# Euroopa Liidu C 309/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 309 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide4. detsember 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 309

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide4. detsember 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 309/01 | Komisjoni arvamus, 27. november 2008, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ artiklile 7 seoses keeluga, mille Ungari ametiasutused on kehtestanud kaubamärki REDLINE kandva nurklihvija suhtes MD-2007-137 (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 309/02 | Komisjoni arvamus, 27. november 2008, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ artiklile 7 seoses keeluga, mille Ungari ametiasutused on kehtestanud kaubamärki REDLINE kandva elektrilise lööktrelli suhtes MD-2007-140 (
  1
  ) | 3 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Komisjon

2008/C 309/01

Komisjoni arvamus, 27. november 2008, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ artiklile 7 seoses keeluga, mille Ungari ametiasutused on kehtestanud kaubamärki REDLINE kandva nurklihvija suhtes MD-2007-137 (
  1
  )

1

1

2008/C 309/02

Komisjoni arvamus, 27. november 2008, vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ artiklile 7 seoses keeluga, mille Ungari ametiasutused on kehtestanud kaubamärki REDLINE kandva elektrilise lööktrelli suhtes MD-2007-140 (
  1
  )

1

3

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 309/03 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 5 |
| 2008/C 309/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5338 — Barclays/Investcorp/N & V Global Vending) (
  1
  ) | 9 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 309/03

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

5

2008/C 309/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5338 — Barclays/Investcorp/N & V Global Vending) (
  1
  )

1

9

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 309/05 | Euro vahetuskurss | 10 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 309/05

Euro vahetuskurss

10

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 309/06 | Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta | 11 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 309/07 | Riigiabi — Taani — Riigiabi C 41/08 (NN 35/08) — Danske Statsbaner — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  ) | 14 |
| 2008/C 309/08 | Ühendkuningriigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EMÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (
  1
  ) | 27 |
| 2008/C 309/09 | Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2 | 29 |
| 2008/C 309/10 | Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõiguslike tegevuslubade ehk nn Cévennes'i loa, Alès loa ja Navacelles'i loa taotluste kohta)
   (
  1
  ) | 31 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 309/06

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

11

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 309/07

Riigiabi — Taani — Riigiabi C 41/08 (NN 35/08) — Danske Statsbaner — Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2 (
  1
  )

1

14

2008/C 309/08

Ühendkuningriigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EMÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (
  1
  )

1

27

2008/C 309/09

Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

29

2008/C 309/10

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõiguslike tegevuslubade ehk nn Cévennes'i loa, Alès loa ja Navacelles'i loa taotluste kohta)
   (
  1
  )

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõiguslike tegevuslubade ehk nn Cévennes'i loa, Alès loa ja Navacelles'i loa taotluste kohta)

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 309/11 | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 309/11

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Komisjon

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/1

---

KOMISJONI ARVAMUS,

27. november 2008,

vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ artiklile 7 seoses keeluga, mille Ungari ametiasutused on kehtestanud kaubamärki REDLINE kandva nurklihvija suhtes MD-2007-137

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 309/01)

1.   Ungari ametiasutuste teatis

Direktiivi 98/37/EÜ (masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et direktiivi rakendusalasse kuuluvaid masinaid võib turule viia ja kasutusele võtta ainult siis, kui need nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta inimeste ja mõningatel juhtudel koduloomade tervist ja ohutust ega kahjusta omandit.

Direktiivi artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et kui liikmesriik tuvastab, et CE-märgist kandvad masinad, mida kasutatakse ettenähtud otstarbel, kalduvad ohustama inimeste ja mõningatel juhtudel koduloomade või omandi ohutust, võtab ta kõik vajalikud meetmed, et sellised masinad turult kõrvaldada, nende turuleviimist, kasutuselevõtmist või kasutamist keelata või nende vaba liikumist piirata. Liikmesriik teatab komisjonile viivitamata kõikidest sellistest meetmetest ning põhjendab oma otsust.

23. juulil 2007 teatasid Ungari ametiasutused Euroopa Komisjonile meetmest, millega keelatakse viia turule kaubamärki REDLINE kandev RL/AG0912-900 tüüpi käeshoitav elektriline nurklihvija. Nurklihvijat tootis Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co. Ltd (Western Binhong Road, Jinhua Industrial Area, Zhejiang, Hiina) ja turustas Baumann Hungary Kft. (H-1162 Budapest, János utca 118).

Euroopa Komisjonile edastatud toimikus olid järgmised dokumendid:

| — | tõend nr JSH0408078, välja antud 12. augustil 2004, ja tõend nr 431934, välja antud 1. juulil 2005, ettevõttele Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd, mis tõendab S1M-MP2-125-tüüpi nurklihvija vastavust masinadirektiivi ja madalpingedirektiiviga; tõendite väljaandja on Intertek ETL SEMKO, Building No. 86, 1198 Qinzhou Road, Shanghai 200233, Hiina; |
| --- | --- |

—

tõend nr JSH0408078, välja antud 12. augustil 2004, ja tõend nr 431934, välja antud 1. juulil 2005, ettevõttele Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd, mis tõendab S1M-MP2-125-tüüpi nurklihvija vastavust masinadirektiivi ja madalpingedirektiiviga; tõendite väljaandja on Intertek ETL SEMKO, Building No. 86, 1198 Qinzhou Road, Shanghai 200233, Hiina;

| — | tõend nr 02SHS1067-04, välja antud 22. novembril 2005, väljaandja Intertek Deutschland GmbH, Nikolaus-Otto Strasse 13, D-70771 Leinfelden-Echterdingen, millega sama S1M-MP2-125 tüüpi nurklihvijale omistatakse märgis „GS”; |
| --- | --- |

—

tõend nr 02SHS1067-04, välja antud 22. novembril 2005, väljaandja Intertek Deutschland GmbH, Nikolaus-Otto Strasse 13, D-70771 Leinfelden-Echterdingen, millega sama S1M-MP2-125 tüüpi nurklihvijale omistatakse märgis „GS”;

| — | ettevõtte Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd 12. juuli 2006. aasta avaldus, millega kinnitatakse, et S1M-MP2-125-tüüpi nurklihvija on võrdväärne RL/AG0912-900-tüüpi nurklihvijaga, mida käsitleb tõend 02SHS1067-04; |
| --- | --- |

—

ettevõtte Zhejiang Jinhua Max-power Tools Co., Ltd 12. juuli 2006. aasta avaldus, millega kinnitatakse, et S1M-MP2-125-tüüpi nurklihvija on võrdväärne RL/AG0912-900-tüüpi nurklihvijaga, mida käsitleb tõend 02SHS1067-04;

| — | EÜ vastavusdeklaratsioon, mille on 11. detsembril 2006 välja andnud Baumann Hungary Kft., mis kinnitab samuti, et S1M-MP2-125-tüüpi nurklihvija on võrdväärne RL/AG0912-900-tüüpi nurklihvijaga, mida käsitleb Ungari meede. |
| --- | --- |

—

EÜ vastavusdeklaratsioon, mille on 11. detsembril 2006 välja andnud Baumann Hungary Kft., mis kinnitab samuti, et S1M-MP2-125-tüüpi nurklihvija on võrdväärne RL/AG0912-900-tüüpi nurklihvijaga, mida käsitleb Ungari meede.

Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikele 2 peab komisjon pärast asjaomaste pooltega konsulteerimist teatama, kas tema arvates on selline meede põhjendatud või mitte. Kui meede leitakse olevat põhjendatud, teatab komisjon sellest liikmesriikidele, et need saaksid vastavalt artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohustustele võtta kõnealuste seadmete suhtes kõik asjakohased meetmed.

2.   Ungari ametiasutuste esitatud põhjendused

Ungari ametiasutuste kehtestatud meetme aluseks on asjaolu, et kõnealune nurklihvija ei vasta järgmistele direktiivi 98/37/EÜ I lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele (viidatud on ühtlustatud Euroopa standardile EN 50144-1:1998 — Käeshoitavate mootorajamiga elektritööriistade ohutus — Osa 1: Üldnõuded ja EN 50144-2-3:2002 — Käeshoitavate mootorajamiga elektritööriistade ohutus — Osa 2-3: Erinõuded lihvimismasinatele, ketaslihvijatele ja poleerimismasinatele, millele on viidatud tootja esitatud EÜ vastavusdeklaratsioonis).

1.2.4.   Seiskamisseadis

Töötamisel jäi lüliti kinni enne lukustusasendisse jõudmist, seetõttu ei vabanenud lukustusmehhanism kerge survega.

1.5.1.   Elektritoide

Mehhaanilise tugevuse katsetamisel tuli nurklihvija küljest lahti plastkate ja tekkis ligipääs pingestatud osadele.

1.5.6.   Tuleoht

Soojuskatse käigus seade süttis, hakkas suitsema ja leegitsema ning jäi siis seisma.

1.7.3.   Märgistus

Ei olnud näidatud tootja nime, aadressi ega tootmisaastat. Puudusid hoiatused või vastavad tähised.

1.7.4.   Juhised

Kasutusjuhendist puudusid mitmed juhised, mida on vaja seadme ohutuks tööks, nagu elektriohutuseeskirjad, müra- ja vibratsiooninäitajad jmt.

Ingliskeelne kasutusjuhend erines ungarikeelsest juhendist.

3.   Komisjoni arvamus

15. novembril 2007 saatis komisjon kirja äriühingule Baumann Hungary Kft. ning palus kõnealusel äriühingul esitada oma tähelepanekud seoses Ungari ametiasutuste võetud meetmega.

15.novembril 2007 saatis komisjon kirja ka äriühingutele Intertek ETL SEMKO (Shanghai) ja Intertek Deutschland GmbH, kes olid välja andnud vastavustõendid S1M-MP2-125-tüüpi nurklihvija kohta, kus väideti, et kõnealune nurklihvija on võrdväärne RL/AG0912-900-tüüpi nurklihvijaga, mida käsitleb Ungari meede.

Kuni tänaseni ei ole vastust saadud.

Komisjon on olemasolevate dokumentide põhjal jõudnud seisukohale, et Ungari ametiasutused on kindlaks teinud, et seade, mille kohta on rakendatud kitsendav meede, ei vasta eespool loetletud olulistele tervisekaitse ja ohutusnõuetele. Loetletud mittevastavused võivad tõsiselt ohustada kõnealust seadet kasutavaid inimesi.

Seetõttu on komisjon pärast nõutava menetluse järgimist arvamusel, et Ungari ametiasutuste võetud meede on õigustatud.

Brüssel, 27. november 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/3

---

KOMISJONI ARVAMUS,

27. november 2008,

vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 98/37/EÜ artiklile 7 seoses keeluga, mille Ungari ametiasutused on kehtestanud kaubamärki REDLINE kandva elektrilise lööktrelli suhtes MD-2007-140

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 309/02)

1.   Ungari ametiasutuste teade

Direktiivi 98/37/EÜ (masinaid käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta) artikli 2 lõikes 1 on sätestatud, et liikmesriigid võtavad kõik vajalikud meetmed tagamaks, et direktiivi rakendusalasse kuuluvaid masinaid võib turule viia ja kasutusele võtta ainult siis, kui need nõuetekohase paigaldamise ja hooldamise ning ettenähtud otstarbel kasutamise korral ei ohusta inimeste ja mõningatel juhtudel koduloomade tervist ja ohutust ega kahjusta omandit.

Direktiivi artikli 7 lõikes 1 on sätestatud, et kui liikmesriik tuvastab, et CE-märgist kandvad masinad, mida kasutatakse ettenähtud otstarbel, kalduvad ohustama inimeste ja mõningatel juhtudel koduloomade või omandi ohutust, võtab ta kõik vajalikud meetmed, et sellised masinad turult kõrvaldada, nende turuleviimist, kasutuselevõtmist või kasutamist keelata või nende vaba liikumist piirata. Liikmesriik teatab komisjonile viivitamata kõikidest sellistest meetmetest ning põhjendab oma otsust.

23. juulil 2007 teatasid Ungari ametiasutused Euroopa Komisjonile meetmest, millega keelatakse viia turule kaubamärki REDLINE kandev RL/ID0955-910 tüüpi käeshoitav elektriline lööktrell. Lööktrelle tootis Yongkang Zhengda Industrial Co. Ltd (Gushan Town, Yongkang, Zhejiang, 321307, Hiina) ja turustas Baumann Hungary Kft. (H-1162 Budapest, János utca 118).

Euroopa Komisjonile edastatud toimikus olid järgmised dokumendid:

| — | Z1JE-KZ2-16B tüüpi lööktrellile 15. detsembril 2004. aastal antud sertifikaat nr 04SHW2481-01, mille väljastas Intertek Deutschland GmbH ja millega anti õigus paigutada lööktrellile „GS” märgis; |
| --- | --- |

—

Z1JE-KZ2-16B tüüpi lööktrellile 15. detsembril 2004. aastal antud sertifikaat nr 04SHW2481-01, mille väljastas Intertek Deutschland GmbH ja millega anti õigus paigutada lööktrellile „GS” märgis;

| — | samale Z1JE-KZ2-16B tüüpi lööktrellile 1. detsembril 2004. aastal antud sertifikaat nr JSH0411181 ja 15. detsembril 2004. aastal antud sertifikaat nr 432960, mille väljastas Intertek ETL SEMKO (Shanghai); |
| --- | --- |

—

samale Z1JE-KZ2-16B tüüpi lööktrellile 1. detsembril 2004. aastal antud sertifikaat nr JSH0411181 ja 15. detsembril 2004. aastal antud sertifikaat nr 432960, mille väljastas Intertek ETL SEMKO (Shanghai);

| — | 18. juunil 2006 Yongkang Zhengda Industrial Co. tehtud avaldus, milles väidetakse, et Z1JE-KZ2-16B tüüpi lööktrell on samaväärne RL/ID0955-910 tüüpi lööktrelliga, mille suhtes kohaldatakse Ungari ametiasutuste meedet; |
| --- | --- |

—

18. juunil 2006 Yongkang Zhengda Industrial Co. tehtud avaldus, milles väidetakse, et Z1JE-KZ2-16B tüüpi lööktrell on samaväärne RL/ID0955-910 tüüpi lööktrelliga, mille suhtes kohaldatakse Ungari ametiasutuste meedet;

| — | Baumann Hungary Kft. 11. augustil 2006 koostatud EÜ vastavusdeklaratsioon, milles osutatakse sertifikaadile nr JSH0411181. |
| --- | --- |

—

Baumann Hungary Kft. 11. augustil 2006 koostatud EÜ vastavusdeklaratsioon, milles osutatakse sertifikaadile nr JSH0411181.

Vastavalt kõnealuse direktiivi artikli 7 lõikele 2 peab komisjon pärast asjaomaste pooltega konsulteerimist teatama, kas tema arvates on selline meede põhjendatud või mitte. Kui meede leitakse olevat põhjendatud, teatab komisjon sellest liikmesriikidele, et need saaksid vastavalt artikli 2 lõikes 1 sätestatud kohustustele võtta kõnealuste masinate suhtes kõik asjakohased meetmed.

2.   Ungari ametiasutuste esitatud põhjendused

Ungari ametiasutuste kehtestatud keelu aluseks on asjaolu, et kõnealune lööktrell ei vasta järgmistele direktiivi 98/37/EÜ I lisas sätestatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele (viidatud on ühtlustatud Euroopa standardile EN 60745-1:2003 — Käeshoitavad mootorajamiga elektritööriistad — Ohutus — Osa 1: Üldnõuded ja EN 60745-1:2003 — Käeshoitavad mootorajamiga elektritööriistad — Ohutus — Osa 2-1: Erinõuded puuridele ja lööktrellidele).

1.5.1.   Elektritoide ja 1.5.6 — Tuleoht

Toode on tuleohtlik kinnitamata sisemise juhtmestiku tõttu, mis võib põhjustada lühise.

1.5.6.   Tuleoht

Soojuskatse käigus seade süttis, hakkas suitsema ning jäi siis seisma.

3.   Komisjoni arvamus

15. novembril 2007 saatis komisjon kirja Baumann Hungary Kft.-le, kes oli alla kirjutanud EÜ vastavusdeklaratsioonile, ning palus kõnealusel äriühingul esitada oma tähelepanekud seoses Ungari ametiasutuste võetud meetmega.

15. novembril 2007 saatis komisjon kirja ka Intertek ETL SEMKO'le (Shanghai) ja Intertek Deutschland GmbH'le, kes olid Z1JE-KZ2-16B tüüpi lööktrelli kohta välja andnud vastavussertifikaadid, milles väideti, et kõnealune lööktrell on samaväärne RL/ID0955-910-tüüpi lööktrelliga, mille suhtes kohaldatakse Ungari ametiasutuste meedet.

Kuni tänaseni ei ole vastust saadud.

Komisjon on olemasolevate dokumentide põhjal jõudnud seisukohale, et Ungari ametiasutused on tõendanud, et masin, mille suhtes rakendatakse piiravat meedet, ei vasta eespool osutatud olulistele tervisekaitse- ja ohutusnõuetele. Loetletud mittevastavused võivad tõsiselt ohustada kõnealust seadet kasutavaid inimesi.

Seetõttu on komisjon pärast nõutava menetluse järgimist arvamusel, et Ungari ametiasutuste võetud meede on õigustatud.

Brüssel, 27. november 2008

Komisjoni nimel

asepresident

Günter VERHEUGEN

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/5 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/5

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 309/03)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 4.6.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 158/08 |
| Liikmesriik | Poola |
| Piirkond | Lubelskie |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Pomoc w zakresie budowy portu lotniczego Lublin-Świdnik |
| Õiguslik alus | Ustawa budżetowa na rok 2007 z dnia 25 stycznia 2007 r.; załącznik II, część 83 budżetu państwa — Rezerwy celowe (Dz.U. z 2007 r. 15, poz. 90).
  Kontrakt Wojewódzki dla Województwa Lubelskiego na lata 2007–2008.
  Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 11 grudnia 2007 r. (Dz.U. 241, poz. 1760) |
| Meetme liik | Investeerimisabi |
| Eesmärk | Sektori arendamine |
| Abi vorm | Otsetoetus, kapitalisüst, maaosalus |
| Eelarve | 296,65 miljonit PLN (84,14 miljonit EUR) |
| Abi osatähtsus | Ligikaudu 76 % |
| Kestus | Abi antakse 30. detsembrini 2011 |
| Sektorid | Õhutransport |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Urząd Marszałkowski Województwa Lubelskiego |
| ul. Spokojna 4 |
| PL-20-074 Lublin |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

4.6.2008

Abi number

N 158/08

Liikmesriik

Poola

Piirkond

Lubelskie

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Pomoc w zakresie budowy portu lotniczego Lublin-Świdnik

Õiguslik alus

Ustawa budżetowa na rok 2007 z dnia 25 stycznia 2007 r.; załącznik II, część 83 budżetu państwa — Rezerwy celowe (Dz.U. z 2007 r. 15, poz. 90).

Kontrakt Wojewódzki dla Województwa Lubelskiego na lata 2007–2008.

Rozporządzenie Rady Ministrów z dnia 11 grudnia 2007 r. (Dz.U. 241, poz. 1760)

Meetme liik

Investeerimisabi

Eesmärk

Sektori arendamine

Abi vorm

Otsetoetus, kapitalisüst, maaosalus

Eelarve

296,65 miljonit PLN (84,14 miljonit EUR)

Abi osatähtsus

Ligikaudu 76 %

Kestus

Abi antakse 30. detsembrini 2011

Sektorid

Õhutransport

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Urząd Marszałkowski Województwa Lubelskiego

ul. Spokojna 4

PL-20-074 Lublin

| Gmina Miasto Lublin |
| --- |
| plac Władysława Łokietka 1 |
| PL-20-950 Lublin |

Gmina Miasto Lublin

plac Władysława Łokietka 1

PL-20-950 Lublin

| Gmina Miasto Świdnik |
| --- |
| ul. Kardynała St. Wyszyńskiego 15 |
| PL-20-047 Świdnik |

Gmina Miasto Świdnik

ul. Kardynała St. Wyszyńskiego 15

PL-20-047 Świdnik

| Powiat Świdnicki |
| --- |
| ul. Niepodległości 13 |
| PL-21-040 Świdnik |

Powiat Świdnicki

ul. Niepodległości 13

PL-21-040 Świdnik

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 20.10.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 458/08 |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Götzke Natursteinwerk GmbH |
| Õiguslik alus | — | Haushaltsgesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern in der jeweils gültigen Fassung, insb. § 14 Abs. 1 Landeshaushaltsordnung und dazu erlassene Verwaltungsvorschriften, insb. § 39 LHO |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

20.10.2008

Abi number

N 458/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Götzke Natursteinwerk GmbH

Õiguslik alus

—

Haushaltsgesetz des Landes Mecklenburg-Vorpommern in der jeweils gültigen Fassung, insb. § 14 Abs. 1 Landeshaushaltsordnung und dazu erlassene Verwaltungsvorschriften, insb. § 39 LHO

| — | Haushaltsgesetz 2008/2009 (Gesetz über die Feststellung des Haushaltsplans des Landes Mecklenburg-Vorpommern für die Haushaltsjahre 2008 und 2009 und die Festlegung der Verbundquoten des Kommunalen Finanzausgleichs in den Jahren 2008 und 2009) |
| --- | --- |

—

Haushaltsgesetz 2008/2009 (Gesetz über die Feststellung des Haushaltsplans des Landes Mecklenburg-Vorpommern für die Haushaltsjahre 2008 und 2009 und die Festlegung der Verbundquoten des Kommunalen Finanzausgleichs in den Jahren 2008 und 2009)

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Raskustes olevate ettevõtete ümberkorraldamine

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 0,16 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Tööstus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Finanzministerium des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Schloßstr. 9-11 |
| D-19053 Schwerin |

Finanzministerium des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Schloßstr. 9-11

D-19053 Schwerin

und

| Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus des Landes Mecklenburg-Vorpommern |
| --- |
| Johannes-Stelling-Str. 14 |
| D-19053 Schwerin |

Ministerium für Wirtschaft, Arbeit und Tourismus des Landes Mecklenburg-Vorpommern

Johannes-Stelling-Str. 14

D-19053 Schwerin

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 13.11.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 567/08 |
| Liikmesriik | Soome |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Guarantee scheme for banks' funding in Finland |
| Õiguslik alus | Valtioneuvoston paatos talletuspankeille ja kiinnitysluottopankeille annetttavien valiaikasten valtiontakausten ehdoista; draft law |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eesmärk | Tõsise häire kõrvaldamine majanduses |
| Abi vorm | Tagatis |
| Eelarve | Kavandatud abi kogusumma: 50 miljonit EUR |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | 10.2008-4.2009 |
| Majandusharud | Finantsvahendus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Finnish Government |
| Snellmaninkatu 1 A |
| PO Box 23 |
| FI-00023 Helsinki |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

