# Jurnalul Oficial C 405/29 n

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 405 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6029 noiembrie 2017 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 405

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6029 noiembrie 2017

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Cea de a 33-a sesiune a avut loc la St. Julian’s (Malta) în perioada 19-21 iunie 2017 |
| 2017/C 405/01 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al reuniunii de luni, 19 iunie 2017 | 1 |
| 2017/C 405/02 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de marți, 20 iunie 2017 | 5 |
| 2017/C 405/03 | Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de miercuri, 21 iunie 2017 | 10 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Cea de a 33-a sesiune a avut loc la St. Julian’s (Malta) în perioada 19-21 iunie 2017

2017/C 405/01

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al reuniunii de luni, 19 iunie 2017

1

2017/C 405/02

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de marți, 20 iunie 2017

5

2017/C 405/03

Adunarea Parlamentară Paritară a Acordului de parteneriat încheiat între membrii grupului statelor din Africa, Zona Caraibilor și Pacific, pe de o parte, și Uniunea Europeană și statele sale membre, pe de altă parte — Procesul-verbal al ședinței de miercuri, 21 iunie 2017

10

---

| LEGENDA SIMBOLURILOR UTILIZATE






  - | procedura de consultare |
| --- | --- |
| *** | procedura de aprobare |
| ***I | procedura legislativă ordinară, prima lectură |
| ***II | procedura legislativă ordinară, a doua lectură |
| ***III | procedura legislativă ordinară, a treia lectură |

LEGENDA SIMBOLURILOR UTILIZATE

*

procedura de consultare

***

procedura de aprobare

***I

procedura legislativă ordinară, prima lectură

***II

procedura legislativă ordinară, a doua lectură

***III

procedura legislativă ordinară, a treia lectură

(Procedura indicată se bazează pe temeiul juridic propus în proiectul de act.)

ABREVIERILE DENUMIRILOR COMISIILOR

| AFET | Comisia pentru afaceri externe |
| --- | --- |
| DEVE | Comisia pentru dezvoltare |
| INTA | Comisia pentru comerţ internaţional |
| BUDG | Comisia pentru bugete |
| CONT | Comisia pentru control bugetar |
| ECON | Comisia pentru afaceri economice şi monetare |
| EMPL | Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale |
| ENVI | Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară |
| ITRE | Comisia pentru industrie, cercetare şi energie |
| IMCO | Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor |
| TRAN | Comisia pentru transport şi turism |
| REGI | Comisia pentru dezvoltare regională |
| AGRI | Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală |
| PECH | Comisia pentru pescuit |
| CULT | Comisia pentru cultură şi educaţie |
| JURI | Comisia pentru afaceri juridice |
| LIBE | Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne |
| AFCO | Comisia pentru afaceri constituţionale |
| FEMM | Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe |
| PETI | Comisia pentru petiţii |
| DROI | Subcomisia drepturile omului |
| SEDE | Subcomisia securitate şi apărare |

AFET

Comisia pentru afaceri externe

DEVE

Comisia pentru dezvoltare

INTA

Comisia pentru comerţ internaţional

BUDG

Comisia pentru bugete

CONT

Comisia pentru control bugetar

ECON

Comisia pentru afaceri economice şi monetare

EMPL

Comisia pentru ocuparea forţei de muncă şi afaceri sociale

ENVI

Comisia pentru mediu, sănătate publică şi siguranţă alimentară

ITRE

Comisia pentru industrie, cercetare şi energie

IMCO

Comisia pentru piaţa internă şi protecţia consumatorilor

TRAN

Comisia pentru transport şi turism

REGI

Comisia pentru dezvoltare regională

AGRI

Comisia pentru agricultură şi dezvoltare rurală

PECH

Comisia pentru pescuit

CULT

Comisia pentru cultură şi educaţie

JURI

Comisia pentru afaceri juridice

LIBE

Comisia pentru libertăţi civile, justiţie şi afaceri interne

AFCO

Comisia pentru afaceri constituţionale

FEMM

Comisia pentru drepturile femeii şi egalitatea între sexe

PETI

Comisia pentru petiţii

DROI

Subcomisia drepturile omului

SEDE

Subcomisia securitate şi apărare

ABREVIERILE DENUMIRILOR GRUPURILOR POLITICE

| PPE | Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat) |
| --- | --- |
| S&D | Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European |
| ECR | Grupul Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni |
| ALDE | Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa |
| GUE/NGL | Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică |
| Verts/ALE | Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană |
| EFDD | Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei Directe |
| NI | Deputaţi neafiliaţi |

PPE

Grupul Partidului Popular European (Creştin Democrat)

S&D

Grupul Alianţei Progresiste a Socialiştilor şi Democraţilor din Parlamentul European

ECR

Grupul Conservatorilor şi Reformiştilor Europeni

ALDE

Grupul Alianţei Liberalilor şi Democraţilor pentru Europa

GUE/NGL

Grupul Confederal al Stângii Unite Europene/Stânga Verde Nordică

Verts/ALE

Grupul Verzilor/Alianţa Liberă Europeană

EFDD

Grupul Europa Libertăţii şi Democraţiei Directe

NI

Deputaţi neafiliaţi

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUŢIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Cea de a 33-a sesiune a avut loc la St. Julian’s (Malta) în perioada 19-21 iunie 2017

| 29.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 405/1 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 405/1

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, CARAIBE ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 19 IUNIE 2017

(2017/C 405/01)

CUPRINS

| Reuniunea oficială de deschidere | 2 |
| --- | --- |

| Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare | 2 |
| --- | --- |

| Componența Adunării Parlamentare Paritare | 2 |
| --- | --- |

| 1. | Adoptarea ordinii de zi (AP102.196) | 2 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Aprobarea procesului-verbal al ultimei ședințe din cadrul celei de a 32-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 170, 30.5.2017) | 2 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 18 iunie 2017 | 2 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Declarația lui Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare | 3 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere cu Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare – intervenții la cerere | 3 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei | 3 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Măsurile întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 32-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 4 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Migrația: situația actuală | 4 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Raport al partenerilor economici și sociali | 4 |
| --- | --- | --- |

9.

PROCESUL-VERBAL AL REUNIUNII DE LUNI, 19 IUNIE 2017

(Reuniunea a fost deschisă la ora 11.00)

Reuniunea oficială de deschidere

Au intervenit:

Angelo Farrugia, Președintele Parlamentului Maltei, Mémounatou Ibrahima, copreședinte în exercițiu al Adunării Parlamentare Paritare, Louis Michel, copreședinte al Adunării Parlamentare Paritare, și Marie-Louise Coleiro Preca, Președintele Republicii Malta.

(Ședința a fost suspendată la ora 12.20 și reluată la ora 15.18)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

Reuniunea Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a urat bun venit tuturor participanților.

Componența Adunării Parlamentare Paritare

Copreședintele a anunțat că lista membrilor Adunării Parlamentare Paritare, astfel cum a fost trimisă de autoritățile statelor ACP și de Parlamentul European, va fi anexată la procesul-verbal.

1.   Adoptarea ordinii de zi (AP102.196)

Au intervenit: Abderrahmane Marrakchy (Mauritania), copreședintele în exercițiu Mémounatou Ibrahima, copreședintele Louis Michel, Michael Gahler și Catherine Bearder.

Decizie: Pentru a facilita plecarea deputaților, se vor depune eforturi pentru a susține votarea miercuri, 21 iunie 2017, cât mai devreme în cursul după-amiezii. Secretariatul va elabora un proiect actualizat al ordinii de zi și al programului de lucru al sesiunii, pe care le va prezenta Adunării.

2.   Aprobarea procesului-verbal al ultimei ședințe din cadrul celei de a 32-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare (JO C 170, 30.5.2017)

Procesul-verbal a fost aprobat.

3.   Comunicări ale copreședinților, inclusiv deciziile care au fost luate în cadrul reuniunii Biroului din 18 iunie 2017

Copreședintele a prezentat un raport cu privire la rezultatele reuniunii Biroului din 18 iunie 2017.

Au luat următoarele decizii:

| (a) | Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte: | Comisia pentru afaceri politice







  — | Relațiile dintre UE și ACP după expirarea Acordului de la Cotonou: o puternică dimensiune parlamentară |
| --- | --- | --- | --- |

(a)

Comisiile permanente vor redacta următoarele rapoarte:

Comisia pentru afaceri politice

—

Relațiile dintre UE și ACP după expirarea Acordului de la Cotonou: o puternică dimensiune parlamentară

| | Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț







  — | Impactul comerțului ilegal cu produse fitosanitare, semințe și alți factori de producție agricolă asupra economiilor țărilor ACP |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

—

Impactul comerțului ilegal cu produse fitosanitare, semințe și alți factori de producție agricolă asupra economiilor țărilor ACP

| | Comisia pentru afaceri sociale și mediu







  — | Consecințele sociale și de mediu ale urbanizării, având în vedere în special buna gestiune a deșeurilor industriale și menajere în țările ACP. |
| --- | --- | --- |

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

—

Consecințele sociale și de mediu ale urbanizării, având în vedere în special buna gestiune a deșeurilor industriale și menajere în țările ACP.

| (b) | S-a confirmat că cea de-a 34-a sesiune a Adunării va avea loc în perioada 18-20 decembrie 2017 în regiunea Caraibelor. |
| --- | --- |

(b)

S-a confirmat că cea de-a 34-a sesiune a Adunării va avea loc în perioada 18-20 decembrie 2017 în regiunea Caraibelor.

| (c) | Cea de a 14-a reuniune regională va avea loc la Port Vila (Vanuatu) în perioada 19-21 iulie 2017. |
| --- | --- |

(c)

Cea de a 14-a reuniune regională va avea loc la Port Vila (Vanuatu) în perioada 19-21 iulie 2017.

| (d) | Adunarea va emite o declarație cu privire la schimbările climatice. |
| --- | --- |

(d)

Adunarea va emite o declarație cu privire la schimbările climatice.

| (e) | Se vor depune eforturi în vederea reprogramării reuniunilor dintre sesiuni, astfel încât reuniunile Biroului să aibă loc miercuri după-amiază, iar reuniunile comisiilor să aibă loc joi dimineața și după-amiază. |
| --- | --- |

(e)

Se vor depune eforturi în vederea reprogramării reuniunilor dintre sesiuni, astfel încât reuniunile Biroului să aibă loc miercuri după-amiază, iar reuniunile comisiilor să aibă loc joi dimineața și după-amiază.

4.   Declarația lui Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare

Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare, și-a axat declarația pe noul Consens european privind dezvoltarea și pe apropiatul summit Africa-UE, programat să aibă loc în Côte d’Ivoire în noiembrie 2017. Consensul european privind dezvoltarea este structurat, ca și Agenda 2030, în funcție de cele cinci „P”: populația, planeta, prosperitate, pace și parteneriat. Consensul reafirmă că eradicarea sărăciei este punctul focal al politicii de dezvoltare a UE și reconfirmă obiectivul stabilit pentru 2030 de a asigura un raport AOD/VNB de 0,7 %. Comunicarea comună privind un nou impuls pentru parteneriatul Africa-UE conține propuneri concrete pentru foaia de parcurs 2018-2020.

5.   Dezbatere cu Neven Mimica, comisarul responsabil pentru cooperare internațională și dezvoltare – intervenții la cerere

Au intervenit: Bogdan Brunon Wenta, Norbert Neuser, Halifa Sallah (Gambia), Michael Gahler, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swaziland), Joseph Owona Kono (Camerun), María Lidia Senra Rodríguez, Michel Kamano (Guineea), Cécile Kashetu Kyenge, Sebastian Kopulande (Zambia), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Clifford André (Seychelles), Maria Heubuch, Hermann Razafindravelo (Madagascar), Adjedoue Weidou (Ciad), Oumouri Mmadi Hassani (Comore) și Ben Abdallah Banda (Ghana).

Schimbul de opinii s-a axat pe propunerea privind Planul european de investiții externe și pe rolul sectorului privat în procesul de dezvoltare. A fost evidențiată nevoia îmbunătățirii mediului de afaceri și de investiții în țările vizate, precum și nevoia de a sprijini industrializarea Africii. A fost menționat și rolul pe care îl au știința și tehnologia în asigurarea creșterii economice. Au fost exprimate numeroase îngrijorări cu privire la aspectele ce țin de securitate/migrație/dezvoltare. Alte întrebări au vizat actualele acorduri privind pescuitul, rolul femeilor în procesul de dezvoltare și nevoile specifice ale insulelor mici. Unii vorbitori ai ridicat problema legăturii dintre cadrul post-Cotonou și apropiatul summit Africa-UE.

Comisarul Mimica a răspuns la întrebările adresate de către deputați în ordinea specifică procedurii intervențiilor la cerere („catch-the-eye”).

6.   Timp afectat întrebărilor adresate Comisiei

Comisiei i-au fost adresate, în total, 17 întrebări.

Comisia răspunsese anterior la aceste întrebări în scris. Comisarul Mimica a răspuns oral la întrebările suplimentare referitoare la următoarele întrebări inițiale:

| | Întrebarea nr. 1 cu solicitare de răspuns oral adresată de Oumouri Mmadi Hassani (Comore) privind instalația de prelucrare a peștelui din Comore; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 1 cu solicitare de răspuns oral adresată de Oumouri Mmadi Hassani (Comore) privind instalația de prelucrare a peștelui din Comore;

| | Întrebarea nr. 3 cu solicitare de răspuns oral adresată de Norbert Neuser privind punerea în aplicare a APE; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 3 cu solicitare de răspuns oral adresată de Norbert Neuser privind punerea în aplicare a APE;

| | Întrebarea nr. 5 cu solicitare de răspuns oral adresată de Cécile Kashetu Kyenge privind fondurile aferente politicii din domeniul migrației; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 5 cu solicitare de răspuns oral adresată de Cécile Kashetu Kyenge privind fondurile aferente politicii din domeniul migrației;

| | Întrebarea nr. 8 cu solicitare de răspuns oral adresată de Maria Arena privind angajamentele IGAD; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 8 cu solicitare de răspuns oral adresată de Maria Arena privind angajamentele IGAD;

| | Întrebarea nr. 12 cu solicitare de răspuns oral adresată de Catherine Bearder privind indicatorii ICCWC; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 12 cu solicitare de răspuns oral adresată de Catherine Bearder privind indicatorii ICCWC;

| | Întrebarea nr. 15 cu solicitare de răspuns oral adresată de Enrique Guerrero Salom privind sănătatea reproducerii; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 15 cu solicitare de răspuns oral adresată de Enrique Guerrero Salom privind sănătatea reproducerii;

| | Întrebarea nr. 16 cu solicitare de răspuns oral adresată de Julie Ward privind rolul investițiilor din sectorul privat în combaterea foametei și a malnutriției; |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 16 cu solicitare de răspuns oral adresată de Julie Ward privind rolul investițiilor din sectorul privat în combaterea foametei și a malnutriției;

| | Întrebarea nr. 17 cu solicitare de răspuns oral adresată de Clifford André (Seychelles) privind securitatea maritimă în regiunea Oceanului Indian. |
| --- | --- |

Întrebarea nr. 17 cu solicitare de răspuns oral adresată de Clifford André (Seychelles) privind securitatea maritimă în regiunea Oceanului Indian.

Autorii întrebărilor nr. 6, 9, 10, 11 și 14 nu au avut întrebări suplimentare.

Autorii întrebărilor nr. 2, 4, 7 și 13 nu au fost prezenți.

7.   Măsurile întreprinse de Comisie cu privire la rezoluțiile adoptate în cadrul celei de a 32-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Comisarul a făcut trimitere la un document, inclus în dosar, referitor la măsurile întreprinse de Comisie și de Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate în urma rezoluțiilor adoptate de Adunarea Parlamentară Paritară în Nairobi (Kenya) în decembrie 2016.

Dezbatere cu Vincent Cochetel, trimisul special pentru situația din zona centrală a regiunii mediteraneene al Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați (ICNUR)

Vincent Cochetel, trimisul special al ICNUR pentru situația din zona centrală a regiunii mediteraneene, a reamintit diferența dintre refugiați și migranții economici. În prezent, în lume există 67 de milioane de persoane strămutate cu forța. Pe traseul mediteraneean, situația refugiaților/migranților blocați în prezent în Libia este catastrofală, fiind consemnate încălcări grave ale drepturilor omului. Vincent Cochetel a insistat că este necesar să se acorde asistență specifică țărilor de origine și de tranzit pentru a le ajuta să facă față situației în care se află. Subminarea modelului de afaceri bazat pe traficul cu persoane necesită, de asemenea, cooperare la toate nivelurile, inexistentă în prezent.

Au intervenit: Bogdan Brunon Wenta, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Louis Michel, Musa Hussein Naib (Eritrea), Neoklis Sylikiotis, Abadula Gemeda Dago (Ethiopia), Bodil Valero, Halifa Sallah (The Gambia), Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Michael Gahler, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Martina Werner, Uladi Mussa (Malawi), Ahamada Soukouna (Mali), Anna Záborská, Amadou Dioffo (Niger), Pedro Silva Pereira, Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Dariusz Rosati, Julie Ward, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Jacob Oulanyah (Uganda), Daniel K. Shumba (Zimbabwe), Prim Pujals Nolasco (Republica Dominicană) și Domenico Rosa (Comisia).

Deputații au subliniat nevoia tratării cauzelor de bază ale migrației, sărăcia fiind în continuare unul dintre factorii care determină migrația. Unii deputați au reamintit faptul că migrația poate aduce beneficii tuturor părților dacă este bine gestionată și realizată cu respectarea obligațiilor internaționale. A fost menționat planul de acțiune comun de la Valletta și au fost formulate întrebări cu privire la executarea Fondului fiduciar de urgență al UE pentru Africa. Au fost exprimate îngrijorări cu privire la negocierea unei serii de acorduri de readmisie și la încercarea de a se acorda prioritate problemelor legate de migrație în detrimentul obiectivelor de dezvoltare.

Vincent Cochetel a încheiat dezbaterea.

Prezentare susținută de Yves Somville, președintele Comitetului de monitorizare ACP, Comitetul Economic și Social European

Yves Somville, președintele Comitetului de monitorizare ACP din cadrul Comitetului Economic și Social European, a susținut o prezentare cu privire la activitățile recente și viitoare ale Comitetului de monitorizare.

A intervenit: Halifa Sallah (Gambia).

Yves Somville a răspuns la întrebarea adresată.

(Ședința a fost închisă la ora 18.35)

Mémounatou IBRAHIMA(în exercițiu)

Louis MICHEL

Copreședinți

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA (punctul 1)

înlocuit ulterior de

Ciril STOKELJ(în exercițiu)

Cosecretari generali

---

| 29.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 405/5 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 405/5

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MARȚI, 20 IUNIE 2017

(2017/C 405/02)

Cuprins

| 1. | Chestiunea urgentă nr. 1: Situația în materie de securitate în regiunea sahelo-sahariană | 5 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Finanțarea partidelor politice în țările ACP și în statele membre ale UE | 6 |
| --- | --- | --- |

2.

| Comisia pentru afaceri politice | 6 |
| --- | --- |

| Coraportori: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) și Cécile Kashetu Kyenge | 6 |
| --- | --- |

| 3. | Rolul sportului ca factor educativ și de eradicare a sărăciei | 6 |
| --- | --- | --- |

3.

| Comisia pentru afaceri sociale și mediu | 6 |
| --- | --- |

| Coraportori: Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) și Teresa Jimenez-Becerril Barrio | 6 |
| --- | --- |

| 4. | Riscul apariției celei mai grave foamete și a celei mai grave crize umanitare din istorie | 7 |
| --- | --- | --- |

4.

| Dezbatere cu participarea lui Christos Stylianides, comisar european pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor | 7 |
| --- | --- |

| 5. | Adoptarea ordinii de zi | 7 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Impunitatea crimelor împotriva umanității | 7 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Aprobarea procesului-verbal de luni, 19 iunie 2017 | 8 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Cum să mărim eficacitatea ajutorului și a dezvoltării în cooperarea UE-ACP | 8 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Chestiunea urgentă nr. 2: Situația din Burundi | 8 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Raport referitor la Conferința tineretului | 8 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Raport referitor la Forumul femeilor | 9 |
| --- | --- | --- |

11.

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MARȚI, 20 IUNIE 2017

(Ședința a fost deschisă la ora 9.10)

A PREZIDAT: Mémounatou IBRAHIMA

Copreședintă interimară

1.   Chestiunea urgentă nr. 1: Situația în materie de securitate în regiunea sahelo-sahariană

Au intervenit: Joaquin Tasso-Vilallonga (SEAE), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Frank Engel, Joseph Hyacinthe Owona Kono (Camerun), Maria Arena, Maria Lidia Senra Rodríguez, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Bodil Valero, Ahamada Soukouna (Mali), Amadou Dioffo (Niger), Michael Gahler, Pally Iriase (Nigeria), Halifa Sallah (Gambia), Adjedoue Weidou (Ciad), Tadeusz Zwiefka și Cécile Kashetu Kyenge.

Majoritatea deputaților au subliniat că abordarea crizei în materie de securitate din Sahel și din regiunea Lacului Ciad necesită implementarea de măsuri atât pe termen scurt, cât și pe termen lung și ar trebui să se bazeze pe o abordare amplă și coordonată, care să combine măsuri mai hotărâte de combatere a terorismului cu atenție politică și diplomatică susținută, abordând, în același timp, nevoile umanitare acute. Abordarea cauzelor profunde necesită o mai bună cooperare pe termen lung bazată pe principiile eficacității dezvoltării, care să se axeze în special pe asumarea de responsabilități la nivel local. Mai mulți deputați au solicitat UE și comunității internaționale să sprijine cadrul de cooperare G5 pentru Sahel, creat în decembrie 2014 de către Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania și Niger, recunoscând, în același timp, susținerea pe care Europa și comunitatea internațională au oferit-o deja. Subdezvoltarea și schimbările climatice, împreună cu o guvernare deficitară și încălcări ale drepturilor omului, au alimentat conflicte care continuă să submineze economia, dezvoltarea și stabilitatea regiunii. Anumiți deputați au subliniat, de asemenea, problemele legate de traficul de arme, de droguri și de ființe umane, regretând pierderea de vieți omenești ca urmare a terorismului și a conflictelor.

Comisia pentru afaceri politice

Coraportori: Worlea Saywah Dunnah (Liberia) și Cécile Kashetu Kyenge

Cécile Kashetu Kyenge și Worlea Saywah Dunnah (Liberia) au prezentat raportul, subliniind rolul important al partidelor politice în medierea dintre cetățeni și cei de la putere și pledând pentru implementarea unei finanțări sănătoase și durabile.

Au intervenit: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Tadeusz Zwiefka, Spès-Caritas Njebarikanuye (Burundi), Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Louis Michel, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Bodil Valero, Uladi Mussa (Malawi), Isabella Adinolfi, Dariusz Rosati, Carlos Zorrinho, Clifford Andre (Seychelles), Derek Vaughan, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Marlene Mizzi, Andre Misiekaba (Suriname), Jo Leinen, Adjedoue Weidou (Ciad) și Jacob Oulanyah (Uganda).

Majoritatea deputaților au fost de acord că partidele politice reprezintă o componentă esențială a procesului democratic și că acestea nu pot funcționa exclusiv pe baza cotizațiilor membrilor. Numeroase abordări diferite au fost aplicate în diferite țări ACP și UE pentru a obține condiții de concurență echitabile și pentru a garanta o concurență echitabilă pentru accederea la putere. Dacă au fost sau nu autorizate contribuții publice sau private pare a fi mai puțin important decât stabilirea unor reguli clare și transparente, a unor criterii clare, a unei transparențe totale și a publicării conturilor, listelor cu donatori si a contactelor acestora cu partidele politice pe care le susțin. Acest aspect ar trebui să meargă mână în mână cu un sistem eficient și independent de control și de sancțiuni.

