urmărirea următoarelor obiective politice:

1.

consolidarea locului și a rolului culturii în cadrul politicilor și al programelor desfășurate în temeiul relațiilor externe și favorizarea cooperării cu țări terțe și cu organizații internaționale competente în domeniul culturii, în special cu UNESCO și Consiliul Europei pentru a ameliora calitatea și diversitatea acțiunilor culturale întreprinse și, la un nivel mai general, pentru a contribui la realizarea obiectivelor de politică externă și la dezvoltarea durabilă;

| 2. | promovarea Convenției UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005:






  — | încurajarea ratificării și a punerii în aplicare a acestei convenții, element central al relațiilor culturale ale Uniunii și ale statelor sale membre cu țări terțe și unul din pilonii guvernanței globale, |
| --- | --- | --- |

2.

promovarea Convenției UNESCO privind protecția și promovarea diversității expresiilor culturale din 20 octombrie 2005:

—

încurajarea ratificării și a punerii în aplicare a acestei convenții, element central al relațiilor culturale ale Uniunii și ale statelor sale membre cu țări terțe și unul din pilonii guvernanței globale,

| — | luarea în considerare pe deplin în cadrul relațiilor externe a specificității activităților, bunurilor și serviciile culturale, care au o dublă natură, economică și culturală, |
| --- | --- |

—

luarea în considerare pe deplin în cadrul relațiilor externe a specificității activităților, bunurilor și serviciile culturale, care au o dublă natură, economică și culturală,

| — | inițierea sau continuarea unui dialog politic cu țările terțe, în special pe marginea cadrului legislativ și a cadrului de reglementare, pentru a crește rolul culturii în cadrul politicilor acestora, |
| --- | --- |

—

inițierea sau continuarea unui dialog politic cu țările terțe, în special pe marginea cadrului legislativ și a cadrului de reglementare, pentru a crește rolul culturii în cadrul politicilor acestora,

| — | promovarea politicilor culturale externe care favorizează dinamismul și echilibrul schimburilor de bunuri și servicii culturale cu țări terțe, în special cu economiile emergente, pentru a menține și promova diversitatea culturală în lume și pentru a contribui la vitalitatea economiei europene a culturii, |
| --- | --- |

—

promovarea politicilor culturale externe care favorizează dinamismul și echilibrul schimburilor de bunuri și servicii culturale cu țări terțe, în special cu economiile emergente, pentru a menține și promova diversitatea culturală în lume și pentru a contribui la vitalitatea economiei europene a culturii,

| — | consolidarea contribuției culturii la dezvoltarea durabilă și promovarea cooperării și a solidarității cu țările în curs de dezvoltare în spirit de parteneriat, vizând, în special, creșterea capacităților țărilor în curs de dezvoltare de a proteja și promova diversitatea expresiilor culturale, inclusiv industria culturii și creația contemporană; |
| --- | --- |

—

consolidarea contribuției culturii la dezvoltarea durabilă și promovarea cooperării și a solidarității cu țările în curs de dezvoltare în spirit de parteneriat, vizând, în special, creșterea capacităților țărilor în curs de dezvoltare de a proteja și promova diversitatea expresiilor culturale, inclusiv industria culturii și creația contemporană;

| 3. | favorizarea dialogului intercultural prin continuarea unor proiecte concrete, acțiuni de sensibilizare și schimburi de bune practici derulate cu succes în statele membre și în afara Uniunii, în cadrul Anului european al dialogului intercultural (2008), în special pe baza raportului cu privire la anul respectiv care va fi elaborat de Comisie. |
| --- | --- |

3.

favorizarea dialogului intercultural prin continuarea unor proiecte concrete, acțiuni de sensibilizare și schimburi de bune practici derulate cu succes în statele membre și în afara Uniunii, în cadrul Anului european al dialogului intercultural (2008), în special pe baza raportului cu privire la anul respectiv care va fi elaborat de Comisie.