13.11.2008

Abi number

N 567/08

Liikmesriik

Soome

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Guarantee scheme for banks' funding in Finland

Õiguslik alus

Valtioneuvoston paatos talletuspankeille ja kiinnitysluottopankeille annetttavien valiaikasten valtiontakausten ehdoista; draft law

Meetme liik

Abiskeem

Eesmärk

Tõsise häire kõrvaldamine majanduses

Abi vorm

Tagatis

Eelarve

Kavandatud abi kogusumma: 50 miljonit EUR

Abi osatähtsus

—

Kestus

10.2008-4.2009

Majandusharud

Finantsvahendus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Finnish Government

Snellmaninkatu 1 A

PO Box 23

FI-00023 Helsinki

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 24.1.2008 |
| --- | --- |
| Abi number | N 696/06 |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Molise |
| Nimetus | Kalapüügi alaline lõpetamine ja kalalaevade kaasajastamine |
| Õiguslik alus | Decreto Ministeriale de 13 ottobre 2006: Interventi a favore della flotta da pesca della Regione Molise |
| Meetme liik | Abikava |
| Eesmärk | Abi kalandussektorile |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 1 186 000 EUR |
| Abi osatähtsus | Kuni 40 % |
| Kestus | 1 aasta |
| Sektorid | Kalandus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | MI.P.A.A.F. – Dipartimento delle Filiere Agricole e dell'Agroalimentari |
| Direzione Generale della Pesca Marittima e dell'Acquacoltura |
| Viale dell'Arte n. 16 |
| I-00144 Roma |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

24.1.2008

Abi number

N 696/06

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Molise

Nimetus

Kalapüügi alaline lõpetamine ja kalalaevade kaasajastamine

Õiguslik alus

Decreto Ministeriale de 13 ottobre 2006: Interventi a favore della flotta da pesca della Regione Molise

Meetme liik

Abikava

Eesmärk

Abi kalandussektorile

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

1 186 000 EUR

Abi osatähtsus

Kuni 40 %

Kestus

1 aasta

Sektorid

Kalandus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

MI.P.A.A.F. – Dipartimento delle Filiere Agricole e dell'Agroalimentari

Direzione Generale della Pesca Marittima e dell'Acquacoltura

Viale dell'Arte n. 16

I-00144 Roma

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/9 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/9

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5338 — Barclays/Investcorp/N & V Global Vending)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 309/04)

31. oktoobril 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5338 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5338 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/10 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/10

---

Euro vahetuskurss (1)

3. detsember 2008

(2008/C 309/05)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2623 |
| JPY | Jaapani jeen | 117,39 |
| DKK | Taani kroon | 7,4505 |
| GBP | Inglise nael | 0,85475 |
| SEK | Rootsi kroon | 10,4545 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5332 |
| ISK | Islandi kroon | 290,00 |
| NOK | Norra kroon | 8,9050 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 25,636 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 262,33 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7093 |
| PLN | Poola zlott | 3,8506 |
| RON | Rumeenia leu | 3,8435 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,225 |
| TRY | Türgi liir | 1,9926 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9625 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5853 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,7852 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,3804 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9315 |
| KRW | Korea won | 1 849,90 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 13,0017 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,6884 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,1913 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 15 274,00 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5948 |
| PHP | Filipiini peeso | 62,230 |
| RUB | Vene rubla | 35,3395 |
| THB | Tai baht | 44,919 |
| BRL | Brasiilia reaal | 3,0390 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,1610 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2623

JPY

Jaapani jeen

117,39

DKK

Taani kroon

7,4505

GBP

Inglise nael

0,85475

SEK

Rootsi kroon

10,4545

CHF

Šveitsi frank

1,5332

ISK

Islandi kroon

290,00

NOK

Norra kroon

8,9050

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

25,636

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

262,33

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7093

PLN

Poola zlott

3,8506

RON

Rumeenia leu

3,8435

SKK

Slovakkia kroon

30,225

TRY

Türgi liir

1,9926

AUD

Austraalia dollar

1,9625

CAD

Kanada dollar

1,5853

HKD

Hong Kongi dollar

9,7852

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,3804

SGD

Singapuri dollar

1,9315

KRW

Korea won

1 849,90

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

13,0017

CNY

Hiina jüaan

8,6884

HRK

Horvaatia kuna

7,1913

IDR

Indoneesia ruupia

15 274,00

MYR

Malaisia ringit

4,5948

PHP

Filipiini peeso

62,230

RUB

Vene rubla

35,3395

THB

Tai baht

44,919

BRL

Brasiilia reaal

3,0390

MXN

Mehhiko peeso

17,1610

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/11 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/11

---

Teade teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete osalise vahepealse läbivaatamise algatamise kohta

(2008/C 309/06)

Komisjonile on esitatud osalise vahepealse läbivaatamise taotlus vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed; edaspidi „algmäärus”) (1) artikli 11 lõikele 3.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitas Hiina Rahvavabariigi eksportija Shandong Weldstone Tungsten Industry Co. Ltd (edaspidi „taotluse esitaja”).

Taotlus piirdub taotluse esitajaga seotud dumpingu uurimisega.

2.   Toode

Vaatlusalune toode on CN-koodide ex 8101 99 10 ja ex 8515 90 00 alla kuuluvad Hiina Rahvavabariigist pärit vähemalt 94 %-lise volframisisaldusega volframist keevituselektroodid, sh keevituselektroodide volframvardad ja -latid (v.a üksnes aglomeerimisel saadud), mis on pikkuselt sobivaks lõigatud või lõikamata (edaspidi „vaatlusalune toode”). Need CN-koodid on esitatud ainult informatsiooniks.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu jõus olev meede on teatavate Hiina Rahvavabariigist pärit volframelektroodide impordi suhtes nõukogu määrusega (EÜ) nr 260/2007 (2) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Artikli 11 lõike 3 kohane taotlus põhineb taotluse esitaja esmapilgul usutavatel tõenditel selle kohta, et asjaolud, mille alusel meetmed kehtestati, on muutunud ning et kõnealused muutused on püsivad.

Taotluse esitaja on esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et meetme jätkuv kohaldamine praegusel tasemel ei ole dumpingu korvamiseks enam vajalik. Taotluse esitaja on samuti esitanud esmapilgul usutavaid tõendeid selle kohta, et arvestusliku normaalväärtuse (mis on arvutatud lähtuvalt tootmis-, müügi-, üld- ja halduskuludest ning kasumist) ja ühendusse suunduva ekspordi hindade võrdlus näitab, et dumpingumarginaal on märkimisväärselt madalam kui praegu kehtiva meetmega kehtestatud tase.

5.   Dumpingu kindlaksmääramine

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist on komisjon jõudnud seisukohale, et meetmete vahepealse osalise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatab läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 3, et teha kindlaks, kas taotluse esitaja suhtes kohaldatavad meetmed tuleks tühistada või peaks neid muutma. Kui see on kindlaks tehtud, siis võib olla vaja muuta määruse (EÜ) nr 260/2007 artikli 1 lõikes 2 nimetamata ettevõtete vaatlusaluse toote impordi suhtes praegu kohaldatavat tollimaksumäära

a)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustiku taotluse esitajale ja küsimustiku koopia asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad ning esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendid. Komisjon peab saama kõnealuse teabe ja tõendusmaterjali punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

Lisaks võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Kõnealune taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunktis a sätestatud tähtaja jooksul.

c)   Turumajanduslik/individuaalne kohtlemine

Kui taotleja esitab piisavalt tõendeid, et ta tegutseb turumajanduse tingimustes, st et ta vastab algmääruse artikli 2 lõike 7 punktis c sätestatud kriteeriumidele, määratakse normaalväärtus kindlaks vastavalt algmääruse artikli 2 lõike 7 punktile b. Selleks tuleb esitada nõuetekohaselt põhjendatud taotlus käesoleva teate punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul. Komisjon saadab taotluse vormi kõnealusele äriühingule ning selle koopia Hiina Rahvavabariigi ametiasutustele. Taotleja võib seda taotlusvormi kasutada ka selleks, et taotleda individuaalset kohtlemist, st kinnitada, et ta vastab algmääruse artikli 9 lõikes 5 sätestatud kriteeriumidele.

d)   Turumajandusriigi valik

Juhul, kui äriühingule ei võimaldata turumajanduslikku kohtlemist, kuid ta täidab algmääruse artikli 9 lõike 5 kohaseid individuaalse tollimaksu kehtestamiseks vajalikke nõudeid, kasutatakse kooskõlas algmääruse artikli 2 lõike 7 punktiga a normaalväärtuse kehtestamiseks Hiina Rahvavabariigi jaoks sobivat turumajandusriiki. Komisjon kavatseb sel eesmärgil kasutada taas Ameerika Ühendriike (USA), nagu seda tehti ka uurimise käigus, mille tulemusena kehtestati praegused meetmed Hiina Rahvavabariigist pärit vaatlusaluse toote impordi suhtes. Huvitatud isikutel palutakse käesolevaga kommenteerida kõnealuse valiku sobivust käesoleva teate punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

Juhul, kui äriühingule võimaldatakse turumajanduslikku kohtlemist, võib komisjon kasutada vajadusel asjaomases turumajandusriigis kehtestatud normaalväärtusega seotud tulemusi, nt normaalväärtuse määramiseks vajalike kulu- või hinnategurite asendamiseks Hiina Rahvavabariigis, kui seal ei ole usaldusväärsed vajalikud andmed kättesaadavad. Komisjon kaalub ka sel eesmärgil Ameerika Ühendriikide kasutamist.

6.   Tähtajad

a)   Üldtähtajad

i)   Endast teatamiseks, küsimustikule vastamiseks ja mis tahes muu teabe esitamiseks

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on eespool nimetatud ajavahemiku jooksul endast teatanud.

ii)   Ärakuulamine

Lisaks võivad kõik huvitatud isikud sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

b)   Eritähtaeg turumajandusliku ja/või individuaalse kohtlemise taotluse esitamiseks

Komisjon peab saama käesoleva algatamisteate punkti 5 alapunktis c osutatud nõuetekohaselt põhjendatud turumajandusliku kohtlemise taotluse 15 päeva jooksul alates käesoleva teate avaldamisest Euroopa Liidu Teatajas.

c)   Eritähtaeg turumajandusriigi valikuks

Uurimises osalevad isikud võivad soovida esitada märkusi selle kohta, kas Ameerika Ühendriigid, mida kasutatakse vastavalt käesoleva teate punkti 5 alapunktile d turumajandusriigina normaalväärtuse määramisel Hiina Rahvavabariigi puhul, on selleks sobiv riik. Komisjon peab saama need märkused 10 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute pöördumised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud esildised, sealhulgas käesolevas teates nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitavad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” („piiratud kasutusega”) (3) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega olema kaasas mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „FOR INSPECTION BY INTERESTED PARTIES” („tutvumiseks huvitatud isikutele”).

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N 105 4/92 |
| B-1040 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N 105 4/92

B-1040 Brussels

Faks: (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse vastavalt algmääruse artiklile 18 toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse kättesaadavaid andmeid, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Isikuandmete töötlemine

Juhitakse tähelepanu asjaolule, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (4).

11.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ärakuulamise eest vastutav ametnik on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajadusel leida ühise keele menetluslikes küsimustes, mis mõjutavad nende huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike seisukohtade esitamine. Lisateave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebilehel (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  EÜT L 56, 6.3.1996, lk 1.

(2)  ELT L 72, 13.3.2007, lk 1.

(3)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 artikli VI rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(4)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/14 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/14

---

RIIGIABI — TAANI

Riigiabi C 41/08 (NN 35/08) — Danske Statsbaner

Kutse märkuste esitamiseks vastavalt Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõikele 2

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 309/07)

Käesolevale kokkuvõttele lisatud autentses keeles esitatud 10. septembri 2008. aasta kirjas teatas komisjon Taanile oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud abi/meetmega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele lisatud kirja avaldamisest saata oma märkused aadressil:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de l'Energie et des Transports |
| Direction A |
| B-1049 Bruxelles |
| Faks: (32-2) 296 41 04 |

Commission européenne

Direction générale de l'Energie et des Transports

Direction A

B-1049 Bruxelles

Faks: (32-2) 296 41 04

Märkused edastatakse Taanile. Märkusi esitav huvitatud isik võib kirjalikult taotleda oma andmete konfidentsiaalsust, esitades taotluse põhjused.

KOKKUVÕTTE TEKST

MENETLUS

Komisjon sai 3. veebruari 2003. aasta kirjaga esimese kaebuse, milles käsitleti äriühingule Danske Statsbaner Kopenhaageni ja Ystadi vahelise reisijate raudteeveo jaoks väidetavalt antud abi. Kõnealusele kaebusele järgnes kirjavahetus komisjoni ja Taani ametiasutuste vahel. Kaebus registreeriti numbri all CP107/07.

Komisjon sai 1. juuni 2006. aasta kirjaga teise kaebuse, milles käsitleti äriühingule Danske Statsbaner väidetavalt antud abi seoses Taani transpordiministeeriumiga sõlmitud kahe avaliku teenindamise lepinguga. Kõnealusele kaebusele järgnes samuti kirjavahetus komisjoni ja Taani ametiasutuste vahel. Kaebus registreeriti numbri CP124/2006 all.

Kuna kõnealused kaebused hõlmavad osaliselt sama teemat, otsustas komisjon neid koos käsitleda.

MEETMETE KIRJELDUS

Vastavalt kaebuse esitajate poolt komisjonile saadetud teabele võisid äriühingu Danske Statsbaner ja Taani transpordiministeeriumi vahel sõlmitud avaliku teenindamise lepingud tuua kaasa riigiabi andmise.

Avaliku teenindamise lepingud

Käesolev otsus käsitleb äriühingu Danske Statsbaner ja Taani transpordiministeeriumi vahel vastavalt ajavahemikeks 2000–2004 ja 2005–2014 sõlmitud kahte avaliku teenindamise lepingut. Lepingud sõlmiti ilma eelneva pakkumismenetluseta.

Lepingutega nähakse ette reisijate raudteeveoteenuste osutamine Taanis ning teenuste regulaarsust, kvaliteeti ja hinda käsitlevad teatavad kohustused. Lisaks on lepingutes sätestatud raudteeveeremi ostmine.

Vastavalt lepingute sätetele jääb piletimüügist saadav tulu mõningate eranditega äriühingu Danske Statsbaner kasutusse. Äriühing Danske Statsbaner saab ühtlasi hüvitist lepinguliste maksetena, mille suurus on sätestatud lepingus.

MEETMETE HINDAMINE

Abi olemasolu

Praeguses uurimisetapis ei saa komisjon välistada, et äriühingule Danske Statsbaner anti riigiabi seoses Taani transpordiministeeriumiga vastavalt ajavahemikeks 2000–2004 ja 2005–2014 sõlmitud avaliku teenindamise lepingutega. Eelkõige kahtleb komisjon selles, kas juhtumi puhul on täidetud kolm neljast kriteeriumist, mille Euroopa Kohus sätestas Altmarki otsuses.

Kokkusobivus

Äriühingu Danske Statsbaner ja Taani transpordiministeeriumi vahel sõlmitud avaliku teenindamise leping on avaliku teenindamise leping määruse (EMÜ) nr 1191/69 artikli 14 tähenduses ning seepärast kohaldatakse kõnealust määrust käesoleval juhul.

Komisjon leiab, et määruse (EMÜ) nr 1191/69 alusel võib komisjon pidada avaliku teenindamise lepingus sätestatud teenuste hinnas sisalduvat abi ühisturuga kokkusobivaks. Juhul kui määruses (EMÜ) nr 1191/69 sätestatud eritingimused ei ole täidetud, tuleb sellise abi kokkusobivust hinnata asutamislepingust, kohtulahenditest ja komisjoni otsustamispraktikast tulenevate üldpõhimõtete põhjal.

Komisjon koostas kõnealuste põhimõtete üldkokkuvõtte „ühenduse raamistikus riigiabi jaoks, mida antakse avalike teenuste eest makstava hüvitisena” (1).

Kõnealuse raamistiku punktiga 14 nähakse ette põhimõtted, mille abil tehakse kindlaks riigiasutuse poolt avaliku teenuse osutajale makstud hinnas sisalduva abi kokkusobivus. Selleks peab olema osutatud, et hüvitise suurus, st Taani valitsuse makstud hind, piirdub üksnes avaliku teenuse osutamise kohustuste täitmise kulude katmiseks vajaliku summaga.

Komisjonil on siiski kahtlus, et kõnealusel juhtumil on makstud liigset hüvitist. Komisjon kahtleb ka selles, kas dividendid, mis Taani valitsus äriühingu Danske Statsbaner kasumist maha arvas, ja iga-aastaste lepinguliste maksete vähendamine on võimaldanud liigse hüvitise maksmise ohtu vältida.

Eespool esitatut arvesse võttes kahtleb komisjon asjaomase riigiabi kokkusobivuses ühisturuga.

Vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 659/1999 artiklile 14 võib abi saajalt nõuda igasuguse ebaseaduslikult antud abi tagastamist.

KIRJA TEKST

„1.   SAGSFORLØB

| 1. | Nærværende beslutning er truffet i anledning af to klager, dateret henholdsvis den 3. februar 2003 og den 1. juni 2006. De to klager førte til flere brevvekslinger og møder mellem på den ene side Kommissionen og de to klagende parter og på den anden side Kommissionen og de danske myndigheder. Den første klage behandles i øjeblikket af Den Europæiske Ombudsmand. |
| --- | --- |

1.

Nærværende beslutning er truffet i anledning af to klager, dateret henholdsvis den 3. februar 2003 og den 1. juni 2006. De to klager førte til flere brevvekslinger og møder mellem på den ene side Kommissionen og de to klagende parter og på den anden side Kommissionen og de danske myndigheder. Den første klage behandles i øjeblikket af Den Europæiske Ombudsmand.

2.   DE KLAGENDE PARTER OG STØTTEMODTAGEREN

2.1.   De klagende parter

2.1.1.   Den første klager

| 2. | Den første klager er et privatejet busselskab. |
| --- | --- |

2.

Den første klager er et privatejet busselskab.

2.1.2.   Den anden klager

| 3. | Den anden klager er en erhvervsorganisation, som repræsenterer en række danske operatører på transportområdet. |
| --- | --- |

3.

Den anden klager er en erhvervsorganisation, som repræsenterer en række danske operatører på transportområdet.

2.2.   Støttemodtager: Danske Statsbaner

2.2.1.   Den forhenværende monopolvirksomhed i Danmark

| 4. | Danske Statsbaner (DSB) er det historiske jernbaneselskab i Danmark. |
| --- | --- |

4.

Danske Statsbaner (DSB) er det historiske jernbaneselskab i Danmark.

| 5. | DSB ejes fuldt ud af den danske stat (2). DSB udfører nu kun personbefordring med jernbane og ydelser i tilknytning hertil (3), og er derudover også aktiv gennem dets datterselskaber i navnlig Sverige, Norge og Det Forenede Kongerige. |
| --- | --- |

5.

DSB ejes fuldt ud af den danske stat (2). DSB udfører nu kun personbefordring med jernbane og ydelser i tilknytning hertil (3), og er derudover også aktiv gennem dets datterselskaber i navnlig Sverige, Norge og Det Forenede Kongerige.

| 6. | I 1998 vedtog Folketinget en lov, som yderligere adskilte jernbaneinfrastrukturen (4) fra DSB's togdrift. |
| --- | --- |

6.

I 1998 vedtog Folketinget en lov, som yderligere adskilte jernbaneinfrastrukturen (4) fra DSB's togdrift.

| 7. | DSB havde ca. 9 200 medarbejdere i 2007. I 2006 var DSB's indtægter på ca. 10,7 mia. DKK (1,43 mia. EUR). |
| --- | --- |

7.

DSB havde ca. 9 200 medarbejdere i 2007. I 2006 var DSB's indtægter på ca. 10,7 mia. DKK (1,43 mia. EUR).

2.2.2.   DSB's etablering som en selvstændig offentlig virksomhed

| 8. | I 1999 blev DSB omdannet til en selvstændig offentlig virksomhed (DSB SV) (2). |
| --- | --- |

8.

I 1999 blev DSB omdannet til en selvstændig offentlig virksomhed (DSB SV) (2).

| 9. | Ved den lejlighed blev der udformet og indført en ny model for den økonomiske forvaltning. Åbningsbalancen blev udarbejdet på baggrund af en værdiansættelse af aktiver og passiver. De danske myndigheder anførte, at i forbindelse med værdiansættelsen af alle store poster indhentede DSB yderligere udtalelse fra uafhængige eksperter. |
| --- | --- |

9.

Ved den lejlighed blev der udformet og indført en ny model for den økonomiske forvaltning. Åbningsbalancen blev udarbejdet på baggrund af en værdiansættelse af aktiver og passiver. De danske myndigheder anførte, at i forbindelse med værdiansættelsen af alle store poster indhentede DSB yderligere udtalelse fra uafhængige eksperter.

| 10. | De danske myndigheder forklarede, at DSB's aktiekapital blev fastsat ud fra en sammenligning med lignende foretagender med store anlægsaktiver. Den endelige åbningsbalances egenkapital byggede på en soliditetsgrad på 36 %, og der blev oprettet et stiftertilgodehavende. |
| --- | --- |

10.

De danske myndigheder forklarede, at DSB's aktiekapital blev fastsat ud fra en sammenligning med lignende foretagender med store anlægsaktiver. Den endelige åbningsbalances egenkapital byggede på en soliditetsgrad på 36 %, og der blev oprettet et stiftertilgodehavende.

| 11. | Derudover skal det bemærkes, at de retlige rammer for DSB blev suppleret med et regnskabsreglement og konkurrenceretlige retningslinjer, som omfatter pligt til at adskille de vigtigste forretningsområder og holde dem adskilt samt undgå enhver form for krydssubsidiering. Den kontraktbetaling, som DSB modtager på baggrund af de forhandlede kontrakter om offentlig service, holdes adskilt fra de forretningsområder, der drives på ren forretningsmæssig basis. |
| --- | --- |

11.