Worlea Saywah Dunnah (Liberia) și Cécile Kashetu Kyenge au încheiat dezbaterea.

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Coraportori: Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) și Teresa Jimenez-Becerril Barrio

Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) și Teresa Jimenez-Becerril Barrio au prezentat raportul, subliniind faptul că sportul reprezintă un domeniu cu potențial imens pentru dezvoltare, pace și dialog intercultural. Aceștia au subliniat, de asemenea, importanța activității fizice în predarea unor valori precum spiritul de echipă, egalitatea, disciplina, reziliența, incluziunea, responsabilitatea, perseverența și respectul.

Au intervenit: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Jean Bosco Muhungu (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Eleni Theocharous, Musa Hussein Naib (Eritreea), Catherine Bearder, Semira Sultan Abdulkadir (Etiopia), Maria Lidia Senra Rodríguez, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Krzysztof Hetman, Hermann Razafindravelo (Madagascar), Norbert Neuser, Derek Vaughan, Domenico Rosa (Comisia Europeană) și Julie Ward.

Deputații au solicitat includerea programelor de educație fizică în școli și au convenit că evenimentele sportive de amploare, organizate și monitorizate adecvat, ar putea contribui la promovarea imaginii țării gazdă pe scena internațională, precum și la crearea de locuri de muncă stabile și bine plătite. A fost subliniată importanța schimbului de sportivi și de antrenori între țările ACP și UE. A fost încurajată participarea femeilor și a fetelor.

Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) și Teresa Jimenez-Becerril Barrio au încheiat dezbaterea.

Dezbatere cu participarea lui Christos Stylianides, comisar european pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor

Christos Stylianides, comisar european pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor, a oferit o prezentare generală a situației din Yemen, Somalia, nord-estul Nigeriei și Sudanul de Sud și a menționat faptul că există riscul ca această criză să se extindă către alte regiuni. Acesta a subliniat importanța Adunării parlamentare paritare ACP-UE, a cooperării internaționale, a dialogului între state și a parteneriatelor încheiate între instituții regionale pentru rezolvarea unor astfel de probleme. Deși fiecare criză umanitară are specificul ei, există totuși un factor comun: rolul decisiv al oamenilor în declanșarea acestor crize, reprezintă, din păcate, o constantă. Comisarul european a subliniat, de asemenea, importanța susținerii financiare din partea Uniunii Europene, care a reprezentat în jur de 27 % din ajutorul umanitar global.

Au intervenit: Jean Bosco Muhungu (Burundi), Bogdan Brunon Wenta, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssouf Goumaneh (Djibouti), Eleni Theocharous, Worlea Saywah Dunnah (Liberia), Catherine Bearder, Maria Lidia Senra Rodríguez, Maria Heubuch, Anna Záborská, Carlos Zorrinho, Željana Zovko, Enrique Guerrero Salom, Frank Engel, Julie Ward, Joachim Zeller și Halifa Sallah (Gambia).

Unii deputați au adus în discuție situațiile critice din țările lor sau amenințările cu care se confruntă țările lor . Deputații au subliniat cauzele: schimbările climatice, proasta guvernare și legătura dintre criza umanitară și conflicte. Aceștia au făcut apel la comunitatea internațională și în special la Uniunea Europeană pentru a depune eforturi concertate și pentru a întreprinde de urgență măsuri hotărâte, asigurându-se o strânsă cooperare între toți actorii și donatorii relevanți. Mulți dintre deputați au subliniat necesitatea întăririi rezilienței statelor și a populațiilor afectate de foametea tragică.

Christos Stylianides a răspuns la întrebări și a încheiat dezbaterea.

(Ședința a fost suspendată la ora 13.18 și reluată la ora 15.12)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

Copreședinte

5.   Adoptarea ordinii de zi

Ordinea de zi a fost adoptată în forma indicată în prezentul proces-verbal.

Dezbatere de fond cu Sidiki Kaba, președintele Adunării Statelor Părți la Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale

Sadiki Kaba, președintele Adunării Statelor Părți la Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), a subliniat importanța prevenirii impunității pentru consolidarea statului de drept, spre beneficiul tuturor cetățenilor, și a explicat de ce multe țări din lume, incluzând multe țări africane, au sprijinit instituirea CPI. Curtea a avut un rol de prevenire și de descurajare, rol pe care l-a avut și dreptul penal în general.

Au intervenit: Alpha Ousmane (Burkina Faso), Željana Zovko, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Oumouri Mmadi Hassani (Comore), Eleni Theocharous, Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Louis Michel, Halifa Sallah (Gambia), Neoklis Sylikiotis, Thomazeau Price Cyprien (Haiti), Veikko Nekundi (Namibia), Teresa Jiménez-Becerril Barrio, Clifford Andre (Seychelles), Jo Leinen, Phel Parkies (Africa de Sud), Arne Gericke, Babiker Mohamed Tom Bakhit (Sudan), Michael Gahler, Jacob Oulanyah (Uganda), Arne Lietz, Daniel K. Shumba (Zimbabwe) și Joaquin Tasso Vilallonga (SEAE).

Mulți dintre deputați au susținut opinia conform căreia impunitatea nu este doar o dovadă a disprețului față de victimele crimelor împotriva umanității, ci perpetuează, de asemenea, un model de guvernare inacceptabil și nedemocratic și îi poate încuraja pe liderii iresponsabili să alimenteze conflicte interne și interstatale. Prezentarea a declanșat, de asemenea, reacții puternice și acuzații la adresa CPI de parțialitate și de incapacitate de a trata încălcările drepturilor omului comise de state adepte ale supremației din Occident. Cu toate acestea, numeroși deputați au fost de acord că, în timp ce justiția internațională este departe de a fi perfectă, aceasta reprezintă, totuși, cea mai bună cale de a combate impunitatea și crimele precum genocidul, atunci când instanțele nu reușesc să trateze această problemă la nivel național. Deputații au subliniat de asemenea că ratificarea Statutului de la Roma a fost și este în continuare o decizie suverană a statelor.

Sidiki Kaba a răspuns la întrebările adresate din sală și a încheiat dezbaterea.

7.   Aprobarea procesului-verbal de luni, 19 iunie 2017

Procesul-verbal a fost aprobat.

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Coraportori: Sebastian C. Kopulande (Zambia) și Neoklis Sylikiotis

Sebastian C. Kopulande (Zambia) și Neoklis Sylikiotis au prezentat raportul, subliniind faptul că ajutorul pentru dezvoltare ar trebui administrat, de preferință, sub formă de subvenții și nu sub formă de împrumuturi, că acesta ar trebui aliniat obiectivelor de dezvoltare durabilă și că ar trebui să corespundă necesităților statelor beneficiare.

Au intervenit: György Hölvényi, Zénon Ndaruvukanye (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Arne Gericke, Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Nathalie Griesbeck, Halifa Sallah (Gambia), Michel Kamano (Guineea), Abdikadir Omar Aden (Kenya), Joachim Zeller, Maria Arena, Maurice Ponga, Pedro Silva Pereira, Clifford Andre (Seychelles), Andre Misiekaba (Suriname), Adjedoue Weidou (Ciad) și Domenico Rosa (Comisia Europeană).

Deputații au observat că țările ar trebui să depună eforturi pentru a deveni independente de ajutor cât mai curând posibil și că, deși ajutorul ar putea contribui la dezvoltare, alți factori sunt cel puțin la fel de importanți, incluzând politici solide, guvernare responsabilă, gestionarea responsabilă a resurselor, dar și factori internaționali, externi precum relațiile comerciale sau combaterea fluxurilor financiare ilicite.

A fost criticată incapacitatea mai multor state membre ale UE de a-și onora angajamentul de a aloca 0,7 % din VNB ajutorului destinat dezvoltării. Alți deputați au subliniat că UE și statele sale membre reprezintă, totuși, cel mai mare donator la nivel global. Ajutorul ar trebui să vizeze în primul rând sectoare competitive cu potențial de creștere economică. Deputații au exprimat păreri divergente cu privire la condiționarea ajutorului pentru dezvoltare de cooperarea în materie de gestionare a migrației și la posibilitatea ca finanțarea dezvoltării să poată fi utilizată pentru a îmbunătăți securitatea.

Sebastian C. Kopulande (Zambia) și Neoklis Sylikiotis au încheiat dezbaterea.

9.   Chestiunea urgentă nr. 2: Situația din Burundi

Au intervenit: Joaquin Tasso Vilallonga (SEAE), Joachim Zeller, Gabriel Ntisezerana (Burundi), Cécile Kashetu Kyenge, Musa Hussein Naib (Eritreea), Halifa Sallah (Gambia), Bodil Valero, Abdikadir Omar Aden (Kenya), Phel Parkies (Africa de Sud), Frank Engel, Maria Arena, Krzysztof Hetman, Fitz Jackson (Jamaica), David Martin, Maurice Ponga. Joaquin Tasso Vilallonga (SEAE) și Gabriel Ntisezerana (Burundi).

Numeroși deputați au convenit că situația din Burundi reprezintă un motiv de îngrijorare, iar reprezentantul Burundi a arătat pe larg că situația a început să se îmbunătățească. Mai mulți deputați și-au exprimat regretul că nu s-a ajuns la un acord privind o rezoluție de compromis. Au fost discutate, de asemenea, opiniile controversate cu privire la înghețarea ajutorului pentru dezvoltare.

Membrii ACP și deputații în PE au lăudat eforturile depuse de țările învecinate pentru a oferi asistență și adăpost refugiaților din Burundi. Mai mulți au condamnat diviziunile etnice, nerespectarea drepturilor fundamentale și intimidarea grupurilor de opoziție și a mass-mediei. Unii deputați au solicitat trimiterea unei misiuni de informare în Burundi, în timp ce alții au fost de părere că rapoartele detaliate publicate de organizații internaționale prezente în Burundi ar face o astfel de misiune de prisos.

10.   Raport referitor la Conferința tineretului

Bora Kamwanya, Young Professional Network, ACP, care a luat cuvântul în mod excepțional cu acordul Adunării, și Youssouf Goumaneh (Djibouti) au prezentat un raport și au lăudat inițiativa ca o modalitate de creștere a interesului tinerilor pentru cooperarea ACP-UE și a participării lor la aceasta. Printre aspectele menționate se numără: îmbunătățirea accesului la mobilitate a tinerilor din statele ACP, sub formă de stagii, instruirea tinerilor cu privire la schimbările climatice și perspectivele tinerilor agricultori din statele ACP.

Au intervenit: Arne Lietz și Halifa Sallah (Gambia).

11.   Raport referitor la Forumul femeilor

Maria Arena a informat Adunarea că tema forumului a fost „Dimensiunea de gen în contextul migrației”, iar în cadrul forumului au fost evidențiate nevoile femeilor migrante care se confruntă adesea cu violența, discriminarea și lipsa de oportunități economice.

Au intervenit: Halifa Sallah (Gambia).

(Ședința a fost închisă la ora 19.21)

Mémounatou IBRAHIMA (în exercițiu)

Louis MICHEL

Copreședinți

Patrick I. GOMES

Pentru punctele 7-11, înlocuit de

Léonard-Emile OGNIMBA (în exercițiu)

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Pentru punctele 1-4, înlocuit de

Ciril STOKELJ (în exercițiu)

Cosecretari generali

---

| 29.11.2017 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 405/10 |
| --- | --- | --- | --- |

29.11.2017

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 405/10

---

ADUNAREA PARLAMENTARĂ PARITARĂ A ACORDULUI DE PARTENERIAT ÎNCHEIAT ÎNTRE MEMBRII GRUPULUI STATELOR DIN AFRICA, ZONA CARAIBILOR ȘI PACIFIC, PE DE O PARTE, ȘI UNIUNEA EUROPEANĂ ȘI STATELE SALE MEMBRE, PE DE ALTĂ PARTE

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MIERCURI, 21 IUNIE 2017

(2017/C 405/03)

CUPRINS

| 1. | Raportul privind cea de a 13-a reuniune regională desfășurată la Freetown, Sierra Leone (regiunea Africii de Vest), în perioada 22-24 februarie 2017 – raport al copreședinților | 11 |
| --- | --- | --- |

1.

| 2. | Alocuțiunea lui Abraham Tekeste, ministrul finanțelor și cooperării economice (Etiopia), președinte în exercițiu al Consiliului ACP | 11 |
| --- | --- | --- |

2.

| 3. | Alocuțiunea lui Carmelo Abela, ministrul afacerilor externe și promovării comerțului (Malta), președinte în exercițiu al Consiliului UE | 11 |
| --- | --- | --- |

3.

| 4. | Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului | 11 |
| --- | --- | --- |

4.

| 5. | Dezbatere cu Consiliul – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) | 12 |
| --- | --- | --- |

5.

| 6. | Cultura ca motor al creșterii economice | 12 |
| --- | --- | --- |

6.

| 7. | Rapoarte de sinteză ale atelierelor – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”) | 12 |
| --- | --- | --- |

7.

| 8. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din dimineața zilei de marți, 20 iunie 2017 | 13 |
| --- | --- | --- |

8.

| 9. | Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente | 13 |
| --- | --- | --- |

9.

| 10. | Votarea propunerilor de rezoluție urgente | 14 |
| --- | --- | --- |

10.

| 11. | Vot asupra proiectului de declarație | 14 |
| --- | --- | --- |

11.

| 12. | Chestiuni diverse | 14 |
| --- | --- | --- |

12.

| 13. | Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din dimineața zilei de marți, 20 iunie 2017 | 15 |
| --- | --- | --- |

13.

| 14. | Data și locul celei de a 34-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare | 15 |
| --- | --- | --- |

14.

| ANEXA I | LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE | 16 |
| --- | --- | --- |

ANEXA I

| ANEXA II | LISTA DE PREZENȚĂ A SESIUNII DESFĂȘURATE LA ST. JULIAN’S (MALTA) ÎNTRE 19 ȘI 21 IUNIE 2017 | 20 |
| --- | --- | --- |

ANEXA II

| ANEXA III | TEXTE ADOPTATE | 23 |
| --- | --- | --- |

ANEXA III

| Rezoluția privind finanțarea partidelor politice în state ACP și în state membre ale UE | 23 |
| --- | --- |

| Rezoluția privind îmbunătățirea eficacității ajutorului și dezvoltării în cooperarea UE-ACP | 27 |
| --- | --- |

| Rezoluția privind rolul sportului ca factor educativ și de eradicare a sărăciei | 32 |
| --- | --- |

| Rezoluția privind problema securității în regiunea sahelo-sahariană | 38 |
| --- | --- |

| Declarația privind schimbările climatice | 43 |
| --- | --- |

PROCESUL-VERBAL AL ȘEDINȚEI DE MIERCURI, 21 IUNIE 2017

(Ședința a fost deschisă la ora 9.45)

A PREZIDAT: Memounatou IBRAHIMA

Copreședintă interimară

1.   Raportul privind cea de-a 13-a reuniune regională desfășurată la Freetown, Sierra Leone (regiunea Africii de Vest), în perioada 22-24 februarie 2017 – raport al copreședinților

Copreședinta în exercițiu, Cécile Kashetu Kyenge, a prezentat un raport oral privind cea de a 13-a reuniune regională, subliniind principalele subiecte discutate.

Au intervenit: Halifa Sallah (Gambia), Alpha Ousmane (Burkina Faso), Ibrahim Rassin Bundu (Sierra Leone), Mario Saiegh (Guineea-Bissau) și Cécile Kashetu Kyenge

Dezbaterea s-a axat, printre altele, pe progresele înregistrate în domeniul bunei guvernanțe în regiunea Africii de Vest, pe situația actuală în materie de securitate și pe nevoia de a investi în economie pentru a reduce migrația excesivă. Membrii au discutat și participarea restrânsă a femeilor la această reuniune regională.

2.   Alocuțiunea lui Abraham Tekeste, ministrul finanțelor și cooperării economice (Etiopia), președinte în exercițiu al Consiliului ACP

Abraham Tekeste, ministrul finanțelor și al cooperării economice (Etiopia), președintele în exercițiu al Consiliului ACP, a reafirmat angajamentul țării sale de a depune eforturi în vederea realizării obiectivelor parteneriatului ACP-UE. Țările ACP au dorit să construiască un parteneriat pentru perioada post-2020 susținut de un acord cu caracter juridic obligatoriu care să ducă la transformarea economică a țărilor ACP și să fie bazat pe industrializare, respectul față de mediu, inovare și modernizare. El a subliniat și că viitorul acord ar trebui să prevadă un cadru financiar adecvat pentru cooperarea pentru dezvoltare.

3.   Alocuțiunea lui Carmelo Abela, ministrul afacerilor externe și promovării comerțului (Malta), președinte în exercițiu al Consiliului UE

Carmelo Abela, ministrul afacerilor externe și promovării comerțului din Malta, a atras atenția asupra tendințelor izolaționiste și naționaliste actuale care subminează cooperarea multilaterală. Acesta a pledat în favoarea unei ordini mondiale bazate pe statul de drept, drepturile omului și democrație. Acesta a salutat noul Consens european privind dezvoltarea, care plasează îndeplinirea obiectivelor de dezvoltare durabilă în centrul strategiei de dezvoltare a UE. El i-a informat pe membri cu privire la evoluția strategiei europene în materie de securitate și apărare și a încurajat eforturile țărilor africane de a crea o politică de securitate regională. Carmelo Abela a reamintit adunării importanța punerii în aplicare a parteneriatului de la Valletta privind migrația, în special prin promovarea principiilor solidarității. Pe baza planului de acțiune de la Valletta, UE a creat Fondul fiduciar de urgență pentru Africa, prin care se finanțează în prezent punerea în aplicare a 116 programe cu o sumă totală de până la 1 889 de milioane EUR.

Au intervenit: Halifa Sallah (Gambia), Ana Rita Sithole (Mozambic), Worlea Saywah Dunnah (Liberia) și Ben Abdallah Banda (Ghana)

4.   Timp afectat întrebărilor adresate Consiliului

S-au adresat cinci întrebări Consiliului ACP și opt întrebări Consiliului UE.

Abraham Tekeste a răspuns în numele Consiliului ACP la următoarea întrebare și întrebare suplimentară:

| | întrebarea nr. 4, adresată de Lídia Senra Rodríguez, privind concesiunea minieră din Marea Bismarck. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 4, adresată de Lídia Senra Rodríguez, privind concesiunea minieră din Marea Bismarck.

Următoarele întrebări au primit răspuns, dar nu au fost urmate de întrebări suplimentare:

| | întrebarea nr. 2, adresată de Cécile Kashetu Kyenge, privind situația refugiaților yemeniți din Djibouti; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 2, adresată de Cécile Kashetu Kyenge, privind situația refugiaților yemeniți din Djibouti;

| | întrebarea nr. 3, adresată de Marielle de Sarnez (înlocuită de Nathalie Griesbeck), privind economia albastră; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 3, adresată de Marielle de Sarnez (înlocuită de Nathalie Griesbeck), privind economia albastră;

| | întrebarea nr. 5, adresată de Nathalie Griesbeck, privind seceta și foametea din Africa de Est. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 5, adresată de Nathalie Griesbeck, privind seceta și foametea din Africa de Est.

Autorul întrebării nr. 1 nu a fost prezent.

Carmelo Abela a răspuns în numele Consiliului UE la următoarele întrebări și întrebări suplimentare:

| | întrebarea nr. 9, adresată de Clifford André (Seychelles), privind pirateria maritimă; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 9, adresată de Clifford André (Seychelles), privind pirateria maritimă;

| | întrebarea nr. 11, adresată de Catherine Bearder, privind planul de acțiune al UE în materie de specii sălbatice; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 11, adresată de Catherine Bearder, privind planul de acțiune al UE în materie de specii sălbatice;

| | întrebarea nr. 12, adresată de Lídia Senra Rodríguez, privind concesiunea minieră din Marea Bismarck. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 12, adresată de Lídia Senra Rodríguez, privind concesiunea minieră din Marea Bismarck.

Următoarele întrebări au primit răspuns, dar nu au fost urmate de întrebări suplimentare:

| | întrebarea nr. 6, adresată de Cécile Kashetu Kyenge, privind situația refugiaților yemeniți din Djibouti; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 6, adresată de Cécile Kashetu Kyenge, privind situația refugiaților yemeniți din Djibouti;

| | întrebarea nr. 8, adresată de Nathalie Griesbeck, privind seceta și foametea din Africa de Est; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 8, adresată de Nathalie Griesbeck, privind seceta și foametea din Africa de Est;

| | întrebarea nr. 10, adresată de Marielle de Sarnez (înlocuită de Nathalie Griesbeck), privind economia albastră; |
| --- | --- |

întrebarea nr. 10, adresată de Marielle de Sarnez (înlocuită de Nathalie Griesbeck), privind economia albastră;

| | întrebarea nr. 13, adresată de Tesfaye Daba (Etiopia), privind tendințele paternaliste ale unor deputați în PE. |
| --- | --- |

întrebarea nr. 13, adresată de Tesfaye Daba (Etiopia), privind tendințele paternaliste ale unor deputați în PE.

Autorul întrebării nr. 7 nu a fost prezent.

5.   Dezbatere cu Consiliul – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Au intervenit: Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Halifa Sallah (Gambia), Agnima Alain-Michel Lobognon (Côte d’Ivoire), Adjedoue Weidou (Ciad), Oum Kelthoum Soueid Ahmed (Mauritania) și Jacob Oulanyah (Uganda).

Membrii s-au concentrat pe teme precum migrația și cooperarea pentru dezvoltare, implicarea tinerilor și a femeilor în procesul decizional, inclusiv implicarea femeilor în Adunarea Parlamentară Paritară, precum și pe aspecte mai specifice, cum ar fi sectorul pescuitului din Côte d’Ivoire și finanțarea forțelor de reacție din cadrul G5S.

6.   Cultura ca motor al creșterii economice

Dezbatere cu Carmelo Abela, ministrul afacerilor externe și promovării comerțului (Malta), președinte în exercițiu al Consiliului UE

Carmelo Abela, ministrul afacerilor externe și promovării comerțului din Malta, a remarcat că, în momentul de față, la începutul secolului al XXI-lea, creșterea economică se sprijină tot mai mult pe piloni alternativi, inclusiv pe cultură. El a schițat o imagine de ansamblu pozitivă asupra experienței pe care o are Malta în dezvoltarea culturală, în politica culturală și în ceea ce privește contribuția culturii la restul economiei țării. Cele patru componente ale sectorului cultural – patrimoniul, arta, designul și activitățile interdisciplinare – au o valoare adăugată brută mai mare decât cea a sectorului construcțiilor. Ministrul a lăudat, de asemenea, politica specializării inteligente aplicate în Malta ca stimulent al creșterii economice.

Au intervenit: Abdikadir Omar Aden (Kenya), Joachim Zeller, Cécile Kashetu Kyenge, Mohamed Youssof Goumaneh (Djibouti), Catherine Bearder, Krzysztof Hetman, Arne Gericke, Tadeusz Zwiefka și Louis-Joseph Manscour

Membrii au recunoscut în unanimitate rolul și importanța culturii ca un sprijin al activității economice, dar și ca factor al identității și coeziunii sociale. Aceștia au scos în evidență sinergiile care există între sectorul cultural și sectoarele educației și sănătății, care contribuie la transformarea acestui sector într-o pârghie pentru economie în ansamblu. Unii deputați au vorbit despre pericolul reprezentat de o cultură globalizată. Alții au vorbit despre eficacitatea culturii în plan economic și social la nivel local, în special în orașe. Ei au pus accentul pe necesitatea unei voințe politice de a face din cultură o prioritate în materie de politici și de a-i aloca bugetele necesare.