B.   Definirea unor abordări globale și coerente:

| — | elaborarea unei strategii europene având drept obiectiv încorporarea în mod coerent și sistematic a culturii în relațiile externe ale Uniunii Europene și sprijinirea complementarității acțiunilor Uniunii cu cele ale statelor sale membre, |
| --- | --- |

—

elaborarea unei strategii europene având drept obiectiv încorporarea în mod coerent și sistematic a culturii în relațiile externe ale Uniunii Europene și sprijinirea complementarității acțiunilor Uniunii cu cele ale statelor sale membre,

| — | punerea în aplicare a unor strategii specifice cu regiunile și cu țările terțe, în vederea clarificării obiectivelor și abordărilor în domeniul relațiilor culturale; aceste strategii vor fi în principal adaptate caracteristicilor și perspectivelor de dezvoltare durabilă a sectorului culturii din aceste țări, situației schimburilor culturale cu Uniunea, precum și situației economice și sociale a țărilor respective, |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a unor strategii specifice cu regiunile și cu țările terțe, în vederea clarificării obiectivelor și abordărilor în domeniul relațiilor culturale; aceste strategii vor fi în principal adaptate caracteristicilor și perspectivelor de dezvoltare durabilă a sectorului culturii din aceste țări, situației schimburilor culturale cu Uniunea, precum și situației economice și sociale a țărilor respective,

| — | aceste strategii specifice vor putea fi definite, în conformitate cu repartizarea competențelor consfințită în tratat, la finele unui proces implicând expertiza și consultarea cu țările și regiunile vizate. |
| --- | --- |

—

aceste strategii specifice vor putea fi definite, în conformitate cu repartizarea competențelor consfințită în tratat, la finele unui proces implicând expertiza și consultarea cu țările și regiunile vizate.

C.   Consolidarea, în acest context, a sprijinului acordat:

| — | acțiunilor de cooperare culturală cu țări terțe, la nivel local, regional sau național, în special pentru a favoriza schimburile culturale și artistice, precum și coproducțiile, pentru a contribui la formarea și la mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din domeniul culturii, precum și pentru a consolida, după caz, capacitățile de dezvoltare ale sectoarelor culturale din țările partenere, în special prin schimbul de competențe, |
| --- | --- |

—

acțiunilor de cooperare culturală cu țări terțe, la nivel local, regional sau național, în special pentru a favoriza schimburile culturale și artistice, precum și coproducțiile, pentru a contribui la formarea și la mobilitatea artiștilor și a profesioniștilor din domeniul culturii, precum și pentru a consolida, după caz, capacitățile de dezvoltare ale sectoarelor culturale din țările partenere, în special prin schimbul de competențe,

| — | promovării, la nivel internațional, a activităților, bunurilor și serviciilor culturale europene, inclusiv a celor din domeniul audiovizualului, precum serviciile audiovizuale externe, și mobilității artiștilor și a profesioniștilor europeni din domeniul culturii în afara Uniunii, |
| --- | --- |

—

promovării, la nivel internațional, a activităților, bunurilor și serviciilor culturale europene, inclusiv a celor din domeniul audiovizualului, precum serviciile audiovizuale externe, și mobilității artiștilor și a profesioniștilor europeni din domeniul culturii în afara Uniunii,

| — | multilingvismului, în special prin învățarea limbilor, prin traducere și prin dezvoltarea potențialului tuturor limbilor europene pentru dezvoltarea dialogului cultural și economic cu restul lumii, și dezvoltării competențelor interculturale, |
| --- | --- |

—

multilingvismului, în special prin învățarea limbilor, prin traducere și prin dezvoltarea potențialului tuturor limbilor europene pentru dezvoltarea dialogului cultural și economic cu restul lumii, și dezvoltării competențelor interculturale,

| — | mobilității tinerilor, în cadrul inițiativelor și programelor comunitare corespunzătoare, educației culturale și artistice a acestora, inclusiv educației tinerilor în domeniul mijloacelor de comunicare în masă și accesului lor la expresiile artistice în diversitatea lor, |
| --- | --- |

—

mobilității tinerilor, în cadrul inițiativelor și programelor comunitare corespunzătoare, educației culturale și artistice a acestora, inclusiv educației tinerilor în domeniul mijloacelor de comunicare în masă și accesului lor la expresiile artistice în diversitatea lor,

| — | protecției drepturilor de autor și a drepturilor conexe, precum și prevenirii și luptei împotriva contrafacerii și a pirateriei la nivel internațional, în cadrul acordurilor bilaterale și multilaterale relevante, al dialogului politic și al cooperării cu țări terțe, |
| --- | --- |