Derudover skal det bemærkes, at de retlige rammer for DSB blev suppleret med et regnskabsreglement og konkurrenceretlige retningslinjer, som omfatter pligt til at adskille de vigtigste forretningsområder og holde dem adskilt samt undgå enhver form for krydssubsidiering. Den kontraktbetaling, som DSB modtager på baggrund af de forhandlede kontrakter om offentlig service, holdes adskilt fra de forretningsområder, der drives på ren forretningsmæssig basis.

| 12. | DSB's produktøkonomiregnskaber er udformet for hvert forretningsområde og baseret på en dokumenteret aktivitetsbaseret omkostningsfordeling ved hjælp af fordelingsnøgler for omkostninger og indtægter (5). |
| --- | --- |

12.

DSB's produktøkonomiregnskaber er udformet for hvert forretningsområde og baseret på en dokumenteret aktivitetsbaseret omkostningsfordeling ved hjælp af fordelingsnøgler for omkostninger og indtægter (5).

3.   DE VÆSENTLIGSTE KLAGEPUNKTER

| 13. | De punkter, som de klagende parter fremfører, vedrører hovedsagelig to kontrakter om offentlig service mellem Trafikministeriet og DSB, indgået uden en forudgående udbudsprocedure. De vedrører også andre forhold som beskrevet i punkt 6. |
| --- | --- |

13.

De punkter, som de klagende parter fremfører, vedrører hovedsagelig to kontrakter om offentlig service mellem Trafikministeriet og DSB, indgået uden en forudgående udbudsprocedure. De vedrører også andre forhold som beskrevet i punkt 6.

| 14. | De to kontrakter om offentlig service vedrører perioderne 2000-2004 og 2005-2014. |
| --- | --- |

14.

De to kontrakter om offentlig service vedrører perioderne 2000-2004 og 2005-2014.

3.1.   Den første klagers klagepunkter

| 15. | Den første klager rejser mistanke om statsstøtte i forbindelse med jernbanedrift udført af DSB mellem København og Ystad (Sverige). |
| --- | --- |

15.

Den første klager rejser mistanke om statsstøtte i forbindelse med jernbanedrift udført af DSB mellem København og Ystad (Sverige).

| 16. | Ruten har været drevet af DSB som fri trafik fra 2000 til 2005. Trafikministeriet besluttede at indføje ruten i kontrakten om udførelse af offentlig service for perioden 2005-2014. |
| --- | --- |

16.

Ruten har været drevet af DSB som fri trafik fra 2000 til 2005. Trafikministeriet besluttede at indføje ruten i kontrakten om udførelse af offentlig service for perioden 2005-2014.

| 17. | Den første klagers hovedargumenter kan sammenfattes således:






  — | det bør ikke være tilladt at kompensere for pligten til at yde offentlig service på områder, der er underlagt konkurrence (6) |
| --- | --- | --- |

17.

Den første klagers hovedargumenter kan sammenfattes således:

—

det bør ikke være tilladt at kompensere for pligten til at yde offentlig service på områder, der er underlagt konkurrence (6)

| — | Folketinget har pligt til at vælge den løsning, der er billigst for samfundet |
| --- | --- |

—

Folketinget har pligt til at vælge den løsning, der er billigst for samfundet

| — | kompensationen for pligten til at yde offentlig service bør under alle omstændigheder svare til den reelle ekstra udgift, som skyldes de forpligtelser, virksomheden er pålagt. |
| --- | --- |

—

kompensationen for pligten til at yde offentlig service bør under alle omstændigheder svare til den reelle ekstra udgift, som skyldes de forpligtelser, virksomheden er pålagt.

3.2.   Den anden klagers klagepunkter

| 18. | Den anden klager hævder, at Folketinget har givet statsstøtte til DSB ved indgåelsen af kontrakter om offentlig service for henholdsvis perioden 2000-2004 og 2005-2014. Klageren mener, at nævnte statsstøtte er uforenelig med EF-traktaten. |
| --- | --- |

18.

Den anden klager hævder, at Folketinget har givet statsstøtte til DSB ved indgåelsen af kontrakter om offentlig service for henholdsvis perioden 2000-2004 og 2005-2014. Klageren mener, at nævnte statsstøtte er uforenelig med EF-traktaten.

| 19. | Klageren hævder nærmere bestemt, at DSB er blevet overkompenseret for den forpligtelse til offentlig service, som er pålagt i kontrakten. Klageren mener således, at kontraktbetalingerne indebar en for stor fortjeneste for DSB sammenlignet med en rimelig fortjeneste, arten af DSB's aktiviteter og risikoeksponering taget i betragtning. |
| --- | --- |

19.

Klageren hævder nærmere bestemt, at DSB er blevet overkompenseret for den forpligtelse til offentlig service, som er pålagt i kontrakten. Klageren mener således, at kontraktbetalingerne indebar en for stor fortjeneste for DSB sammenlignet med en rimelig fortjeneste, arten af DSB's aktiviteter og risikoeksponering taget i betragtning.

| 20. | Den anden klager mener også, at de offentlige midler, som DSB har modtaget, markant overstiger det, som en effektiv operatør ville have krævet for at yde den pågældende service. |
| --- | --- |

20.

Den anden klager mener også, at de offentlige midler, som DSB har modtaget, markant overstiger det, som en effektiv operatør ville have krævet for at yde den pågældende service.

| 21. | Endelig hævder den anden klager, at der også er ydet statsstøtte i form af lån, garantier og en fordelagtig skatteordning. |
| --- | --- |

21.

Endelig hævder den anden klager, at der også er ydet statsstøtte i form af lån, garantier og en fordelagtig skatteordning.

4.   DEJALTERET BESKRIVELSE AF KONTRAKTERNE MELLEM TRAFIKMINISTERIET OG DSB OM OFFENTLIG SERVICE

4.1.   Den danske retlige ramme for kontrakter om offentlig service

| 22. | Frem til 1. januar 2000 havde DSB monopol på driften af den nationale jernbanepassagertrafik. Den danske lovgiver har efterfølgende fjernet dette monopol og indført to alternative former for varetagelse af jernbanepassagertrafik (7):






  — | jernbanepassagertrafikken kan udføres på forretningsmæssig basis uden kompensation fra offentlige myndigheder (»fri trafik«) |
| --- | --- | --- |

22.

Frem til 1. januar 2000 havde DSB monopol på driften af den nationale jernbanepassagertrafik. Den danske lovgiver har efterfølgende fjernet dette monopol og indført to alternative former for varetagelse af jernbanepassagertrafik (7):

—

jernbanepassagertrafikken kan udføres på forretningsmæssig basis uden kompensation fra offentlige myndigheder (»fri trafik«)

| — | trafik kan udføres på baggrund af en kontrakt om offentlig service med kompensation fra offentlige myndigheder (»offentlig service-trafik«). |
| --- | --- |

—

trafik kan udføres på baggrund af en kontrakt om offentlig service med kompensation fra offentlige myndigheder (»offentlig service-trafik«).

| 23. | Ifølge de danske myndigheder drives der i øjeblikket ingen regelmæssig jernbanepassagertransport som fri trafik. |
| --- | --- |

23.

Ifølge de danske myndigheder drives der i øjeblikket ingen regelmæssig jernbanepassagertransport som fri trafik.

| 24. | Hvad angår kontrakter om offentlig service skelnes der i dansk lovgivning mellem følgende to kontrakttyper:






  — | kontrakter om offentlig service, som er blevet forhandlet direkte mellem de relevante offentlige myndigheder og operatøren uden forudgående udbud. Transportministeriet er den kompetente danske myndighed for så vidt angår forhandlede kontrakter om offentlig service, undtagen for forbindelser, der drives af bestemte små regionale operatører |
| --- | --- | --- |

24.

Hvad angår kontrakter om offentlig service skelnes der i dansk lovgivning mellem følgende to kontrakttyper:

—

kontrakter om offentlig service, som er blevet forhandlet direkte mellem de relevante offentlige myndigheder og operatøren uden forudgående udbud. Transportministeriet er den kompetente danske myndighed for så vidt angår forhandlede kontrakter om offentlig service, undtagen for forbindelser, der drives af bestemte små regionale operatører

| — | kontrakter om offentlig service, som er blevet tildelt af den kompetente myndighed efter en offentlig udbudsprocedure. Den kompetente myndighed for kontrakter om offentlig service, der er sendt i udbud, er Trafikstyrelsen, som er en regulerende myndighed oprettet af Transportministeriet. |
| --- | --- |

—

kontrakter om offentlig service, som er blevet tildelt af den kompetente myndighed efter en offentlig udbudsprocedure. Den kompetente myndighed for kontrakter om offentlig service, der er sendt i udbud, er Trafikstyrelsen, som er en regulerende myndighed oprettet af Transportministeriet.

| 25. | I den sammenhæng udfører DSB personbefordring med jernbane på fjern-, regional- og lokaltrafik i henhold til forhandlede kontrakter om offentlig service, som er indgået med Trafikministeriet. |
| --- | --- |

25.

I den sammenhæng udfører DSB personbefordring med jernbane på fjern-, regional- og lokaltrafik i henhold til forhandlede kontrakter om offentlig service, som er indgået med Trafikministeriet.

| 26. | Herudover er udbudsproceduren blevet taget mere og mere i brug i årenes løb. I 2002 vandt Arriva udbuddet på en del af den regionale trafikbetjening i Vestdanmark. I 2007 vandt et joint venture mellem DSB og First Group også udbuddet på en del af regionaltrafikken udført som offentlig service i Østdanmark og Sydsverige, herunder den grænseoverskridende kollektive trafik i regionen. |
| --- | --- |

26.

Herudover er udbudsproceduren blevet taget mere og mere i brug i årenes løb. I 2002 vandt Arriva udbuddet på en del af den regionale trafikbetjening i Vestdanmark. I 2007 vandt et joint venture mellem DSB og First Group også udbuddet på en del af regionaltrafikken udført som offentlig service i Østdanmark og Sydsverige, herunder den grænseoverskridende kollektive trafik i regionen.

| 27. | De danske myndigheder har også tilkendegivet, at de agter at sende flere kontrakter om offentlig service i offentligt udbud. |
| --- | --- |

27.

De danske myndigheder har også tilkendegivet, at de agter at sende flere kontrakter om offentlig service i offentligt udbud.

4.2.   Kontrakten om offentlig service for perioden 2000-2004

| 28. | Denne kontrakt vedrørte fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i årene 2000-2004. |
| --- | --- |

28.

Denne kontrakt vedrørte fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i årene 2000-2004.

| 29. | I afsnit 1 hedder det, at »formålet med denne kontrakt er at fremme en positiv udvikling i jernbanepassagertrafikken med udgangspunkt i en sund økonomi for DSB«, som er det danske statsejede jernbaneselskab. |
| --- | --- |

29.

I afsnit 1 hedder det, at »formålet med denne kontrakt er at fremme en positiv udvikling i jernbanepassagertrafikken med udgangspunkt i en sund økonomi for DSB«, som er det danske statsejede jernbaneselskab.

| 30. | De følgende afsnit inderholder en sammenfatning af de mest relevante bestemmelser med henblik på undersøgelsen af denne kontrakt om offentlig service. |
| --- | --- |

30.

De følgende afsnit inderholder en sammenfatning af de mest relevante bestemmelser med henblik på undersøgelsen af denne kontrakt om offentlig service.

4.2.1.   Kontraktens indhold (8)

| 31. | Punkt 3 fastsætter kontraktens omfang. Den omhandler udførelse af offentlig personbefordring med jernbane og kundeservice. Kontrakten omfatter ikke trafik udført som offentlig service efter udbud og fri trafik, herunder fri trafik med gods. |
| --- | --- |

31.

Punkt 3 fastsætter kontraktens omfang. Den omhandler udførelse af offentlig personbefordring med jernbane og kundeservice. Kontrakten omfatter ikke trafik udført som offentlig service efter udbud og fri trafik, herunder fri trafik med gods.

| 32. | Punkt 7 i kontrakten fastlægger detaljerne i de transportydelser, DSB skal udføre. Omfanget af DSB's produktionsforpligtelse i kontraktperioden er fastsat i togkilometer.










  Togkilometerproduktion i kontraktperioden |
| --- | --- |
| År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| Mio. togkm. | 41,0 | 41,7 | 41,9 | 42,1 | 43,3 |

32.

Punkt 7 i kontrakten fastlægger detaljerne i de transportydelser, DSB skal udføre. Omfanget af DSB's produktionsforpligtelse i kontraktperioden er fastsat i togkilometer.

Togkilometerproduktion i kontraktperioden

År

2000

2001

2002

2003

2004

Mio. togkm.

41,0

41,7

41,9

42,1

43,3

| 33. | Punkt 7.1, litra a) fastlægger målet om at gennemføre en produktion på 51 mio. togkilometer pr. år fra den 1. januar 2006. |
| --- | --- |

33.

Punkt 7.1, litra a) fastlægger målet om at gennemføre en produktion på 51 mio. togkilometer pr. år fra den 1. januar 2006.

| 34. | Punkt 8 i kontrakten fastlægger imidlertid, at Trafikministeriet kan beslutte at udbyde dele af trafikken, hvilket vil resultere i opsigelse af kontrakten. Punkt 8 beskriver detaljeret retsreglerne for at sende trafikbetjeningen i udbud. De indeholder også bestemmelser om følgerne, især hvad angår nedsat kompensation og det rullende materiel. |
| --- | --- |

34.

Punkt 8 i kontrakten fastlægger imidlertid, at Trafikministeriet kan beslutte at udbyde dele af trafikken, hvilket vil resultere i opsigelse af kontrakten. Punkt 8 beskriver detaljeret retsreglerne for at sende trafikbetjeningen i udbud. De indeholder også bestemmelser om følgerne, især hvad angår nedsat kompensation og det rullende materiel.

| 35. | I punkt 7 fastlægges også reglerne vedrørende køreplaner og trafikydelsernes hyppighed. Hvad angår køreplanerne, indeholder punkt 9 bestemmelser om koordination af køreplaner. En række bestemmelser skal sikre, at DSB arbejder for at skabe et sammenhængende kollektivt trafiksystem med koordination mellem bus og tog. |
| --- | --- |

35.

I punkt 7 fastlægges også reglerne vedrørende køreplaner og trafikydelsernes hyppighed. Hvad angår køreplanerne, indeholder punkt 9 bestemmelser om koordination af køreplaner. En række bestemmelser skal sikre, at DSB arbejder for at skabe et sammenhængende kollektivt trafiksystem med koordination mellem bus og tog.

| 36. | Punkt 10 indeholder bestemmelser om anvendelse og indkøb af nyt rullende materiel for et samlet beløb på 5,6 mia. DKK i perioden indtil 2006. Det nye rullende materiel består af en ny type dieseltog kaldet IC4. Tekniske specifikationer for disse nye tog såsom hastighed, antal sæder eller komfortniveau angives i punkt 10 ligesom vilkårene for anvendelsen af de nye tog på bestemte strækninger. |
| --- | --- |

36.

Punkt 10 indeholder bestemmelser om anvendelse og indkøb af nyt rullende materiel for et samlet beløb på 5,6 mia. DKK i perioden indtil 2006. Det nye rullende materiel består af en ny type dieseltog kaldet IC4. Tekniske specifikationer for disse nye tog såsom hastighed, antal sæder eller komfortniveau angives i punkt 10 ligesom vilkårene for anvendelsen af de nye tog på bestemte strækninger.

| 37. | Andre relevante bestemmelser, som bør nævnes i denne sammenhæng, er:






  — | punkt 11 som fastsætter vilkår for så vidt angår infrastrukturen, og fastlægger forbindelserne mellem DSB og Banestyrelsen |
| --- | --- | --- |

37.

Andre relevante bestemmelser, som bør nævnes i denne sammenhæng, er:

—

punkt 11 som fastsætter vilkår for så vidt angår infrastrukturen, og fastlægger forbindelserne mellem DSB og Banestyrelsen

| — | punkt 12, der omfatter bestemmelser om kundeservice |
| --- | --- |

—

punkt 12, der omfatter bestemmelser om kundeservice

| — | punkt 13, der omfatter sanktionerne ved manglende rettidighed |
| --- | --- |

—

punkt 13, der omfatter sanktionerne ved manglende rettidighed

| — | punkt 14, der fastlægger betingelserne for takstfastsættelsen. |
| --- | --- |

—

punkt 14, der fastlægger betingelserne for takstfastsættelsen.

4.2.2.   Kontraktbetaling

| 38. | Den økonomiske kompensation, som DSB modtager, er fastlagt i punkt 4 i kontrakten. |
| --- | --- |

38.

Den økonomiske kompensation, som DSB modtager, er fastlagt i punkt 4 i kontrakten.

| 39. | Indtægterne fra billetsalget tilfalder DSB. Derudover modtager DSB en kontraktbetaling fra Transportministeriet for de i kontrakten fastlagte ydelser. |
| --- | --- |

39.

Indtægterne fra billetsalget tilfalder DSB. Derudover modtager DSB en kontraktbetaling fra Transportministeriet for de i kontrakten fastlagte ydelser.

| 40. | Kontraktbetalingen fremgår af følgende tabel:










  Kontraktbetaling 2000-2004 |
| --- | --- |
| År | 2000 | 2001 | 2002 | 2003 | 2004 |
| Mio. DKK | 2 884,9 | 2 945,7 | 2 953,7 | 3 039,4 | 3 057,9 |

40.

Kontraktbetalingen fremgår af følgende tabel:

Kontraktbetaling 2000-2004

År

2000

2001

2002

2003

2004

Mio. DKK

2 884,9

2 945,7

2 953,7

3 039,4

3 057,9

| 41. | Kontraktbetalingen reguleres årligt ved stigningen i nettoprisindekset. |
| --- | --- |

41.

Kontraktbetalingen reguleres årligt ved stigningen i nettoprisindekset.

| 42. | Kontraktbetalingen er fastsat med udgangspunkt i det 10-årsbudget for DSB-koncernen, som blev vedtaget den 11. juni 1999 og indeholder den langfristede finansieringsstrategi for DSB. |
| --- | --- |

42.

Kontraktbetalingen er fastsat med udgangspunkt i det 10-årsbudget for DSB-koncernen, som blev vedtaget den 11. juni 1999 og indeholder den langfristede finansieringsstrategi for DSB.

| 43. | Punkt 4 indeholder endvidere bestemmelser om visse justeringer i henhold til gennemførelsen af den 5-årige rammeaftale for jernbaneområdet af 26. november 1999. Denne aftale foranlediger vedtagelse af særlige tilføjelser til kontrakten for så vidt angår:






  — | indkøb og indførelse af nyt rullende materiel (punkt 10 i kontrakten) |
| --- | --- | --- |

43.

Punkt 4 indeholder endvidere bestemmelser om visse justeringer i henhold til gennemførelsen af den 5-årige rammeaftale for jernbaneområdet af 26. november 1999. Denne aftale foranlediger vedtagelse af særlige tilføjelser til kontrakten for så vidt angår:

—

indkøb og indførelse af nyt rullende materiel (punkt 10 i kontrakten)

| — | puljer til nærbaner og modernisering af stationer |
| --- | --- |

—

puljer til nærbaner og modernisering af stationer

| — | kvalitetsforbedring på banestrækningen Odense — Svendborg |
| --- | --- |

—

kvalitetsforbedring på banestrækningen Odense — Svendborg

| — | økonomiske tilskyndelser, som fremmer en samfundsøkonomisk fornuftig trafikproduktion. |
| --- | --- |

—

økonomiske tilskyndelser, som fremmer en samfundsøkonomisk fornuftig trafikproduktion.

| 44. | Indkøbet af det rullende materiel jf. punkt 10 i kontrakten finansieres med de kontraktbetalinger, som er fastsat i kontrakten. Tilføjelsen af puljer til nærbaner, stationsmodernisering eller kvalitetsforbedring på banestrækningen Odense — Svendborg kan kræve en forøgelse af kontraktbetalingen. |
| --- | --- |

44.

Indkøbet af det rullende materiel jf. punkt 10 i kontrakten finansieres med de kontraktbetalinger, som er fastsat i kontrakten. Tilføjelsen af puljer til nærbaner, stationsmodernisering eller kvalitetsforbedring på banestrækningen Odense — Svendborg kan kræve en forøgelse af kontraktbetalingen.

| 45. | Punkt 5 vedrører baneafgifter. I kontraktbetalingen er indregnet DSB's udgifter til baneafgifter for de tog, som er omfattet af kontrakten. Punkt 5 indeholder også bestemmelser om, at baneafgifterne justeres én gang årligt. |
| --- | --- |

45.

Punkt 5 vedrører baneafgifter. I kontraktbetalingen er indregnet DSB's udgifter til baneafgifter for de tog, som er omfattet af kontrakten. Punkt 5 indeholder også bestemmelser om, at baneafgifterne justeres én gang årligt.

4.3.   Kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014

| 46. | Den anden kontrakt mellem Trafikministeriet og DSB dækker fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i perioden 2005-2014. |
| --- | --- |

46.

Den anden kontrakt mellem Trafikministeriet og DSB dækker fjern- og regionaltrafik udført som offentlig service i perioden 2005-2014.

| 47. | Ifølge indledningen er målet med kontrakten at »sætte nogle klare rammer for udførelse af opgaven på en måde, der for staten sikrer den bedst mulige udvikling af passagertrafikken med tog for de økonomiske midler, der er til rådighed for indkøb af togtrafik, og for DSB sikrer en sund økonomi«. |
| --- | --- |

47.

Ifølge indledningen er målet med kontrakten at »sætte nogle klare rammer for udførelse af opgaven på en måde, der for staten sikrer den bedst mulige udvikling af passagertrafikken med tog for de økonomiske midler, der er til rådighed for indkøb af togtrafik, og for DSB sikrer en sund økonomi«.

4.3.1.   Kontraktens indhold (9)

| 48. | Punkt 1.1 angiver anvendelsesområde. Den nævner de bestemte banestrækninger, hvor der udføres trafik som offentlig service i henhold til den forhandlede kontrakt. |
| --- | --- |

48.

Punkt 1.1 angiver anvendelsesområde. Den nævner de bestemte banestrækninger, hvor der udføres trafik som offentlig service i henhold til den forhandlede kontrakt.

| 49. | Det skal bemærkes, at på to bestemte strækninger tilfalder billetindtægterne ikke DSB. Kontrakten omfatter også international togtrafik til Tyskland og strækningen København — Ystad, som tidligere blev drevet som fri trafik. |
| --- | --- |

49.