Carmelo Abela a încheiat dezbaterea.

7.   Rapoarte de sinteză ale atelierelor – intervenții la cerere (procedura „catch-the-eye”)

Cécile Kashetu Kyenge (înlocuindu-l pe Enrique Guerrero Salom) a prezentat un raport de sinteză cu privire la atelierul pe tema „Malta, platformă umanitară”. În cadrul atelierului, deputații au vizitat sediul Biroului European de Sprijin pentru Azil (EASO), o agenție a UE a cărei sarcină este să monitorizeze prelucrarea corectă și eficientă a solicitărilor de azil de către statele membre ale UE și să ofere asistență și consiliere juridică pentru migranți. Membrii au asistat la prezentări de informare cu privire la situația migranților și la traficul ilegal de migranți pe Marea Mediterană. De asemenea, aceștia au fost informați cu privire la negocierile pentru crearea unei Agenții UE pentru azil de sine stătătoare.

Phel Parkies (Africa de Sud) a prezentat un raport oral privind atelierul pe tema „Malta, platformă pentru creștere și pentru succesul în investițiile în cunoaștere”. Membrii au vizitat Parcul de științe ale naturii din Malta. Creat în 2004 și cofinanțat cu suma de 30 de milioane EUR din Fondul european de dezvoltare regională pentru perioada financiară actuală, acesta oferă o platformă internațională inovare și cercetare și pentru dezvoltare în domeniul științelor naturii. Deosebit de importante sunt proiectul „Malta Digital Hub” („Malta, platformă digitală”) în domeniul softurilor de imagine și cercetarea în domeniul terapiei celulare și al genomicii.

Au intervenit: Halifa Sallah (Gambia)

8.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din dimineața zilei de marți, 20 iunie 2017

Au intervenit: Sebastian Kopulande (Zambia), Abadula Gemeda Dago (Etiopia), Lídia Senra Rodríguez, Jomo Mfanawemakhosi Dlamini (Swaziland)

Membrii au cerut să se aducă unele modificări proceselor-verbale distribuite.

(Ședința a fost suspendată la ora 12.55 și reluată la ora 14.00)

A PREZIDAT: Louis MICHEL

9.   Vot cu privire la propunerile de rezoluție incluse în rapoartele prezentate de cele trei comisii permanente

Copreședintele a reamintit Adunării procedurile de vot.

| — | Finanțarea partidelor politice în țările ACP și în statele membre ale UE (ACP-UE/102.286/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Finanțarea partidelor politice în țările ACP și în statele membre ale UE (ACP-UE/102.286/17/fin.)

Comisia pentru afaceri politice

Raport prezentat de Worlea Saywah Dunnah (Liberia) și Cécile Kashetu Kyenge

Amendamente adoptate: 1, 4, 6, 9, 13 și 17 (prima parte)

Amendamente respinse: 2, 3, 5, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16, 17 (a doua parte) și 18

Grupul PPE a solicitat vot separat pe camere pentru amendamentele 2, 3, 7, 8, 10, 11, 12, 14, 15, 16 și 18.

Grupul PPE a solicitat vot pe părți pentru amendamentul 17 și vot separat pe camere pentru a doua parte a amendamentului respectiv.

Grupul PPE a solicitat vot pe părți pentru considerentul A și vot separat pe camere pentru a doua parte a amendamentului respectiv. Prima parte a fost adoptată.

Grupul PPE a solicitat vot pe părți pentru considerentul B și vot separat pe camere pentru a doua parte a amendamentului respectiv.

Grupul PPE a solicitat vot pe părți pentru considerentul D și vot separat pe camere pentru a doua parte a amendamentului respectiv. Prima parte a fost adoptată.

Grupul PPE a solicitat vot pe părți pentru considerentul D și vot separat pe camere pentru părțile a doua și a treia ale amendamentului respectiv. Prima parte a fost adoptată.

Grupul PPE și grupul S&D au solicitat vot pe părți pentru considerentul R și vot separat pe camere pentru a doua parte a amendamentului respectiv. Prima parte a fost adoptată.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată cu 56 de voturi pentru și 1 abținere.

| — | Îmbunătățirea eficacității ajutorului și dezvoltării în cooperarea UE-ACP (ACP-UE/102.276/17/fin) |
| --- | --- |

—

Îmbunătățirea eficacității ajutorului și dezvoltării în cooperarea UE-ACP (ACP-UE/102.276/17/fin)

Comisia pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț

Raport prezentat de Sebastian C. Kopulande (Zambia) și Neoklis Sylikiotis

Amendamente adoptate: 1 și 3

Amendamente respinse: 2 și 4

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru punctul 4. Punctul a fost respins.

Grupul GUE/NGL a solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentul 3.

Grupul PPE a solicitat un vot pe părți și un vot separat pe camere pentru punctul 16. Părțile prima și a treia ale punctului 16 au fost adoptate. A doua parte a fost respinsă.

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru considerentul J. Considerentul J a fost respins.

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru considerentul L. Considerentul L a fost respins.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată cu 50 de voturi pentru și 5 voturi împotrivă.

| — | Rolul sportului ca factor educativ și de eradicare a sărăciei (ACP-UE/102.279/17/fin.) |
| --- | --- |

—

Rolul sportului ca factor educativ și de eradicare a sărăciei (ACP-UE/102.279/17/fin.)

Comisia pentru afaceri sociale și mediu

Raport prezentat de Abderrahmane Marrakchy (Mauritania) și Teresa Jiménez-Becerril Barrio

Amendamente adoptate: 2, 4 și 5

Amendamente respinse: 1, 6 și 7

Amendament retras: 3

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată în unanimitate.

10.   Votarea propunerilor de rezoluție urgente

| — | Situația în materie de securitate în regiunea în regiunea sahelo-sahariană (AP/102.293/17/Comp) |
| --- | --- |

—

Situația în materie de securitate în regiunea în regiunea sahelo-sahariană (AP/102.293/17/Comp)

Amendamente adoptate: 1, 2, 3, 4, 5 și amendamentul oral 1

Amendamente respinse: 6, 7, 8 și 9

Grupul PPE a solicitat un vot separat pe camere pentru amendamentele 6, 7 și 8.

Rezoluția astfel modificată a fost adoptată cu 65 de voturi pentru și 2 voturi împotrivă.

| — | Situația din Burundi (ACP-UE 102.294/17) |
| --- | --- |

—

Situația din Burundi (ACP-UE 102.294/17)

O propunere de rezoluție de compromis depusă de grupurile politice PPE, S & D, ECR, ALDE, Verts/ALE și EFDD, precum și o rezoluție depusă de grupul GUE/NGL au fost supuse la vot.

S-a solicitat vot secret pentru propunerea de rezoluție de compromis depusă de grupurile politice PPE, S & D, ECR, ALDE și Verts/ALE și EFDD. S-a solicitat, de asemenea, vot separat pe camere pentru votul final.

Copreședintele a explicat procedurile de votare.

György Hölvénzi, David Martin, Kombo Gberi (Camerun) și Ashneel Sudhakar (Fiji) au fost selectați prin tragere la sorți pentru a fi observatori ai votului secret.

A PREZIDAT: Cecile Kashetu KYENGE

Rezoluția a fost respinsă.

S-a solicitat vot separat pe camere pentru rezoluția depusă de grupul GUE/NGL. Rezoluția a fost respinsă.

Fitz Jackson (Jamaica) a afirmat că retragerea rezoluțiilor depuse de Burundi și Africa de Sud ar trebui să fie considerată drept o declarație de către grupul de state ACP a angajamentului lor de a realiza, împreună cu UE, reconcilierea în Burundi.

11.   Vot asupra proiectului de declarație

Declarația privind schimbările climatice a fost adoptată prin aclamare.

12.   Chestiuni diverse

Au intervenit: Abdikadir Omar Aden (Kenya), Cecile Kashetu Kyeng, copreședintă în exercițiu, Phel Parkies (Africa de Sud) și Halifa Sallah (Gambia)

Vorbitorii au mulțumit adunării pentru că au oferit Kenyei prilejul de a găzdui cea de a 32-a sesiune în decembrie 2016 la Nairobi. Ei și-au exprimat regretul pentru incidentul produs între copreședintă și reprezentantul statului Burundi în cursul dezbaterii privind propunerea de rezoluție urgentă referitoare la situația din Burundi la cea de a 33-a sesiune și a solicitat ca schimburile dintre membri să se realizeze în spiritul respectului reciproc, respectând pe deplin Regulamentul de procedură și urmărind în principal realizarea binelui public. Ei au solicitat, de asemenea, Uniunii să contribuie la găsirea unei soluții pașnice pentru criza politică din Venezuela.

Price Cyprien (Haiti) a informat Adunarea că țara sa este dispusă să găzduiască cea de a 34-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare din decembrie 2017. Copreședinții au solicitat autorităților competente din Haiti să prezinte oferta în scris.

13.   Aprobarea procesului-verbal al reuniunii din dimineața zilei de marți, 20 iunie 2017

Procesul-verbal revizuit a fost aprobat.

14.   Data și locul celei de a 34-a sesiuni a Adunării Parlamentare Paritare

Cea de a 34-a sesiune a Adunării Parlamentare Paritare se va desfășura între 18 și 20 decembrie 2017 în Insulele Caraibe.

Copreședintele le-a mulțumit autorităților din Malta pentru organizarea eficientă a reuniunii și membrilor și cosecretariatului pentru contribuția lor.

(Ședința a fost închisă la ora 15.30)

Mémounatou IBRAHIMA (în exercițiu)

Louis MICHEL

Începând cu punctul 10 este înlocuit de

Cécile Kashetu KYENGE (în exercițiu)

Copreședinți

Patrick I. GOMES

Luis Marco AGUIRIANO NALDA

Cosecretari generali

---

ANEXA I

LISTA ALFABETICĂ A MEMBRILOR ADUNĂRII PARLAMENTARE PARITARE

| Reprezentanții ACP | Reprezentanții PE |
| --- | --- |
| IBRAHIMA (TOGO), copreședintă în exercițiu | MICHEL, copreședinte |
| ANGOLA
  ANTIGUA ȘI BARBUDA
  BAHAMAS
  BARBADOS (VP)
  BELIZE
  BENIN
  BOTSWANA
  BURKINA FASO
  BURUNDI
  CAMERUN
  CAPUL VERDE
  REPUBLICA CENTRAFRICANĂ
  CIAD (VP)
  COMORE
  CONGO (Republica Democratică) (VP)
  CONGO (Republica)
  INSULELE COOK
  CÔTE D’IVOIRE
  DJIBOUTI
  DOMINICA
  REPUBLICA DOMINICANĂ
  GUINEEA ECUATORIALĂ (*1)

  ERITREEA (VP)
  ETIOPIA
  FIJI (VP)
  GABON
  GAMBIA
  GHANA
  GRENADA
  GUINEEA
  GUINEEA-BISSAU
  GUYANA
  HAITI
  KENYA
  KIRIBATI
  LESOTHO
  LIBERIA
  MADAGASCAR
  MALAWI
  MALI
  INSULELE MARSHALL (Republica)
  MAURITANIA
  MAURITIUS
  MICRONEZIA (Statele Federate)
  MOZAMBIC (VP)
  NAMIBIA (VP)
  NAURU
  NIGER
  NIGERIA
  NIUE
  PALAU
  PAPUA-NOUA GUINEE
  RWANDA
  SAINT KITTS ȘI NEVIS
  SAINT LUCIA
  SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE
  SAMOA (VP)
  SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE
  SENEGAL
  SEYCHELLES
  SIERRA LEONE
  INSULELE SOLOMON
  SOMALIA (VP)
  AFRICA DE SUD
  SUDAN (*1)

  SURINAME (VP)
  SWAZILAND
  TANZANIA
  TIMORUL DE EST
  TOGO (VP)
  TONGA
  TRINIDAD ȘI TOBAGO
  TUVALU
  UGANDA
  VANUATU
  ZAMBIA
  ZIMBABWE | ADINOLFI
  AGEA
  ARENA
  BAREKOV
  BAY
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN
  CASA
  CHAUPRADE
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  CORNILLET
  CORRAO
  CZESAK (VP)
  DANCE
  DELAHAYE
  ENGSTRÖM
  ESTARÀS FERRAGUT
  FERRARA
  FERREIRA (VP)
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GÁL
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  GOERENS
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HANNAN (VP)
  HETMAN
  HEUBUCH
  ITURGAIZ
  KARSKI
  KYENGE (VP)
  LÓPEZ AGUILAR (VP)
  LÖSING
  McAVAN
  MANSCOUR (VP)
  MARUSIK
  MIZZI
  MUSELIER (VP)
  MUSSOLINI
  NART (VP)
  NEUSER
  NOICHL
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI (VP)
  POGLIESE
  PREUSS
  PUNSET
  RANGEL (VP)
  RIVASI (VP)
  ROLIN
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  SENRA RODRÍGUEZ
  STOLOJAN
  THOMAS
  VAIDERE
  VALERO
  WENTA
  WERNER
  WIELAND
  WIŚNIEWSKA (VP)
  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

Reprezentanții ACP

Reprezentanții PE

IBRAHIMA (TOGO), copreședintă în exercițiu

MICHEL, copreședinte

ANGOLA

ANTIGUA ȘI BARBUDA

BAHAMAS

BARBADOS (VP)

BELIZE

BENIN

BOTSWANA

BURKINA FASO

BURUNDI

CAMERUN

CAPUL VERDE

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

CIAD (VP)

COMORE

CONGO (Republica Democratică) (VP)

CONGO (Republica)

INSULELE COOK

CÔTE D’IVOIRE

DJIBOUTI

DOMINICA

REPUBLICA DOMINICANĂ

GUINEEA ECUATORIALĂ (*1)

ERITREEA (VP)

ETIOPIA

FIJI (VP)

GABON

GAMBIA

GHANA

GRENADA

GUINEEA

GUINEEA-BISSAU

GUYANA

HAITI

KENYA

KIRIBATI

LESOTHO

LIBERIA

MADAGASCAR

MALAWI

MALI

INSULELE MARSHALL (Republica)

MAURITANIA

MAURITIUS

MICRONEZIA (Statele Federate)

MOZAMBIC (VP)

NAMIBIA (VP)

NAURU

NIGER

NIGERIA

NIUE

PALAU

PAPUA-NOUA GUINEE

RWANDA

SAINT KITTS ȘI NEVIS

SAINT LUCIA

SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE

SAMOA (VP)

SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE

SENEGAL

SEYCHELLES

SIERRA LEONE

INSULELE SOLOMON

SOMALIA (VP)

AFRICA DE SUD

SUDAN (*1)

SURINAME (VP)

SWAZILAND

TANZANIA

TIMORUL DE EST

TOGO (VP)

TONGA

TRINIDAD ȘI TOBAGO

TUVALU

UGANDA

VANUATU

ZAMBIA

ZIMBABWE

ADINOLFI

AGEA

ARENA

BAREKOV

BAY

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN

CASA

CHAUPRADE

CHRISTENSEN

CIOCCA

CORNILLET

CORRAO

CZESAK (VP)

DANCE

DELAHAYE

ENGSTRÖM

ESTARÀS FERRAGUT

FERRARA

FERREIRA (VP)

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GÁL

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

GOERENS

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HANNAN (VP)

HETMAN

HEUBUCH

ITURGAIZ

KARSKI

KYENGE (VP)

LÓPEZ AGUILAR (VP)

LÖSING

McAVAN

MANSCOUR (VP)

MARUSIK

MIZZI

MUSELIER (VP)

MUSSOLINI

NART (VP)

NEUSER

NOICHL

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI (VP)

POGLIESE

PREUSS

PUNSET

RANGEL (VP)

RIVASI (VP)

ROLIN

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

SENRA RODRÍGUEZ

STOLOJAN

THOMAS

VAIDERE

VALERO

WENTA

WERNER

WIELAND

WIŚNIEWSKA (VP)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

COMISIA PENTRU AFACERI POLITICE

| Membrii ACP | Deputații în PE |
| --- | --- |
| LOBOGNON (CÔTE D’IVOIRE), copreședinte
  KABINDA NGOY (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO), VP
  SUDHAKAR (FIJI), VP | GOERENS, copreședinte
  ZELLER, VC
  GUERRERO SALOM, VC |
| TEIXEIRA (ANGOLA)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  BURKINA FASO
  OWONA KONO (CAMERUN)
  REPUBLICA CENTRAFRICANĂ
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  ETIOPIA
  GUYANA
  CYPRIEN (HAITI)
  JAMAICA
  KIRIBATI
  LIBERIA
  MALI
  INSULELE MARSHALL
  NAURU
  SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE
  TOUM (SUDAN) (*2)

  ACKSON (TANZANIA)
  TIMORUL DE EST
  TOGO
  UGANDA
  ZINDI (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  CASA
  CHAUPRADE
  CORRAO
  CZESAK
  DANCE
  ENGSTRÖM
  GABRIEL
  GAL
  KARSKI
  KYENGE
  LÖSING
  LÓPEZ AGUILAR
  MICHEL
  POGLIESE
  POREBA
  PREUSS
  RANGEL
  VALERO
  WERNER
  WIELAND
  ZORRINHO
  ZWIEFKA |

Membrii ACP

Deputații în PE

LOBOGNON (CÔTE D’IVOIRE), copreședinte

KABINDA NGOY (REPUBLICA DEMOCRATICĂ CONGO), VP

SUDHAKAR (FIJI), VP

GOERENS, copreședinte

ZELLER, VC

GUERRERO SALOM, VC

TEIXEIRA (ANGOLA)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

BURKINA FASO

OWONA KONO (CAMERUN)

REPUBLICA CENTRAFRICANĂ

GOUMANEH (DJIBOUTI)

ETIOPIA

GUYANA

CYPRIEN (HAITI)

JAMAICA

KIRIBATI

LIBERIA

MALI

INSULELE MARSHALL

NAURU

SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE

TOUM (SUDAN) (*2)

ACKSON (TANZANIA)

TIMORUL DE EST

TOGO

UGANDA

ZINDI (ZIMBABWE)

ADINOLFI

CASA

CHAUPRADE

CORRAO

CZESAK

DANCE

ENGSTRÖM

GABRIEL

GAL

KARSKI

KYENGE

LÖSING

LÓPEZ AGUILAR

MICHEL

POGLIESE

POREBA

PREUSS

RANGEL

VALERO

WERNER

WIELAND

ZORRINHO

ZWIEFKA

COMISIA PENTRU DEZVOLTARE ECONOMICĂ, FINANȚE ȘI COMERȚ

| Membrii ACP | Deputații în PE |
| --- | --- |
| LABOSO (KENYA, copreședintă) | FERRARA, copreședinte
  ESTARÀS FERRAGUT, VC
  MANSCOUR, VC |
| THOMPSON (BARBADOS)
  RWASA (BURUNDI)
  CAPUL VERDE
  OUMOURI (COMORE)
  GUINEEA ECUATORIALĂ (*3)

  GABON
  KAMANO (GUINEEA)
  GUINEEA BISSAU
  SEKATLE (LESOTHO)
  JHUGROO (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIC)
  NIGERIA
  NIUE
  KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)
  MENGA (REPUBLICA CONGO)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  RAINHO (SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  INSULELE SOLOMON
  FISH MAHLALELA (AFRICA DE SUD)
  SAINT KITTS ȘI NEVIS
  MISIEKABA (SURINAME)
  TONGA
  FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)
  KOPULANDE (ZAMBIA) | ARENA
  BAY
  CAMPBELL BANNERMAN
  CORNILLET
  DELAHAYE
  FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ
  FLORENZ
  GRIESBECK
  HANNAN
  MIZZI
  MUSELIER
  NEGRESCU
  OMARJEE
  PAPADIMOULIS
  PEDICINI
  PUNSET
  ROSATI
  SALVINI
  SARGENTINI
  SCHREIJER-PIERIK
  STOLOJAN
  THOMAS
  ZOVKO |

Membrii ACP

Deputații în PE

LABOSO (KENYA, copreședintă)

FERRARA, copreședinte

ESTARÀS FERRAGUT, VC

MANSCOUR, VC

THOMPSON (BARBADOS)

RWASA (BURUNDI)

CAPUL VERDE

OUMOURI (COMORE)

GUINEEA ECUATORIALĂ (*3)

GABON

KAMANO (GUINEEA)

GUINEEA BISSAU

SEKATLE (LESOTHO)

JHUGROO (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIC)

NIGERIA

NIUE

KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)

MENGA (REPUBLICA CONGO)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

RAINHO (SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE)

SALL (SENEGAL)

INSULELE SOLOMON

FISH MAHLALELA (AFRICA DE SUD)

SAINT KITTS ȘI NEVIS

MISIEKABA (SURINAME)

TONGA

FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)

KOPULANDE (ZAMBIA)

ARENA

BAY

CAMPBELL BANNERMAN

CORNILLET

DELAHAYE

FLAŠÍKOVÁ BEŇOVÁ

FLORENZ

GRIESBECK

HANNAN

MIZZI

MUSELIER

NEGRESCU

OMARJEE

PAPADIMOULIS

PEDICINI

PUNSET

ROSATI

SALVINI

SARGENTINI

SCHREIJER-PIERIK

STOLOJAN

THOMAS

ZOVKO

COMISIA PENTRU AFACERI SOCIALE ȘI MEDIU

| Membrii ACP | Deputații în PE |
| --- | --- |
| GIDLOW (SAMOA, în locul copreședintelui) | RIVASI, copreședintă
  AGEA, VC
  MUSSOLINI, VC |
| ANTIGUA ȘI BARBUDA
  BAHAMAS (CUBA)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  CIAD
  JOANE (INSULELE COOK)
  DOMINICA
  REPUBLICA DOMINICANĂ
  NAIB (ERITREEA)
  GABON
  SILLAH (GAMBIA)
  AMOATEY (GHANA)
  GRENADA
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  ZAMEL (MAURITANIA)
  MICRONEZIA (STATELE FEDERATE)
  NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  PALAU
  SEYCHELLES
  LEWALLY (SIERRA LEONE)
  SOMALIA
  DLAMINI (SWAZILAND)
  TAUSI (TUVALU) | ALIOT
  BEARDER
  CHRISTENSEN
  CIOCCA
  FERREIRA
  GARDIAZÁBAL RUBIAL
  GERICKE
  GERINGER DE OEDENBERG
  GIUFFRIDA
  HERRANZ GARCÍA
  HETMAN
  HEUBUCH
  MARUSIK
  MCAVAN
  NART
  NEUSER
  NOICHL
  ROLIN
  SENRA RODRÍGUEZ
  VAIDERE
  WENTA
  WIŚNIEWSKA
  ZABORSKA |

Membrii ACP

Deputații în PE

GIDLOW (SAMOA, în locul copreședintelui)

RIVASI, copreședintă

AGEA, VC

MUSSOLINI, VC

ANTIGUA ȘI BARBUDA

BAHAMAS (CUBA)

PEYREFITTE (BELIZE)

CIAD

JOANE (INSULELE COOK)

DOMINICA

REPUBLICA DOMINICANĂ

NAIB (ERITREEA)

GABON

SILLAH (GAMBIA)

AMOATEY (GHANA)

GRENADA

RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

ZAMEL (MAURITANIA)

MICRONEZIA (STATELE FEDERATE)

NAMUTENYA CALEY (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

PALAU

SEYCHELLES

LEWALLY (SIERRA LEONE)

SOMALIA

DLAMINI (SWAZILAND)

TAUSI (TUVALU)

ALIOT

BEARDER

CHRISTENSEN

CIOCCA

FERREIRA

GARDIAZÁBAL RUBIAL

GERICKE

GERINGER DE OEDENBERG

GIUFFRIDA

HERRANZ GARCÍA

HETMAN

HEUBUCH

MARUSIK

MCAVAN

NART

NEUSER

NOICHL

ROLIN

SENRA RODRÍGUEZ

VAIDERE

WENTA

WIŚNIEWSKA

ZABORSKA

---

(*1)  Cu statut de observator.