—

protecției drepturilor de autor și a drepturilor conexe, precum și prevenirii și luptei împotriva contrafacerii și a pirateriei la nivel internațional, în cadrul acordurilor bilaterale și multilaterale relevante, al dialogului politic și al cooperării cu țări terțe,

| — | protejării, conservării și valorificării patrimoniului cultural, material și imaterial, precum și cooperării internaționale, inclusiv prin schimbul de experiență din perspectiva Convenției UNESCO din 1970 sus-menționate, în domeniul prevenirii și luptei împotriva furtului și a traficului ilicit de bunuri culturale, în special cele dobândite ilicit prin săpături ilegale sau prin jefuirea monumentelor. |
| --- | --- |

—

protejării, conservării și valorificării patrimoniului cultural, material și imaterial, precum și cooperării internaționale, inclusiv prin schimbul de experiență din perspectiva Convenției UNESCO din 1970 sus-menționate, în domeniul prevenirii și luptei împotriva furtului și a traficului ilicit de bunuri culturale, în special cele dobândite ilicit prin săpături ilegale sau prin jefuirea monumentelor.

D.   Dezvoltarea, în acest context, a următoarelor metode și instrumente de lucru:

| — | analiza sectoarelor culturii din țările terțe, inclusiv a perspectivei de dezvoltare a acestora și a cadrului lor de reglementare, pentru a contribui la o mai bună definire a strategiilor și acțiunilor care urmează a fi întreprinse; Comisia, în cooperare cu statele membre și țările terțe, va contribui la această analiză, |
| --- | --- |

—

analiza sectoarelor culturii din țările terțe, inclusiv a perspectivei de dezvoltare a acestora și a cadrului lor de reglementare, pentru a contribui la o mai bună definire a strategiilor și acțiunilor care urmează a fi întreprinse; Comisia, în cooperare cu statele membre și țările terțe, va contribui la această analiză,

| — | valorificarea experienței statelor membre, încurajarea sinergiilor pentru a contribui la complementaritatea acțiunilor întreprinse de Uniune și a celor întreprinse de statele sale membre, precum și pentru a promova mai multe acțiuni și proiecte culturale comune la nivel internațional; metoda deschisă de coordonare în domeniul culturii ar putea contribui la cele de mai sus, |
| --- | --- |

—

valorificarea experienței statelor membre, încurajarea sinergiilor pentru a contribui la complementaritatea acțiunilor întreprinse de Uniune și a celor întreprinse de statele sale membre, precum și pentru a promova mai multe acțiuni și proiecte culturale comune la nivel internațional; metoda deschisă de coordonare în domeniul culturii ar putea contribui la cele de mai sus,

| — | asigurarea definirii, în cadrul instrumentelor financiare existente, a unor programe operaționale adaptate caracteristicilor sectorului culturii, în special structurilor de producție și de difuzare de talie mică și specificului local al statelor membre și al țărilor partenere: ameliorarea accesului profesioniștilor la informații privind programele și acțiunile de sprijin, simplificarea procedurilor de obținere a subvențiilor, asigurarea asistenței financiare pe termen lung etc., |
| --- | --- |

—

asigurarea definirii, în cadrul instrumentelor financiare existente, a unor programe operaționale adaptate caracteristicilor sectorului culturii, în special structurilor de producție și de difuzare de talie mică și specificului local al statelor membre și al țărilor partenere: ameliorarea accesului profesioniștilor la informații privind programele și acțiunile de sprijin, simplificarea procedurilor de obținere a subvențiilor, asigurarea asistenței financiare pe termen lung etc.,

| — | luarea în considerare, în cadrul negocierilor unor acorduri internaționale desfășurate cu organizații regionale sau cu țări partenere, a strategiilor puse în aplicare cu fiecare dintre acestea, |
| --- | --- |

—

luarea în considerare, în cadrul negocierilor unor acorduri internaționale desfășurate cu organizații regionale sau cu țări partenere, a strategiilor puse în aplicare cu fiecare dintre acestea,

| — | încurajarea implicării artiștilor, a profesioniștilor din domeniul culturii și, în general, a societății civile, atât a statelor membre, cât și a țărilor partenere în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor culturale externe, |
| --- | --- |

—

încurajarea implicării artiștilor, a profesioniștilor din domeniul culturii și, în general, a societății civile, atât a statelor membre, cât și a țărilor partenere în elaborarea și punerea în aplicare a politicilor culturale externe,

| — | promovarea, în sfârșit, a unei mai bune cooperări între instituțiile culturale ale statelor membre ale Uniunii stabilite în țări terțe, inclusiv între institutele culturale și instituțiile omoloage ale acestora din țările respective, în special prin intermediul constituirii de rețele. |
| --- | --- |

—

promovarea, în sfârșit, a unei mai bune cooperări între instituțiile culturale ale statelor membre ale Uniunii stabilite în țări terțe, inclusiv între institutele culturale și instituțiile omoloage ale acestora din țările respective, în special prin intermediul constituirii de rețele.