Det skal bemærkes, at på to bestemte strækninger tilfalder billetindtægterne ikke DSB. Kontrakten omfatter også international togtrafik til Tyskland og strækningen København — Ystad, som tidligere blev drevet som fri trafik.

| 50. | Den trafikydelse, som DSB skal levere, består af en trafikeringsplan (antal tog og tidsintervaller), en standsningsplan (betjening af standsningssteder) og en linjeplan (krav til togforbindelser). Indholdet af de tre planer er efterfølgende angivet i punkt 1 sammen med regler om siddepladskapacitet, regularitet, pålidelighed, kundetilfredshed, driftsforstyrrelser og andre særlige forhold. |
| --- | --- |

50.

Den trafikydelse, som DSB skal levere, består af en trafikeringsplan (antal tog og tidsintervaller), en standsningsplan (betjening af standsningssteder) og en linjeplan (krav til togforbindelser). Indholdet af de tre planer er efterfølgende angivet i punkt 1 sammen med regler om siddepladskapacitet, regularitet, pålidelighed, kundetilfredshed, driftsforstyrrelser og andre særlige forhold.

| 51. | Punkt 2 omhandler alle former for takstfastsættelse, herunder særlige bestemmelser for rejser over Øresund. |
| --- | --- |

51.

Punkt 2 omhandler alle former for takstfastsættelse, herunder særlige bestemmelser for rejser over Øresund.

| 52. | Punkt 3 omhandler trafikydelsens afgrænsning i forhold til fri trafik. I punkt 3.3 anføres navnlig muligheden af at udvide den trafik, der udføres som offentlig service, ud over denne kontrakts trafikale rammer, uden det medfører øget kontraktbetaling. |
| --- | --- |

52.

Punkt 3 omhandler trafikydelsens afgrænsning i forhold til fri trafik. I punkt 3.3 anføres navnlig muligheden af at udvide den trafik, der udføres som offentlig service, ud over denne kontrakts trafikale rammer, uden det medfører øget kontraktbetaling.

| 53. | Punkt 4 omhandler regler, ansvar og pligter i forbindelse med modernisering af stationer. DSB skal udarbejde planer for stationsmoderniseringen, som skal indsendes til Trafikministeriet til orientering. |
| --- | --- |

53.

Punkt 4 omhandler regler, ansvar og pligter i forbindelse med modernisering af stationer. DSB skal udarbejde planer for stationsmoderniseringen, som skal indsendes til Trafikministeriet til orientering.

| 54. | Punkt 5 fastlægger DSB's forpligtelser i forbindelse med udførelsen af dets aktiviteter på trafikområdet. Forpligtelserne vedrører bl.a. informationforpligtelser, besigtigelse af materiel, forpligtelsen til at stille rullende materiel til rådighed for operatører, der vinder udbud på forskellige strækninger, bestemte betingelser for billetsalg og frikort til bestemte persongrupper (Kongehuset og ansatte inden for jernbanesektoren). |
| --- | --- |

54.

Punkt 5 fastlægger DSB's forpligtelser i forbindelse med udførelsen af dets aktiviteter på trafikområdet. Forpligtelserne vedrører bl.a. informationforpligtelser, besigtigelse af materiel, forpligtelsen til at stille rullende materiel til rådighed for operatører, der vinder udbud på forskellige strækninger, bestemte betingelser for billetsalg og frikort til bestemte persongrupper (Kongehuset og ansatte inden for jernbanesektoren).

| 55. | Punkt 6 omhandler muligheden og vilkårene for at sende bestemte strækninger i udbud samt den efterfølgende reduktion af kontraktbetalingen i forhold til de tilknyttede serviceforpligtelser. |
| --- | --- |

55.

Punkt 6 omhandler muligheden og vilkårene for at sende bestemte strækninger i udbud samt den efterfølgende reduktion af kontraktbetalingen i forhold til de tilknyttede serviceforpligtelser.

4.3.2.   Kontraktbetaling

| 56. | Kontraktens punkt 7 angiver den økonomiske kompensation, som DSB modtager. |
| --- | --- |

56.

Kontraktens punkt 7 angiver den økonomiske kompensation, som DSB modtager.

| 57. | Indtægter fra billetsalget tilfalder i princippet DSB (10). Derudover modtager DSB en kontraktbetaling fra Transportministeriet for de ydelser, som er fastlagt i kontrakten. |
| --- | --- |

57.

Indtægter fra billetsalget tilfalder i princippet DSB (10). Derudover modtager DSB en kontraktbetaling fra Transportministeriet for de ydelser, som er fastlagt i kontrakten.

| 58. | Kontraktbetalingen fremgår af følgende tabel:















  Kontraktbetaling 2005-2014 |
| --- | --- |
| År | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| Mio. DKK | 2 985 | 3 021 | 2 803 | 2 669 | 2 523 | 2 480 | 2 486 | 2 433 | 2 475 | 2 470 |

58.

Kontraktbetalingen fremgår af følgende tabel:

Kontraktbetaling 2005-2014

År

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

Mio. DKK

2 985

3 021

2 803

2 669

2 523

2 480

2 486

2 433

2 475

2 470

| 59. | Kontraktbetalingen er fast og skal således ikke være genstand for nogen automatisk regulering, medmindre andet udtrykkeligt er angivet i kontrakten. Kontraktbetalingen reguleres årligt ved den i finansloven forudsatte stigning i nettoprisindekset. |
| --- | --- |

59.

Kontraktbetalingen er fast og skal således ikke være genstand for nogen automatisk regulering, medmindre andet udtrykkeligt er angivet i kontrakten. Kontraktbetalingen reguleres årligt ved den i finansloven forudsatte stigning i nettoprisindekset.

| 60. | Kontrakten præciserer ikke, på hvilket grundlag kontraktbetalingen er beregnet. De danske myndigheder har angivet, at betalingen er fastsat på grundlag af 10-årsbudgettet, som er baseret på et løseligt skøn over indtægter og omkostninger. |
| --- | --- |

60.

Kontrakten præciserer ikke, på hvilket grundlag kontraktbetalingen er beregnet. De danske myndigheder har angivet, at betalingen er fastsat på grundlag af 10-årsbudgettet, som er baseret på et løseligt skøn over indtægter og omkostninger.

| 61. | Kontraktbetalingen dækker bl.a. afskrivning og forrentning af nyt rullende materiel jf. nedenstående tabel:















  Afskrivning af nyt materiel i perioden 2005-2014 (mio. DKK) |
| --- | --- |
| År | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 | 2012 | 2013 | 2014 |
| IC4-tog | 50 | 167 | 247 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 | 258 |
| IC2-tog | 1 | 24 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 | 46 |
| Nærbanetog | | | | | | 15 | 44 | 74 | 89 | 89 |

61.

Kontraktbetalingen dækker bl.a. afskrivning og forrentning af nyt rullende materiel jf. nedenstående tabel:

Afskrivning af nyt materiel i perioden 2005-2014 (mio. DKK)

År

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

2012

2013

2014

IC4-tog

50

167

247

258

258

258

258

258

258

258

IC2-tog

1

24

46

46

46

46

46

46

46

46

Nærbanetog

15

44

74

89

89

| 62. | Den hertil hørende leveringsplan for de årlige investeringer i nyt materiel fremgår af nedenstående tabel:














  Leveringsplan for nyt materiel |
| --- | --- |
| År | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 | 2009 | 2010 | 2011 |
| IC4-tog | 1 | 31 | 44 | 7 | | | | | |
| IC2-tog | | 1 | 22 | | | | | | |
| Nærbanetog | | | | | | | 14* | 14* | 14* (11) |

62.

Den hertil hørende leveringsplan for de årlige investeringer i nyt materiel fremgår af nedenstående tabel:

Leveringsplan for nyt materiel

År

2003

2004

2005

2006

2007

2008

2009

2010

2011

IC4-tog

1

31

44

7

IC2-tog

1

22

Nærbanetog

14*

14*

14* (11)

| 63. | En række bestemmelser blev indføjet i kontrakten for at tage højde for forsinkelser i forbindelse med levering af det rullende materiel i henhold til kontrakten for perioden 2000-2004. |
| --- | --- |

63.

En række bestemmelser blev indføjet i kontrakten for at tage højde for forsinkelser i forbindelse med levering af det rullende materiel i henhold til kontrakten for perioden 2000-2004.

| 64. | Punkt 7.1.2 rummer mulighed for en årlig justering af kontraktbetalingen på grundlag af leveringen af nyt materiel. Reguleringen kan dog ikke indebære, at DSB modtager større kompensation. Reguleringen gennemføres ikke ved reguleringer under 8 mio. DKK. |
| --- | --- |

64.

Punkt 7.1.2 rummer mulighed for en årlig justering af kontraktbetalingen på grundlag af leveringen af nyt materiel. Reguleringen kan dog ikke indebære, at DSB modtager større kompensation. Reguleringen gennemføres ikke ved reguleringer under 8 mio. DKK.

5.   BEDØMMELSE AF BESTEMMELSERNE I KONTRAKTERNE OM OFFENTLIG SERVICE

5.1.   Er der tale om statsstøtte?

| 65. | I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hedder det: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«. |
| --- | --- |

65.

I EF-traktatens artikel 87, stk. 1, hedder det: »Bortset fra de i denne traktat hjemlede undtagelser er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.«.

| 66. | Ifølge kontrakten om offentlig service skal der af det danske statsbudget betales en pris til DSB for gennemførelse af kontrakten om offentlig service. Betalingen foretages således ved hjælp af statsmidler. |
| --- | --- |

66.

Ifølge kontrakten om offentlig service skal der af det danske statsbudget betales en pris til DSB for gennemførelse af kontrakten om offentlig service. Betalingen foretages således ved hjælp af statsmidler.

| 67. | DSB, som modtager betalinger, er en virksomhed som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

67.

DSB, som modtager betalinger, er en virksomhed som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.

| 68. | Herefter opstår spørgsmålet, om den pågældende betaling har givet eller giver Danske Statsbaner en økonomisk fordel. Ifølge domstolen får en virksomhed ikke nogen økonomisk fordel, hvis kompensationen for at yde en offentlig service overholder de fire kriterier, der er fastsat i Altmark-dommen (12). Det må altså undersøges, om den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske regering og DSB, opfylder disse fire kriterier. |
| --- | --- |

68.

Herefter opstår spørgsmålet, om den pågældende betaling har givet eller giver Danske Statsbaner en økonomisk fordel. Ifølge domstolen får en virksomhed ikke nogen økonomisk fordel, hvis kompensationen for at yde en offentlig service overholder de fire kriterier, der er fastsat i Altmark-dommen (12). Det må altså undersøges, om den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske regering og DSB, opfylder disse fire kriterier.

5.1.1.   Er det faktisk pålagt den pågældende virksomhed at opfylde klart definerede forpligtelser til offentlig service?

| 69. | Af kontraktens nationale retsgrundlag, den danske jernbanelov, fremgår det, at det er pålagt DSB at udføre offentlig service på grundlag af kontrakter, der forhandles med det danske trafikministerium. Kontrakterne selv definerer i detaljer, hvilke strækninger DSB har pligt til at betjene, og med hvilken regularitet, kvalitet og hyppighed togforbindelserne skal drives. |
| --- | --- |

69.

Af kontraktens nationale retsgrundlag, den danske jernbanelov, fremgår det, at det er pålagt DSB at udføre offentlig service på grundlag af kontrakter, der forhandles med det danske trafikministerium. Kontrakterne selv definerer i detaljer, hvilke strækninger DSB har pligt til at betjene, og med hvilken regularitet, kvalitet og hyppighed togforbindelserne skal drives.

Særlige forhold angående strækningen København — Ystad

| 70. | Den første klager har rejst det særlige spørgsmål om forbindelsen mellem København og Ystad, der er omfattet af kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014. |
| --- | --- |

70.

Den første klager har rejst det særlige spørgsmål om forbindelsen mellem København og Ystad, der er omfattet af kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014.

| 71. | Klageren bestrider, at den danske transportminister har juridisk og økonomisk grundlag for at medtage togforbindelsen mellem København og Bornholm (via Ystad) i den forhandlede kontrakt om offentlig service, når driften på denne strækning i forvejen var udsat for konkurrence. |
| --- | --- |

71.

Klageren bestrider, at den danske transportminister har juridisk og økonomisk grundlag for at medtage togforbindelsen mellem København og Bornholm (via Ystad) i den forhandlede kontrakt om offentlig service, når driften på denne strækning i forvejen var udsat for konkurrence.

| 72. | På dette punkt må det konstateres, at EF-retten hverken indeholder nogen klar og præcis retlig definition — der kan benyttes, når EF-traktatens konkurrenceregler skal anvendes — af den opgave at levere tjenesteydelser af almen økonomisk interesse eller noget fast etableret juridisk begreb, der endegyldigt fastsætter de vilkår, der skal være opfyldt, for at en medlemsstat gyldigt kan henvise til, at der foreligger en beskyttelsesværdig opgave af almen økonomisk interesse, hverken i den forstand, hvori begrebet benyttes i Altmark-dommens første betingelse, eller sådan som det benyttes i EF-traktatens artikel 86, stk. 2. |
| --- | --- |

72.

På dette punkt må det konstateres, at EF-retten hverken indeholder nogen klar og præcis retlig definition — der kan benyttes, når EF-traktatens konkurrenceregler skal anvendes — af den opgave at levere tjenesteydelser af almen økonomisk interesse eller noget fast etableret juridisk begreb, der endegyldigt fastsætter de vilkår, der skal være opfyldt, for at en medlemsstat gyldigt kan henvise til, at der foreligger en beskyttelsesværdig opgave af almen økonomisk interesse, hverken i den forstand, hvori begrebet benyttes i Altmark-dommens første betingelse, eller sådan som det benyttes i EF-traktatens artikel 86, stk. 2.

| 73. | I sagen BUPA/Kommissionen (13) påpegede Førsteinstansretten i øvrigt (14):

  »Hvad angår kompetencen til at fastsætte arten og rækkevidden af en SIEG-opgave som omhandlet i traktaten samt den grad af kontrol, som fællesskabsinstitutionerne skal udøve i den sammenhæng, følger det [...] og af Rettens praksis, at medlemsstaterne har en vid skønsbeføjelse med hensyn til definitionen af, hvad de anser for en SIEG-ydelse, og at Kommissionen således kun kan stille spørgsmålstegn ved en medlemsstats definition af disse tjenesteydelser i tilfælde af en åbenbar fejl.« (15). |
| --- | --- |

73.

I sagen BUPA/Kommissionen (13) påpegede Førsteinstansretten i øvrigt (14):

»Hvad angår kompetencen til at fastsætte arten og rækkevidden af en SIEG-opgave som omhandlet i traktaten samt den grad af kontrol, som fællesskabsinstitutionerne skal udøve i den sammenhæng, følger det [...] og af Rettens praksis, at medlemsstaterne har en vid skønsbeføjelse med hensyn til definitionen af, hvad de anser for en SIEG-ydelse, og at Kommissionen således kun kan stille spørgsmålstegn ved en medlemsstats definition af disse tjenesteydelser i tilfælde af en åbenbar fejl.« (15).

| 74. | De danske myndigheder har gjort gældende, at der af flere grunde bør være en jernbaneforbindelse mellem København og Bornholm, herunder den territoriale sammenhæng og krav til trafikkens pålidelighed og regularitet. Dertil kommer, at en togforbindelse opfylder en række særlige krav, som den eksisterende busforbindelse ikke opfylder, f.eks. trafikbetjening af kystbyer, som banestrækningen passerer, og rabattilbud til visse brugerkategorier som f.eks. børn. |
| --- | --- |

74.

De danske myndigheder har gjort gældende, at der af flere grunde bør være en jernbaneforbindelse mellem København og Bornholm, herunder den territoriale sammenhæng og krav til trafikkens pålidelighed og regularitet. Dertil kommer, at en togforbindelse opfylder en række særlige krav, som den eksisterende busforbindelse ikke opfylder, f.eks. trafikbetjening af kystbyer, som banestrækningen passerer, og rabattilbud til visse brugerkategorier som f.eks. børn.

| 75. | På dette punkt har den danske regering efter Kommissionens opfattelse ikke begået nogen åbenbar fejl i sit skøn, når den har indføjet denne forbindelse i kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014. |
| --- | --- |

75.

På dette punkt har den danske regering efter Kommissionens opfattelse ikke begået nogen åbenbar fejl i sit skøn, når den har indføjet denne forbindelse i kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014.

| 76. | Altmark-dommens første kriterium er således opfyldt, og Kommissionen rejser ingen indvendinger på dette punkt. |
| --- | --- |

76.

Altmark-dommens første kriterium er således opfyldt, og Kommissionen rejser ingen indvendinger på dette punkt.

5.1.2.   Er de kriterier, der ligger til grund for beregningen af kompensationen, fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde?

| 77. | Omfanget af den kompensation, der ydes for at opfylde de stillede krav til den offentlige service, er fastsat på grundlag af et 10-årsbudget for 1999-2008, der blev vedtaget den 11. juni 1999. Budgettet er udarbejdet under hensyntagen til udsigterne for DSB's driftsudvikling i den pågældende periode. |
| --- | --- |

77.

Omfanget af den kompensation, der ydes for at opfylde de stillede krav til den offentlige service, er fastsat på grundlag af et 10-årsbudget for 1999-2008, der blev vedtaget den 11. juni 1999. Budgettet er udarbejdet under hensyntagen til udsigterne for DSB's driftsudvikling i den pågældende periode.

| 78. | 10-årsbudgettet er bl.a. udarbejdet på grundlag af følgende data og hypoteser:






  — | ændring af den generelle juridiske ramme for jernbanesektoren, herunder de skattemæssige forhold |
| --- | --- | --- |

78.

10-årsbudgettet er bl.a. udarbejdet på grundlag af følgende data og hypoteser:

—

ændring af den generelle juridiske ramme for jernbanesektoren, herunder de skattemæssige forhold

| — | realisering af investeringer i rullende materiel inden juni 1999 (10 mia. DKK) |
| --- | --- |

—

realisering af investeringer i rullende materiel inden juni 1999 (10 mia. DKK)

| — | en udvikling i billetpriserne, der følger forbrugerprisindekset |
| --- | --- |

—

en udvikling i billetpriserne, der følger forbrugerprisindekset

| — | en anslået årlig produktivitetsforbedring på 2 % |
| --- | --- |

—

en anslået årlig produktivitetsforbedring på 2 %

| — | justeringer i antallet af passagerer |
| --- | --- |

—

justeringer i antallet af passagerer

| — | årlige prognoser for produktion og salg |
| --- | --- |

—

årlige prognoser for produktion og salg

| — | et afkast af egenkapitalen på 6 % efter skat. |
| --- | --- |

—

et afkast af egenkapitalen på 6 % efter skat.

| 79. | 10-årsbudgettet er knyttet som bilag 1 til kontrakten om offentlig service 2000-2004 og indeholder oplysninger om, hvordan det vedtaget. |
| --- | --- |

79.

10-årsbudgettet er knyttet som bilag 1 til kontrakten om offentlig service 2000-2004 og indeholder oplysninger om, hvordan det vedtaget.

| 80. | Kommissionen kan konkludere, at kompensationen frem til 2008 er beregnet på grundlag af kriterier, der er fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. For perioden 2009-2014, derimod, er Kommissionen dog i tvivl om, om dette er tilfældet, for her synes kompensationen at være beregnet uden henvisning til et budget. |
| --- | --- |

80.

Kommissionen kan konkludere, at kompensationen frem til 2008 er beregnet på grundlag af kriterier, der er fastlagt på forhånd på en objektiv og gennemsigtig måde. For perioden 2009-2014, derimod, er Kommissionen dog i tvivl om, om dette er tilfældet, for her synes kompensationen at være beregnet uden henvisning til et budget.

5.1.3.   Overstiger kompensationen, hvad der er nødvendigt for helt eller delvis at dække de udgifter, der er afholdt ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne?

| 81. | Ud fra klagernes påstande og de danske myndigheders forklaringer er Kommissionen usikker, hvad angår flere faktuelle forhold, som muliggør overkompensation af de omkostninger, der er nødvendige for at præstere de kontraktfæstede serviceydelser. |
| --- | --- |

81.

Ud fra klagernes påstande og de danske myndigheders forklaringer er Kommissionen usikker, hvad angår flere faktuelle forhold, som muliggør overkompensation af de omkostninger, der er nødvendige for at præstere de kontraktfæstede serviceydelser.

| 82. | Kommissionens usikkerhed angår følgende punkter: |
| --- | --- |

82.

Kommissionens usikkerhed angår følgende punkter:

i)   DSB's resultatforbedringer

| 83. | Klagerne har fremhævet DSB's høje rentabilitet. Efter deres opfattelse tyder det forhold, at DSB's resultatforbedringer er fremkommet i kraft af gennemførelse af en kontrakt om offentlig service, på, at kompensationen til DSB ligger højere end omkostningerne ved at opfylde forpligtelserne til offentlig service plus en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

83.

Klagerne har fremhævet DSB's høje rentabilitet. Efter deres opfattelse tyder det forhold, at DSB's resultatforbedringer er fremkommet i kraft af gennemførelse af en kontrakt om offentlig service, på, at kompensationen til DSB ligger højere end omkostningerne ved at opfylde forpligtelserne til offentlig service plus en rimelig fortjeneste.

| 84. | Klagerne mener endvidere, at DSB's rentabilitet sammenholdt med den ringe risiko, som DSB er udsat for, tyder på, at der er tale om overkompensation. |
| --- | --- |

84.

Klagerne mener endvidere, at DSB's rentabilitet sammenholdt med den ringe risiko, som DSB er udsat for, tyder på, at der er tale om overkompensation.

| 85. | De danske myndigheder har fremlagt en detaljeret analyse af DSB's finansielle situation i perioden 1999-2006. Den er udført af KPMG, afsluttet den 1. januar 2008 og fremsendt af danske myndigheder til Kommissionen den 28. februar 2008. |
| --- | --- |

85.

De danske myndigheder har fremlagt en detaljeret analyse af DSB's finansielle situation i perioden 1999-2006. Den er udført af KPMG, afsluttet den 1. januar 2008 og fremsendt af danske myndigheder til Kommissionen den 28. februar 2008.

| 86. | De danske myndigheder har således bekræftet, at DSB's resultater har ligget over 10-årsbudgettets forventninger. Forsinkelser eller reduktioner i investeringerne har medført, at hensættelserne til afskrivninger har været mindre end forudsat i 10-årsbudgettet. Dertil kommer, at produktivitetsgevinster, bedre økonomistyring og ændrede rentesatser har forbedret den finansielle situation og dermed bidraget til, at DSB's resultat efter skat i perioden 1999-2006 blev 2,715 mia. DKK bedre end forventet i 10-årsbudgettet. |
| --- | --- |

86.