(*2)  Cu statut de observator.

(*3)  Cu statut de observator.

---

ANEXA II

LISTA DE PREZENȚĂ A SESIUNII DESFĂȘURATE LA ST. JULIAN’S (MALTA) ÎNTRE 19 ȘI 21 IUNIE 2017

| IBRAHIMA (TOGO), copreședintă în exercițiu | MICHEL, copreședinte |
| --- | --- |
| PEREIRA (ANGOLA)
  THOMPSON (BARBADOS)
  PEYREFITTE (BELIZE)
  GBIAN (BENIN)
  MANGOLE (BOTSWANA)
  OUSMANE (BURKINA FASO)
  NJEBARIKANUYE (BURUNDI)
  FERNANDES (CAPUL VERDE)
  KOMBO (CAMERUN)
  MMADI HASSANI (COMORE)
  KABINDA NGOY (Republica Democratică CONGO)
  VAVIA (INSULELE COOK)
  GOUMANEH (DJIBOUTI)
  (DOMINICA)
  PUJALS NOLASCO (REPUBLICA DOMINICANĂ)
  NAIB (ERITREEA)
  GEMEDA DAGO (ETIOPIA)
  SUDHAKAR (FIJI)
  MILEBOU (GABON)
  SALLAH (GAMBIA)
  BANDA (GHANA)
  KAMANO (GUINEEA)
  SAIEGH (GUINEEA-BISSAU)
  NGUEMA MANANA (GUINEEA ECUATORIALĂ)
  CYPRIEN (HAITI)
  JACKSON (JAMAICA)
  ADEN (KENYA)
  MAHASE-MOILOA (LESOTHO)
  DUNNAH (LIBERIA)
  RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)
  MUSSA (MALAWI)
  SOUKOUNA (MALI)
  FOWDAR (MAURITIUS)
  VAQUINA (MOZAMBIC)
  NEKUND (NAMIBIA)
  DIOFFO (NIGER)
  IRIASE (NIGERIA)
  KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)
  RUGEMA (RWANDA)
  FELIX (SAINT LUCIA)
  STRAKER (SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE)
  GIDLOW (SAMOA)
  CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE)
  SALL (SENEGAL)
  ANDRE (SEYCHELLES)
  BUNDU (SIERRA LEONE)
  TAUSINGA (INSULELE SOLOMON)
  PARKIES (AFRICA DE SUD)
  TOUM (SUDAN) (*1)

  MISIEKABA (SURINAME)
  DLAMINI (SWAZILAND)
  ACKSON (TANZANIA)
  WEIDOU (CIAD)
  BRAHIMA (TOGO)
  FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)
  TAUSI (TUVALU)
  OULANYAH (UGANDA)
  TCHAMAKO MAHE (VANUATU)
  KOPULANDE (ZAMBIA)
  SHUMBA (ZIMBABWE) | ADINOLFI
  ARENA
  BAREKOV
  BEARDER
  CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

  CORNILLET
  ENGEL
  GAHLER
  GERICKE
  GRIESBECK
  GUERRERO SALOM
  HETMAN
  HEUBUCH
  HÖLVÉNYI
  JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO
  KARSKI
  KYENGE
  LEINEN
  LIETZ
  MANSCOUR
  MARTIN
  MICHEL
  MIZZI
  NEGRESCU
  NEUSER
  NOICHL
  PONGA
  PREUSS
  ROSATI
  SENRA RODRÍGUEZ
  SILVA PEREIRA
  STOLOJAN
  SYLIKIOTIS
  THEOCHAROUS
  VALERO
  VAUGHAN (1)
   (2)

  WARD
  WENTA
  WERNER
  WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

  ZÁBORSKÁ
  ZELLER
  ZORRINHO
  ZOVKO
  ZWIEFKA |

IBRAHIMA (TOGO), copreședintă în exercițiu

MICHEL, copreședinte

PEREIRA (ANGOLA)

THOMPSON (BARBADOS)

PEYREFITTE (BELIZE)

GBIAN (BENIN)

MANGOLE (BOTSWANA)

OUSMANE (BURKINA FASO)

NJEBARIKANUYE (BURUNDI)

FERNANDES (CAPUL VERDE)

KOMBO (CAMERUN)

MMADI HASSANI (COMORE)

KABINDA NGOY (Republica Democratică CONGO)

VAVIA (INSULELE COOK)

GOUMANEH (DJIBOUTI)

(DOMINICA)

PUJALS NOLASCO (REPUBLICA DOMINICANĂ)

NAIB (ERITREEA)

GEMEDA DAGO (ETIOPIA)

SUDHAKAR (FIJI)

MILEBOU (GABON)

SALLAH (GAMBIA)

BANDA (GHANA)

KAMANO (GUINEEA)

SAIEGH (GUINEEA-BISSAU)

NGUEMA MANANA (GUINEEA ECUATORIALĂ)

CYPRIEN (HAITI)

JACKSON (JAMAICA)

ADEN (KENYA)

MAHASE-MOILOA (LESOTHO)

DUNNAH (LIBERIA)

RAZAFINDRAVELO (MADAGASCAR)

MUSSA (MALAWI)

SOUKOUNA (MALI)

FOWDAR (MAURITIUS)

VAQUINA (MOZAMBIC)

NEKUND (NAMIBIA)

DIOFFO (NIGER)

IRIASE (NIGERIA)

KOIM (PAPUA-NOUA GUINEE)

RUGEMA (RWANDA)

FELIX (SAINT LUCIA)

STRAKER (SAINT VINCENT ȘI GRENADINELE)

GIDLOW (SAMOA)

CASSANDRA CORREIA (SÃO TOMÉ ȘI PRINCIPE)

SALL (SENEGAL)

ANDRE (SEYCHELLES)

BUNDU (SIERRA LEONE)

TAUSINGA (INSULELE SOLOMON)

PARKIES (AFRICA DE SUD)

TOUM (SUDAN) (*1)

MISIEKABA (SURINAME)

DLAMINI (SWAZILAND)

ACKSON (TANZANIA)

WEIDOU (CIAD)

BRAHIMA (TOGO)

FORDE (TRINIDAD ȘI TOBAGO)

TAUSI (TUVALU)

OULANYAH (UGANDA)

TCHAMAKO MAHE (VANUATU)

KOPULANDE (ZAMBIA)

SHUMBA (ZIMBABWE)

ADINOLFI

ARENA

BAREKOV

BEARDER

CAMPBELL BANNERMAN (1)
   (2)

CORNILLET

ENGEL

GAHLER

GERICKE

GRIESBECK

GUERRERO SALOM

HETMAN

HEUBUCH

HÖLVÉNYI

JIMÉNEZ BECERRIL BARRIO

KARSKI

KYENGE

LEINEN

LIETZ

MANSCOUR

MARTIN

MICHEL

MIZZI

NEGRESCU

NEUSER

NOICHL

PONGA

PREUSS

ROSATI

SENRA RODRÍGUEZ

SILVA PEREIRA

STOLOJAN

SYLIKIOTIS

THEOCHAROUS

VALERO

VAUGHAN (1)
   (2)

WARD

WENTA

WERNER

WIŚNIEWSKA (1)
   (2)

ZÁBORSKÁ

ZELLER

ZORRINHO

ZOVKO

ZWIEFKA

Alte persoane prezente:

ANGOLA

TEIXEIRA

DE SOUSA MENDES

EDUARDO TXIPOIA

SIMBRÃO DE CARVALHO

BARBADOS

CHANDLER

BENIN

AHONOUKOUN

DJIMA

BOTSWANA

NGAKA

BURKINA FASO

SOME

COMPAORE

LANKANDE

BURUNDI

NTISEZERNANA

NDARUVUKANYE

MUHUNGU

SINDAYIKENGERA

CAMERUN

AWUDU MBAYA

OWONA KONO

CONGO (REPUBLICA)

MABAYA GIZI AMINE

KATUMWA

SILUWANGI LUMBA

MOLIWA MOLEKO

MAKA BASIALIA

GABON

OWONO NGUEMA

JOUMAS dit

SALAMBA

GAMBIA

SOWE

CAMARA

S. CEESAY

K. CEESAY

GHANA

FUESINI

GUINEEA

DIALLO

SYLLA

GUINEEA-BISSAU

BAME

MALAWI

MALI

DIALLO TOURE

THERA

MAIGA

MOZAMBIC

NAMBURETE

SITHOLE

NAMIBIA

VENAANI

NIGER

MAHAMANE

DILLE

CHEKOU KORE

AMADOU

NIGERIA

LIDANI

OGBUOJI

OLATUNBOSUN

YUNUSA

OKORIE

NSIEGBE

SENEGAL

TALL

BALLA LO

NDIAYE

DIALLO

SIERRA LEONE

LEWALLY

KUYEMBEH

AFRICA DE SUD

MAHLALELA

STEEBHUISEN

SUDANUL DE SUD

OHIDE OMAHA

SUDAN

OHMER ABDALLA

MOHAMMED SALIH

ELSAYED IBRAHIM

AHMED ASSOUD

TANZANIA

MATIKO

LWOTA

CIAD

ZARA AFFONO

LAOHINGAMAYE

GARSOULDE MONANGAR

TOGO

FABRE

LAWSON

UGANDA

KINYAMATAMA

WAMAI WANGA

NOKRACH

ZIMBABWE

ZINDI

MLOTSHWA

CONSILIUL ACP

ABRAHAM TEKESTE, ministrul finanțelor și cooperării economice (Etiopia), președintele în exercițiu al Consiliului ACP

CONSILIUL UE

CARMELO ABELA, ministrul afacerilor externe și promovării comerțului (Malta), președintele în exercițiu al Consiliului UE

COMISIA EUROPEANĂ

NEVEN MIMICA, comisar responsabil pentru cooperare și dezvoltare internațională

CHRISTOS STYLIANIDES, comisarul pentru ajutor umanitar și gestionarea crizelor

SERVICIUL EUROPEAN DE ACȚIUNE EXTERNĂ

JOAQUIN TASSO-VILALLONGA

COMITETUL ECONOMIC ȘI SOCIAL EUROPEAN

YVES SOMVILLE, președintele Comitetului de monitorizare ACP, CESE

SECRETARIATUL ACP

PATRICK GOMES, cosecretar general

SECRETARIATUL UE

AGUIRIANO NALDA, cosecretar general

---

(*1)  Cu statut de observator.

(1)  Prezent(ă) la 19 iunie 2017.

(2)  Prezent(ă) la 20 iunie 2017.

---

ANEXA III

TEXTE ADOPTATE

REZOLUȚIA (1)

privind finanțarea partidelor politice în state ACP și în state membre ale UE

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la St. Julian’s (Malta), între 19 și 21 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

reunită la St. Julian’s (Malta), între 19 și 21 iunie 2017,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, în special articolul 7 alineatul (3) din aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției, în special articolul 7 alineatul (3) din aceasta,

| — | având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei,

| — | având în vedere articolul 10 din Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea corupției, adoptată la Maputo la 11 iulie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 10 din Convenția Uniunii Africane privind prevenirea și combaterea corupției, adoptată la Maputo la 11 iulie 2003,

| — | având în vedere Rezoluția privind transparența și responsabilitatea finanțării partidelor politice și campaniilor electorale, adoptată în cadrul celei de a 124-a Reuniuni a Uniunii Interparlamentare din 20 aprilie 2011 de la Panama, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția privind transparența și responsabilitatea finanțării partidelor politice și campaniilor electorale, adoptată în cadrul celei de a 124-a Reuniuni a Uniunii Interparlamentare din 20 aprilie 2011 de la Panama,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2011 referitoare la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2004/2003 privind statutul și finanțarea partidelor politice la nivel european (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 6 aprilie 2011 referitoare la aplicarea Regulamentului (CE) nr. 2004/2003 privind statutul și finanțarea partidelor politice la nivel european (2),

| — | având în vedere Declarația de angajament de la Port of Spain din cadrul celui de Al cincilea summit al Americilor din Trinidad și Tobago din 19 aprilie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de angajament de la Port of Spain din cadrul celui de Al cincilea summit al Americilor din Trinidad și Tobago din 19 aprilie 2009,

| — | având în vedere recomandarea Rec(2003)4 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei pentru statele membre privind normele comune împotriva corupției în ceea ce privește finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, adoptată de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei la 8 aprilie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Rec(2003)4 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei pentru statele membre privind normele comune împotriva corupției în ceea ce privește finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale, adoptată de Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei la 8 aprilie 2003,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/102.286/fin.), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri politice (ACP-UE/102.286/fin.),

| A. | întrucât, pentru a-și îndeplini rolul de reprezentare și pentru a asigura participarea cetățenilor, partidele politice de astăzi au nevoie de fonduri substanțiale pentru a concura în competiții politice; |
| --- | --- |

A.

întrucât, pentru a-și îndeplini rolul de reprezentare și pentru a asigura participarea cetățenilor, partidele politice de astăzi au nevoie de fonduri substanțiale pentru a concura în competiții politice;

| B. | întrucât finanțarea partidelor politice provine atât din surse publice, cât și din surse private, dar totuși sursa de bază este autofinanțarea din cotizațiile membrilor și evenimente de strângere de fonduri pentru partid; |
| --- | --- |

B.

întrucât finanțarea partidelor politice provine atât din surse publice, cât și din surse private, dar totuși sursa de bază este autofinanțarea din cotizațiile membrilor și evenimente de strângere de fonduri pentru partid;

| C. | întrucât finanțarea publică a devenit un mod tot mai popular de asigurare a susținerii regulate, egale și corecte a partidelor politice; |
| --- | --- |

C.

întrucât finanțarea publică a devenit un mod tot mai popular de asigurare a susținerii regulate, egale și corecte a partidelor politice;

| D. | întrucât este în beneficiul exclusiv al publicului și democrației ca partidele politice să fie adecvat finanțate, în scopul unic de a-și desfășura activitatea într-un cadru convenit de mecanisme de responsabilitate și transparență; întrucât orice deturnare de bani publici ar trebui să fie sancționată prin norme eficiente; |
| --- | --- |

D.

întrucât este în beneficiul exclusiv al publicului și democrației ca partidele politice să fie adecvat finanțate, în scopul unic de a-și desfășura activitatea într-un cadru convenit de mecanisme de responsabilitate și transparență; întrucât orice deturnare de bani publici ar trebui să fie sancționată prin norme eficiente;

| E. | întrucât valoarea finanțării, atât publice, cât și private, este deseori condiționată de dimensiunea partidului politic și de situația economică a țărilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât valoarea finanțării, atât publice, cât și private, este deseori condiționată de dimensiunea partidului politic și de situația economică a țărilor;

| F. | întrucât anumite state ACP nu au capacitatea de a subvenționa partide politice din cauză că subdezvoltarea economică și constrângerile în materie de resurse limitează finanțarea publică și donațiile private; |
| --- | --- |

F.

întrucât anumite state ACP nu au capacitatea de a subvenționa partide politice din cauză că subdezvoltarea economică și constrângerile în materie de resurse limitează finanțarea publică și donațiile private;

| G. | întrucât prezentarea obligatorie de informații privind finanțarea partidelor politice este esențială pentru statul de drept și pentru o mai mare transparență și responsabilitate, dând publicului oportunitatea de a înțelege rolul și acțiunile partidelor politice; |
| --- | --- |

G.

întrucât prezentarea obligatorie de informații privind finanțarea partidelor politice este esențială pentru statul de drept și pentru o mai mare transparență și responsabilitate, dând publicului oportunitatea de a înțelege rolul și acțiunile partidelor politice;

| H. | întrucât transparența privind proveniența finanțării politice este esențială pentru a preveni toate formele de interferență care implică bani din surse dubioase sau ilegale; întrucât o creștere a finanțării ilicite a proceselor politice reprezintă o amenințare majoră în calea democrației; |
| --- | --- |

H.

întrucât transparența privind proveniența finanțării politice este esențială pentru a preveni toate formele de interferență care implică bani din surse dubioase sau ilegale; întrucât o creștere a finanțării ilicite a proceselor politice reprezintă o amenințare majoră în calea democrației;

| I. | întrucât corupția politică rămâne o problemă majoră, reformele pentru combaterea comportamentelor de corupție fiind deseori inițiate în urma unor scandaluri privind finanțarea politică și a unor proteste publice; întrucât corupția în finanțarea organizațiilor politice poate lua nenumărate forme, de la utilizarea de donații pentru îmbogățire personală, până la utilizarea abuzivă a resurselor statului; întrucât practica continuă a cumpărării voturilor este predominantă în anumite țări; |
| --- | --- |

I.

întrucât corupția politică rămâne o problemă majoră, reformele pentru combaterea comportamentelor de corupție fiind deseori inițiate în urma unor scandaluri privind finanțarea politică și a unor proteste publice; întrucât corupția în finanțarea organizațiilor politice poate lua nenumărate forme, de la utilizarea de donații pentru îmbogățire personală, până la utilizarea abuzivă a resurselor statului; întrucât practica continuă a cumpărării voturilor este predominantă în anumite țări;

| J. | întrucât strângerea de fonduri poate cauza conflicte de interese și donatori privați ar putea să încerce să utilizeze finanțarea politică pentru a influența luarea deciziilor, negând astfel principiul egalității cetățenilor; |
| --- | --- |

J.

întrucât strângerea de fonduri poate cauza conflicte de interese și donatori privați ar putea să încerce să utilizeze finanțarea politică pentru a influența luarea deciziilor, negând astfel principiul egalității cetățenilor;

| K. | întrucât dezvoltarea rețelelor sociale transformă procesele tradiționale de finanțare politică prin microfinanțare și implicarea voluntarilor; |
| --- | --- |

K.

întrucât dezvoltarea rețelelor sociale transformă procesele tradiționale de finanțare politică prin microfinanțare și implicarea voluntarilor;

| L. | întrucât finanțarea privată poate duce la inegalități între partidele politice în ceea ce privește capacitatea financiară; întrucât, pentru a asigura echitatea democratică, trebuie să fie luate în considerare posibilități suplimentare de finanțare; |
| --- | --- |

L.

întrucât finanțarea privată poate duce la inegalități între partidele politice în ceea ce privește capacitatea financiară; întrucât, pentru a asigura echitatea democratică, trebuie să fie luate în considerare posibilități suplimentare de finanțare;

| M. | întrucât utilizarea ilegală de fonduri publice subminează puternic încrederea publicului în instituțiile guvernamentale și democrația însăși; |
| --- | --- |

M.

întrucât utilizarea ilegală de fonduri publice subminează puternic încrederea publicului în instituțiile guvernamentale și democrația însăși;

| N. | întrucât monitorizarea independentă a finanțării partidelor politice rămâne o provocare considerabilă; întrucât în multe state ACP încă lipsește un cadru de reglementare real pentru finanțarea politică și puține țări au capacitatea administrativă de a colecta și verifica rapoartele financiare; |
| --- | --- |

N.

întrucât monitorizarea independentă a finanțării partidelor politice rămâne o provocare considerabilă; întrucât în multe state ACP încă lipsește un cadru de reglementare real pentru finanțarea politică și puține țări au capacitatea administrativă de a colecta și verifica rapoartele financiare;

| O. | întrucât legislația privind finanțarea politică ar trebui să includă reglementări privind finanțarea privată și publică, cheltuielile, responsabilitatea, prezentarea de informații privind originea fondurilor, supravegherea și sancțiunile; |
| --- | --- |

O.

întrucât legislația privind finanțarea politică ar trebui să includă reglementări privind finanțarea privată și publică, cheltuielile, responsabilitatea, prezentarea de informații privind originea fondurilor, supravegherea și sancțiunile;

| P. | întrucât reglementarea finanțării politice și utilizarea de fonduri sunt esențiale pentru a menține democrația și a mări concurența în cadrul unei game largi de partide politice, precum și pentru a preveni corupția și utilizarea de fonduri ilicite; |
| --- | --- |

P.

întrucât reglementarea finanțării politice și utilizarea de fonduri sunt esențiale pentru a menține democrația și a mări concurența în cadrul unei game largi de partide politice, precum și pentru a preveni corupția și utilizarea de fonduri ilicite;

| Q. | întrucât deficiențele în asigurarea respectării reglementărilor facilitează cheltuielile necontrolate în timpul alegerilor și practici ilicite; întrucât în cele mai multe state ACP impunerea de sancțiuni asupra celor care încalcă normele de finanțare politică rămâne o provocare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât deficiențele în asigurarea respectării reglementărilor facilitează cheltuielile necontrolate în timpul alegerilor și practici ilicite; întrucât în cele mai multe state ACP impunerea de sancțiuni asupra celor care încalcă normele de finanțare politică rămâne o provocare;

| R. | întrucât cele mai multe state membre ale UE au reglementări stricte privind finanțarea externă sau străină, care împiedică influențarea procesului politic de către interese străine; |
| --- | --- |

R.

întrucât cele mai multe state membre ale UE au reglementări stricte privind finanțarea externă sau străină, care împiedică influențarea procesului politic de către interese străine;

| S. | întrucât participarea și accesul femeilor în politică sunt restricționate în practică de dificultăți în obținerea accesului la resurse; întrucât partidele politice joacă un rol-cheie în asigurarea unui echilibru echitabil între femei și bărbați în politică, |
| --- | --- |

S.

întrucât participarea și accesul femeilor în politică sunt restricționate în practică de dificultăți în obținerea accesului la resurse; întrucât partidele politice joacă un rol-cheie în asigurarea unui echilibru echitabil între femei și bărbați în politică,

| 1. | consideră că finanțarea partidelor politice ar trebui să acorde persoanelor o voce în procesul politic democratic, încurajând o gamă de opinii și perspective politice diferite, împreună cu participarea semnificativă în procesul politic a tuturor actorilor, pentru a încuraja democrația și pentru a garanta posibilitatea de alternare la putere; |
| --- | --- |

1.

consideră că finanțarea partidelor politice ar trebui să acorde persoanelor o voce în procesul politic democratic, încurajând o gamă de opinii și perspective politice diferite, împreună cu participarea semnificativă în procesul politic a tuturor actorilor, pentru a încuraja democrația și pentru a garanta posibilitatea de alternare la putere;

| 2. | reamintește că partidele politice au nevoie de finanțare adecvată pentru a-și îndeplini funcția de bază de a desfășura campanii electorale, dar și pentru a desfășura activități privind autonomizarea, elaborarea de programe pentru politici, educația politică și formarea profesională și dezvoltarea instituțională; |
| --- | --- |

2.

reamintește că partidele politice au nevoie de finanțare adecvată pentru a-și îndeplini funcția de bază de a desfășura campanii electorale, dar și pentru a desfășura activități privind autonomizarea, elaborarea de programe pentru politici, educația politică și formarea profesională și dezvoltarea instituțională;

| 3. | consideră că finanțarea publică, deși este o finanțare complementară celei private, rămâne esențială pentru a îmbunătăți transparența, responsabilitatea și echitatea în finanțarea politică; îndeamnă toate guvernele să garanteze o scenă politică liberă pentru o concurență adevărată semnificativă între partidele politice, astfel încât acestea să poată fi înființate și să își poată dezvolta capacitatea de a colecta fonduri, fără a fi intimidate de partidul aflat la guvernare; |
| --- | --- |

3.

consideră că finanțarea publică, deși este o finanțare complementară celei private, rămâne esențială pentru a îmbunătăți transparența, responsabilitatea și echitatea în finanțarea politică; îndeamnă toate guvernele să garanteze o scenă politică liberă pentru o concurență adevărată semnificativă între partidele politice, astfel încât acestea să poată fi înființate și să își poată dezvolta capacitatea de a colecta fonduri, fără a fi intimidate de partidul aflat la guvernare;

| 4. | își exprimă convingerea că corupția constituie o amenințare serioasă la adresa statului de drept, a democrației, a drepturilor omului, a echității și a justiției sociale; în consecință, îndeamnă toate statele să adopte sau să consolideze legislația anticorupție în ceea ce privește finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale și să asigure punerea lor completă în aplicare și asigurarea respectării lor; |
| --- | --- |

4.