---

(1)  Decizia 2006/515/CE a Consiliului din 18 mai 2006 privind încheierea Convenției pentru protecția și promovarea diversității expresiilor culturale (JO L 201, 25.7.2006, p. 15).

(2)  JO L 412, 30.12.2006, p. 44.

(3)  11018/08.

(4)  JO C 287, 29.11.2007, p. 1.

(5)  9021/08.

(6)  JO C 143, 10.6.2008, p. 9.

(7)  COM(2007) 242 final.

---

Comisie

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/13 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/13

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

15 decembrie 2008

(2008/C 320/05)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,351 |
| JPY | yen japonez | 122,42 |
| DKK | coroana daneză | 7,4502 |
| GBP | lira sterlină | 0,8994 |
| SEK | coroana suedeză | 10,865 |
| CHF | franc elvețian | 1,5789 |
| ISK | coroana islandeză | |
| NOK | coroana norvegiană | 9,322 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 26,157 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 266,74 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7092 |
| PLN | zlot polonez | 3,9949 |
| RON | leu românesc nou | 3,94 |
| SKK | coroana slovacă | 30,161 |
| TRY | lira turcească | 2,1172 |
| AUD | dolar australian | 2,0246 |
| CAD | dolar canadian | 1,6555 |
| HKD | dolar Hong Kong | 10,4703 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,4441 |
| SGD | dolar Singapore | 1,992 |
| KRW | won sud-coreean | 1 859,35 |
| ZAR | rand sud-african | 13,816 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 9,2544 |
| HRK | kuna croată | 7,1781 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 117,69 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,8129 |
| PHP | peso Filipine | 64,38 |
| RUB | rubla rusească | 37,5615 |
| THB | baht thailandez | 47,123 |
| BRL | real brazilian | 3,2481 |
| MXN | peso mexican | 18,4344 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,351

JPY

yen japonez

122,42

DKK

coroana daneză

7,4502

GBP

lira sterlină

0,8994

SEK

coroana suedeză

10,865

CHF

franc elvețian

1,5789

ISK

coroana islandeză

NOK

coroana norvegiană

9,322

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

26,157

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

266,74

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7092

PLN

zlot polonez

3,9949

RON

leu românesc nou

3,94

SKK

coroana slovacă

30,161

TRY

lira turcească

2,1172

AUD

dolar australian

2,0246

CAD

dolar canadian

1,6555

HKD

dolar Hong Kong

10,4703

NZD

dolar neozeelandez

2,4441

SGD

dolar Singapore

1,992

KRW

won sud-coreean

1 859,35

ZAR

rand sud-african

13,816

CNY

yuan renminbi chinezesc

9,2544

HRK

kuna croată

7,1781

IDR

rupia indoneziană

15 117,69

MYR

ringgit Malaiezia

4,8129

PHP

peso Filipine

64,38

RUB

rubla rusească

37,5615

THB

baht thailandez

47,123

BRL

real brazilian

3,2481

MXN

peso mexican

18,4344

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Parlamentul European

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/14

---

Aviz de recrutare PE/115/S

(2008/C 320/06)

Parlamentul European organizează procedura de selecție:

| — | PE/115/S — Agent temporar — Administrator (AD12) — Administrator de studii bugetare. |
| --- | --- |

—

PE/115/S — Agent temporar — Administrator (AD12) — Administrator de studii bugetare.

Această procedură de selecție presupune un nivel de pregătire corespunzător unui ciclu complet de studii universitare, în urma căruia s-a eliberat o diplomă.

Candidații trebuie să fi acumulat, până la data limită de depunere a candidaturilor și după eliberarea diplomei menționate mai sus, o experiență de minim cincisprezece ani care să aibă legătură cu natura funcției.

Anunțul de recrutare este publicat doar în limbile engleză și franceză. Textul integral se găsește în Jurnalul Oficial seria C 320 A în aceste două limbi.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII COMERCIALE COMUNE

Comisie

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/15 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/15

---

Aviz de expirare a anumitor măsuri antidumping

(2008/C 320/07)

Ca urmare a publicării unui aviz de expirare iminentă (1), în urma căruia nu s-a introdus nicio cerere de reexaminare, Comisia notifică faptul că măsurile antidumping menționate mai jos vor expira în scurt timp.