De danske myndigheder har således bekræftet, at DSB's resultater har ligget over 10-årsbudgettets forventninger. Forsinkelser eller reduktioner i investeringerne har medført, at hensættelserne til afskrivninger har været mindre end forudsat i 10-årsbudgettet. Dertil kommer, at produktivitetsgevinster, bedre økonomistyring og ændrede rentesatser har forbedret den finansielle situation og dermed bidraget til, at DSB's resultat efter skat i perioden 1999-2006 blev 2,715 mia. DKK bedre end forventet i 10-årsbudgettet.

| 87. | De danske myndigheder har dog påpeget, at disse resultatforbedringer ikke har medført nogen kapitalakkumulation for DSB ud over det, der oprindelig var forudsat i 10-årsbudgettet. |
| --- | --- |

87.

De danske myndigheder har dog påpeget, at disse resultatforbedringer ikke har medført nogen kapitalakkumulation for DSB ud over det, der oprindelig var forudsat i 10-årsbudgettet.

| 88. | Ifølge de danske myndigheder er en del af resultatforbedringerne ført tilbage til staten i form af udbyttebetalinger: For perioden 1999-2006 har DSB udbetalt et udbytte på 4,171 mia. DKK, hvor der i 10-årsbudgettet kun var regnet med 1,135 mia. DKK. Ja, de danske myndigheder mener endda, at udbyttebetalingerne overstiger DSB's resultatforbedringer med 868 mio. DKK. Men oven i dette har resultatforbedringen medført, at de kontraktlige udbetalinger for årene 2002, 2003 og 2004 er blevet nedsat med 1 mia. DKK. |
| --- | --- |

88.

Ifølge de danske myndigheder er en del af resultatforbedringerne ført tilbage til staten i form af udbyttebetalinger: For perioden 1999-2006 har DSB udbetalt et udbytte på 4,171 mia. DKK, hvor der i 10-årsbudgettet kun var regnet med 1,135 mia. DKK. Ja, de danske myndigheder mener endda, at udbyttebetalingerne overstiger DSB's resultatforbedringer med 868 mio. DKK. Men oven i dette har resultatforbedringen medført, at de kontraktlige udbetalinger for årene 2002, 2003 og 2004 er blevet nedsat med 1 mia. DKK.

| 89. | Efter de danske myndigheders opfattelse kan regeringens udbyttepolitik ligestilles med en tilbagebetalingsbestemmelse (»clawback clause«), som ophæver risikoen for at overkompensere. |
| --- | --- |

89.

Efter de danske myndigheders opfattelse kan regeringens udbyttepolitik ligestilles med en tilbagebetalingsbestemmelse (»clawback clause«), som ophæver risikoen for at overkompensere.

| 90. | På denne baggrund stiller Kommissionen sig tvivlende over for, om resultatforbedringerne faktisk skyldes kompensationer, der er større end nødvendigt. Men hvis det er tilfældet, tvivler Kommissionen til gengæld på, at opkrævningen af udbyttebetalinger og kompensationsnedsættelsen efter tilpasningen af de kontraktlige udbetalinger for visse år, har medført, at enhver overkompensation er ophævet. Kommissionen tvivler også på, at det er muligt at kompensere for overkompensation ved forhøjede udbyttebetalinger. |
| --- | --- |

90.

På denne baggrund stiller Kommissionen sig tvivlende over for, om resultatforbedringerne faktisk skyldes kompensationer, der er større end nødvendigt. Men hvis det er tilfældet, tvivler Kommissionen til gengæld på, at opkrævningen af udbyttebetalinger og kompensationsnedsættelsen efter tilpasningen af de kontraktlige udbetalinger for visse år, har medført, at enhver overkompensation er ophævet. Kommissionen tvivler også på, at det er muligt at kompensere for overkompensation ved forhøjede udbyttebetalinger.

ii)   Forsinket levering af rullende materiel

| 91. | Klagerne har over for Kommissionen påpeget, at rullende materiel, som ifølge kontrakten om offentlig service skulle leveres af fabrikanten Ansaldobreda, er blevet stærkt forsinket. Klagerne hævder, at DSB fortsat har modtaget betalinger som forudsat i kontrakten, selvom forsinkelserne har betydet, at selskabet ikke har haft omkostninger til afskrivning af materiellet. |
| --- | --- |

91.

Klagerne har over for Kommissionen påpeget, at rullende materiel, som ifølge kontrakten om offentlig service skulle leveres af fabrikanten Ansaldobreda, er blevet stærkt forsinket. Klagerne hævder, at DSB fortsat har modtaget betalinger som forudsat i kontrakten, selvom forsinkelserne har betydet, at selskabet ikke har haft omkostninger til afskrivning af materiellet.

| 92. | Derudover har klagerne bemærket, at DSB har lejet materiel for at kunne opfylde sin befordringspligt og fået kompensation i denne forbindelse. |
| --- | --- |

92.

Derudover har klagerne bemærket, at DSB har lejet materiel for at kunne opfylde sin befordringspligt og fået kompensation i denne forbindelse.

| 93. | De danske myndigheder har i deres svar og i KPMG's finansielle analyse bekræftet, at der har været forsinkelser, og at DSB i visse perioder har været nødt til at benytte eksternt materiel. |
| --- | --- |

93.

De danske myndigheder har i deres svar og i KPMG's finansielle analyse bekræftet, at der har været forsinkelser, og at DSB i visse perioder har været nødt til at benytte eksternt materiel.

| 94. | De danske myndigheder har desuden bekræftet, at udbetalingerne i henhold til kontrakten om offentlig service for perioden 2000-2004 ikke er blevet korrigeret for disse forsinkelser. Kontrakterne indeholdt nemlig ingen bestemmelser, der tillod en sådan justering. |
| --- | --- |

94.

De danske myndigheder har desuden bekræftet, at udbetalingerne i henhold til kontrakten om offentlig service for perioden 2000-2004 ikke er blevet korrigeret for disse forsinkelser. Kontrakterne indeholdt nemlig ingen bestemmelser, der tillod en sådan justering.

| 95. | Derfor anslår de danske myndigheder, at DSB har modtaget 154 mio. DKK i perioden 2003-2004, som ikke er blevet benyttet til afskrivning af materiel. Af dette beløb er 50 millioner blevet ført tilbage i form af en frivilligt nedsat kontraktudbetaling. Og som anført ovenfor mener de danske myndigheder i øvrigt, at opkrævningen af udbytte har gjort det muligt at ophæve enhver risiko for overkompensation. |
| --- | --- |

95.

Derfor anslår de danske myndigheder, at DSB har modtaget 154 mio. DKK i perioden 2003-2004, som ikke er blevet benyttet til afskrivning af materiel. Af dette beløb er 50 millioner blevet ført tilbage i form af en frivilligt nedsat kontraktudbetaling. Og som anført ovenfor mener de danske myndigheder i øvrigt, at opkrævningen af udbytte har gjort det muligt at ophæve enhver risiko for overkompensation.

| 96. | Myndighederne har i øvrigt påpeget, at kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014 indeholder bestemmelser, der gør det muligt at justere betalingerne efter eventuelle forsinkelser i leveringerne af rullende materiel. Derfor er de kontraktlige udbetalinger blevet nedsat med 252 mio. DKK i 2005 og 393 mio. DKK i 2006. |
| --- | --- |

96.

Myndighederne har i øvrigt påpeget, at kontrakten om offentlig service for perioden 2005-2014 indeholder bestemmelser, der gør det muligt at justere betalingerne efter eventuelle forsinkelser i leveringerne af rullende materiel. Derfor er de kontraktlige udbetalinger blevet nedsat med 252 mio. DKK i 2005 og 393 mio. DKK i 2006.

| 97. | Endelig har de danske myndigheder bekræftet, at Transportministeriet har tilført DSB midler til leje af materiel som led i en finansieringsaftale. Den finansielle analyse fra KPMG nævner en udbetaling på [...] (16) DKK i 2005 og en forventet udbetaling i 2007-2010 på [...] (16) DKK. |
| --- | --- |

97.

Endelig har de danske myndigheder bekræftet, at Transportministeriet har tilført DSB midler til leje af materiel som led i en finansieringsaftale. Den finansielle analyse fra KPMG nævner en udbetaling på [...] (16) DKK i 2005 og en forventet udbetaling i 2007-2010 på [...] (16) DKK.

| 98. | Herudover har de danske myndigheder underrettet Kommissionen om, at leverandøren af det rullende materiel, Ansaldobreda, skal betale erstatning for forsinkelserne. Hvor stor erstatningen ville blive stod ikke klart, da KPMG udarbejdede sin analyse. |
| --- | --- |

98.

Herudover har de danske myndigheder underrettet Kommissionen om, at leverandøren af det rullende materiel, Ansaldobreda, skal betale erstatning for forsinkelserne. Hvor stor erstatningen ville blive stod ikke klart, da KPMG udarbejdede sin analyse.

| 99. | På denne baggrund står det ikke klart for Kommissionen, om udbetalingen af den del af kompensationsbeløbet, der er knyttet til rullende materiel i kontrakterne, har medført, at DSB har fået en fordel, i og med at de dermed forbundne omkostninger ikke forfaldt til betaling. På den anden side tvivler Kommissionen på, at reduktionen af udbetalingerne og opkrævningen af udbytte svarer præcist til de resultatforbedringer, der skyldes leveringsforsinkelserne. Kommissionens usikkerhed gælder også den kompensation, DSB har fået for at måtte bruge lejet materiel, og udfaldet af erstatningssagen mod leverandøren. |
| --- | --- |

99.

På denne baggrund står det ikke klart for Kommissionen, om udbetalingen af den del af kompensationsbeløbet, der er knyttet til rullende materiel i kontrakterne, har medført, at DSB har fået en fordel, i og med at de dermed forbundne omkostninger ikke forfaldt til betaling. På den anden side tvivler Kommissionen på, at reduktionen af udbetalingerne og opkrævningen af udbytte svarer præcist til de resultatforbedringer, der skyldes leveringsforsinkelserne. Kommissionens usikkerhed gælder også den kompensation, DSB har fået for at måtte bruge lejet materiel, og udfaldet af erstatningssagen mod leverandøren.

| 100. | På denne baggrund kan Kommissionen ikke udelukke, at de kontraktlige udbetalinger og andre kompensationer og erstatninger har medført, at DSB har fået en fordel, fordi leveringen af det rullende materiel, der var forudsat i kontrakterne om offentlig service, blev forsinket. |
| --- | --- |

100.

På denne baggrund kan Kommissionen ikke udelukke, at de kontraktlige udbetalinger og andre kompensationer og erstatninger har medført, at DSB har fået en fordel, fordi leveringen af det rullende materiel, der var forudsat i kontrakterne om offentlig service, blev forsinket.

iii)   Særlige forhold angående strækningen København — Ystad

| 101. | Kommissionen er også usikker på, om DSB har kunnet skaffe sig en fordel for at drive trafik på denne strækning. Usikkerheden bunder i to forhold: |
| --- | --- |

101.

Kommissionen er også usikker på, om DSB har kunnet skaffe sig en fordel for at drive trafik på denne strækning. Usikkerheden bunder i to forhold:

| 102. | På den ene side kan Kommissionen ikke udelukke, at DSB for perioden 2000-2004 har fået økonomisk støtte i form af tilskud via kontrakten om offentlig service, selvom strækningen var betjent uden forpligtelser til at yde offentlig service. |
| --- | --- |

102.

På den ene side kan Kommissionen ikke udelukke, at DSB for perioden 2000-2004 har fået økonomisk støtte i form af tilskud via kontrakten om offentlig service, selvom strækningen var betjent uden forpligtelser til at yde offentlig service.

| 103. | På den anden side sætter Kommissionen spørgsmålstegn ved omkostningerne ved hele strækningen København — Bornholm. De danske myndigheder har anført, at DSB tilbyder sine passagerer gennemgående billetter, inklusive færgeturen mellem Ystad og Rønne (17). Færgeruten mellem disse to byer drives af en offentlig virksomhed, og derfor gælder det om at være sikker på, at den pris, hvor med færgeturen faktureres til DSB, ikke giver DSB en fordel i forhold til konkurrenternes busforbindelse, der også sælger gennemgående billetter. Det må med andre ord kontrolleres, om det selskab, der driver færgeruten, opkræver den samme pris af DSB og af det busselskab, der konkurrerer med DSB, og, hvis det ikke er tilfældet, om forskellen er forretningsmæssigt begrundet. |
| --- | --- |

103.

På den anden side sætter Kommissionen spørgsmålstegn ved omkostningerne ved hele strækningen København — Bornholm. De danske myndigheder har anført, at DSB tilbyder sine passagerer gennemgående billetter, inklusive færgeturen mellem Ystad og Rønne (17). Færgeruten mellem disse to byer drives af en offentlig virksomhed, og derfor gælder det om at være sikker på, at den pris, hvor med færgeturen faktureres til DSB, ikke giver DSB en fordel i forhold til konkurrenternes busforbindelse, der også sælger gennemgående billetter. Det må med andre ord kontrolleres, om det selskab, der driver færgeruten, opkræver den samme pris af DSB og af det busselskab, der konkurrerer med DSB, og, hvis det ikke er tilfældet, om forskellen er forretningsmæssigt begrundet.

5.1.4.   Fastlægges størrelsen af den nødvendige kompensation på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne, idet der er taget hensyn til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne?

| 104. | Kontrakten om offentlig service har ikke været sendt i udbud. Det må derfor afklares, om størrelsen af den nødvendige kompensation er fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne. |
| --- | --- |

104.

Kontrakten om offentlig service har ikke været sendt i udbud. Det må derfor afklares, om størrelsen af den nødvendige kompensation er fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af forpligtelserne.

| 105. | Danmark mener, at dette kriterium er opfyldt. Kommissionen er imidlertid ikke sikker på, om den metode, de danske myndigheder har anvendt til at fastsætte beløbet for de kontraktlige betalinger og den samlede kompensation for de offentlige serviceopgaver, er holdbar. Den valgte fremgangsmåde går ud på at opstille samlede finansielle målsætninger på virksomhedsniveau. Den danske stat optræder således som en aktionær, der på forhånd fastsætter et forventet niveau for egenkapitalens afkast. Denne fremgangsmåde bygger ikke direkte på en beregning af virksomhedens omkostninger ved at opfylde kravene om offentlig service under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste. |
| --- | --- |

105.

Danmark mener, at dette kriterium er opfyldt. Kommissionen er imidlertid ikke sikker på, om den metode, de danske myndigheder har anvendt til at fastsætte beløbet for de kontraktlige betalinger og den samlede kompensation for de offentlige serviceopgaver, er holdbar. Den valgte fremgangsmåde går ud på at opstille samlede finansielle målsætninger på virksomhedsniveau. Den danske stat optræder således som en aktionær, der på forhånd fastsætter et forventet niveau for egenkapitalens afkast. Denne fremgangsmåde bygger ikke direkte på en beregning af virksomhedens omkostninger ved at opfylde kravene om offentlig service under hensyntagen til de hermed forbundne indtægter og til en rimelig fortjeneste.

| 106. | De danske myndigheder har også fremlagt elementer til en sammenligning (forholdstal) med andre jernbanevirksomheder. |
| --- | --- |

106.

De danske myndigheder har også fremlagt elementer til en sammenligning (forholdstal) med andre jernbanevirksomheder.

| 107. | Disse oplysninger er dog ikke nok til at ophæve Kommissionens tvivl om, hvorvidt den nødvendige kompensation er fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne. |
| --- | --- |

107.

Disse oplysninger er dog ikke nok til at ophæve Kommissionens tvivl om, hvorvidt den nødvendige kompensation er fastlagt på grundlag af en analyse af de omkostninger som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret med transportmidler til at kunne opfylde de stillede krav til den offentlige tjeneste, ville have ved at opfylde forpligtelserne.

5.1.5.   Fordrejning af konkurrencevilkårene og påvirkning af samhandelen mellem medlemsstaterne

| 108. | Videre skal det kontrolleres, om den økonomiske støtte, som Danske Statsbaner modtager, fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

108.

Videre skal det kontrolleres, om den økonomiske støtte, som Danske Statsbaner modtager, fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene og påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 109. | I det foreliggende tilfælde ydes fordelen til en transportvirksomhed, der arbejder med jernbanetransport både i Danmark og i nabolandene. I Danmark er der konkurrence på markedet for personbefordring med jernbane. Derfor fordrejer økonomisk støtte konkurrencevilkårene eller truer med at fordreje dem. |
| --- | --- |

109.

I det foreliggende tilfælde ydes fordelen til en transportvirksomhed, der arbejder med jernbanetransport både i Danmark og i nabolandene. I Danmark er der konkurrence på markedet for personbefordring med jernbane. Derfor fordrejer økonomisk støtte konkurrencevilkårene eller truer med at fordreje dem.

| 110. | På fællesskabsplan er der endnu ikke konkurrence på markedet for persontransport med jernbane. I flere medlemsstater er der dog lukket op for det nationale marked, heriblandt i nabolande til Danmark, f.eks. Sverige og Tyskland. Både disse landes forhenværende monopolvirksomheder og nye markedsdeltagere er aktive i flere af Fællesskabets medlemsstater. Derfor er der risiko for, at støtte, der ydes til en dansk jernbanevirksomhed, vil påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der allerede har lukket op for konkurrence på markedet for persontransport med jernbane, eller hvis virksomheder er aktive på nationale markeder, hvor der er konkurrence. |
| --- | --- |

110.

På fællesskabsplan er der endnu ikke konkurrence på markedet for persontransport med jernbane. I flere medlemsstater er der dog lukket op for det nationale marked, heriblandt i nabolande til Danmark, f.eks. Sverige og Tyskland. Både disse landes forhenværende monopolvirksomheder og nye markedsdeltagere er aktive i flere af Fællesskabets medlemsstater. Derfor er der risiko for, at støtte, der ydes til en dansk jernbanevirksomhed, vil påvirke samhandelen mellem de medlemsstater, der allerede har lukket op for konkurrence på markedet for persontransport med jernbane, eller hvis virksomheder er aktive på nationale markeder, hvor der er konkurrence.

| 111. | Derudover må der tages hensyn til konkurrencen mellem forskellige transportformer. |
| --- | --- |

111.

Derudover må der tages hensyn til konkurrencen mellem forskellige transportformer.

| 112. | De omhandlede støtteforanstaltninger risikerer således at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. |
| --- | --- |

112.

De omhandlede støtteforanstaltninger risikerer således at påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

| 113. | Det kan i denne sag som Kommissionens opfattelse konkluderes, at hvis kontrakten om offentlig service giver DSB en fordel, er der tale om støtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1. |
| --- | --- |

113.

Det kan i denne sag som Kommissionens opfattelse konkluderes, at hvis kontrakten om offentlig service giver DSB en fordel, er der tale om støtte som omhandlet i traktatens artikel 87, stk. 1.

5.2.   Forenelighed med det fælles marked

| 114. | Hvis kontrakten om offentlig service indebærer støtte, skal det undersøges, om den støtte kan erklæres forenelig med det fælles marked. |
| --- | --- |

114.

Hvis kontrakten om offentlig service indebærer støtte, skal det undersøges, om den støtte kan erklæres forenelig med det fælles marked.

5.2.1.   Forenelighed på grundlag af EF-traktatens artikel 73

| 115. | I EF-traktatens artikel 73 står der om landtransport, at »støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med denne traktat«. |
| --- | --- |

115.

I EF-traktatens artikel 73 står der om landtransport, at »støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med denne traktat«.

5.2.1.1.   Altmark-dommen om anvendeligheden af artikel 73

| 116. | Domstolen bemærker, at det i traktatens artikel 77 (nu artikel 73 EF) bestemmes, »at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten. Efter vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 1107/70 om støtte, som ydes inden for sektoren for transporter med jernbaner, ad landeveje og sejlbare vandveje, er medlemsstaterne ikke længere berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77, som bestemmer, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten, uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret. I de tilfælde, hvor forordning (EØF) nr. 1191/69 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje ikke finder anvendelse, og hvor de omhandlede tilskud er omfattet af traktatens artikel 92, stk. 1 (efter ændring nu artikel 87, stk. 1, EF), fastsætter forordning (EØF) nr. 1107/70 således udtømmende de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til traktatens artikel 77.« (18). |
| --- | --- |

116.

Domstolen bemærker, at det i traktatens artikel 77 (nu artikel 73 EF) bestemmes, »at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten. Efter vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 1107/70 om støtte, som ydes inden for sektoren for transporter med jernbaner, ad landeveje og sejlbare vandveje, er medlemsstaterne ikke længere berettigede til at påberåbe sig traktatens artikel 77, som bestemmer, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten, uden for de tilfælde, som omhandles i den afledte fællesskabsret. I de tilfælde, hvor forordning (EØF) nr. 1191/69 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje ikke finder anvendelse, og hvor de omhandlede tilskud er omfattet af traktatens artikel 92, stk. 1 (efter ændring nu artikel 87, stk. 1, EF), fastsætter forordning (EØF) nr. 1107/70 således udtømmende de betingelser, hvorunder medlemsstaternes myndigheder kan tildele støtte i henhold til traktatens artikel 77.« (18).

| 117. | Det må herefter undersøges, om det foreliggende tilfælde reguleres af forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EØF) nr. 1107/70. |
| --- | --- |

117.

Det må herefter undersøges, om det foreliggende tilfælde reguleres af forordning (EØF) nr. 1191/69 eller forordning (EØF) nr. 1107/70.

5.2.1.2.   Forenelighed på grundlag af forordning (EØF) nr. 1191/69 (19)

| 118. | Den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske regering og Danske Statsbaner, er en kontrakt om offentlig tjeneste, som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14. Forordningen finder således anvendelse i den foreliggende sag. |
| --- | --- |

118.

Den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske regering og Danske Statsbaner, er en kontrakt om offentlig tjeneste, som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14. Forordningen finder således anvendelse i den foreliggende sag.

Ingen fritagelse for anmeldelsespligten

| 119. | Ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, gælder det, at »med hensyn til kompensationsydelser, der følger af anvendelsen af denne forordning, skal fremgangsmåden med forudgående underretning i henhold til artikel 93, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab ikke anvendes«. Sådanne kompensationer kan altså anses for at være forenelige med det fælles marked. |
| --- | --- |

119.