își exprimă convingerea că corupția constituie o amenințare serioasă la adresa statului de drept, a democrației, a drepturilor omului, a echității și a justiției sociale; în consecință, îndeamnă toate statele să adopte sau să consolideze legislația anticorupție în ceea ce privește finanțarea partidelor politice și a campaniilor electorale și să asigure punerea lor completă în aplicare și asigurarea respectării lor;

| 5. | reamintește că principiul neutralității statului trebuie să fie respectat în toate situațiile și că libertatea de organizare și independența grupurilor sau a partidelor politice nu ar trebui să fie condiționate de nicio alocare de fonduri publice; |
| --- | --- |

5.

reamintește că principiul neutralității statului trebuie să fie respectat în toate situațiile și că libertatea de organizare și independența grupurilor sau a partidelor politice nu ar trebui să fie condiționate de nicio alocare de fonduri publice;

| 6. | îndeamnă guvernele să separe resursele instituționale de resursele partidului de guvernământ, să păstreze neutralitatea instituțiilor și să încurajeze un mediu de concurență reală între partidele politice pentru a obține condiții de concurență electorală echitabile; consideră că utilizarea abuzivă a resurselor statului constituie o amenințare majoră la adresa bunei guvernanțe și instituirii unui sistem democratic incluziv; |
| --- | --- |

6.

îndeamnă guvernele să separe resursele instituționale de resursele partidului de guvernământ, să păstreze neutralitatea instituțiilor și să încurajeze un mediu de concurență reală între partidele politice pentru a obține condiții de concurență electorală echitabile; consideră că utilizarea abuzivă a resurselor statului constituie o amenințare majoră la adresa bunei guvernanțe și instituirii unui sistem democratic incluziv;

| 7. | îndeamnă toate guvernele să instituie un set de reglementări privind finanțarea partidelor politice, inclusiv mecanisme de control eficace și independente, sancțiuni penale și norme obiective privind respectarea democrației și a drepturilor omului, precum și să asigure respectarea completă a acestuia; |
| --- | --- |

7.

îndeamnă toate guvernele să instituie un set de reglementări privind finanțarea partidelor politice, inclusiv mecanisme de control eficace și independente, sancțiuni penale și norme obiective privind respectarea democrației și a drepturilor omului, precum și să asigure respectarea completă a acestuia;

| 8. | solicită prezentarea obligatorie de informații privind finanțarea partidelor politice din toate sursele (publice, private, străine și din interiorul partidului) pentru a asigura deplina transparență și responsabilitate; |
| --- | --- |

8.

solicită prezentarea obligatorie de informații privind finanțarea partidelor politice din toate sursele (publice, private, străine și din interiorul partidului) pentru a asigura deplina transparență și responsabilitate;

| 9. | consideră că consolidarea sistemului bancar în statele ACP ar putea limita în mod considerabil impactul finanțării ilicite asupra vieții politice și ar putea facilita lupta împotriva corupției; |
| --- | --- |

9.

consideră că consolidarea sistemului bancar în statele ACP ar putea limita în mod considerabil impactul finanțării ilicite asupra vieții politice și ar putea facilita lupta împotriva corupției;

| 10. | îndeamnă parlamentele să consolideze legislația privind transparența și responsabilitatea partidelor politice și să adopte o legislație adecvată pentru a asigura respectarea principiului egalității democratice și pentru a reglementa factorii ce determină costurile în politică, inclusiv prin impunerea unor limite ale cheltuielilor efectuate în campanii; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă parlamentele să consolideze legislația privind transparența și responsabilitatea partidelor politice și să adopte o legislație adecvată pentru a asigura respectarea principiului egalității democratice și pentru a reglementa factorii ce determină costurile în politică, inclusiv prin impunerea unor limite ale cheltuielilor efectuate în campanii;

| 11. | solicită înființarea unor organisme de reglementare independente responsabile pentru monitorizarea gestionării conturilor financiare ale partidelor politice și care să aibă competența de a asigura respectarea dispozițiilor, de a investiga rapoartele financiare ale partidelor și de a monitoriza situația financiară a reprezentanților aleși, inclusiv prin impunerea unor sancțiuni penale sau financiare pentru încălcări; invită UE să susțină în mod activ consolidarea capacităților administrative ale statelor ACP pentru a mări eficiența sistemului de monitorizare financiară, prin asistență tehnică și programe de schimb de cunoștințe; |
| --- | --- |

11.

solicită înființarea unor organisme de reglementare independente responsabile pentru monitorizarea gestionării conturilor financiare ale partidelor politice și care să aibă competența de a asigura respectarea dispozițiilor, de a investiga rapoartele financiare ale partidelor și de a monitoriza situația financiară a reprezentanților aleși, inclusiv prin impunerea unor sancțiuni penale sau financiare pentru încălcări; invită UE să susțină în mod activ consolidarea capacităților administrative ale statelor ACP pentru a mări eficiența sistemului de monitorizare financiară, prin asistență tehnică și programe de schimb de cunoștințe;

| 12. | reamintește că organismele de reglementare au nevoie de resurse adecvate și de un mandat clar pentru a putea investiga încălcări ale normelor privind finanțarea politică și pentru a asigura punerea în aplicare a unor sancțiuni adecvate; |
| --- | --- |

12.

reamintește că organismele de reglementare au nevoie de resurse adecvate și de un mandat clar pentru a putea investiga încălcări ale normelor privind finanțarea politică și pentru a asigura punerea în aplicare a unor sancțiuni adecvate;

| 13. | îndeamnă toate guvernele să instituie și să consolideze măsuri preventive solide destinate să combată corupția și să înființeze organisme disciplinare independente pentru a investiga și aplica sancțiuni pentru corupție la nivelul partidelor politice sau pentru utilizarea abuzivă a resurselor financiare; |
| --- | --- |

13.

îndeamnă toate guvernele să instituie și să consolideze măsuri preventive solide destinate să combată corupția și să înființeze organisme disciplinare independente pentru a investiga și aplica sancțiuni pentru corupție la nivelul partidelor politice sau pentru utilizarea abuzivă a resurselor financiare;

| 14. | îndeamnă toate guvernele să ia toate măsurile necesare pentru a asigura integritatea actorilor politici prin prevenirea săvârșirii de fraude sau de practici ilegale de orice natură; |
| --- | --- |

14.

îndeamnă toate guvernele să ia toate măsurile necesare pentru a asigura integritatea actorilor politici prin prevenirea săvârșirii de fraude sau de practici ilegale de orice natură;

| 15. | consideră că imixtiunea unor fonduri ilicite în politică constituie o amenințare deosebită la adresa democrației și a instituțiilor sale pe toate continentele; |
| --- | --- |

15.

consideră că imixtiunea unor fonduri ilicite în politică constituie o amenințare deosebită la adresa democrației și a instituțiilor sale pe toate continentele;

| 16. | solicită ca responsabilitatea publică să fie consolidată prin abordarea problemei utilizării nereglementate a fondurilor publice, lucru care permite utilizarea abuzivă a resurselor statului și deturnează fondurile publice de la utilizarea în interesul general al publicului; în plus, solicită limite în ceea ce privește finanțarea privată a partidelor publice și, dacă este cazul, transparență și supraveghere de către un organism public adecvat; |
| --- | --- |

16.

solicită ca responsabilitatea publică să fie consolidată prin abordarea problemei utilizării nereglementate a fondurilor publice, lucru care permite utilizarea abuzivă a resurselor statului și deturnează fondurile publice de la utilizarea în interesul general al publicului; în plus, solicită limite în ceea ce privește finanțarea privată a partidelor publice și, dacă este cazul, transparență și supraveghere de către un organism public adecvat;

| 17. | îndeamnă la introducerea unor restricții pentru a preveni realizarea de donații către partidele politice de către societăți comerciale care beneficiază de contracte publice sau care sunt în măsură să beneficieze de astfel de contracte; |
| --- | --- |

17.

îndeamnă la introducerea unor restricții pentru a preveni realizarea de donații către partidele politice de către societăți comerciale care beneficiază de contracte publice sau care sunt în măsură să beneficieze de astfel de contracte;

| 18. | invită toate guvernele să introducă interdicții sau plafoane pentru donațiile străine către partidele politice, pentru a preveni influențarea procesului politic de către interese străine, precum și să solicite prezentarea de informații privind orice donații primite din străinătate; |
| --- | --- |

18.

invită toate guvernele să introducă interdicții sau plafoane pentru donațiile străine către partidele politice, pentru a preveni influențarea procesului politic de către interese străine, precum și să solicite prezentarea de informații privind orice donații primite din străinătate;

| 19. | afirmă că punerea eficace în aplicare a regulamentelor privind finanțarea partidelor politice cu mecanisme de responsabilitate și transparență reprezintă un factor important pentru consolidarea încrederii publice în instituții și în procesele electorale; |
| --- | --- |

19.

afirmă că punerea eficace în aplicare a regulamentelor privind finanțarea partidelor politice cu mecanisme de responsabilitate și transparență reprezintă un factor important pentru consolidarea încrederii publice în instituții și în procesele electorale;

| 20. | consideră că o reglementare clară și echilibrată a finanțării partidelor politice ar stabili, de asemenea, o relație de încredere între autoritățile publice și partidele politice; |
| --- | --- |

20.

consideră că o reglementare clară și echilibrată a finanțării partidelor politice ar stabili, de asemenea, o relație de încredere între autoritățile publice și partidele politice;

| 21. | îndeamnă toate guvernele să asigure respectarea cerințelor de egalitate de gen pentru sisteme de finanțare publică destinate partidelor politice, pentru a facilita accesul la resurse financiare durabile pentru femei, consolidând astfel emanciparea politică a acestora; |
| --- | --- |

21.

îndeamnă toate guvernele să asigure respectarea cerințelor de egalitate de gen pentru sisteme de finanțare publică destinate partidelor politice, pentru a facilita accesul la resurse financiare durabile pentru femei, consolidând astfel emanciparea politică a acestora;

| 22. | încurajează organizațiile societății civile și mass-media să monitorizeze în mod continuu și independent finanțarea partidelor politice, să denunțe orice practici ilicite și să informeze cetățenii cu privire la exercitarea puterii; solicită, în continuare, ca legislația să îi protejeze pe denunțători; |
| --- | --- |

22.

încurajează organizațiile societății civile și mass-media să monitorizeze în mod continuu și independent finanțarea partidelor politice, să denunțe orice practici ilicite și să informeze cetățenii cu privire la exercitarea puterii; solicită, în continuare, ca legislația să îi protejeze pe denunțători;

| 23. | consideră că organizațiile societății civile, împreună cu organismele de reglementare financiară, pot juca un rol major în sensibilizarea cetățenilor, a partidelor politice și a tuturor părților interesate cu privire la importanța reglementării finanțării politice; |
| --- | --- |

23.

consideră că organizațiile societății civile, împreună cu organismele de reglementare financiară, pot juca un rol major în sensibilizarea cetățenilor, a partidelor politice și a tuturor părților interesate cu privire la importanța reglementării finanțării politice;

| 24. | încurajează statele membre ale UE și statele ACP să definească directive comune privind finanțarea partidelor politice pentru a asigura buna guvernanță în propriile țări; |
| --- | --- |

24.

încurajează statele membre ale UE și statele ACP să definească directive comune privind finanțarea partidelor politice pentru a asigura buna guvernanță în propriile țări;

| 25. | solicită ca aceste norme privind finanțarea partidelor politice să nu se limiteze la partidele politice, ci să se aplice și campaniilor electorale ale acestora și altor forme de participare politică, cum ar fi referendumurile; |
| --- | --- |

25.

solicită ca aceste norme privind finanțarea partidelor politice să nu se limiteze la partidele politice, ci să se aplice și campaniilor electorale ale acestora și altor forme de participare politică, cum ar fi referendumurile;

| 26. | îndeamnă acele țări care nu au făcut deja acest lucru să ratifice Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției și Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă acele țări care nu au făcut deja acest lucru să ratifice Convenția Organizației Națiunilor Unite împotriva corupției și Convenția Organizației Națiunilor Unite privind eliminarea tuturor formelor de discriminare față de femei;

| 27. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Uniunii Africane, organizațiilor regionale ale statelor ACP și secretarului general al Organizației Națiunilor Unite. |
| --- | --- |

27.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri ACP-UE, Parlamentului European, Comisiei Europene, Uniunii Africane, organizațiilor regionale ale statelor ACP și secretarului general al Organizației Națiunilor Unite.

REZOLUȚIA (3)

privind îmbunătățirea eficacității ajutorului și dezvoltării în cooperarea UE-ACP

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la St. Julian’s (Malta), între 19 și 21 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

reunită la St. Julian’s (Malta), între 19 și 21 iunie 2017,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (4), și revizuirile sale din 2005 și 2010 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) (4), și revizuirile sale din 2005 și 2010 (5),

| — | având în vedere Declarația Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la Busan, adoptată în mai 2011 la Budapesta, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Adunării Parlamentare Paritare ACP-UE referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului de la Busan, adoptată în mai 2011 la Budapesta,

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 mai 2008 referitoare la acțiunile întreprinse în urma Declarației de la Paris din 2005 privind eficacitatea ajutorului (6),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor în curs de dezvoltare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 iulie 2011 referitoare la viitorul sprijinului bugetar al UE acordat țărilor în curs de dezvoltare (7),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2011 referitoare la al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (8),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind coordonarea donatorilor din UE cu privire la ajutorul pentru dezvoltare (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 11 decembrie 2013 conținând recomandări adresate Comisiei privind coordonarea donatorilor din UE cu privire la ajutorul pentru dezvoltare (9),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 19 mai 2015 referitoare la finanțarea pentru dezvoltare (10),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 aprilie 2016 referitoare la sectorul privat și la dezvoltare (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 aprilie 2016 referitoare la sectorul privat și la dezvoltare (11),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la revizuirea acesteia (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 12 mai 2016 referitoare la acțiunile subsecvente Agendei 2030 și la revizuirea acesteia (12),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 7 iunie 2016 referitoare la raportul UE pentru 2015 privind coerența politicilor în favoarea dezvoltării (13),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2016 referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 noiembrie 2016 referitoare la creșterea eficacității cooperării pentru dezvoltare (14),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (15), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 14 februarie 2017 referitoare la revizuirea Consensului european privind dezvoltarea (15),

| — | având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea sustenabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, mai ales, obiectivul nr. 17 dintre obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) stabilite în cadrul acestui document, care impune statelor membre ale ONU să consolideze mijloacele de punere în aplicare a agendei și să dea un nou impuls parteneriatului global pentru dezvoltarea durabilă (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere summitul Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea sustenabilă și documentul final adoptat de Adunarea Generală a ONU la 25 septembrie 2015, intitulat „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă” și, mai ales, obiectivul nr. 17 dintre obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) stabilite în cadrul acestui document, care impune statelor membre ale ONU să consolideze mijloacele de punere în aplicare a agendei și să dea un nou impuls parteneriatului global pentru dezvoltarea durabilă (16),

| — | având în vedere „Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba”, documentul final adoptat cu ocazia celei de a treia Conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare (Addis Abeba, Etiopia, 13-16 iulie 2015) și aprobat de Adunarea Generală a ONU prin rezoluția sa nr. 69/313 din 27 iulie 2015 (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Agenda pentru acțiune de la Addis Abeba”, documentul final adoptat cu ocazia celei de a treia Conferințe internaționale privind finanțarea pentru dezvoltare (Addis Abeba, Etiopia, 13-16 iulie 2015) și aprobat de Adunarea Generală a ONU prin rezoluția sa nr. 69/313 din 27 iulie 2015 (17),

| — | având în vedere Consensul de la Monterrey privind finanțarea dezvoltării din 2002, precum și Conferința internațională privind acțiunile realizate în ceea ce privește finanțarea dezvoltării, având ca obiectiv evaluarea punerii în aplicare a Consensului de la Monterrey, |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul de la Monterrey privind finanțarea dezvoltării din 2002, precum și Conferința internațională privind acțiunile realizate în ceea ce privește finanțarea dezvoltării, având ca obiectiv evaluarea punerii în aplicare a Consensului de la Monterrey,

| — | având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, adoptată în cadrul celui de al doilea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului din 2005, Agenda pentru acțiune de la Accra, adoptată în cadrul celui de al treilea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat în 2008 la Accra (Ghana) (18) și rezultatul celui de al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat la Busan (Republica Coreea) în decembrie 2011, care a lansat Parteneriatului mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării (GPEDC) (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Paris privind eficacitatea ajutorului, adoptată în cadrul celui de al doilea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului din 2005, Agenda pentru acțiune de la Accra, adoptată în cadrul celui de al treilea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat în 2008 la Accra (Ghana) (18) și rezultatul celui de al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului, desfășurat la Busan (Republica Coreea) în decembrie 2011, care a lansat Parteneriatului mondial pentru o cooperare eficace în scopul dezvoltării (GPEDC) (19),

| — | având în vedere Declarația de la Dili din 10 aprilie 2010, care vizează consolidarea păcii și construcția statală (20) și „Noul acord privind implicarea în statele fragile”, lansat la 30 noiembrie 2011 în cadrul celui de al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Dili din 10 aprilie 2010, care vizează consolidarea păcii și construcția statală (20) și „Noul acord privind implicarea în statele fragile”, lansat la 30 noiembrie 2011 în cadrul celui de al patrulea Forum la nivel înalt privind eficacitatea ajutorului (21),

| — | având în vedere a doua reuniune la nivel înalt a GPEDC, care a avut loc la Nairobi, în perioada 28 noiembrie-1 decembrie 2016 (22), |
| --- | --- |

—

având în vedere a doua reuniune la nivel înalt a GPEDC, care a avut loc la Nairobi, în perioada 28 noiembrie-1 decembrie 2016 (22),

| — | având în vedere raportul intermediar de activitate pe 2014 al PNUD/OCDE intitulat „Modalitatea de a crește eficacitatea cooperării pentru dezvoltare” (23), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul intermediar de activitate pe 2014 al PNUD/OCDE intitulat „Modalitatea de a crește eficacitatea cooperării pentru dezvoltare” (23),

| — | având în vedere poziția grupului statelor ACP privind cea de a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția grupului statelor ACP privind cea de a treia Conferință internațională privind finanțarea pentru dezvoltare (24),

| — | având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care definește reducerea și eradicarea sărăciei drept obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și care impune ca Uniunea și statele sale membre să respecte angajamentele pe care le-au acceptat în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații competente și să țină seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 208 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), care definește reducerea și eradicarea sărăciei drept obiectivul principal al politicii de dezvoltare a UE și care impune ca Uniunea și statele sale membre să respecte angajamentele pe care le-au acceptat în cadrul Organizației Națiunilor Unite și al altor organizații competente și să țină seama de obiectivele cooperării pentru dezvoltare la punerea în aplicare a politicilor care pot afecta țările în curs de dezvoltare,

| — | având în vedere Consensul european privind dezvoltarea din 2005 (25) și propunerea pentru un nou Consens european privind dezvoltarea (26), |
| --- | --- |

—

având în vedere Consensul european privind dezvoltarea din 2005 (25) și propunerea pentru un nou Consens european privind dezvoltarea (26),

| — | având în vedere Codul de conduită al Uniunii Europene privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare din 15 mai 2007 (27), |
| --- | --- |

—

având în vedere Codul de conduită al Uniunii Europene privind complementaritatea și diviziunea muncii în politica de dezvoltare din 15 mai 2007 (27),

| — | având în vedere Cadrul operațional al UE privind eficacitatea ajutorului (28), care se bazează pe concluziile Consiliului din 17 noiembrie 2009 privind un cadru operațional privind eficacitatea ajutorului, pe concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind diviziunea muncii la nivel transnațional și pe concluziile Consiliului din 9 decembrie 2010 privind răspunderea reciprocă și transparența, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cadrul operațional al UE privind eficacitatea ajutorului (28), care se bazează pe concluziile Consiliului din 17 noiembrie 2009 privind un cadru operațional privind eficacitatea ajutorului, pe concluziile Consiliului din 14 iunie 2010 privind diviziunea muncii la nivel transnațional și pe concluziile Consiliului din 9 decembrie 2010 privind răspunderea reciprocă și transparența,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 mai 2015 privind un nou parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015 (29), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 mai 2015 privind un nou parteneriat mondial pentru eradicarea sărăciei și dezvoltare durabilă în perioada ulterioară anului 2015 (29),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2016 privind intensificarea programării în comun (30), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2016 privind intensificarea programării în comun (30),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2016 privind Raportul anual pentru 2016 către Consiliul European cu privire la obiectivele UE în materie de ajutor pentru dezvoltare (31), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 12 mai 2016 privind Raportul anual pentru 2016 către Consiliul European cu privire la obiectivele UE în materie de ajutor pentru dezvoltare (31),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 23 iunie 2015, intitulat „Raportul pe 2015 privind responsabilitatea UE în materie de finanțare pentru dezvoltare – Evaluarea progreselor înregistrate de UE și de statele sale membre” [SWD(2015) 128], |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 23 iunie 2015, intitulat „Raportul pe 2015 privind responsabilitatea UE în materie de finanțare pentru dezvoltare – Evaluarea progreselor înregistrate de UE și de statele sale membre” [SWD(2015) 128],

| — | având în vedere „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene: viziune comună, acțiune comună: o Europă mai puternică”, prezentată în iunie 2016 de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (32), |
| --- | --- |

—

având în vedere „Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene: viziune comună, acțiune comună: o Europă mai puternică”, prezentată în iunie 2016 de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (32),

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/xxxxxx), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare economică, finanțe și comerț (ACP-UE/xxxxxx),

| A. | întrucât eficacitatea ajutorului contribuie la îmbunătățirea calității vieții, la reducerea sărăciei și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

A.

întrucât eficacitatea ajutorului contribuie la îmbunătățirea calității vieții, la reducerea sărăciei și la realizarea obiectivelor de dezvoltare durabilă;

| B. | întrucât reducerea sărăciei, consolidarea democrației, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale reprezintă principalele obiective ale Acordului de parteneriat de la Cotonou și întrucât Fondul european de dezvoltare (FED) este principalul instrument financiar al UE pentru dezvoltare și intervenții umanitare; |
| --- | --- |

B.