Prezentul aviz este publicat în conformitate cu articolul 11 alineatul (2) din Regulamentul (CE) nr. 384/96 al Consiliului din 22 decembrie 1995 privind protecția împotriva importurilor care fac obiectul unui dumping din partea țărilor care nu sunt membre ale Comunității Europene (2).

| Produsul | Țara (țările) de origine sau de export | Măsuri | Trimitere | Data expirării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Silicon | Rusia | Taxa antidumping | Regulamentul (CE) nr. 2229/2003 al Consiliului (JO L 339, 24.12.2003, p. 3) astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 821/2004 al Consiliului (JO L 127, 29.4.2004, p. 1). | 25.12.2008 |
| Angajament | Decizia 2004/445/CE a Comisiei (JO L 127, 29.4.2004, p. 114) |

Produsul

Țara (țările) de origine sau de export

Măsuri

Trimitere

Data expirării

Silicon

Rusia

Taxa antidumping

Regulamentul (CE) nr. 2229/2003 al Consiliului (JO L 339, 24.12.2003, p. 3) astfel cum a fost modificat ultima dată prin Regulamentul (CE) nr. 821/2004 al Consiliului (JO L 127, 29.4.2004, p. 1).

25.12.2008

Angajament

Decizia 2004/445/CE a Comisiei (JO L 127, 29.4.2004, p. 114)

---

(1)  JO C 182, 19.7.2008, p. 22.

(2)  JO L 56, 6.3.1996, p. 1.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/16 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/16

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 320/08)

| 1. | La data de 8 decembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Telenet NV („Telenet” Belgia) controlată de Liberty Global, Inc. („Liberty Global”, SUA), Concentra Media NV („Concentra”, Belgia) și Vlaamse Audiovisuele Regie NV („VAR”, Belgia), controlată de Vlaamse Radio- en Televiesieomroep („VRT”, Belgia), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Pebble Media NV („JV”, Belgia), prin achiziționare de acțiuni într-o întreprindere nou creată care constituie o întreprindere comună. |
| --- | --- |

1.

La data de 8 decembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile Telenet NV („Telenet” Belgia) controlată de Liberty Global, Inc. („Liberty Global”, SUA), Concentra Media NV („Concentra”, Belgia) și Vlaamse Audiovisuele Regie NV („VAR”, Belgia), controlată de Vlaamse Radio- en Televiesieomroep („VRT”, Belgia), dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Pebble Media NV („JV”, Belgia), prin achiziționare de acțiuni într-o întreprindere nou creată care constituie o întreprindere comună.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii Liberty Global: furnizarea de servicii de televiziune, telefonie și acces la internet prin rețele de cablu pentru abonați casnici și întreprinderi în 17 țări, inclusiv Belgia și Țările de Jos, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii Liberty Global: furnizarea de servicii de televiziune, telefonie și acces la internet prin rețele de cablu pentru abonați casnici și întreprinderi în 17 țări, inclusiv Belgia și Țările de Jos,

| — | în cazul întreprinderii Telenet: furnizarea de servicii de televiziune, telefonie și acces la internet prin rețele de cablu pentru abonați casnici și întreprinderi în Belgia, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Telenet: furnizarea de servicii de televiziune, telefonie și acces la internet prin rețele de cablu pentru abonați casnici și întreprinderi în Belgia,

| — | în cazul întreprinderii Concentra: publicarea de ziare și reviste, publicarea pe internet, televiziune și radio cu acces liber în Belgia, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Concentra: publicarea de ziare și reviste, publicarea pe internet, televiziune și radio cu acces liber în Belgia,

| — | în cazul întreprinderii VRT: televiziune și radio cu acces liber în Belgia, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii VRT: televiziune și radio cu acces liber în Belgia,

| — | în cazul întreprinderii VAR: vânzarea de spațiu publicitar online, la radio și televiziune în Belgia, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii VAR: vânzarea de spațiu publicitar online, la radio și televiziune în Belgia,

| — | în cazul întreprinderii JV: servicii de intermediere pentru vânzarea de spațiu publicitar online în Belgia și țările învecinate. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii JV: servicii de intermediere pentru vânzarea de spațiu publicitar online în Belgia și țările învecinate.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5415 — Telenet/Concentra/VAR/JV, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

16.12.2008

| 16.12.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 320/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 320/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---