Ifølge forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, gælder det, at »med hensyn til kompensationsydelser, der følger af anvendelsen af denne forordning, skal fremgangsmåden med forudgående underretning i henhold til artikel 93, stk. 3, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab ikke anvendes«. Sådanne kompensationer kan altså anses for at være forenelige med det fælles marked.

| 120. | Men i dommen
  Danske Busvognmænd
  (også kaldet Combus-dommen) af 16. marts 2004 har Førsteinstansretten præciseret begreberne »betaling i henhold til en kontrakt om offentlig tjeneste« som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, og »kompensationer« som omhandlet i samme forordnings artikel 17, stk. 2:






  »77. | Artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1191/69 indfører nemlig ifølge selve sin ordlyd en klar sondring mellem »de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser«, som de kompetente myndigheder skal ophæve (stk. 3) og »transportydelser«, som de kompetente myndigheder er berettiget til at garantere ved indgåelse af »kontrakter om offentlig tjeneste« (stk. 4), idet det præciseres, at de kompetente myndigheder »[dog kan] opretholde eller pålægge de forpligtelser til offentlig tjeneste, der er omhandlet i artikel 2« (stk. 5). Kun i det sidstnævnte tilfælde skal der anvendes de fælles kompensationsmetoder, som navnlig er fastsat i afdeling IV i forordning (EØF) nr. 1191/69, dvs. i artikel 10-13. Hvad angår dette punkt bestemmes det ganske vist i den tyske version af artikel 1, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 1191/69, at de kompetente myndigheder er berettiget til at indgå kontrakter vedrørende transportydelser »på grundlag af forpligtelser til offentlig tjeneste«, men dette er en åbenbar redaktionel fejl, som er i strid med den nye kontraktordning, da dette udtryk ikke genfindes i nogen af de øvrige sprogversioner. |
| --- | --- | --- |

120.

Men i dommen
  Danske Busvognmænd
  (også kaldet Combus-dommen) af 16. marts 2004 har Førsteinstansretten præciseret begreberne »betaling i henhold til en kontrakt om offentlig tjeneste« som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, og »kompensationer« som omhandlet i samme forordnings artikel 17, stk. 2:

»77.

Artikel 1 i forordning (EØF) nr. 1191/69 indfører nemlig ifølge selve sin ordlyd en klar sondring mellem »de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser«, som de kompetente myndigheder skal ophæve (stk. 3) og »transportydelser«, som de kompetente myndigheder er berettiget til at garantere ved indgåelse af »kontrakter om offentlig tjeneste« (stk. 4), idet det præciseres, at de kompetente myndigheder »[dog kan] opretholde eller pålægge de forpligtelser til offentlig tjeneste, der er omhandlet i artikel 2« (stk. 5). Kun i det sidstnævnte tilfælde skal der anvendes de fælles kompensationsmetoder, som navnlig er fastsat i afdeling IV i forordning (EØF) nr. 1191/69, dvs. i artikel 10-13. Hvad angår dette punkt bestemmes det ganske vist i den tyske version af artikel 1, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 1191/69, at de kompetente myndigheder er berettiget til at indgå kontrakter vedrørende transportydelser »på grundlag af forpligtelser til offentlig tjeneste«, men dette er en åbenbar redaktionel fejl, som er i strid med den nye kontraktordning, da dette udtryk ikke genfindes i nogen af de øvrige sprogversioner.

| 78. | Ved »kontrakt om offentlig tjeneste« forstås ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 en kontrakt, der indgås med henblik på at sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser, og som ud over fastsættelse af gyldighedsperioden kan indeholde bestemmelser om alle detaljer i forbindelse med transportydelsen, herunder »prisen på ydelserne [...], der enten udgør et tillæg til takstindtægterne eller omfatter indtægterne, samt nærmere bestemmelser for de finansielle forbindelser mellem de to parter« [artikel 14, stk. 1, og stk. 2, litra b)]. Denne rent kontraktmæssige ordning indeholder altså hverken bestemmelser om kompensation for udførelse af pålagte opgaver eller om forpligtelser til offentlig tjeneste i den i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1191/69 anvendte forstand. |
| --- | --- |

78.

Ved »kontrakt om offentlig tjeneste« forstås ifølge artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 en kontrakt, der indgås med henblik på at sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser, og som ud over fastsættelse af gyldighedsperioden kan indeholde bestemmelser om alle detaljer i forbindelse med transportydelsen, herunder »prisen på ydelserne [...], der enten udgør et tillæg til takstindtægterne eller omfatter indtægterne, samt nærmere bestemmelser for de finansielle forbindelser mellem de to parter« [artikel 14, stk. 1, og stk. 2, litra b)]. Denne rent kontraktmæssige ordning indeholder altså hverken bestemmelser om kompensation for udførelse af pålagte opgaver eller om forpligtelser til offentlig tjeneste i den i artikel 2 i forordning (EØF) nr. 1191/69 anvendte forstand.

| 79. | Det præciseres i så henseende i artikel 14, stk. 4-6, i forordning (EØF) nr. 1191/69, at hvis en virksomhed har til hensigt at afbryde en transporttjeneste, som ikke er omfattet af kontraktordningen »eller« forpligtelsen til offentlig tjeneste, kan de kompetente myndigheder pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse. I så fald skal byrderne som følge af denne forpligtelse »kompenseres efter de i afdeling II, III og IV fastsatte fælles metoder«. Heraf følger nødvendigvis, at de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69 medfører en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder (20).«. |
| --- | --- |

79.

Det præciseres i så henseende i artikel 14, stk. 4-6, i forordning (EØF) nr. 1191/69, at hvis en virksomhed har til hensigt at afbryde en transporttjeneste, som ikke er omfattet af kontraktordningen »eller« forpligtelsen til offentlig tjeneste, kan de kompetente myndigheder pålægge virksomheden at opretholde den pågældende tjenesteydelse. I så fald skal byrderne som følge af denne forpligtelse »kompenseres efter de i afdeling II, III og IV fastsatte fælles metoder«. Heraf følger nødvendigvis, at de kontraktlige forbindelser, der opstår mellem transportvirksomheden og den kompetente myndighed efter en licitation, i medfør af artikel 14, stk. 1 og 2, i forordning (EØF) nr. 1191/69 medfører en særlig finansieringsordning, som ikke giver plads for nogen kompensation efter de i forordningens afdeling II, III og IV fastsatte metoder (20).«.

| 121. | Af denne dom følger, at begrebet »kompensation for offentlig tjeneste« som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, skal fortolkes restriktivt. Det omfatter kun kompensationsydelser for de forpligtelser til offentlig tjeneste, som ensidigt pålægges en virksomhed i medfør af forordningens artikel 2, som beregnes efter den metode, der er beskrevet i forordningens artikel 10-13, og som ikke skal anmeldes til Kommissionen efter den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 3. |
| --- | --- |

121.

Af denne dom følger, at begrebet »kompensation for offentlig tjeneste« som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 17, stk. 2, skal fortolkes restriktivt. Det omfatter kun kompensationsydelser for de forpligtelser til offentlig tjeneste, som ensidigt pålægges en virksomhed i medfør af forordningens artikel 2, som beregnes efter den metode, der er beskrevet i forordningens artikel 10-13, og som ikke skal anmeldes til Kommissionen efter den procedure, der er fastsat i EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

| 122. | Derimod er de betalinger, der er fastsat i en kontrakt om offentlig tjeneste som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, ikke kompensationsydelser i den i samme forordnings artikel 17, stk. 2, anvendte forstand. |
| --- | --- |

122.

Derimod er de betalinger, der er fastsat i en kontrakt om offentlig tjeneste som omhandlet i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, ikke kompensationsydelser i den i samme forordnings artikel 17, stk. 2, anvendte forstand.

| 123. | Derfor er betalinger, der som i det foreliggende tilfælde er fastsat i en kontrakt om offentlig tjeneste i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, ikke fritaget for anmeldelsespligten i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og de kan således ikke anses for at være forenelige med det fælles marked på dette grundlag. |
| --- | --- |

123.

Derfor er betalinger, der som i det foreliggende tilfælde er fastsat i en kontrakt om offentlig tjeneste i den forstand, hvori udtrykket er anvendt i forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, ikke fritaget for anmeldelsespligten i EF-traktatens artikel 88, stk. 3, og de kan således ikke anses for at være forenelige med det fælles marked på dette grundlag.

5.2.2.2.   Forenelighed med det fælles marked på grundlag af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69

| 124. | I forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, hedder det:
  »1.   Ved kontrakt om offentlig tjeneste forstås en kontrakt, der indgås mellem en medlemsstats kompetente myndigheder og en transportvirksomhed med henblik på at sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser.


  Kontrakten om offentlig tjeneste kan særligt omfatte:







  — | transportydelser, der følger fastsatte regler om kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet |
| --- | --- | --- |

124.

I forordning (EØF) nr. 1191/69, artikel 14, hedder det:

»1.   Ved kontrakt om offentlig tjeneste forstås en kontrakt, der indgås mellem en medlemsstats kompetente myndigheder og en transportvirksomhed med henblik på at sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser.

Kontrakten om offentlig tjeneste kan særligt omfatte:

—

transportydelser, der følger fastsatte regler om kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet

| — | supplerende transportydelser |
| --- | --- |

—

supplerende transportydelser

| — | transportydelser til bestemte priser og på bestemte vilkår, især for bestemte grupper af rejsende eller bestemte forbindelser |
| --- | --- |

—

transportydelser til bestemte priser og på bestemte vilkår, især for bestemte grupper af rejsende eller bestemte forbindelser

| — | tilpasninger af ydelserne til de faktiske behov. |
| --- | --- |

—

tilpasninger af ydelserne til de faktiske behov.

2.   Kontrakter om offentlig tjeneste omfatter blandt andet følgende punkter:

| a) | særlige oplysninger om transportydelserne, navnlig vedrørende kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet |
| --- | --- |

a)

særlige oplysninger om transportydelserne, navnlig vedrørende kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet

| b) | prisen på ydelserne i henhold til kontrakten, der enten udgør et tillæg til takstindtægterne eller omfatter indtægterne, samt nærmere bestemmelser for de finansielle forbindelser mellem de to parter |
| --- | --- |

b)

prisen på ydelserne i henhold til kontrakten, der enten udgør et tillæg til takstindtægterne eller omfatter indtægterne, samt nærmere bestemmelser for de finansielle forbindelser mellem de to parter

| c) | reglerne vedrørende tillægskontrakter og kontraktændringer, navnlig for at tage hensyn til uforudsete ændringer |
| --- | --- |

c)

reglerne vedrørende tillægskontrakter og kontraktændringer, navnlig for at tage hensyn til uforudsete ændringer

| d) | aftalens gyldighedsperiode |
| --- | --- |

d)

aftalens gyldighedsperiode

| e) | sanktioner i tilfælde af misligholdelse af kontrakten. |
| --- | --- |

e)

sanktioner i tilfælde af misligholdelse af kontrakten.

3.   De aktiver, der anvendes til transportydelser, som er omfattet af en kontrakt om offentlig tjeneste, kan enten tilhøre virksomheden eller være stillet til dennes rådighed.«.

| 125. | Kommissionen konstaterer, at hverken formålet med (»sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser«) eller indholdet af kontrakter om offentlig service (»fastsatte regler om kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet«, fastsættelse af takster, befordringsvilkår »for bestemte grupper af rejsende eller bestemte forbindelser«, »tilpasninger af ydelserne til de faktiske behov« osv.) adskiller sig fra de forhold, for hvilke staten eller lokale myndigheder kan pålægge pligter til offentlig tjeneste. Derimod kan det ikke udelukkes, at den pris, kontrakten fastsætter for sådanne ydelser, ikke svarer til markedsprisen og derfor kan betegnes som statsstøtte. |
| --- | --- |

125.

Kommissionen konstaterer, at hverken formålet med (»sikre offentligheden tilstrækkelige transportydelser«) eller indholdet af kontrakter om offentlig service (»fastsatte regler om kontinuitet, regelmæssighed, kapacitet og kvalitet«, fastsættelse af takster, befordringsvilkår »for bestemte grupper af rejsende eller bestemte forbindelser«, »tilpasninger af ydelserne til de faktiske behov« osv.) adskiller sig fra de forhold, for hvilke staten eller lokale myndigheder kan pålægge pligter til offentlig tjeneste. Derimod kan det ikke udelukkes, at den pris, kontrakten fastsætter for sådanne ydelser, ikke svarer til markedsprisen og derfor kan betegnes som statsstøtte.

| 126. | På dette punkt skal Kommissionen for det første bemærke, at den lovgivende myndighed ved vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 1191/69 havde til formål at fastsætte, under hvilke vilkår »støtteforanstaltninger [...], som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse« som omhandlet i EF-traktatens artikel 73, er forenelige med det fælles marked. Anvendelsen af artikel 73, og dermed også anvendelsen af forordning (EØF) nr. 1191/69, forudsætter, at der foreligger statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Hvis kontraktens indhold kan være omfattet af artikel 73's begreb om »forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse«, bør instrumentet form — altså det, at det er en kontrakt og ikke en ensidigt pålagt forpligtelse — ikke i sig selv hindre, at den støtte, der kan være indeholdt i prisen, er forenelig med det fælles marked. Det afgørende for, om en ydelse, hvad enten den er statspålagt eller aftalt mellem parterne i en kontrakt, kan betegnes som en pligtmæssig offentlig tjeneste, ligger i ydelsens indhold og ikke i den form, hvorunder den etableres (21). På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at der intet juridisk er til hinder for, at statsstøtte, der indeholdt i prisen for ydelser som fastsat i en kontrakt om offentlig service, kan anses for at være forenelig med det fælles marked. |
| --- | --- |

126.

På dette punkt skal Kommissionen for det første bemærke, at den lovgivende myndighed ved vedtagelsen af forordning (EØF) nr. 1191/69 havde til formål at fastsætte, under hvilke vilkår »støtteforanstaltninger [...], som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse« som omhandlet i EF-traktatens artikel 73, er forenelige med det fælles marked. Anvendelsen af artikel 73, og dermed også anvendelsen af forordning (EØF) nr. 1191/69, forudsætter, at der foreligger statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Hvis kontraktens indhold kan være omfattet af artikel 73's begreb om »forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse«, bør instrumentet form — altså det, at det er en kontrakt og ikke en ensidigt pålagt forpligtelse — ikke i sig selv hindre, at den støtte, der kan være indeholdt i prisen, er forenelig med det fælles marked. Det afgørende for, om en ydelse, hvad enten den er statspålagt eller aftalt mellem parterne i en kontrakt, kan betegnes som en pligtmæssig offentlig tjeneste, ligger i ydelsens indhold og ikke i den form, hvorunder den etableres (21). På dette grundlag konkluderer Kommissionen, at der intet juridisk er til hinder for, at statsstøtte, der indeholdt i prisen for ydelser som fastsat i en kontrakt om offentlig service, kan anses for at være forenelig med det fælles marked.

| 127. | Eftersom forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke indeholder nogen præcise betingelser for foreneligheden, mener Kommissionen, at foreneligheden af den form for statsstøtte må bedømmes ud fra de generelle principper, der kan udledes af traktaten, domspraksis og af Kommissionens beslutningspraksis. |
| --- | --- |

127.

Eftersom forordning (EØF) nr. 1191/69 ikke indeholder nogen præcise betingelser for foreneligheden, mener Kommissionen, at foreneligheden af den form for statsstøtte må bedømmes ud fra de generelle principper, der kan udledes af traktaten, domspraksis og af Kommissionens beslutningspraksis.

| 128. | Disse principper har Kommissionen sammenfattet i generel form i »Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste« (22). Om foreneligheden med det fælles marked af statsstøtte, der indeholdt i en pris, som en offentlig myndighed betaler en tjenesteyder for en offentlig service, fastsætter disse rammebestemmelser i punkt 14:

  »Kompensationen kan ikke overstige, hvad der er nødvendigt til at dække omkostningerne ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyn til indtægterne heraf samt en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser. I kompensationen indregnes alle fordele ydet af staten eller med statsmidler af en hvilken som helst art. Den rimelige fortjeneste kan omfatte alle eller nogle af de produktivitetsgevinster, de pågældende virksomheder har opnået i en aftalt begrænset periode, uden at det forringer kvalitetsniveauet i de tjenesteydelser, virksomheden af staten har fået overdraget at udføre.«. |
| --- | --- |

128.

Disse principper har Kommissionen sammenfattet i generel form i »Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste« (22). Om foreneligheden med det fælles marked af statsstøtte, der indeholdt i en pris, som en offentlig myndighed betaler en tjenesteyder for en offentlig service, fastsætter disse rammebestemmelser i punkt 14:

»Kompensationen kan ikke overstige, hvad der er nødvendigt til at dække omkostningerne ved opfyldelsen af forpligtelserne til offentlig tjeneste, under hensyn til indtægterne heraf samt en rimelig fortjeneste ved opfyldelsen af disse forpligtelser. I kompensationen indregnes alle fordele ydet af staten eller med statsmidler af en hvilken som helst art. Den rimelige fortjeneste kan omfatte alle eller nogle af de produktivitetsgevinster, de pågældende virksomheder har opnået i en aftalt begrænset periode, uden at det forringer kvalitetsniveauet i de tjenesteydelser, virksomheden af staten har fået overdraget at udføre.«.

| 129. | I det foreliggende tilfælde stiller Kommissionen sig tvivlende overfor, om kompensationsbeløbet, dvs. den pris, som den danske stat betaler, er begrænset til det, der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved at opfylde forpligtelserne til offentlig tjeneste, således som begrundet ovenfor i bedømmelsen af, om Altmark-dommens tredje kriterium er opfyldt. |
| --- | --- |

129.

I det foreliggende tilfælde stiller Kommissionen sig tvivlende overfor, om kompensationsbeløbet, dvs. den pris, som den danske stat betaler, er begrænset til det, der er nødvendigt for at dække omkostningerne ved at opfylde forpligtelserne til offentlig tjeneste, således som begrundet ovenfor i bedømmelsen af, om Altmark-dommens tredje kriterium er opfyldt.

| 130. | De danske myndigheder har gjort gældende, at den danske stats opkrævning af udbytte af Danske Statsbaners resultat samt reduktionen af de årlige kontraktlige udbetalinger har gjort det muligt at ophæve enhver risiko for overkompensation. |
| --- | --- |

130.

De danske myndigheder har gjort gældende, at den danske stats opkrævning af udbytte af Danske Statsbaners resultat samt reduktionen af de årlige kontraktlige udbetalinger har gjort det muligt at ophæve enhver risiko for overkompensation.

| 131. | Kommissionen stiller sig dog tvivlende overfor, om dette skulle være tilfældet, jf. redegørelsen i punkt 87 til 90. |
| --- | --- |

131.

Kommissionen stiller sig dog tvivlende overfor, om dette skulle være tilfældet, jf. redegørelsen i punkt 87 til 90.

5.2.1.3.   Forenelighed med det fælles marked på grundlag af forordning (EØF) nr. 1107/70

| 132. | I henhold til forordning (EØF) nr. 1107/70, artikel 3, stk. 1, kan der ydes statsstøtte til samordning af transportvæsenet:






  »a) | når den støtte, der ydes til jernbanevirksomheder, som ikke falder ind under forordning (EØF) nr. 1192/69, er bestemt til udligning af ekstra byrder, som disse virksomheder i sammenligning med andre transportvirksomheder må bære i forbindelse med en i samme forordning omhandlet normaliseringspost |
| --- | --- | --- |

132.

I henhold til forordning (EØF) nr. 1107/70, artikel 3, stk. 1, kan der ydes statsstøtte til samordning af transportvæsenet:

»a)

når den støtte, der ydes til jernbanevirksomheder, som ikke falder ind under forordning (EØF) nr. 1192/69, er bestemt til udligning af ekstra byrder, som disse virksomheder i sammenligning med andre transportvirksomheder må bære i forbindelse med en i samme forordning omhandlet normaliseringspost

| b) | indtil en fælles bestemmelse om påligning af infrastrukturomkostningerne træder i kraft, når støtten ydes til virksomheder, der i modsætning til andre virksomheder har udgifter til de af dem benyttede infrastrukturer; derved skal størrelsen af støtten bedømmes under hensyntagen til de infrastrukturomkostninger, som de konkurrerende transportformer ikke har |
| --- | --- |

b)

indtil en fælles bestemmelse om påligning af infrastrukturomkostningerne træder i kraft, når støtten ydes til virksomheder, der i modsætning til andre virksomheder har udgifter til de af dem benyttede infrastrukturer; derved skal størrelsen af støtten bedømmes under hensyntagen til de infrastrukturomkostninger, som de konkurrerende transportformer ikke har

| c) | såfremt følgende skal opnås med støtteforanstaltningerne:







  — | en lettelse i bestræbelserne på at søge transportformer og -teknik, som er mere økonomiske for samfundet |
| --- | --- | --- |

c)

såfremt følgende skal opnås med støtteforanstaltningerne:

—

en lettelse i bestræbelserne på at søge transportformer og -teknik, som er mere økonomiske for samfundet

| — | en lettelse i udviklingen af transportformer og -teknik, som er mere økonomiske for samfundet |
| --- | --- |

—

en lettelse i udviklingen af transportformer og -teknik, som er mere økonomiske for samfundet

| d) | indtil fællesskabsbestemmelser om adgangen til transportmarkedet træder i kraft, når støtten undtagelsesvis og midlertidigt ydes med det formål som et led i en saneringsplan at fjerne en overkapacitet, som medfører alvorlige strukturelle vanskeligheder, og på denne måde bidrage til, at transportmarkedets behov bedre opfyldes.«. |
| --- | --- |

d)

indtil fællesskabsbestemmelser om adgangen til transportmarkedet træder i kraft, når støtten undtagelsesvis og midlertidigt ydes med det formål som et led i en saneringsplan at fjerne en overkapacitet, som medfører alvorlige strukturelle vanskeligheder, og på denne måde bidrage til, at transportmarkedets behov bedre opfyldes.«.

| 133. | For det første ser Danske Statsbaner ud til at være omfattet af forordning (EØF) nr. 1192/69, hvorfor det ovenfor citerede litra a) næppe finder anvendelse. Dertil kommer, at den kompensation, som den danske stat udbetaler til DSB, som udgangspunkt ikke sigter mod at dække meromkostningerne ved at benyttelse jernbaneinfrastruktur set i forhold til andre transportformer. Litra b) ser således heller ikke ud til at finde anvendelse. Kommissionen noterer sig herefter, at kontrakten om offentlig service ingen bestemmelser indeholder om forskningsmæssige forsøg, hvorfor heller ikke litra c) kan finde anvendelse. Endelig har Danmark ikke anført, at DSB skulle befinde sig i alvorlige strukturelle vanskeligheder, og at det var hensigten at yde støtte som led i en saneringsplan. DSB's resultater viser tværtimod, at selskabet står stærkt både økonomisk og finansielt. Litra d) synes altså heller ikke at finde anvendelse. |
| --- | --- |

133.