întrucât reducerea sărăciei, consolidarea democrației, statul de drept, buna guvernanță și respectarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale reprezintă principalele obiective ale Acordului de parteneriat de la Cotonou și întrucât Fondul european de dezvoltare (FED) este principalul instrument financiar al UE pentru dezvoltare și intervenții umanitare;

| C. | întrucât ajutorul pentru dezvoltare ar trebui să ia în considerare problema securității, deoarece aceasta a devenit o preocupare existențială primordială pentru populațiile din mai multe regiuni în curs de dezvoltare sau aflate în situații de criză; |
| --- | --- |

C.

întrucât ajutorul pentru dezvoltare ar trebui să ia în considerare problema securității, deoarece aceasta a devenit o preocupare existențială primordială pentru populațiile din mai multe regiuni în curs de dezvoltare sau aflate în situații de criză;

| D. | întrucât majoritatea statelor ACP se numără în continuare printre țările cu venituri reduse, în pofida celor peste 50 de ani de cooperare pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

D.

întrucât majoritatea statelor ACP se numără în continuare printre țările cu venituri reduse, în pofida celor peste 50 de ani de cooperare pentru dezvoltare;

| E. | întrucât trebuie să se răspundă provocărilor actuale legate de eficacitatea ajutorului într-un mod global, care să reflecte realitatea secolului al XXI-lea și să includă securitatea, alimentația, alimentarea cu apă și utilizarea eficace a resurselor solului și a altor resurse naturale; |
| --- | --- |

E.

întrucât trebuie să se răspundă provocărilor actuale legate de eficacitatea ajutorului într-un mod global, care să reflecte realitatea secolului al XXI-lea și să includă securitatea, alimentația, alimentarea cu apă și utilizarea eficace a resurselor solului și a altor resurse naturale;

| F. | întrucât statele care furnizează asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) au alocat doar 0,46 % din venitul național brut (VNB) pentru dezvoltare, ceea ce a făcut ca, în total, peste 2 mii de miliarde USD să nu fie puse la dispoziția țărilor în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

F.

întrucât statele care furnizează asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) au alocat doar 0,46 % din venitul național brut (VNB) pentru dezvoltare, ceea ce a făcut ca, în total, peste 2 mii de miliarde USD să nu fie puse la dispoziția țărilor în curs de dezvoltare;

| G. | întrucât asistența oficială pentru dezvoltare poate juca un rol esențial în punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, în special în țările cu venituri mici, precum și în combaterea sărăciei extreme și a inegalităților, în cazul în care aceasta respectă principiile eficacității cooperării pentru dezvoltare, și anume asumarea responsabilității la nivel de țară, transparența și responsabilitatea, axarea pe rezultate și incluziunea; |
| --- | --- |

G.

întrucât asistența oficială pentru dezvoltare poate juca un rol esențial în punerea în aplicare a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă, în special în țările cu venituri mici, precum și în combaterea sărăciei extreme și a inegalităților, în cazul în care aceasta respectă principiile eficacității cooperării pentru dezvoltare, și anume asumarea responsabilității la nivel de țară, transparența și responsabilitatea, axarea pe rezultate și incluziunea;

| H. | întrucât raportul pe 2016 al GPEDC observă că progresele înregistrate cu privire la punerea în practică a angajamentelor de asumare a responsabilității la nivel de țară au stagnat în ultimii ani; |
| --- | --- |

H.

întrucât raportul pe 2016 al GPEDC observă că progresele înregistrate cu privire la punerea în practică a angajamentelor de asumare a responsabilității la nivel de țară au stagnat în ultimii ani;

| I. | întrucât numai jumătate din cooperarea pentru dezvoltare este direcționată prin sistemele proprii de gestiune financiară și de achiziții publice ale țărilor beneficiare; |
| --- | --- |

I.

întrucât numai jumătate din cooperarea pentru dezvoltare este direcționată prin sistemele proprii de gestiune financiară și de achiziții publice ale țărilor beneficiare;

| J. | întrucât proiectele și programele finanțate din ajutoare pentru dezvoltare ar trebui să fie elaborate în conformitate cu obiectivele și prioritățile țărilor beneficiare; |
| --- | --- |

J.

întrucât proiectele și programele finanțate din ajutoare pentru dezvoltare ar trebui să fie elaborate în conformitate cu obiectivele și prioritățile țărilor beneficiare;

| K. | întrucât ajutorul pentru dezvoltare este direcționat printr-o multitudine de proiecte și programe necoordonate, diminuând astfel capacitatea țărilor de a formula politici coerente; |
| --- | --- |

K.

întrucât ajutorul pentru dezvoltare este direcționat printr-o multitudine de proiecte și programe necoordonate, diminuând astfel capacitatea țărilor de a formula politici coerente;

| L. | întrucât, deși progresele privind reducerea datoriilor țărilor în curs de dezvoltare erau foarte vizibile la începutul mileniului, nivelurile actuale ale datoriilor sunt în creștere; |
| --- | --- |

L.

întrucât, deși progresele privind reducerea datoriilor țărilor în curs de dezvoltare erau foarte vizibile la începutul mileniului, nivelurile actuale ale datoriilor sunt în creștere;

| M. | întrucât prezența pe termen lung a unui partener în domeniul dezvoltării, sprijinul bazat pe programe, implicarea constantă și dialogul sistematic cu guvernul național facilitează încrederea reciprocă și înțelegerea; |
| --- | --- |

M.

întrucât prezența pe termen lung a unui partener în domeniul dezvoltării, sprijinul bazat pe programe, implicarea constantă și dialogul sistematic cu guvernul național facilitează încrederea reciprocă și înțelegerea;

| N. | întrucât, pe lângă ajutorul și cooperarea pentru dezvoltare, sunt necesare și alte instrumente ale politicii de dezvoltare pentru a eradica sărăcia și a promova ODD în mod eficace; |
| --- | --- |

N.

întrucât, pe lângă ajutorul și cooperarea pentru dezvoltare, sunt necesare și alte instrumente ale politicii de dezvoltare pentru a eradica sărăcia și a promova ODD în mod eficace;

| O. | întrucât eficacitatea dezvoltării, înțeleasă ca utilizarea eficientă a tuturor mijloacelor și resurselor orientate spre dezvoltare, depinde nu doar de donatori, ci și de existența unor instituții eficace și active, a unor politici solide, a statului de drept, a unei guvernanțe democratice integratoare și a unor măsuri de protecție împotriva corupției din țările în curs de dezvoltare, precum și împotriva fluxurilor financiare ilicite la nivel internațional, |
| --- | --- |

O.

întrucât eficacitatea dezvoltării, înțeleasă ca utilizarea eficientă a tuturor mijloacelor și resurselor orientate spre dezvoltare, depinde nu doar de donatori, ci și de existența unor instituții eficace și active, a unor politici solide, a statului de drept, a unei guvernanțe democratice integratoare și a unor măsuri de protecție împotriva corupției din țările în curs de dezvoltare, precum și împotriva fluxurilor financiare ilicite la nivel internațional,

| 1. | regretă faptul că numeroase state membre ale UE nu au atins obiectivul de a aloca 0,7 % din VNB ajutorului pentru dezvoltare și că unele dintre acestea și-au redus procentul alocat acestui ajutor; felicită cele cinci state membre ale UE care au atins acest obiectiv și subliniază faptul că doar țările europene au atins acest obiectiv și au depus eforturi considerabile în acest sens; invită statele membre ale UE să respecte angajamentul de a furniza 0,7 % din VNB sub formă de AOD și să adopte o foaie de parcurs clară privind modul și termenul de îndeplinire a acestui obiectiv; |
| --- | --- |

1.

regretă faptul că numeroase state membre ale UE nu au atins obiectivul de a aloca 0,7 % din VNB ajutorului pentru dezvoltare și că unele dintre acestea și-au redus procentul alocat acestui ajutor; felicită cele cinci state membre ale UE care au atins acest obiectiv și subliniază faptul că doar țările europene au atins acest obiectiv și au depus eforturi considerabile în acest sens; invită statele membre ale UE să respecte angajamentul de a furniza 0,7 % din VNB sub formă de AOD și să adopte o foaie de parcurs clară privind modul și termenul de îndeplinire a acestui obiectiv;

| 2. | îndeamnă donatorii să aloce resursele financiare, tehnice și politice, necesare pentru realizarea ODD până în 2030; |
| --- | --- |

2.

îndeamnă donatorii să aloce resursele financiare, tehnice și politice, necesare pentru realizarea ODD până în 2030;

| 3. | invită țările donatoare să ia măsuri imediate pentru a respecta angajamentele din Declarația de la Paris și din Parteneriatul de la Busan; subliniază că obiectivul principal al acestei cooperări ar trebui să fie independența și autonomia țărilor care beneficiază de ajutor pentru dezvoltare; |
| --- | --- |

3.

invită țările donatoare să ia măsuri imediate pentru a respecta angajamentele din Declarația de la Paris și din Parteneriatul de la Busan; subliniază că obiectivul principal al acestei cooperări ar trebui să fie independența și autonomia țărilor care beneficiază de ajutor pentru dezvoltare;

| 4. | avertizează cu privire la diluarea criteriilor AOD pentru a acoperi alte cheltuieli decât cele legate direct de promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

4.

avertizează cu privire la diluarea criteriilor AOD pentru a acoperi alte cheltuieli decât cele legate direct de promovarea dezvoltării durabile în țările în curs de dezvoltare;

| 5. | invită Uniunea Europeană să adopte o abordare diferențiată, care ia în considerare nivelurile de dezvoltare, necesitățile de natură economică și socială, realitățile geografice și climatice, precum și opțiunile și prioritățile fiecărei țări beneficiare; |
| --- | --- |

5.

invită Uniunea Europeană să adopte o abordare diferențiată, care ia în considerare nivelurile de dezvoltare, necesitățile de natură economică și socială, realitățile geografice și climatice, precum și opțiunile și prioritățile fiecărei țări beneficiare;

| 6. | reamintește faptul că prioritatea esențială ar trebui să fie reducerea și, pe termen lung, eradicarea sărăciei; |
| --- | --- |

6.

reamintește faptul că prioritatea esențială ar trebui să fie reducerea și, pe termen lung, eradicarea sărăciei;

| 7. | reafirmă necesitatea de a garanta dreptul statelor ACP la securitate alimentară, care cuprinde dreptul fermierilor de a produce alimente pentru propriul popor, punând capăt acaparării terenurilor și asigurând accesul fermierilor la terenuri, semințe și apă; |
| --- | --- |

7.

reafirmă necesitatea de a garanta dreptul statelor ACP la securitate alimentară, care cuprinde dreptul fermierilor de a produce alimente pentru propriul popor, punând capăt acaparării terenurilor și asigurând accesul fermierilor la terenuri, semințe și apă;

| 8. | încurajează parlamentele țărilor beneficiare să adopte politici naționale în materie de ajutor pentru dezvoltare cu scopul de a crește responsabilitatea donatorilor și a guvernelor beneficiare, de a consolida gestionarea finanțelor publice și capacitatea de absorbție și de a îmbunătăți condițiile necesare pentru a beneficia de sprijin bugetar, precum și, pe termen lung, pentru a reduce dependența de ajutoare; |
| --- | --- |

8.

încurajează parlamentele țărilor beneficiare să adopte politici naționale în materie de ajutor pentru dezvoltare cu scopul de a crește responsabilitatea donatorilor și a guvernelor beneficiare, de a consolida gestionarea finanțelor publice și capacitatea de absorbție și de a îmbunătăți condițiile necesare pentru a beneficia de sprijin bugetar, precum și, pe termen lung, pentru a reduce dependența de ajutoare;

| 9. | solicită o evaluare mai atentă a nevoilor și condițiilor locale de către donatori, pentru a maximiza eficacitatea ajutorului; invită beneficiarii să furnizeze la timp informații precise în această privință; |
| --- | --- |

9.

solicită o evaluare mai atentă a nevoilor și condițiilor locale de către donatori, pentru a maximiza eficacitatea ajutorului; invită beneficiarii să furnizeze la timp informații precise în această privință;

| 10. | îndeamnă donatorii și beneficiarii să conlucreze în vederea unei mai bune coordonări a programelor de ajutor, inclusiv prin instituirea unor mecanisme precise de monitorizare a eficacității ajutorului; |
| --- | --- |

10.

îndeamnă donatorii și beneficiarii să conlucreze în vederea unei mai bune coordonări a programelor de ajutor, inclusiv prin instituirea unor mecanisme precise de monitorizare a eficacității ajutorului;

| 11. | reamintește faptul că țările beneficiare ar trebui să definească ele însele modelul de dezvoltare și prioritățile pe care doresc să le pună în practică, în conformitate cu principiul „asumării responsabilității la nivel de țară”; |
| --- | --- |

11.

reamintește faptul că țările beneficiare ar trebui să definească ele însele modelul de dezvoltare și prioritățile pe care doresc să le pună în practică, în conformitate cu principiul „asumării responsabilității la nivel de țară”;

| 12. | invită statele ACP să își intensifice eforturile de integrare regională pentru a aborda provocările comune, cum ar fi securitatea regională, protecția mediului, gestionarea resurselor naturale, organizarea fluxurilor economice și a relațiilor comerciale; |
| --- | --- |

12.

invită statele ACP să își intensifice eforturile de integrare regională pentru a aborda provocările comune, cum ar fi securitatea regională, protecția mediului, gestionarea resurselor naturale, organizarea fluxurilor economice și a relațiilor comerciale;

| 13. | subliniază că ajutorul pentru dezvoltare ar trebui acordat sub formă de ajutoare nerambursabile, nu de împrumuturi, pentru a nu îngreuna povara datoriei; |
| --- | --- |

13.

subliniază că ajutorul pentru dezvoltare ar trebui acordat sub formă de ajutoare nerambursabile, nu de împrumuturi, pentru a nu îngreuna povara datoriei;

| 14. | consideră că o soluție de durată la situația din mai multe state ACP nu va putea fi găsită decât dacă se iau măsuri pentru a garanta că, în cele din urmă, popoarele respective beneficiază de pe urma resurselor naturale ale țărilor lor; |
| --- | --- |

14.

consideră că o soluție de durată la situația din mai multe state ACP nu va putea fi găsită decât dacă se iau măsuri pentru a garanta că, în cele din urmă, popoarele respective beneficiază de pe urma resurselor naturale ale țărilor lor;

| 15. | subliniază faptul că nivelul datoriei publice și al serviciul datoriei în unele state ACP este evident nesustenabil și restricționează grav investițiile, creșterea economică și capacitatea statului de a-și finanța în mod corespunzător funcțiile sociale precum sănătatea, educația și securitatea socială; solicită un nou cadru de cooperare, care să poată promova în mod efectiv dezvoltarea suverană a statelor ACP; solicită statelor membre ale UE să inițieze și să sprijine un proces de reducere a datoriilor în conformitate cu inițiativele ONU anterior menționate în țările cele mai îndatorate, promovând astfel dezvoltarea economică și socială; |
| --- | --- |

15.

subliniază faptul că nivelul datoriei publice și al serviciul datoriei în unele state ACP este evident nesustenabil și restricționează grav investițiile, creșterea economică și capacitatea statului de a-și finanța în mod corespunzător funcțiile sociale precum sănătatea, educația și securitatea socială; solicită un nou cadru de cooperare, care să poată promova în mod efectiv dezvoltarea suverană a statelor ACP; solicită statelor membre ale UE să inițieze și să sprijine un proces de reducere a datoriilor în conformitate cu inițiativele ONU anterior menționate în țările cele mai îndatorate, promovând astfel dezvoltarea economică și socială;

| 16. | invită UE și statele sale membre să își crească sprijinul financiar și ajutorul umanitar; |
| --- | --- |

16.

invită UE și statele sale membre să își crească sprijinul financiar și ajutorul umanitar;

| 17. | regretă faptul că statele membre ale UE își reduc participarea la programele de ajutor alimentar; solicită ca ajutoarele acordate de UE și statele sale membre statelor ACP să răspundă în mod prioritar problemelor legate de inegalitățile profunde existente, de sărăcie, de malnutriția cronică, de accesul la serviciile de sănătate și la serviciile publice, în special la îngrijiri medicale în materie de sănătate reproductivă, precum și de atingerea ODD; |
| --- | --- |

17.

regretă faptul că statele membre ale UE își reduc participarea la programele de ajutor alimentar; solicită ca ajutoarele acordate de UE și statele sale membre statelor ACP să răspundă în mod prioritar problemelor legate de inegalitățile profunde existente, de sărăcie, de malnutriția cronică, de accesul la serviciile de sănătate și la serviciile publice, în special la îngrijiri medicale în materie de sănătate reproductivă, precum și de atingerea ODD;

| 18. | solicită să se acorde mai multe ajutoare alimentare și ca acestea să fie destinate în mod prioritar cumpărării de alimente de la producătorii locali; |
| --- | --- |

18.

solicită să se acorde mai multe ajutoare alimentare și ca acestea să fie destinate în mod prioritar cumpărării de alimente de la producătorii locali;

| 19. | îndeamnă statele membre să publice planurile de punere în aplicare de la Busan și să prezinte rapoarte cu privire la eforturile depuse; |
| --- | --- |

19.

îndeamnă statele membre să publice planurile de punere în aplicare de la Busan și să prezinte rapoarte cu privire la eforturile depuse;

| 20. | subliniază necesitatea de a poziționa ferm GPEDC în contextul punerii în aplicare a Agendei 2030 și al Agendei pentru acțiune de la Addis Abeba; subliniază că GPEDC ar trebui să joace un rol important în asigurarea monitorizării și responsabilizării pe baza unor date concrete; subliniază necesitatea ca GPEDC să prevadă căi de cooperare clar definite pentru anumiți actori din domeniul dezvoltării care nu sunt donatori ai OCDE; |
| --- | --- |

20.

subliniază necesitatea de a poziționa ferm GPEDC în contextul punerii în aplicare a Agendei 2030 și al Agendei pentru acțiune de la Addis Abeba; subliniază că GPEDC ar trebui să joace un rol important în asigurarea monitorizării și responsabilizării pe baza unor date concrete; subliniază necesitatea ca GPEDC să prevadă căi de cooperare clar definite pentru anumiți actori din domeniul dezvoltării care nu sunt donatori ai OCDE;

| 21. | salută inițiativele OCDE care ar putea contribui la reducerea fluxurilor financiare ilicite și invită comunitatea internațională să intensifice cooperarea pentru a spori transparența regimurilor fiscale; insistă asupra rolului esențial și asupra responsabilităților întreprinderilor multinaționale și ale instituțiilor financiare în această privință; |
| --- | --- |

21.

salută inițiativele OCDE care ar putea contribui la reducerea fluxurilor financiare ilicite și invită comunitatea internațională să intensifice cooperarea pentru a spori transparența regimurilor fiscale; insistă asupra rolului esențial și asupra responsabilităților întreprinderilor multinaționale și ale instituțiilor financiare în această privință;

| 22. | solicită donatorilor și beneficiarilor să elaboreze un cadru normativ comun și obligatoriu, sub egida ONU, și să introducă măsuri de salvgardare și garanții suficiente pentru a asigura respectarea de către întreprinderile publice și private a principiilor convențiilor ONU în domeniul muncii și a standardelor sociale, de mediu și de combatere a corupției; |
| --- | --- |

22.

solicită donatorilor și beneficiarilor să elaboreze un cadru normativ comun și obligatoriu, sub egida ONU, și să introducă măsuri de salvgardare și garanții suficiente pentru a asigura respectarea de către întreprinderile publice și private a principiilor convențiilor ONU în domeniul muncii și a standardelor sociale, de mediu și de combatere a corupției;

| 23. | subliniază necesitatea de a simplifica accesul la proiecte de ajutor pentru a înlesni participarea cetățenilor, a organizațiilor societății civile și a statelor; |
| --- | --- |

23.

subliniază necesitatea de a simplifica accesul la proiecte de ajutor pentru a înlesni participarea cetățenilor, a organizațiilor societății civile și a statelor;

| 24. | subliniază că ajutorul este un catalizator al dezvoltării, și nu motorul său principal; recunoaște, în acest sens, că obiectivul final al ajutorului este de a se ajunge la situația în care acesta nu mai este necesar; |
| --- | --- |

24.

subliniază că ajutorul este un catalizator al dezvoltării, și nu motorul său principal; recunoaște, în acest sens, că obiectivul final al ajutorului este de a se ajunge la situația în care acesta nu mai este necesar;

| 25. | îndeamnă la depășirea paradigmei donator-beneficiar și solicită intensificarea cooperării în domeniul științei și tehnologiei; |
| --- | --- |

25.

îndeamnă la depășirea paradigmei donator-beneficiar și solicită intensificarea cooperării în domeniul științei și tehnologiei;

| 26. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri al ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din statele ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale din statele ACP. |
| --- | --- |

26.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri al ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din statele ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale din statele ACP.

REZOLUȚIA (33)

privind rolul sportului ca factor educativ și de eradicare a sărăciei

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la Malta între 19 și 21 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

reunită la Malta între 19 și 21 iunie 2017,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) și revizuirile ulterioare ale acordului adoptate în 2005 și 2010 (34), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat între membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 (Acordul de la Cotonou) și revizuirile ulterioare ale acordului adoptate în 2005 și 2010 (34),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2003 referitoare la femei și sport (35), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 5 iunie 2003 referitoare la femei și sport (35),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2004 referitoare la respectarea standardelor fundamentale de muncă la producerea de articole sportive pentru Jocurile Olimpice (36), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 22 aprilie 2004 referitoare la respectarea standardelor fundamentale de muncă la producerea de articole sportive pentru Jocurile Olimpice (36),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 noiembrie 2007 referitoare la rolul sportului în educație (37), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 13 noiembrie 2007 referitoare la rolul sportului în educație (37),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la Cartea albă privind sportul (38), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 8 mai 2008 referitoare la Cartea albă privind sportul (38),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (39), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 19 februarie 2009 referitoare la economia socială (39),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 2 februarie 2017 referitoare la o abordare integrată a politicii în domeniul sportului: bună guvernanță, accesibilitate și integritate (40), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 2 februarie 2017 referitoare la o abordare integrată a politicii în domeniul sportului: bună guvernanță, accesibilitate și integritate (40),

| — | având în vedere Declarația Parlamentului European din 16 decembrie 2010 referitoare la creșterea sprijinului acordat de Uniunea Europeană sporturilor la nivel de masă (41), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Parlamentului European din 16 decembrie 2010 referitoare la creșterea sprijinului acordat de Uniunea Europeană sporturilor la nivel de masă (41),

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei din 11 iulie 2007 privind sportul [COM(2007) 391], |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei din 11 iulie 2007 privind sportul [COM(2007) 391],

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 decembrie 2005 intitulată „Acțiunea UE în domeniul educației prin sport: dezvoltare pe baza realizărilor EYES 2004” [COM(2005) 680], |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 22 decembrie 2005 intitulată „Acțiunea UE în domeniul educației prin sport: dezvoltare pe baza realizărilor EYES 2004” [COM(2005) 680],

| — | având în vedere Memorandumul de înțelegere care își propunea transformarea fotbalului într-o forță pentru dezvoltare în statele din Africa, Caraibe și Pacific, semnat de către Comisia Europeană și FIFA în 2006, |
| --- | --- |

—

având în vedere Memorandumul de înțelegere care își propunea transformarea fotbalului într-o forță pentru dezvoltare în statele din Africa, Caraibe și Pacific, semnat de către Comisia Europeană și FIFA în 2006,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active (42), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 noiembrie 2010 privind rolul sportului ca sursă și forță motrice a incluziunii sociale active (42),

| — | având în vedere Declarația de la Punta del Este din decembrie 1999 și masa rotundă a UNESCO privind sporturile și jocurile tradiționale, referitoare la recunoașterea sporturilor și jocurilor tradiționale ca parte a patrimoniului imaterial și ca simbol al diversității culturale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Punta del Este din decembrie 1999 și masa rotundă a UNESCO privind sporturile și jocurile tradiționale, referitoare la recunoașterea sporturilor și jocurilor tradiționale ca parte a patrimoniului imaterial și ca simbol al diversității culturale,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă, adoptate în cadrul reuniunii la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă, adoptate în cadrul reuniunii la nivel înalt a Organizației Națiunilor Unite privind dezvoltarea durabilă din septembrie 2015,

| — | având în vedere „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU”, adoptată în septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU”, adoptată în septembrie 2015,

| — | având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea generală a ONU din 16 decembrie 2016 intitulată „Sportul ca mijloc de promovare a educației, sănătății, dezvoltării și păcii”, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția adoptată de Adunarea generală a ONU din 16 decembrie 2016 intitulată „Sportul ca mijloc de promovare a educației, sănătății, dezvoltării și păcii”,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (1) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/xxx.xxx vxx-xx), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri sociale și mediu (ACP-UE/xxx.xxx vxx-xx),

| A. | întrucât dreptul la sport și educație fizică a fost recunoscut ca un drept fundamental pentru toți și a fost încorporat treptat în principalele declarații privind drepturile omului; |
| --- | --- |

A.

întrucât dreptul la sport și educație fizică a fost recunoscut ca un drept fundamental pentru toți și a fost încorporat treptat în principalele declarații privind drepturile omului;

| B. | întrucât la punctul 37 din Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU se precizează că sportul este și un factor important de dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

B.

întrucât la punctul 37 din Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU se precizează că sportul este și un factor important de dezvoltare durabilă;

| C. | întrucât sportul s-a dovedit a fi un instrument eficient din punctul de vedere al costurilor și flexibil pentru promovarea păcii și a obiectivelor de dezvoltare; |
| --- | --- |

C.

întrucât sportul s-a dovedit a fi un instrument eficient din punctul de vedere al costurilor și flexibil pentru promovarea păcii și a obiectivelor de dezvoltare;

| D. | întrucât sportul este un instrument social puternic care poate reuni oameni din diferite medii etnice, culturale, religioase, lingvistice și socioeconomice; |
| --- | --- |

D.

întrucât sportul este un instrument social puternic care poate reuni oameni din diferite medii etnice, culturale, religioase, lingvistice și socioeconomice;

| E. | întrucât costurile asociate activităților sportive variază în funcție de sport; |
| --- | --- |

E.

întrucât costurile asociate activităților sportive variază în funcție de sport;

| F. | întrucât atât sportul, cât și jocurile din perioada copilăriei pot fi factori care împiedică atragerea tinerilor și a copiilor într-o lume a violenței și pot de asemenea ajuta la reducerea riscului ca aceștia să abandoneze școala; |
| --- | --- |

F.

întrucât atât sportul, cât și jocurile din perioada copilăriei pot fi factori care împiedică atragerea tinerilor și a copiilor într-o lume a violenței și pot de asemenea ajuta la reducerea riscului ca aceștia să abandoneze școala;

| G. | întrucât sportul poate fi sursă și forță motrice a incluziunii sociale active și a egalității de gen; |
| --- | --- |

G.

întrucât sportul poate fi sursă și forță motrice a incluziunii sociale active și a egalității de gen;

| H. | întrucât activitatea fizică este esențială pentru educația și sănătatea ființelor umane în toate etapele vieții, contribuind la dezvoltarea socială, fizică și mentală a acestora; |
| --- | --- |

H.

întrucât activitatea fizică este esențială pentru educația și sănătatea ființelor umane în toate etapele vieții, contribuind la dezvoltarea socială, fizică și mentală a acestora;

| I. | întrucât dreptul copiilor de a se juca și de a se bucura de activități sportive este crucial pentru sănătatea lor și pentru dezvoltarea lor fizică, socială și personală; |
| --- | --- |

I.

întrucât dreptul copiilor de a se juca și de a se bucura de activități sportive este crucial pentru sănătatea lor și pentru dezvoltarea lor fizică, socială și personală;

| J. | întrucât sporturile pot fi utilizate și ca factor de descurajare pentru utilizarea drogurilor în rândul tinerilor, ocupându-le acestora timpul și energia, dar și ca o măsură pentru remedierea de probleme sociale; |
| --- | --- |

J.

întrucât sporturile pot fi utilizate și ca factor de descurajare pentru utilizarea drogurilor în rândul tinerilor, ocupându-le acestora timpul și energia, dar și ca o măsură pentru remedierea de probleme sociale;

| K. | întrucât sportul poate fi un răspuns eficace împotriva violenței; |
| --- | --- |

K.

întrucât sportul poate fi un răspuns eficace împotriva violenței;

| L. | întrucât sportul poate contribui la consolidarea păcii și la soluționarea conflictelor, astfel cum s-a demonstrat prin inițiativa „Fotbal pentru pace”; |
| --- | --- |

L.

întrucât sportul poate contribui la consolidarea păcii și la soluționarea conflictelor, astfel cum s-a demonstrat prin inițiativa „Fotbal pentru pace”;

| M. | întrucât activitățile sportive pot cultiva abilitățile de lideri ale tinerilor și familiarizarea acestora cu normele sociale pozitive și îi pot ajuta pe aceștia să își redobândească stima de sine; |
| --- | --- |

M.

întrucât activitățile sportive pot cultiva abilitățile de lideri ale tinerilor și familiarizarea acestora cu normele sociale pozitive și îi pot ajuta pe aceștia să își redobândească stima de sine;

| N. | întrucât principiul jocului corect care ghidează competiția sportivă ajută la promovarea moralității în rândul tinerilor și, astfel, construiește o societate care este sănătoasă din punct de vedere fizic și moral; |
| --- | --- |

N.

întrucât principiul jocului corect care ghidează competiția sportivă ajută la promovarea moralității în rândul tinerilor și, astfel, construiește o societate care este sănătoasă din punct de vedere fizic și moral;

| O. | întrucât activitatea fizică și sportul sunt instrumente importante pentru capacitarea fetelor și a femeilor și le permit acestora să beneficieze de impactul lor pozitiv asupra stării de sănătate fizică și psihică; |
| --- | --- |

O.

întrucât activitatea fizică și sportul sunt instrumente importante pentru capacitarea fetelor și a femeilor și le permit acestora să beneficieze de impactul lor pozitiv asupra stării de sănătate fizică și psihică;

| P. | întrucât femeile și fetele sunt discriminate în ceea ce privește accesul la sporturi, în special la cele rezervate în mod tradițional bărbaților; |
| --- | --- |

P.

întrucât femeile și fetele sunt discriminate în ceea ce privește accesul la sporturi, în special la cele rezervate în mod tradițional bărbaților;

| Q. | întrucât sportul joacă un rol important în asigurarea unei mai bune conștientizări a propriului corp și a propriei stări de sănătate și în promovarea respectului pentru acestea; |
| --- | --- |

Q.

întrucât sportul joacă un rol important în asigurarea unei mai bune conștientizări a propriului corp și a propriei stări de sănătate și în promovarea respectului pentru acestea;

| R. | întrucât este important să se promoveze accesul la sport pentru toți copiii și tinerii, eliminând riscul oricărui tip de discriminare; |
| --- | --- |

R.

întrucât este important să se promoveze accesul la sport pentru toți copiii și tinerii, eliminând riscul oricărui tip de discriminare;

| S. | întrucât sporturile pot fi utilizate și pentru a stimula creativitatea și inovația în rândul tinerilor încadrați în programe de formare; |
| --- | --- |

S.

întrucât sporturile pot fi utilizate și pentru a stimula creativitatea și inovația în rândul tinerilor încadrați în programe de formare;

| T. | întrucât venitul generat din activități și evenimente sportive, dacă este distribuit echitabil de-a lungul lanțului de valori, poate crea locuri de muncă și cariere în domeniul sportului, al formării în domeniul sportului și al campaniilor de sensibilizare la sport; |
| --- | --- |

T.

întrucât venitul generat din activități și evenimente sportive, dacă este distribuit echitabil de-a lungul lanțului de valori, poate crea locuri de muncă și cariere în domeniul sportului, al formării în domeniul sportului și al campaniilor de sensibilizare la sport;

| U. | întrucât furnizarea de sprijin în domenii asociate organizării de evenimente sportive, cum ar fi alimentația publică și domeniul hotelier, ar putea facilita diversificarea activităților generatoare de venituri; întrucât este crucial să se întreprindă o monitorizare atentă și constantă a acestor fonduri pentru a se asigura eficiență și transparență; |
| --- | --- |

U.

întrucât furnizarea de sprijin în domenii asociate organizării de evenimente sportive, cum ar fi alimentația publică și domeniul hotelier, ar putea facilita diversificarea activităților generatoare de venituri; întrucât este crucial să se întreprindă o monitorizare atentă și constantă a acestor fonduri pentru a se asigura eficiență și transparență;

| V. | întrucât cercetările în domeniul științelor sociale au arătat că sportul contribuie la o mai bună conștientizare și ajută la reducerea răspândirii virusului HIV/SIDA; |
| --- | --- |

V.

întrucât cercetările în domeniul științelor sociale au arătat că sportul contribuie la o mai bună conștientizare și ajută la reducerea răspândirii virusului HIV/SIDA;

| W. | întrucât sportul poate fi utilizat ca un mijloc pentru ajutor umanitar, în special în programe pentru prevenirea conflictelor, pace și reconciliere și la tratarea traumelor psihologice; |
| --- | --- |

W.

întrucât sportul poate fi utilizat ca un mijloc pentru ajutor umanitar, în special în programe pentru prevenirea conflictelor, pace și reconciliere și la tratarea traumelor psihologice;

| X. | întrucât sportul este un instrument puternic pentru îmbunătățirea și consolidarea bunăstării mentale a participanților; |
| --- | --- |

X.

întrucât sportul este un instrument puternic pentru îmbunătățirea și consolidarea bunăstării mentale a participanților;

| Y. | întrucât sportul poate contribui la redarea unei imagini pozitive a țărilor în curs de dezvoltare și evenimentele sportive pot crea oportunități extraordinare pentru sensibilizarea cu privire la potențialul țărilor ACP; |
| --- | --- |

Y.

întrucât sportul poate contribui la redarea unei imagini pozitive a țărilor în curs de dezvoltare și evenimentele sportive pot crea oportunități extraordinare pentru sensibilizarea cu privire la potențialul țărilor ACP;

| Z. | întrucât sportul poate juca un rol major în lupta împotriva rasismului, a xenofobiei și a discriminării și poate contribui la integrarea persoanelor, fără a ține cont de rasă, religie și etnie; |
| --- | --- |

Z.

întrucât sportul poate juca un rol major în lupta împotriva rasismului, a xenofobiei și a discriminării și poate contribui la integrarea persoanelor, fără a ține cont de rasă, religie și etnie;

| AA. | întrucât sportul, prin puterea sa de comunicare, poate deveni un instrument puternic de colectare de fonduri; |
| --- | --- |

AA.

întrucât sportul, prin puterea sa de comunicare, poate deveni un instrument puternic de colectare de fonduri;

| AB. | întrucât participarea activă a țărilor în curs de dezvoltare la Jocurile Olimpice și la alte evenimente sportive internaționale este esențială pentru crearea unor societăți incluzive și echitabile; |
| --- | --- |

AB.

întrucât participarea activă a țărilor în curs de dezvoltare la Jocurile Olimpice și la alte evenimente sportive internaționale este esențială pentru crearea unor societăți incluzive și echitabile;

| AC. | întrucât sportul este un instrument-cheie pentru incluziune socială și promovarea valorilor umane de respect reciproc, muncă în echipă, onestitate, empatie, comunicare, cooperare, justiție socială, egalitate, transparență, imparțialitate și prietenie; |
| --- | --- |

AC.

întrucât sportul este un instrument-cheie pentru incluziune socială și promovarea valorilor umane de respect reciproc, muncă în echipă, onestitate, empatie, comunicare, cooperare, justiție socială, egalitate, transparență, imparțialitate și prietenie;

| AD. | întrucât valorile transmise prin sport dezvoltă cunoștințele, motivația, abilitățile, inclusiv munca în echipă, jocul corect, cooperarea, disciplina și toleranța și disponibilitatea de a depune un efort personal; întrucât aceste abilități sunt esențiale pentru participarea pe viitor la activități de grup și pentru viața profesională și pot stimula coeziunea socială în rândul comunităților și al societăților; |
| --- | --- |

AD.

întrucât valorile transmise prin sport dezvoltă cunoștințele, motivația, abilitățile, inclusiv munca în echipă, jocul corect, cooperarea, disciplina și toleranța și disponibilitatea de a depune un efort personal; întrucât aceste abilități sunt esențiale pentru participarea pe viitor la activități de grup și pentru viața profesională și pot stimula coeziunea socială în rândul comunităților și al societăților;

| AE. | întrucât activitățile sportive pot ajuta la dezvoltarea durabilă a turismului la nivel local, regional și național și pot genera locuri de muncă; |
| --- | --- |

AE.

întrucât activitățile sportive pot ajuta la dezvoltarea durabilă a turismului la nivel local, regional și național și pot genera locuri de muncă;

| AF. | întrucât sportul poate avea o amprentă de mediu considerabilă, |
| --- | --- |

AF.

întrucât sportul poate avea o amprentă de mediu considerabilă,

| 1. | invită Uniunea Europeană să promoveze sportul în cadrul politicii sale de dezvoltare și să stimuleze eforturile de susținere a dezvoltării de politici naționale incluzive, care să abordeze nevoile și aspirațiile, în special ale tinerilor, atât fete, cât și băieți, și să acorde o mai mare atenție activităților sportive și fizice în strategiile sectoriale relevante; |
| --- | --- |

1.

invită Uniunea Europeană să promoveze sportul în cadrul politicii sale de dezvoltare și să stimuleze eforturile de susținere a dezvoltării de politici naționale incluzive, care să abordeze nevoile și aspirațiile, în special ale tinerilor, atât fete, cât și băieți, și să acorde o mai mare atenție activităților sportive și fizice în strategiile sectoriale relevante;

| 2. | remarcă faptul că Uniunea Europeană respectă o abordare pe termen lung, holistică și de mare impact, concepută cu scopul de a-i susține pe beneficiarii pe calea educației, a formării profesionale și a ocupării locurilor de muncă având în vedere asigurarea unor mijloace de existență durabile; subliniază necesitatea, în acest context, de a extinde sfera de aplicare a acțiunilor specifice care susțin sportul în modul cel mai echitabil și durabil posibil, ca un instrument formativ pentru oameni și pentru dezvoltarea lor spirituală și fizică; |
| --- | --- |

2.

remarcă faptul că Uniunea Europeană respectă o abordare pe termen lung, holistică și de mare impact, concepută cu scopul de a-i susține pe beneficiarii pe calea educației, a formării profesionale și a ocupării locurilor de muncă având în vedere asigurarea unor mijloace de existență durabile; subliniază necesitatea, în acest context, de a extinde sfera de aplicare a acțiunilor specifice care susțin sportul în modul cel mai echitabil și durabil posibil, ca un instrument formativ pentru oameni și pentru dezvoltarea lor spirituală și fizică;

| 3. | reamintește că buna guvernanță trebuie să fie o condiție pentru autonomia organizațiilor sportive, în conformitate cu principiile transparenței, responsabilității, egalității de șanse, incluziunii sociale și democrației, inclusiv ale incluziunii persoanelor interesate adecvate; |
| --- | --- |

3.

reamintește că buna guvernanță trebuie să fie o condiție pentru autonomia organizațiilor sportive, în conformitate cu principiile transparenței, responsabilității, egalității de șanse, incluziunii sociale și democrației, inclusiv ale incluziunii persoanelor interesate adecvate;

| 4. | recomandă un control atent al utilizării finanțării în domeniul sportului pentru a se asigura că aceasta își îndeplinește eficient scopul preconizat; |
| --- | --- |

4.

recomandă un control atent al utilizării finanțării în domeniul sportului pentru a se asigura că aceasta își îndeplinește eficient scopul preconizat;

| 5. | invită statele ACP și statele membre ale UE să contribuie la instituirea unor standarde și reforme etice pentru a se asigura că sportul va contribui la dezvoltare durabilă și la pace; subliniază, în special, necesitatea unei politici de toleranță zero față de corupție și alte tipuri de infracțiuni în sport; subliniază că aplicarea principiilor bunei guvernanțe în sport, împreună cu monitorizarea, supravegherea și instrumentele juridice adecvate, reprezintă un factor esențial care contribuie la eradicarea corupției și a altor practici necorespunzătoare; |
| --- | --- |

5.

invită statele ACP și statele membre ale UE să contribuie la instituirea unor standarde și reforme etice pentru a se asigura că sportul va contribui la dezvoltare durabilă și la pace; subliniază, în special, necesitatea unei politici de toleranță zero față de corupție și alte tipuri de infracțiuni în sport; subliniază că aplicarea principiilor bunei guvernanțe în sport, împreună cu monitorizarea, supravegherea și instrumentele juridice adecvate, reprezintă un factor esențial care contribuie la eradicarea corupției și a altor practici necorespunzătoare;

| 6. | subliniază necesitatea unei politici de toleranță zero față de scandări rasiste și față de promovarea violenței și urii; |
| --- | --- |

6.

subliniază necesitatea unei politici de toleranță zero față de scandări rasiste și față de promovarea violenței și urii;

| 7. | solicită să fie luate toate măsurile necesare pentru ca femeile să nu fie victimele violenței în domeniul sportului, în special ale violenței de natură sexuală sau misogină; |
| --- | --- |

7.

solicită să fie luate toate măsurile necesare pentru ca femeile să nu fie victimele violenței în domeniul sportului, în special ale violenței de natură sexuală sau misogină;

| 8. | subliniază faptul că activitățile fizice și sportive sunt esențiale pentru educația și sănătatea omului în toate etapele vieții; face apel la statele ACP și la statele membre ale UE să includă sportul și activitățile de educație fizică în programele școlare și să susțină aceste activități cu infrastructură și metodologie adecvate; prin urmare, consideră că domeniul educației fizice și practica activității fizice și a sportului trebuie să țină în mare parte de serviciul public, pentru a permite tuturor un acces egal, încă de la cele mai fragede vârste; |
| --- | --- |

8.

subliniază faptul că activitățile fizice și sportive sunt esențiale pentru educația și sănătatea omului în toate etapele vieții; face apel la statele ACP și la statele membre ale UE să includă sportul și activitățile de educație fizică în programele școlare și să susțină aceste activități cu infrastructură și metodologie adecvate; prin urmare, consideră că domeniul educației fizice și practica activității fizice și a sportului trebuie să țină în mare parte de serviciul public, pentru a permite tuturor un acces egal, încă de la cele mai fragede vârste;

| 9. | invită statele ACP și statele membre ale UE să sporească rolul sporturilor în politicile lor naționale strategice și în planurile de dezvoltare; |
| --- | --- |

9.

invită statele ACP și statele membre ale UE să sporească rolul sporturilor în politicile lor naționale strategice și în planurile de dezvoltare;

| 10. | invită în special Comisia să integreze mai bine sportul în sectoarele esențiale de ajutor pentru dezvoltare și să susțină statele ACP să abordeze proactiv provocările sociale și de mediu ale sportului, dezvoltând bune practici și furnizând soluții; |
| --- | --- |

10.

invită în special Comisia să integreze mai bine sportul în sectoarele esențiale de ajutor pentru dezvoltare și să susțină statele ACP să abordeze proactiv provocările sociale și de mediu ale sportului, dezvoltând bune practici și furnizând soluții;

| 11. | reamintește că sportul poate avea un cost redus și poate utiliza resurse disponibile local; prin urmare, îndeamnă statele SCP să promoveze înființarea de organizații sportive locale; încurajează autoritățile locale să garanteze accesul la activități fizice și să dezvolte o infrastructură sportivă accesibilă; încurajează sectorul întreprinderilor să contribuie la aceste obiective; |
| --- | --- |

11.

reamintește că sportul poate avea un cost redus și poate utiliza resurse disponibile local; prin urmare, îndeamnă statele SCP să promoveze înființarea de organizații sportive locale; încurajează autoritățile locale să garanteze accesul la activități fizice și să dezvolte o infrastructură sportivă accesibilă; încurajează sectorul întreprinderilor să contribuie la aceste obiective;

| 12. | subliniază rolul sportului în facilitarea integrării categoriilor sociale defavorizate; subliniază importanța educației prin sport; recunoaște importanța sporturilor la nivel de masă pentru obținerea integrării sociale și încurajează inițiative în această privință; |
| --- | --- |

12.

subliniază rolul sportului în facilitarea integrării categoriilor sociale defavorizate; subliniază importanța educației prin sport; recunoaște importanța sporturilor la nivel de masă pentru obținerea integrării sociale și încurajează inițiative în această privință;

| 13. | subliniază rolul important al sportului în promovarea voluntariatului, lucru care, la rândul său, creează și cultivă coeziunea comunitară, împlinirea personală și reciprocitatea și servește la crearea unor activități și evenimente sportive accesibile cu cost redus, în special la nivelul sporturilor la nivel de masă, fiind un mijloc important de educație nonformală care contribuie la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

13.

subliniază rolul important al sportului în promovarea voluntariatului, lucru care, la rândul său, creează și cultivă coeziunea comunitară, împlinirea personală și reciprocitatea și servește la crearea unor activități și evenimente sportive accesibile cu cost redus, în special la nivelul sporturilor la nivel de masă, fiind un mijloc important de educație nonformală care contribuie la ocuparea forței de muncă în rândul tinerilor;

| 14. | solicită părților să își consolideze și să își extindă activitățile sportive prezente în programe publice de sport și de activități fizice after-school; subliniază că statele ACP și statele membre ale UE ar trebui să investească mai mult în dezvoltarea infrastructurilor și a activităților sportive; consideră necesară punerea în aplicare a unor planuri strategice pentru construirea unor facilități comunitare care să ofere aceleași resurse pentru fete ca și pentru băieți și a unor infrastructuri naționale atent coordonate, cu finanțare publică suficientă, pentru a promova atât sportul amator, cât și pe cel la nivel înalt, asigurând faptul că facilitățile sportive nu sunt destinate exclusiv celor mai bogați și pot fi utilizate în mod egal de către toată lumea; |
| --- | --- |

14.

solicită părților să își consolideze și să își extindă activitățile sportive prezente în programe publice de sport și de activități fizice after-school; subliniază că statele ACP și statele membre ale UE ar trebui să investească mai mult în dezvoltarea infrastructurilor și a activităților sportive; consideră necesară punerea în aplicare a unor planuri strategice pentru construirea unor facilități comunitare care să ofere aceleași resurse pentru fete ca și pentru băieți și a unor infrastructuri naționale atent coordonate, cu finanțare publică suficientă, pentru a promova atât sportul amator, cât și pe cel la nivel înalt, asigurând faptul că facilitățile sportive nu sunt destinate exclusiv celor mai bogați și pot fi utilizate în mod egal de către toată lumea;

| 15. | invită părțile să dezvolte programe cu costuri reduse și accesibile pentru formarea de cadre didactice și antrenori sportivi; |
| --- | --- |

15.

invită părțile să dezvolte programe cu costuri reduse și accesibile pentru formarea de cadre didactice și antrenori sportivi;

| 16. | subliniază obiectivul esențial al participării femeilor și fetelor în sport și accentuează necesitatea ca părțile să ofere acces egal și echitabil la sport pentru femei și fete, pentru a le îmbunătăți sănătatea fizică și mentală, pentru a le dezvolta educația, pentru a preveni stereotipurile sexiste și pentru a dezvolta societăți mai egale; |
| --- | --- |

16.

subliniază obiectivul esențial al participării femeilor și fetelor în sport și accentuează necesitatea ca părțile să ofere acces egal și echitabil la sport pentru femei și fete, pentru a le îmbunătăți sănătatea fizică și mentală, pentru a le dezvolta educația, pentru a preveni stereotipurile sexiste și pentru a dezvolta societăți mai egale;

| 17. | subliniază necesitatea de a promova drepturile persoanelor cu dizabilități prin susținerea activităților sportive și prin campanii publice și turnee sportive; îndeamnă atât statele membre ale UE, cât și statele ACP să pună în aplicare programe sportive incluzive pentru persoanele cu dizabilități, începând din școli; subliniază că persoanele cu dizabilități ar trebui să aibă acces egal la toate facilitățile sportive, la personal de sprijin adecvat și la transport și la alte servicii; |
| --- | --- |

17.

subliniază necesitatea de a promova drepturile persoanelor cu dizabilități prin susținerea activităților sportive și prin campanii publice și turnee sportive; îndeamnă atât statele membre ale UE, cât și statele ACP să pună în aplicare programe sportive incluzive pentru persoanele cu dizabilități, începând din școli; subliniază că persoanele cu dizabilități ar trebui să aibă acces egal la toate facilitățile sportive, la personal de sprijin adecvat și la transport și la alte servicii;

| 18. | subliniază uriașul potențial al sportului în calitate de factor al incluziunii sociale; prin urmare, îndeamnă la organizarea de evenimente sportive ad-hoc în scopul de a îmbunătăți incluziunea socială a femeilor și copiilor, a bătrânilor, a persoanelor cu dizabilități și a minorităților etnice/culturale; recomandă ca aceste valori să fie insuflate în activitatea de zi cu zi, nu doar cu ocazia unor evenimente sau expoziții sportive; |
| --- | --- |

18.

subliniază uriașul potențial al sportului în calitate de factor al incluziunii sociale; prin urmare, îndeamnă la organizarea de evenimente sportive ad-hoc în scopul de a îmbunătăți incluziunea socială a femeilor și copiilor, a bătrânilor, a persoanelor cu dizabilități și a minorităților etnice/culturale; recomandă ca aceste valori să fie insuflate în activitatea de zi cu zi, nu doar cu ocazia unor evenimente sau expoziții sportive;

| 19. | invită statele membre UE și statele ACP să încurajeze o politică proactivă pentru a acorda femeilor acces egal la toate disciplinele sportive și pentru a da rezultatelor sportive ale femeilor și bărbaților importanță similară; invită mass-media publică să asigure acoperirea egală a tuturor sporturilor; încurajează mass-media privată să asigure acoperirea activităților sportive feminine în revistele sportive; |
| --- | --- |

19.

invită statele membre UE și statele ACP să încurajeze o politică proactivă pentru a acorda femeilor acces egal la toate disciplinele sportive și pentru a da rezultatelor sportive ale femeilor și bărbaților importanță similară; invită mass-media publică să asigure acoperirea egală a tuturor sporturilor; încurajează mass-media privată să asigure acoperirea activităților sportive feminine în revistele sportive;

| 20. | îndeamnă statele ACP și statele membre ale UE să relanseze și să încurajeze sporturi tradiționale prin crearea și consolidarea de programe în această privință; |
| --- | --- |

20.