For det første ser Danske Statsbaner ud til at være omfattet af forordning (EØF) nr. 1192/69, hvorfor det ovenfor citerede litra a) næppe finder anvendelse. Dertil kommer, at den kompensation, som den danske stat udbetaler til DSB, som udgangspunkt ikke sigter mod at dække meromkostningerne ved at benyttelse jernbaneinfrastruktur set i forhold til andre transportformer. Litra b) ser således heller ikke ud til at finde anvendelse. Kommissionen noterer sig herefter, at kontrakten om offentlig service ingen bestemmelser indeholder om forskningsmæssige forsøg, hvorfor heller ikke litra c) kan finde anvendelse. Endelig har Danmark ikke anført, at DSB skulle befinde sig i alvorlige strukturelle vanskeligheder, og at det var hensigten at yde støtte som led i en saneringsplan. DSB's resultater viser tværtimod, at selskabet står stærkt både økonomisk og finansielt. Litra d) synes altså heller ikke at finde anvendelse.

| 134. | Ifølge forordning (EØF) nr. 1107/70, artikel 3, stk. 2, kan støtten, hvor der er tale om »godtgørelse for forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse« erklæres forenelig med det fælles marked, »indtil fællesskabsbestemmelser om dem træder i kraft, når betalingerne foretages til virksomheder inden for jernbane-, landevejs- og vandvejstrafikken til udligning af de forpligtelser til offentlig tjenesteydelse, der pålægges disse virksomheder af staten eller af offentligretlige enheder, og som angår:







  — | enten tarifpligter, som ikke indeholdes i artikel 2, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 1191/69 |
| --- | --- | --- |

134.

Ifølge forordning (EØF) nr. 1107/70, artikel 3, stk. 2, kan støtten, hvor der er tale om »godtgørelse for forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse« erklæres forenelig med det fælles marked, »indtil fællesskabsbestemmelser om dem træder i kraft, når betalingerne foretages til virksomheder inden for jernbane-, landevejs- og vandvejstrafikken til udligning af de forpligtelser til offentlig tjenesteydelse, der pålægges disse virksomheder af staten eller af offentligretlige enheder, og som angår:

—

enten tarifpligter, som ikke indeholdes i artikel 2, stk. 5, i forordning (EØF) nr. 1191/69

| — | eller transportvirksomheder eller former for transportmæssig virksomhed, som er udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde.«. |
| --- | --- |

—

eller transportvirksomheder eller former for transportmæssig virksomhed, som er udelukket fra denne forordnings anvendelsesområde.«.

| 135. | Da betalinger i medfør af en kontrakt om offentlig service er omfattet af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, kan de her omhandlede betalinger ikke erklæres for forenelige med det fælles marked på grundlag af denne bestemmelse. |
| --- | --- |

135.

Da betalinger i medfør af en kontrakt om offentlig service er omfattet af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69, kan de her omhandlede betalinger ikke erklæres for forenelige med det fælles marked på grundlag af denne bestemmelse.

5.2.2.   Støttens forenelighed med det fælles marked på grundlag af artikel 86, stk. 2

| 136. | I Altmark-dommen konstaterede domstolen, at »traktatens artikel 77 [nu artikel 73] indfører på transportområdet en fravigelse fra de generelle statsstøtteregler, idet denne bestemmelse fastsætter, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten« (23). Artikel 73 er således en speciel regel i forhold til artikel 86, stk. 2, hvorfor lex specialis-princippet, om at den specielle regel skal foretrækkes frem for den generelle regel, medfører, at artikel 86, stk. 2, ikke kan anvendes på landtransportsektoren (24). |
| --- | --- |

136.

I Altmark-dommen konstaterede domstolen, at »traktatens artikel 77 [nu artikel 73] indfører på transportområdet en fravigelse fra de generelle statsstøtteregler, idet denne bestemmelse fastsætter, at støtteforanstaltninger, som modsvarer behovet for en samordning af transportvæsenet, eller som udgør godtgørelse for visse forpligtelser, der har sammenhæng med begrebet offentlig tjenesteydelse, er forenelige med traktaten« (23). Artikel 73 er således en speciel regel i forhold til artikel 86, stk. 2, hvorfor lex specialis-princippet, om at den specielle regel skal foretrækkes frem for den generelle regel, medfører, at artikel 86, stk. 2, ikke kan anvendes på landtransportsektoren (24).

6.   ANDRE FORHOLD, SOM KLAGERNE HAR FREMDRAGET

| 137. | Klagerne har også peget på andre foranstaltninger, som kunne indeholde elementer af statsstøtte. |
| --- | --- |

137.

Klagerne har også peget på andre foranstaltninger, som kunne indeholde elementer af statsstøtte.

6.1.   Lønsumsafgift

| 138. | Private danske virksomheder, der opererer i momsfritagne sektorer som kollektiv transport, skal betale en særlig lønskat: lønsumsafgiften. Men den skat skal offentlige virksomheder som DSB ikke betale. |
| --- | --- |

138.

Private danske virksomheder, der opererer i momsfritagne sektorer som kollektiv transport, skal betale en særlig lønskat: lønsumsafgiften. Men den skat skal offentlige virksomheder som DSB ikke betale.

| 139. | Ifølge den anden klager kan fritagelsen af de offentlige virksomheder for denne skat være en konkurrencefordel for dem. |
| --- | --- |

139.

Ifølge den anden klager kan fritagelsen af de offentlige virksomheder for denne skat være en konkurrencefordel for dem.

| 140. | Klageren anførte i sin klage, at han var orienteret om, at Kommissionen var i færd med at undersøge lønsumsafgiften i en anden sammenhæng (25). Klageren henviste på dette punkt til et parlamentarikerspørgsmål og til Neelie Kroes' svar på Kommissionens vegne. |
| --- | --- |

140.

Klageren anførte i sin klage, at han var orienteret om, at Kommissionen var i færd med at undersøge lønsumsafgiften i en anden sammenhæng (25). Klageren henviste på dette punkt til et parlamentarikerspørgsmål og til Neelie Kroes' svar på Kommissionens vegne.

| 141. | De danske myndigheder har underrettet Kommissionen om, at ændringer af denne afgift var på vej, og at disse ændringer kunne medføre afskaffelse af fritagelsen for lønsumsafgift. |
| --- | --- |

141.

De danske myndigheder har underrettet Kommissionen om, at ændringer af denne afgift var på vej, og at disse ændringer kunne medføre afskaffelse af fritagelsen for lønsumsafgift.

| 142. | På denne baggrund tages der ikke i denne beslutning stilling til lønsumsafgiftsordningen. |
| --- | --- |

142.

På denne baggrund tages der ikke i denne beslutning stilling til lønsumsafgiftsordningen.

6.2.   Renter og garantier

| 143. | Den anden klager mener, at DSB's status som statsejet selskab betyder, at DSB får lån på gunstigere vilkår, f.eks. til lavere renter, end private virksomheder. |
| --- | --- |

143.

Den anden klager mener, at DSB's status som statsejet selskab betyder, at DSB får lån på gunstigere vilkår, f.eks. til lavere renter, end private virksomheder.

| 144. | Denne klager hævder dog ikke, at DSB er omfattet af en udtrykkelig eller stiltiende garanti fra den danske stat. Kommissionen har heller ikke fundet tegn på, at en sådan garanti eksisterer. Derfor har dette spørgsmål, som det også fremgår af retspraksis, ingen betydning i forbindelse med reglerne om statsstøtte (26). |
| --- | --- |

144.

Denne klager hævder dog ikke, at DSB er omfattet af en udtrykkelig eller stiltiende garanti fra den danske stat. Kommissionen har heller ikke fundet tegn på, at en sådan garanti eksisterer. Derfor har dette spørgsmål, som det også fremgår af retspraksis, ingen betydning i forbindelse med reglerne om statsstøtte (26).

7.   SAMMENFATNING AF KOMMISSIONENS BETÆNKELIGHEDER

| 145. | Kommissionen stiller sig af de ovenfor anførte grunde tvivlende til, om den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske stat og DSB opfylder Altmark-dommens kriterier 2, 3 og 4. Hvis kontrakten ikke opfylder mindst et af de fire kumulative kriterier, der opstilles i denne dom, og således er ulovlig statsstøtte, stiller Kommissionen sig tvivlende til muligheden af at erklære denne støtte forenelig med det fælles marked på grundlag af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 og/eller artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1107/70. |
| --- | --- |

145.

Kommissionen stiller sig af de ovenfor anførte grunde tvivlende til, om den kontrakt om offentlig service, der er indgået mellem den danske stat og DSB opfylder Altmark-dommens kriterier 2, 3 og 4. Hvis kontrakten ikke opfylder mindst et af de fire kumulative kriterier, der opstilles i denne dom, og således er ulovlig statsstøtte, stiller Kommissionen sig tvivlende til muligheden af at erklære denne støtte forenelig med det fælles marked på grundlag af artikel 14 i forordning (EØF) nr. 1191/69 og/eller artikel 3, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 1107/70.

8.   BESLUTNING

| 146. | På denne baggrund opfordrer Kommissionen under henvisning til proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter at have modtaget dette brev at fremsætte sine bemærkninger og forelægge alle oplysninger af betydning for vurderingen af støtten/foranstaltningen. De danske myndigheder opfordres endvidere til straks at sende den potentielle støttemodtager en kopi af dette brev. |
| --- | --- |

146.

På denne baggrund opfordrer Kommissionen under henvisning til proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, Danmark til senest en måned efter at have modtaget dette brev at fremsætte sine bemærkninger og forelægge alle oplysninger af betydning for vurderingen af støtten/foranstaltningen. De danske myndigheder opfordres endvidere til straks at sende den potentielle støttemodtager en kopi af dette brev.

| 147. | Kommissionen meddeler Danmark, at den til orientering for andre interesserede agter at offentliggøre denne skrivelse og et resumé af den i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også offentliggøre en meddelelse i EØS-tillægget til EU-tidende til orientering for interesserede i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, og sende EFTA-tilsynsmyndigheden en kopi af skrivelsen. Alle ovennævnte berørte parter opfordres til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsesdatoen for denne meddelelse.”. |
| --- | --- |

147.

Kommissionen meddeler Danmark, at den til orientering for andre interesserede agter at offentliggøre denne skrivelse og et resumé af den i Den Europæiske Unions Tidende. Den vil også offentliggøre en meddelelse i EØS-tillægget til EU-tidende til orientering for interesserede i de EFTA-lande, der har undertegnet EØS-aftalen, og sende EFTA-tilsynsmyndigheden en kopi af skrivelsen. Alle ovennævnte berørte parter opfordres til at fremsætte deres bemærkninger senest en måned efter offentliggørelsesdatoen for denne meddelelse.”.

---

(1)  ELT C 297, 29.11.2005, lk 4.

1

(2)  Lov nr. 485 af 1. juli 1998, hvorved den selvstændige offentlige virksomhed DSB SV og DSB Gods blev etableret pr. 1. januar 1999 (DSB-loven).

2

(3)  DSB's godsbanevirksomhed blev solgt til Deutsche Bahn i 2001.

3

(4)  Jernbaneinfrastrukturen vedligeholdes og drives nu af Banedanmark, som er en særskilt myndighed.

4

(5)  De danske myndigheder gjorde det klart, at produktøkonomiregnskaberne er udfærdiget på grundlag af indtægts- og omkostningsallokeringer og er ikke et regnskabssystem. Det har ikke været muligt at udlede særskilte balancer for hvert enkelt forretningsområde.

5

(6)  Der er en buslinje mellem København og Ystad. Fra Ystad går der færge til Bornholm (dansk ø tæt på Sverige).

6

(7)  Lov om jernbanevirksomhed m.v. nr. 289 af 18. maj 1998 med senere ændringer. Den seneste lovbekendtgørelse er lov nr. 1171 af 2. december 2007.

7

(8)  Kontrakten består efter en indledning af 22 punkter og 5 bilag.

8

(9)  Kontrakten består af en indledning, 10 punkter og 9 bilag.

9

(10)  Jf. ovennævnte undtagelser.

10

(11)  De forventede tal på tidspunktet for kontraktens indgåelse.

11

(12)  Domstolens dom af 24. juli 2003, sag C-280/00, Altmark Trans GmbH og Regierungspräsidium Magdeburg mod Nahverkehrsgesellschaft Altmark GmbH (»Altmark«), Saml. 2003 I, s. 7747.

12

(13)  Førsteinstansrettens dom af 12. februar 2008 i sag T-289/03, BUPA mod Kommissionen, Sml. 2008, præmis 165.

13

(14)  Se også Førsteinstansrettens dom af 26. juni 2008 i sag T-442/03, SIC mod Kommissionen, endnu ikke offentliggjort, præmis 195-196 og den præcedens, der henvises til dér.

14

(15)  Se også Førsteinstansrettens dom af 15. juni 2005, Olsen mod Kommissionen, T-17/02, Sml. II, s. 2031, præmis 216.

15

(16)  Omfattet af tavshedspligten.

16

(17)  Bornholmerfærgens anløbshavn.

17

(18)  Domstolens dom af 24. juli 2003, sag C-280/00, Altmark Trans, præmis 101, 106 og 107.

18

(19)  Forordning (EØF) nr. 1191/69 om medlemsstaternes fremgangsmåde med hensyn til de med begrebet offentlig tjeneste forbundne forpligtelser inden for sektoren for transporter med jernbane, ad landeveje og sejlbare vandveje (EFT L 169 af 29.6.1991, s. 1).

19

(20)  Førsteinstansrettens dom af 16. marts 2004 i sag T-157/01, Danske Busvognmænd, præmis 77-79.

20

(21)  Jf. i denne forbindelse domstolens dom af 24. juli 2003 i sag C-280/00, Altmark Trans, som handlede om en tysk kontrakt om offentlig service; hvilket ikke forhindrede domstolen i at analysere, om der var tale om statsstøtte eller ikke, ud fra instrumentet indhold og ikke dets form. Se også betragtning 4 i Kommissionens beslutning af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67), hvor der også ses bort fra instrumentets form.

21

Altmark Trans

(22)  Fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste (EUT C 297 af 29.11.2005, s. 4).

22

(23)  Altmark-dommen, præmis 34.

23

(24)  Betragtning 17 i Kommissionens beslutning af 28. november 2005 om anvendelse af bestemmelserne i EF-traktatens artikel 86, stk. 2, på statsstøtte i form af kompensation for offentlig tjeneste ydet til visse virksomheder, der har fået overdraget at udføre tjenesteydelser af almindelig økonomisk interesse (EUT L 312 af 29.11.2005, s. 67-73).

24

(25)  Kommissionen har modtaget en klage og registreret den under nr. CP78/06.

25

(26)  I en lignende situation nåede Førsteinstansretten frem til en lignende konklusion i dommen af 26. juni 2008 i sag T-442/03, præmis 121 til 127.

26

---

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/27 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/27

---

Ühendkuningriigi valitsuse teatis, milles käsitletakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EMÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 309/08)

Ühendkuningriigi teatis litsentsivooruväliste onshore-litsentside pakkumise kohta, mis käsitleb maismaa-alasid, mis asuvad mõõnaveepiirist kõrgemal Ühendkuningriigi maamõõdistamistsoonis SU60

Äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeerium

The Petroleum Act 1998

Onshore-litsentsimisvoor

| 1. | Äri, ettevõtluse ja õigusreformi eest vastutav minister kutsub huvitatud isikuid üles taotlema nafta uurimis- ja arendamislitsentse nende maismaa-alade jaoks, mis asuvad mõõnaveepiirist kõrgemal Ühendkuningriigi maamõõdistamistsoonis SU60. |
| --- | --- |

1.

Äri, ettevõtluse ja õigusreformi eest vastutav minister kutsub huvitatud isikuid üles taotlema nafta uurimis- ja arendamislitsentse nende maismaa-alade jaoks, mis asuvad mõõnaveepiirist kõrgemal Ühendkuningriigi maamõõdistamistsoonis SU60.

| 2. | Pakutava maa-ala kaart asub äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeeriumis aadressil 1 Victoria Street, London, SW1H 0ET. Kaardiga on võimalik tutvuda eelneval kokkuleppel (telefon: (44-207) 215 50 32, faks: (44-207) 215 50 70) käesoleva teatise kehtivusaja jooksul esmaspäevast reedeni kell 9.15–16.45. Kaart on samuti kättesaadaval asjaomase ministeeriumi nafta- ja gaasiteemalisel veebisaidil (vt allpool). |
| --- | --- |

2.

Pakutava maa-ala kaart asub äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeeriumis aadressil 1 Victoria Street, London, SW1H 0ET. Kaardiga on võimalik tutvuda eelneval kokkuleppel (telefon: (44-207) 215 50 32, faks: (44-207) 215 50 70) käesoleva teatise kehtivusaja jooksul esmaspäevast reedeni kell 9.15–16.45. Kaart on samuti kättesaadaval asjaomase ministeeriumi nafta- ja gaasiteemalisel veebisaidil (vt allpool).

| 3. | Pakkumise üksikasjad, kaasa arvatud pakutavaid piirkondi käsitlev kaart, suunised litsentside kohta, tingimused, mida kõnealused litsentsid sisaldavad, ja taotluse esitamise suunised on kättesaadavad energia arenguameti (Energy Development Unit — EDU) veebisaidil:
  http://www.og.berr.gov.uk |
| --- | --- |

3.

Pakkumise üksikasjad, kaasa arvatud pakutavaid piirkondi käsitlev kaart, suunised litsentside kohta, tingimused, mida kõnealused litsentsid sisaldavad, ja taotluse esitamise suunised on kättesaadavad energia arenguameti (Energy Development Unit — EDU) veebisaidil:

http://www.og.berr.gov.uk

| 4. | Kõiki taotlusi hinnatakse määruste „Petroleum (Production) (Landward Areas) Regulations 1995” (S.I. 1995 No 1436) ja „Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995” (S.I. 1995 No 1434) alusel ja pidades silmas kiire, põhjaliku, tõhusa ja kindla uuringu jätkuvat vajadust, et selgitada välja Suurbritannia nafta- ja gaasivarud. |
| --- | --- |

4.

Kõiki taotlusi hinnatakse määruste „Petroleum (Production) (Landward Areas) Regulations 1995” (S.I. 1995 No 1436) ja „Hydrocarbons Licensing Directive Regulations 1995” (S.I. 1995 No 1434) alusel ja pidades silmas kiire, põhjaliku, tõhusa ja kindla uuringu jätkuvat vajadust, et selgitada välja Suurbritannia nafta- ja gaasivarud.

| 5. | Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:






  a) | taotleja rahaline elujõulisus ja tema finantssuutlikkus esialgse tähtaja jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse teostamiseks, sealhulgas tööprogrammi rakendamiseks, et hinnata taotletud tsooniga hõlmatud ala kogupotentsiaali; |
| --- | --- | --- |

5.

Taotlusi hinnatakse järgmiste kriteeriumide alusel:

a)

taotleja rahaline elujõulisus ja tema finantssuutlikkus esialgse tähtaja jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse teostamiseks, sealhulgas tööprogrammi rakendamiseks, et hinnata taotletud tsooniga hõlmatud ala kogupotentsiaali;

| b) | taotleja tehniline suutlikkus esialgse tähtaja jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse teostamiseks, sealhulgas taotletud tsooni puhul süsivesinikega seotud väljavaadete kindlaksmääramiseks. Tehnilist suutlikkust hinnatakse osaliselt taotletud tsooniga seotud analüüsi kvaliteedi alusel; |
| --- | --- |

b)

taotleja tehniline suutlikkus esialgse tähtaja jooksul litsentsi alusel lubatud tegevuse teostamiseks, sealhulgas taotletud tsooni puhul süsivesinikega seotud väljavaadete kindlaksmääramiseks. Tehnilist suutlikkust hinnatakse osaliselt taotletud tsooniga seotud analüüsi kvaliteedi alusel;

| c) | viis, kuidas taotleja teeb ettepaneku litsentsi alusel lubatava tegevuse teostamise kohta, sealhulgas taotletud maa-ala kogupotentsiaali hindamiseks esitatud tööprogrammi kvaliteet; |
| --- | --- |

c)

viis, kuidas taotleja teeb ettepaneku litsentsi alusel lubatava tegevuse teostamise kohta, sealhulgas taotletud maa-ala kogupotentsiaali hindamiseks esitatud tööprogrammi kvaliteet;

| d) | kui taotlejal on või on olnud litsents, mis on välja antud seaduse Petroleum Act 1998 alusel või mida on käsitatud selle alusel väljaantuna, siis tõhususe või vastutuse puudumine, mis on seotud asjaomase litsentsiga hõlmatud tegevusega. |
| --- | --- |

d)

kui taotlejal on või on olnud litsents, mis on välja antud seaduse Petroleum Act 1998 alusel või mida on käsitatud selle alusel väljaantuna, siis tõhususe või vastutuse puudumine, mis on seotud asjaomase litsentsiga hõlmatud tegevusega.

| 6. | Minister ei anna litsentsi, kui ta ei ole samaaegselt valmis heaks kiitma taotleja valikut käitaja osas. Enne käitaja heakskiitmist peab minister olema veendunud, et kandidaat on pädev puurimistegevuse kavandamises ja haldamises seoses järgmisega: töötajate arv, nende kogemus ja koolitus, kavandatavad menetlused ja metoodika, juhtimisstruktuur, töövõtjatega seotud liidesed ja üldine ettevõttestrateegia. Pakutud käitaja kaalumisel võtab minister arvesse nii taotluses esitatud uut teavet kui ka kandidaadi minevikku käitajana Ühendkuningriigis ja mujal. |
| --- | --- |

6.

Minister ei anna litsentsi, kui ta ei ole samaaegselt valmis heaks kiitma taotleja valikut käitaja osas. Enne käitaja heakskiitmist peab minister olema veendunud, et kandidaat on pädev puurimistegevuse kavandamises ja haldamises seoses järgmisega: töötajate arv, nende kogemus ja koolitus, kavandatavad menetlused ja metoodika, juhtimisstruktuur, töövõtjatega seotud liidesed ja üldine ettevõttestrateegia. Pakutud käitaja kaalumisel võtab minister arvesse nii taotluses esitatud uut teavet kui ka kandidaadi minevikku käitajana Ühendkuningriigis ja mujal.

| 7. | Käesoleva pakkumise üldsuunistega on võimalik tutvuda energia arenguameti veebisaidil:
  http://www.og.berr.gov.uk/ |
| --- | --- |

7.

Käesoleva pakkumise üldsuunistega on võimalik tutvuda energia arenguameti veebisaidil:

http://www.og.berr.gov.uk/

Litsentsid

| 8. | Taotlejad peaksid teadma, et minister võib otsustada pakkuda litsentsi muudetud tingimustel, mis kajastaks konkreetseid asjaolusid. |
| --- | --- |

8.

Taotlejad peaksid teadma, et minister võib otsustada pakkuda litsentsi muudetud tingimustel, mis kajastaks konkreetseid asjaolusid.

| 9. | Kui asjaomane minister pakub käesoleva taotlusvooru raames litsentsi, tehakse pakkumine kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamise kuupäevast. |
| --- | --- |

9.

Kui asjaomane minister pakub käesoleva taotlusvooru raames litsentsi, tehakse pakkumine kaheteistkümne kuu jooksul alates käesoleva teatise avaldamise kuupäevast.

| 10. | Minister ei vastuta kulutuste eest, mida taotluse esitaja kandis kõnealust taotlust ette valmistades või esitades. |
| --- | --- |

10.

Minister ei vastuta kulutuste eest, mida taotluse esitaja kandis kõnealust taotlust ette valmistades või esitades.

Strateegiline keskkonnamõju hindamine

| 11. | Äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeerium on lisaks muudele aladele hinnanud ka pakutavat ala hõlmavat strateegilist keskkonnamõju nende tingimuste alusel, mis on sätestatud direktiivis 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta. Mõju hindamine on kättesaadav energia arenguameti veebisaidil:
  http://www.og.berr.gov.uk/ |
| --- | --- |

11.

Äri, ettevõtluse ja õigusreformi ministeerium on lisaks muudele aladele hinnanud ka pakutavat ala hõlmavat strateegilist keskkonnamõju nende tingimuste alusel, mis on sätestatud direktiivis 2001/42/EÜ teatavate kavade ja programmide keskkonnamõju hindamise kohta. Mõju hindamine on kättesaadav energia arenguameti veebisaidil:

http://www.og.berr.gov.uk/

---

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/29 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/29

---

Madalmaade Kuningriigi majandusministri teatis vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 94/22/EÜ (süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta) artikli 3 lõikele 2

(2008/C 309/09)

Madalmaade Kuningriigi majandusminister teatab, et on kätte saanud süsivesinike geoloogilise luure loa taotluse.

Kõnealune taotlus hõlmab Põhja-Hollandi provintsi ja selle piirid on järgmised:

| a) | punktist B punktini A kulgev sirgjoon kuni selle lõikumiseni kaevandamisseaduse lisas sätestatud joonega; |
| --- | --- |

a)

punktist B punktini A kulgev sirgjoon kuni selle lõikumiseni kaevandamisseaduse lisas sätestatud joonega;

| b) | punkte B ja C ühendav sirgjoon; |
| --- | --- |

b)

punkte B ja C ühendav sirgjoon;

| c) | muuli jalamit järgiv joon, mis kulgeb piki Den Helderi sadama Veerhaveni ja Nieuwe Haveni lainemurdjaid ning piki Waddeni merd Põhja-Hollandi provintsi maismaaosast eraldavaid kaitsekraave punktini D; |
| --- | --- |

c)

muuli jalamit järgiv joon, mis kulgeb piki Den Helderi sadama Veerhaveni ja Nieuwe Haveni lainemurdjaid ning piki Waddeni merd Põhja-Hollandi provintsi maismaaosast eraldavaid kaitsekraave punktini D;

| d) | punkte D–E, E–F, F–G, G–H, H–I, I–J, J–K ja K–L ühendavad sirgjooned. Nendest joontest moodustuv piir langeb kokku Slootdorpi kaevandamisloa piiriga; |
| --- | --- |

d)

punkte D–E, E–F, F–G, G–H, H–I, I–J, J–K ja K–L ühendavad sirgjooned. Nendest joontest moodustuv piir langeb kokku Slootdorpi kaevandamisloa piiriga;

| e) | punkte L–M ja M–N ühendavad sirgjooned; |
| --- | --- |

e)

punkte L–M ja M–N ühendavad sirgjooned;

| f) | punkte N–O, O–P, P–Q, Q–R, R–S ja S–T ühendavad sirgjooned ning punkte T ja U ühendav sirgjoon kuni lõikumiseni kaevandamisseaduse lisas sätestatud joonega. Nendest joontest moodustuv piir langeb kokku Middelie kaevandamisloa piiriga; |
| --- | --- |

f)

punkte N–O, O–P, P–Q, Q–R, R–S ja S–T ühendavad sirgjooned ning punkte T ja U ühendav sirgjoon kuni lõikumiseni kaevandamisseaduse lisas sätestatud joonega. Nendest joontest moodustuv piir langeb kokku Middelie kaevandamisloa piiriga;

| g) | kaevandamisseaduse lisas sätestatud joon, mis kulgeb punktis f osutatud lõikumiskohast kuni punktis a osutatud lõikumiskohani. |
| --- | --- |

g)

kaevandamisseaduse lisas sätestatud joon, mis kulgeb punktis f osutatud lõikumiskohast kuni punktis a osutatud lõikumiskohani.

Kõnealuste punktide koordinaadid on järgmised:

| Punkt | X | Y |
| --- | --- | --- |
| A | 103770,18 | 559971,35 |
| B | 107000,00 | 560000,00 |
| C | 110875,00 | 553050,00 |
| D | 120349,91 | 544687,80 |
| E | 116000,00 | 544000,00 |
| F | 118790,00 | 538390,00 |
| G | 120800,00 | 535000,00 |
| H | 123450,00 | 532000,00 |
| I | 126950,00 | 527300,00 |
| J | 130100,00 | 525000,00 |
| K | 132150,00 | 522600,00 |
| L | 133722,20 | 518465,93 |
| M | 129900,00 | 516000,00 |
| N | 129900,00 | 512735,67 |
| O | 126275,00 | 515000,00 |
| P | 120000,00 | 518150,00 |
| Q | 118750,00 | 520000,00 |
| R | 117585,00 | 522850,00 |
| S | 115000,00 | 525260,00 |
| T | 110000,00 | 528400,00 |
| U | 101790,20 | 537430,78 |

Punkt

X

Y

A

103770,18

559971,35

B

107000,00

560000,00

C

110875,00

553050,00

D

120349,91

544687,80

E

116000,00

544000,00

F

118790,00

538390,00

G

120800,00

535000,00

H

123450,00

532000,00

I

126950,00

527300,00

J

130100,00

525000,00

K

132150,00

522600,00

L

133722,20

518465,93

M

129900,00

516000,00

N

129900,00

512735,67

O

126275,00

515000,00

P

120000,00

518150,00

Q

118750,00

520000,00

R

117585,00

522850,00

S

115000,00

525260,00

T

110000,00

528400,00

U

101790,20

537430,78

Koordinaadid on arvutatud vastavalt Hollandi katastriametis (Rijksdriehoeksmeting) kasutatavale riiklikule triangulatsioonisüsteemile.

Kirjeldatud piiridega määratud maatüki pindala on 576,4 km2.

Viidates sissejuhatuses osutatud direktiivile ja kaevandamisseaduse (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542) artiklile 15, kutsub Madalmaade Kuningriigi majandusminister kõiki huvitatud pooli taotlema konkureerivat süsivesinike geoloogilise luure luba eespool osutatud punktide ja koordinaatidega määratletud maa-alal.

Lubade andmise eest on vastutav majandusminister. Eespool nimetatud direktiivi artikli 5 lõigetes 1 ja 2 ning artikli 6 lõikes 2 osutatud kriteeriumid, tingimused ja nõuded on sätestatud kaevandamisseaduses (Mijnbouwwet, Staatsblad 2002, nr 542).

Taotlusi võib esitada 13 nädala jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist Euroopa Liidu Teatajas ja need tuleb saata järgmisel aadressil:

| De Minister van Economische Zaken |
| --- |
| ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt |
| ALP/562 |
| Bezuidenhoutseweg 30 |
| Postbus 20101 |
| 2500 EC Den Haag |
| Nederland |

De Minister van Economische Zaken

ter attentie van J.C. De Groot, directeur Energiemarkt

ALP/562

Bezuidenhoutseweg 30

Postbus 20101

2500 EC Den Haag

Nederland

Pärast kõnealuse ajavahemiku lõppu saadud taotlusi ei võeta arvesse.

Otsus taotluste kohta tehakse hiljemalt 12 kuud pärast kõnealuse tähtaja lõppu.

Lisateavet saab hr E. J. Hoppelilt järgmisel telefoninumbril: (31-70) 379 77 62.

---

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.12.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/31

---

Prantsuse valitsuse teatis seoses Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 94/22/EÜ süsivesinike geoloogilise luure, uurimise ja tootmise lubade andmis- ning kasutamistingimuste kohta (1)

(Teadaanne vedelate või gaasiliste süsivesinike uurimise ainuõiguslike tegevuslubade ehk nn Cévennes'i loa, Alès loa ja Navacelles'i loa taotluste kohta)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 309/10)

6. detsembril 2007 esitas äriühing Cevennes Petroleum Development Ltd, kelle registrijärgne aadress on Wembley Point, 1 Harrow Road, Wembley, Middlesex HA9 6DE, Ühendkuningriik, taotluse, mida täiendati 13. juunil 2008, viieaastase ainuõigusliku uurimisloa ehk nn Cévennes'i loa saamiseks, et uurida vedelate ja gaasiliste süsivesinikke ligikaudu 4 323 ruutkilomeetri suurusel alal, mis asub Ardèche'i, Gard'i ja Hérault departemangude territooriumil.

8. aprillil 2008 esitas äriühing Schuepbach Energy LLC, registrijärgse aadressiga 2651 North Harwood, Suite 570, Dallas, TX 75201, Ameerika Ühendriigid, taotluse kolmeaastase ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Alès loa saamiseks, et uurida vedelaid ja gaasilisi süsivesinikke ligikaudu 9 810 ruutkilomeetri suurusel alal, mis asub Ardèche'i, Aveyron'i, Drome'i, Gard'i, Herault, Lozère'i ja Vaucluse'i departemangude territooriumil. See taotlus hõlmab osaliselt sama ala, mida hõlmab Cévennes'i taotlus.

15. mail 2008 esitasid äriühingud Egdon Resources (New Ventures) Ltd, registrijärgse aadressiga Suite 2, 90-96 High Street, Odiham, Hamphshire, RG29 ILP (Ühendkuningriik), Eagle Energy Limited, registrijärgse aadressiga 21 Beresford Avenue, East Twickenham, TW 1 2PY (Ühendkuningriik) ja YCI Resources Ltd, registrijärgse aadressiga Blackstable House, Sheepscombe, Stroud, GL6 3UW (Ühendkuningriik) taotluse, viieaastase ainuõigusliku tegevusloa ehk nn Navacelles'i loa saamiseks vedelate ja gaasiliste süsivesinike uurimiseks ligikaudu 576 ruutkilomeetri suurusel alal, mis asub Ardèche'i ja Gard'i departemangude territooriumil. See taotlus hõlmab sama ala, mida hõlmavad eespool nimetatud taotlused.

Kõnealused tegevusload kehtivad järgmiste geograafiliste koordinaatidega maa-alal, kusjuures algmeridiaaniks on Pariisi meridiaan:

| Punktid | Pikkuskraad | Laiuskraad |
| --- | --- | --- |
| A | 2,90 kraadi idapikkust | 49,80 kraadi põhjalaiust |
| B | 2,90 kraadi idapikkust | 49,50 kraadi põhjalaiust |
| C | 2,80 kraadi idapikkust | 49,50 kraadi põhjalaiust |
| D | 2,80 kraadi idapikkust | 49,40 kraadi põhjalaiust |
| E | 2,70 kraadi idapikkust | 49,40 kraadi põhjalaiust |
| F | 2,70 kraadi idapikkust | 49,30 kraadi põhjalaiust |
| G | 2,60 kraadi idapikkust | 49,30 kraadi põhjalaiust |
| H | 2,60 kraadi idapikkust | 49,20 kraadi põhjalaiust |
| I | 2,50 kraadi idapikkust | 49,20 kraadi põhjalaiust |
| J | 2,50 kraadi idapikkust | 49,10 kraadi põhjalaiust |
| K | 2,40 kraadi idapikkust | 49,10 kraadi põhjalaiust |
| L | 2,40 kraadi idapikkust | 48,80 kraadi põhjalaiust |
| M | 2,30 kraadi idapikkust | 48,80 kraadi põhjalaiust |
| N | 2,30 kraadi idapikkust | 48,70 kraadi põhjalaiust |
| O | 2,20 kraadi idapikkust | 48,70 kraadi põhjalaiust |
| P | 2,20 kraadi idapikkust | 48,60 kraadi põhjalaiust |
| Q | 2,10 kraadi idapikkust | 48,60 kraadi põhjalaiust |
| R | 2,10 kraadi idapikkust | 48,50 kraadi põhjalaiust |
| S | 1,60 kraadi idapikkust | 48,50 kraadi põhjalaiust |
| T | 1,60 kraadi idapikkust | 48,30 kraadi põhjalaiust |
| U | 1,40 kraadi idapikkust | 48,30 kraadi põhjalaiust |
| V | 1,40 kraadi idapikkust | 48,40 kraadi põhjalaiust |
| W | 1,20 kraadi idapikkust | 48,40 kraadi põhjalaiust |
| X | 1,20 kraadi idapikkust | 48,60 kraadi põhjalaiust |
| Y | 0,90 kraadi idapikkust | 48,60 kraadi põhjalaiust |
| Z | 0,90 kraadi idapikkust | 48,70 kraadi põhjalaiust |
| AA | 0,80 kraadi idapikkust | 48,70 kraadi põhjalaiust |
| AB | 0,80 kraadi idapikkust | 48,80 kraadi põhjalaiust |
| AC | 0,70 kraadi idapikkust | 48,80 kraadi põhjalaiust |
| AD | 0,70 kraadi idapikkust | 49,00 kraadi põhjalaiust |
| AE | 0,80 kraadi idapikkust | 49,00 kraadi põhjalaiust |
| AF | 0,80 kraadi idapikkust | 49,40 kraadi põhjalaiust |
| AG | 1,40 kraadi idapikkust | 49,40 kraadi põhjalaiust |
| AH | 1,40 kraadi idapikkust | 49,10 kraadi põhjalaiust |
| AI | 1,20 kraadi idapikkust | 49,10 kraadi põhjalaiust |
| AJ | 1,20 kraadi idapikkust | 48,90 kraadi põhjalaiust |
| AK | 1,70 kraadi idapikkust | 48,90 kraadi põhjalaiust |
| AL | 1,70 kraadi idapikkust | 49,10 kraadi põhjalaiust |
| AM | 1,80 kraadi idapikkust | 49,10 kraadi põhjalaiust |
| AN | 1,80 kraadi idapikkust | 49,20 kraadi põhjalaiust |
| AO | 1,90 kraadi idapikkust | 49,20 kraadi põhjalaiust |
| AP | 1,90 kraadi idapikkust | 49,40 kraadi põhjalaiust |
| AQ | 2,00 kraadi idapikkust | 49,40 kraadi põhjalaiust |
| AR | 2,00 kraadi idapikkust | 49,50 kraadi põhjalaiust |
| AS | 2,10 kraadi idapikkust | 49,50 kraadi põhjalaiust |
| AT | 2,10 kraadi idapikkust | 49,60 kraadi põhjalaiust |
| AU | 2,30 kraadi idapikkust | 49,60 kraadi põhjalaiust |
| AV | 2,30 kraadi idapikkust | 49,70 kraadi põhjalaiust |
| AW | 2,50 kraadi idapikkust | 49,70 kraadi põhjalaiust |
| AX | 2,50 kraadi idapikkust | 49,80 kraadi põhjalaiust |

Punktid

Pikkuskraad

Laiuskraad

A

2,90 kraadi idapikkust

49,80 kraadi põhjalaiust

B

2,90 kraadi idapikkust

49,50 kraadi põhjalaiust

C

2,80 kraadi idapikkust

49,50 kraadi põhjalaiust

D

2,80 kraadi idapikkust

49,40 kraadi põhjalaiust

E

2,70 kraadi idapikkust

49,40 kraadi põhjalaiust

F

2,70 kraadi idapikkust

49,30 kraadi põhjalaiust

G

2,60 kraadi idapikkust

49,30 kraadi põhjalaiust

H

2,60 kraadi idapikkust

49,20 kraadi põhjalaiust

I

2,50 kraadi idapikkust

49,20 kraadi põhjalaiust

J

2,50 kraadi idapikkust

49,10 kraadi põhjalaiust

K

2,40 kraadi idapikkust

49,10 kraadi põhjalaiust

L

2,40 kraadi idapikkust

48,80 kraadi põhjalaiust

M

2,30 kraadi idapikkust

48,80 kraadi põhjalaiust

N

2,30 kraadi idapikkust

48,70 kraadi põhjalaiust

O

2,20 kraadi idapikkust

48,70 kraadi põhjalaiust

P

2,20 kraadi idapikkust

48,60 kraadi põhjalaiust

Q

2,10 kraadi idapikkust

48,60 kraadi põhjalaiust

R

2,10 kraadi idapikkust

48,50 kraadi põhjalaiust

S

1,60 kraadi idapikkust

48,50 kraadi põhjalaiust

T

1,60 kraadi idapikkust

48,30 kraadi põhjalaiust

U

1,40 kraadi idapikkust

48,30 kraadi põhjalaiust

V

1,40 kraadi idapikkust

48,40 kraadi põhjalaiust

W

1,20 kraadi idapikkust

48,40 kraadi põhjalaiust

X

1,20 kraadi idapikkust

48,60 kraadi põhjalaiust

Y

0,90 kraadi idapikkust

48,60 kraadi põhjalaiust

Z

0,90 kraadi idapikkust

48,70 kraadi põhjalaiust

AA

0,80 kraadi idapikkust

48,70 kraadi põhjalaiust

AB

0,80 kraadi idapikkust

48,80 kraadi põhjalaiust

AC

0,70 kraadi idapikkust

48,80 kraadi põhjalaiust

AD

0,70 kraadi idapikkust

49,00 kraadi põhjalaiust

AE

0,80 kraadi idapikkust

49,00 kraadi põhjalaiust

AF

0,80 kraadi idapikkust

49,40 kraadi põhjalaiust

AG

1,40 kraadi idapikkust

49,40 kraadi põhjalaiust

AH

1,40 kraadi idapikkust

49,10 kraadi põhjalaiust

AI

1,20 kraadi idapikkust

49,10 kraadi põhjalaiust

AJ

1,20 kraadi idapikkust

48,90 kraadi põhjalaiust

AK

1,70 kraadi idapikkust

48,90 kraadi põhjalaiust

AL

1,70 kraadi idapikkust

49,10 kraadi põhjalaiust

AM

1,80 kraadi idapikkust

49,10 kraadi põhjalaiust

AN

1,80 kraadi idapikkust

49,20 kraadi põhjalaiust

AO

1,90 kraadi idapikkust

49,20 kraadi põhjalaiust

AP

1,90 kraadi idapikkust

49,40 kraadi põhjalaiust

AQ

2,00 kraadi idapikkust

49,40 kraadi põhjalaiust

AR

2,00 kraadi idapikkust

49,50 kraadi põhjalaiust

AS

2,10 kraadi idapikkust

49,50 kraadi põhjalaiust

AT

2,10 kraadi idapikkust

49,60 kraadi põhjalaiust

AU

2,30 kraadi idapikkust

49,60 kraadi põhjalaiust

AV

2,30 kraadi idapikkust

49,70 kraadi põhjalaiust

AW

2,50 kraadi idapikkust

49,70 kraadi põhjalaiust

AX

2,50 kraadi idapikkust

49,80 kraadi põhjalaiust

Taotluste esitamine ja loa andmise kriteeriumid

Algsete taotluste ja konkureerivate taotluste esitajad peavad täitma tingimusi, mis on määratletud kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õigust käsitleva 2. juuni 2006. aasta ministri määruse nr 2006-648 artiklites 4 ja 5 (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3. juuni 2006).

Huvitatud ettevõtjad võivad 90 päeva jooksul pärast käesoleva teatise avaldamist esitada konkureeriva taotluse vastavalt menetlusele, mis on kokkuvõtlikult esitatud „Teatises süsivesinike kaevandamisõiguse saamise kohta Prantsusmaal” (avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 374, 30. detsembril 1994, lk 11) ja kinnitatud ministri määrusega nr 2006-648 kaevandamise ja maa-aluse ladustamise õiguse kohta. Konkureerivad taotlused esitatakse kaevandamisküsimustega tegelevale ministrile allpool osutatud aadressil.

Otsused esialgse taotluse ja konkureerivate taotluste kohta vastavalt eespool nimetatud ministri määruse artiklis 6 määratletud kaevandamisloa andmise kriteeriumidele võetakse vastu hiljemalt 8. aprilliks 2010.

Tingimused ja nõuded kaevandamise ja selle peatamise kohta

Taotlejatel palutakse lähtuda kaevandamisseaduse (code minier) artiklitest 79 ja 79.1 ning 2. juuni 2006. aasta ministri määrusest nr 2006-649, milles käsitletakse kaevandamistegevust, maa-alust ladustamist ning kaevandus- ja ladustamiskontrolli (Prantsuse Vabariigi Teataja, 3. juuni 2006).

Täiendavat teavet võib saada ökoloogia-, energia-, territooriumi planeerimise ja säästva arengu ministeeriumist (energia- ja kliimaosakond, energiatalitus, varustuskindluse ja uute energiatoodete üksus, süsivesinike geoloogiliste uuringute büroo — direction générale de l'énergie et climat, direction de l'énergie, Sous-direction de la Sécurité d'Approvisionnement et des Nouveaux Produits Energétiques, bureau exploration production des hydrocarbures) aadressil: 41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 (telefon: (33) 153 94 14 81, faks: (33) 153 94 14 40).

Eespool osutatud õigusaktidega saab tutvuda Légifrance'i veebilehel:

http://www.legifrance.gouv.fr

---

(1)  ELT L 164, 30.6.1994, lk 3.

---

4.12.2008

| 4.12.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 309/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 309/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---