îndeamnă statele ACP și statele membre ale UE să relanseze și să încurajeze sporturi tradiționale prin crearea și consolidarea de programe în această privință;

| 21. | invită statele ACP și statele membre ale UE să ia măsuri care vor ajuta tinerii să își dezvolte talentele și abilitățile, chiar în sporturi solicitante din punct de vedere financiar; |
| --- | --- |

21.

invită statele ACP și statele membre ale UE să ia măsuri care vor ajuta tinerii să își dezvolte talentele și abilitățile, chiar în sporturi solicitante din punct de vedere financiar;

| 22. | subliniază valoarea sporturilor necompetitive și individuale și a jocurilor de stradă; |
| --- | --- |

22.

subliniază valoarea sporturilor necompetitive și individuale și a jocurilor de stradă;

| 23. | îndeamnă Comisia și statele membre ale UE, în lumina angajamentului de „a nu lăsa pe nimeni în urmă”, care a ocupat un loc important în discuțiile privind Agenda 2030, să includă sportul în agendele de dezvoltare și să îl facă obiectul dialogului cu țările partenere; |
| --- | --- |

23.

îndeamnă Comisia și statele membre ale UE, în lumina angajamentului de „a nu lăsa pe nimeni în urmă”, care a ocupat un loc important în discuțiile privind Agenda 2030, să includă sportul în agendele de dezvoltare și să îl facă obiectul dialogului cu țările partenere;

| 24. | remarcă rezultatul psihologic pozitiv al activităților sportive utilizate în activități de ajutor umanitar și în activități de ajutorare; prin urmare, îndeamnă toți actorii relevanți de la nivelul ACP și UE să includă o dimensiune sportivă în strategiile lor de asistență umanitară; |
| --- | --- |

24.

remarcă rezultatul psihologic pozitiv al activităților sportive utilizate în activități de ajutor umanitar și în activități de ajutorare; prin urmare, îndeamnă toți actorii relevanți de la nivelul ACP și UE să includă o dimensiune sportivă în strategiile lor de asistență umanitară;

| 25. | remarcă faptul că industria sportivă cu un profit ridicat s-ar putea implica mai mult în susținerea activităților de dezvoltare socială, cum ar fi combinarea structurată a activităților sportive cu educația, competențele pentru viață și programele de asistență medicală; prin urmare, invită statele membre ale UE și statele ACP să negocieze programe cu industria sportivă, urmând exemplul Memorandumului de înțelegere din 2006, semnat de către Comisie și FIFA; recomandă ca sportul să fie promovat și la nivelul sporturilor la nivel de masă pentru a extinde participarea nerestricționată în zonele rurale și periferice; |
| --- | --- |

25.

remarcă faptul că industria sportivă cu un profit ridicat s-ar putea implica mai mult în susținerea activităților de dezvoltare socială, cum ar fi combinarea structurată a activităților sportive cu educația, competențele pentru viață și programele de asistență medicală; prin urmare, invită statele membre ale UE și statele ACP să negocieze programe cu industria sportivă, urmând exemplul Memorandumului de înțelegere din 2006, semnat de către Comisie și FIFA; recomandă ca sportul să fie promovat și la nivelul sporturilor la nivel de masă pentru a extinde participarea nerestricționată în zonele rurale și periferice;

| 26. | îndeamnă părțile să dezvolte programe de mobilitate UE-ACP și măsuri adecvate pentru tinerii sportivi și antrenori amatori, pentru a le permite acestora să învețe noi metode de formare; solicită ca acordurile de facilitare a obținerii vizelor să fie considerate ca făcând parte din astfel de programe de mobilitate; |
| --- | --- |

26.

îndeamnă părțile să dezvolte programe de mobilitate UE-ACP și măsuri adecvate pentru tinerii sportivi și antrenori amatori, pentru a le permite acestora să învețe noi metode de formare; solicită ca acordurile de facilitare a obținerii vizelor să fie considerate ca făcând parte din astfel de programe de mobilitate;

| 27. | încurajează organismele locale să lucreze împreună și cu alte sectoare în vederea dezvoltării de inițiative sportive transfrontaliere și regionale; |
| --- | --- |

27.

încurajează organismele locale să lucreze împreună și cu alte sectoare în vederea dezvoltării de inițiative sportive transfrontaliere și regionale;

| 28. | ia act de lipsa infrastructurilor pentru sportivii amatori și a personalului calificat specializat în activități fizice în statele ACP; prin urmare, îndeamnă Comisia să ofere expertiză și să promoveze sisteme de mobilitate între state ACP și state membre ale UE pentru a forma cadre didactice sportive calificate; |
| --- | --- |

28.

ia act de lipsa infrastructurilor pentru sportivii amatori și a personalului calificat specializat în activități fizice în statele ACP; prin urmare, îndeamnă Comisia să ofere expertiză și să promoveze sisteme de mobilitate între state ACP și state membre ale UE pentru a forma cadre didactice sportive calificate;

| 29. | deplânge lipsa femeilor din rândul antrenorilor, al arbitrilor, al doctorilor, al tehnicienilor și al administratorilor; invită statele ACP și statele membre ale UE să promoveze programe specifice pentru a asigura participarea femeilor în aceste domenii; |
| --- | --- |

29.

deplânge lipsa femeilor din rândul antrenorilor, al arbitrilor, al doctorilor, al tehnicienilor și al administratorilor; invită statele ACP și statele membre ale UE să promoveze programe specifice pentru a asigura participarea femeilor în aceste domenii;

| 30. | subliniază importanța promovării acordurilor privind cariera dublă, care le permit sportivilor să își combine carierele sportive cu educația și munca și să se implice într-o nouă carieră profesională odată ce cariera lor sportivă s-a terminat; |
| --- | --- |

30.

subliniază importanța promovării acordurilor privind cariera dublă, care le permit sportivilor să își combine carierele sportive cu educația și munca și să se implice într-o nouă carieră profesională odată ce cariera lor sportivă s-a terminat;

| 31. | subliniază importanța încurajării activității sportive ca mijloc important de împlinire personală și colectivă și nu doar ca o carieră, pentru a evita riscul de creare a unor iluzii false în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

31.

subliniază importanța încurajării activității sportive ca mijloc important de împlinire personală și colectivă și nu doar ca o carieră, pentru a evita riscul de creare a unor iluzii false în rândul tinerilor;

| 32. | invită Comisia să sprijine colectarea datelor și cercetarea pentru a evalua impactul pozitiv al sportului asupra dezvoltării și a incluziunii sociale; |
| --- | --- |

32.

invită Comisia să sprijine colectarea datelor și cercetarea pentru a evalua impactul pozitiv al sportului asupra dezvoltării și a incluziunii sociale;

| 33. | invită statele ACP și statele membre ale UE în care are o importanță ridicată același tip de sport să încheie acorduri bilaterale de asistență tehnică și să facă schimb de sportivi și de expertiză; în plus, recunoaște că cluburile profesioniste și ONG-urile pot juca un rol important în furnizarea de expertiză pentru antrenori; |
| --- | --- |

33.

invită statele ACP și statele membre ale UE în care are o importanță ridicată același tip de sport să încheie acorduri bilaterale de asistență tehnică și să facă schimb de sportivi și de expertiză; în plus, recunoaște că cluburile profesioniste și ONG-urile pot juca un rol important în furnizarea de expertiză pentru antrenori;

| 34. | îndeamnă statele ACP și statele membre ale UE să finanțeze activități sportive adresate adolescenților și tinerilor care sunt expuși riscului de abuz de droguri și altor probleme sociale; |
| --- | --- |

34.

îndeamnă statele ACP și statele membre ale UE să finanțeze activități sportive adresate adolescenților și tinerilor care sunt expuși riscului de abuz de droguri și altor probleme sociale;

| 35. | deplânge nivelele foarte scăzute de sponsorizări pentru sportul feminin; invită statele ACP și statele membre ale UE să încerce promovarea sportului în condiții de egalitate; |
| --- | --- |

35.

deplânge nivelele foarte scăzute de sponsorizări pentru sportul feminin; invită statele ACP și statele membre ale UE să încerce promovarea sportului în condiții de egalitate;

| 36. | îndeamnă guvernele statelor ACP și ale statelor membre ale UE să încurajeze și să recunoască creativitatea și inovarea și, în plus, solicită statelor membre UE să sprijine statele ACP în finanțarea infrastructurii sportive, pentru ca tinerii șomeri să poată utiliza aceste facilități pentru a se dezvolta în loc să emigreze către UE și către alte zone; |
| --- | --- |

36.

îndeamnă guvernele statelor ACP și ale statelor membre ale UE să încurajeze și să recunoască creativitatea și inovarea și, în plus, solicită statelor membre UE să sprijine statele ACP în finanțarea infrastructurii sportive, pentru ca tinerii șomeri să poată utiliza aceste facilități pentru a se dezvolta în loc să emigreze către UE și către alte zone;

| 37. | reiterează faptul că educația fizică în școală este un punct de plecare esențial prin care copiii să poată dobândi competențe pentru viață și să obțină valori, cunoștințe și informații care să îi ajute să își dezvolte modele pozitive pentru activități fizice, bunăstare și un stil de viață și un comportament sănătos pe tot parcursul vieții; |
| --- | --- |

37.

reiterează faptul că educația fizică în școală este un punct de plecare esențial prin care copiii să poată dobândi competențe pentru viață și să obțină valori, cunoștințe și informații care să îi ajute să își dezvolte modele pozitive pentru activități fizice, bunăstare și un stil de viață și un comportament sănătos pe tot parcursul vieții;

| 38. | remarcă rolul pozitiv al sportului pentru refugiați, pentru solicitanții de azil și pentru persoanele strămutate, oferindu-le acestora o senzație de normalitate și de organizare în medii destabilizate și îndeamnă crearea de programe pentru a încuraja participarea acestor persoane la sport; |
| --- | --- |

38.

remarcă rolul pozitiv al sportului pentru refugiați, pentru solicitanții de azil și pentru persoanele strămutate, oferindu-le acestora o senzație de normalitate și de organizare în medii destabilizate și îndeamnă crearea de programe pentru a încuraja participarea acestor persoane la sport;

| 39. | subliniază importanța sportului în reintegrarea în societate a copiilor exploatați prin muncă și a copiilor-soldați și ca instrument de mobilizare împotriva muncii infantile și a copiilor-soldați; |
| --- | --- |

39.

subliniază importanța sportului în reintegrarea în societate a copiilor exploatați prin muncă și a copiilor-soldați și ca instrument de mobilizare împotriva muncii infantile și a copiilor-soldați;

| 40. | subliniază rolul important al sportului în protejarea tinerilor împotriva traficului de persoane și ca instrument de mobilizare împotriva acestei practici; |
| --- | --- |

40.

subliniază rolul important al sportului în protejarea tinerilor împotriva traficului de persoane și ca instrument de mobilizare împotriva acestei practici;

| 41. | subliniază rolul sportului ca instrument ce contribuie la atenuarea răspândirii și a impactului HIV/SIDA, prin încorporarea de programe de prevenție în activități sportive; |
| --- | --- |

41.

subliniază rolul sportului ca instrument ce contribuie la atenuarea răspândirii și a impactului HIV/SIDA, prin încorporarea de programe de prevenție în activități sportive;

| 42. | subliniază nevoia ca organismele sportive să fie responsabile din punctul de vedere al mediului, să reducă la minimum efectul sportului asupra mediului și să ofere un mediu curat și sigur în care participanții să poată desfășura activități sportive; |
| --- | --- |

42.

subliniază nevoia ca organismele sportive să fie responsabile din punctul de vedere al mediului, să reducă la minimum efectul sportului asupra mediului și să ofere un mediu curat și sigur în care participanții să poată desfășura activități sportive;

| 43. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri al ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din statele ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale ale statelor ACP. |
| --- | --- |

43.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului de miniștri al ACP, Parlamentului European, Comisiei Europene, Consiliului European, Uniunii Africane, Parlamentului Panafrican, parlamentelor regionale și naționale din statele ACP și din statele membre ale UE și organizațiilor regionale ale statelor ACP.

REZOLUȚIA (43)

privind problema securității în regiunea sahelo-sahariană

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE,

| — | reunită la St. Julian’s (Malta), între 19 și 21 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

reunită la St. Julian’s (Malta), între 19 și 21 iunie 2017,

| — | având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 18 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 și modificat la Luxemburg la 25 iunie 2005 și la Ouagadougou la 22 iunie 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat dintre membrii grupului statelor din Africa, Caraibe și Pacific, pe de o parte, și Comunitatea Europeană și statele membre ale acesteia, pe de altă parte, semnat la Cotonou la 23 iunie 2000 și modificat la Luxemburg la 25 iunie 2005 și la Ouagadougou la 22 iunie 2010,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, adoptată în cadrul Adunării generale a ONU la 25 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda 2030 pentru dezvoltarea durabilă, adoptată în cadrul Adunării generale a ONU la 25 septembrie 2015,

| — | având în vedere Declarația comună a Uniunii Africane, a Națiunilor Unite, a Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest și a Uniunii Europene din 7 martie 2017 privind punerea în aplicare a Acordului de pace și reconciliere în Mali de la procesul din Alger, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația comună a Uniunii Africane, a Națiunilor Unite, a Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest și a Uniunii Europene din 7 martie 2017 privind punerea în aplicare a Acordului de pace și reconciliere în Mali de la procesul din Alger,

| — | având în vedere Rezoluția 2295(2016) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) din 29 iunie 2016 privind reînnoirea mandatului Misiunii multidimensionale integrate a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali (MINUSMA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2295(2016) a Consiliului de Securitate al Organizației Națiunilor Unite (CSONU) din 29 iunie 2016 privind reînnoirea mandatului Misiunii multidimensionale integrate a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali (MINUSMA),

| — | având în vedere Rezoluția 2337(2017) din 19 ianuarie 2017 a Consiliului de Securitate al ONU privind consolidarea păcii în Africa de Vest, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2337(2017) din 19 ianuarie 2017 a Consiliului de Securitate al ONU privind consolidarea păcii în Africa de Vest,

| — | având în vedere Rezoluția 2349(2017) din 31 martie 2017 a Consiliului de Securitate al ONU privind pacea și securitatea în Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2349(2017) din 31 martie 2017 a Consiliului de Securitate al ONU privind pacea și securitatea în Africa,

| — | având în vedere Rezoluția 2100(2013) din 25 aprilie 2013 a Consiliului de Securitate al ONU de înființare a Misiunii multidimensionale integrate a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali (MINUSMA) și Decizia nr. S/2013/354 a Consiliului de Securitate al ONU pentru adoptarea strategiei integrate a ONU pentru regiunea Sahel în iunie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 2100(2013) din 25 aprilie 2013 a Consiliului de Securitate al ONU de înființare a Misiunii multidimensionale integrate a Organizației Națiunilor Unite de stabilizare în Mali (MINUSMA) și Decizia nr. S/2013/354 a Consiliului de Securitate al ONU pentru adoptarea strategiei integrate a ONU pentru regiunea Sahel în iunie 2013,

| — | având în vedere raportul Secretarului General al ONU către Consiliul de Securitate al ONU privind Sahara Occidentală, din 8 aprilie 2013, în special mențiunea privind legătura strânsă dintre Sahara occidentală și situația din Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Secretarului General al ONU către Consiliul de Securitate al ONU privind Sahara Occidentală, din 8 aprilie 2013, în special mențiunea privind legătura strânsă dintre Sahara occidentală și situația din Sahel,

| — | având în vedere Raportul secretarului general al Organizației Națiunilor Unite din 17 iunie 2013 către Consiliul de Securitate al ONU privind criminalitatea transnațională organizată și traficul ilicit de droguri în regiunea Africa de Vest și Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul secretarului general al Organizației Națiunilor Unite din 17 iunie 2013 către Consiliul de Securitate al ONU privind criminalitatea transnațională organizată și traficul ilicit de droguri în regiunea Africa de Vest și Sahel,

| — | având în vedere Raportul final al grupului de experți din cadrul Consiliului de Securitate al ONU înființat în temeiul Rezoluției 1973 (2011) privind Libia din 19 februarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul final al grupului de experți din cadrul Consiliului de Securitate al ONU înființat în temeiul Rezoluției 1973 (2011) privind Libia din 19 februarie 2014,

| — | având în vedere Declarația trimisului special al ONU pentru secretarul general pentru Sahel către Consiliul de Securitate din 10 februarie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația trimisului special al ONU pentru secretarul general pentru Sahel către Consiliul de Securitate din 10 februarie 2016,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 27 iunie 1981 de la Nairobi (Kenya), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 27 iunie 1981 de la Nairobi (Kenya),

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța din 30 ianuarie 2007 de la Addis Abeba (Etiopia), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța din 30 ianuarie 2007 de la Addis Abeba (Etiopia),

| — | având în vedere Convenția Sahel G5, semnată la Nouakchott (Mauritania) de către Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania și Niger la 19 decembrie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Sahel G5, semnată la Nouakchott (Mauritania) de către Burkina Faso, Ciad, Mali, Mauritania și Niger la 19 decembrie 2014,

| — | având în vedere Declarația politică a Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) privind prevenirea abuzului de droguri, a traficului ilicit de droguri și a crimei organizate în Africa de Vest și planul de acțiune Praia 2008-2011 adoptat în 2008 la Praia și urmat de noul plan de acțiune 2016-2020 adoptat la Abuja în septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația politică a Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) privind prevenirea abuzului de droguri, a traficului ilicit de droguri și a crimei organizate în Africa de Vest și planul de acțiune Praia 2008-2011 adoptat în 2008 la Praia și urmat de noul plan de acțiune 2016-2020 adoptat la Abuja în septembrie 2016,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat economic (APE) între UE și 16 state DIN Africa de Vest, Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) și Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană (UEMOA), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat economic (APE) între UE și 16 state DIN Africa de Vest, Comunitatea Economică a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) și Uniunea Economică și Monetară Vest-Africană (UEMOA),

| — | având în vedere Strategia comună UE-Africa, adoptată în 2007 și Foaia de parcurs pentru cooperarea UE-Africa (2014-2017) adoptată în cadrul celui de Al patrulea summit UE-Africa în aprilie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia comună UE-Africa, adoptată în 2007 și Foaia de parcurs pentru cooperarea UE-Africa (2014-2017) adoptată în cadrul celui de Al patrulea summit UE-Africa în aprilie 2014,

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinta Comisiei (ÎR/VP) din 4 mai 2017 privind noi impulsuri pentru parteneriatul Africa-UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei Europene și a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinta Comisiei (ÎR/VP) din 4 mai 2017 privind noi impulsuri pentru parteneriatul Africa-UE,

| — | având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene prezentată de către ÎR/VP la 28 iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene prezentată de către ÎR/VP la 28 iunie 2016,

| — | având în vedere Strategia Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în Sahel adoptată în martie 2011 și Planul de acțiune regional al UE pentru Sahel pentru perioada 2015-2020, adoptat la 20 aprilie 2015 și actualizat în iunie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în Sahel adoptată în martie 2011 și Planul de acțiune regional al UE pentru Sahel pentru perioada 2015-2020, adoptat la 20 aprilie 2015 și actualizat în iunie 2016,

| — | având în vedere Fondul fiduciar pentru Africa, |
| --- | --- |

—

având în vedere Fondul fiduciar pentru Africa,

| — | având în vedere planurile de acțiune în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) lansate în 2003 și revizuite în noiembrie 2015 și acordurile de asociere pentru Algeria și Maroc, |
| --- | --- |

—

având în vedere planurile de acțiune în cadrul politicii europene de vecinătate (PEV) lansate în 2003 și revizuite în noiembrie 2015 și acordurile de asociere pentru Algeria și Maroc,

| — | având în vedere Planul pentru punerea în aplicare a acțiunilor umanitare pentru Sahel al Comisiei Europene adoptat în 2014 (EPP) și lansarea Inițiativei alianței mondiale pentru reziliență pentru Sahel și Africa de Vest (AGIR) din 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul pentru punerea în aplicare a acțiunilor umanitare pentru Sahel al Comisiei Europene adoptat în 2014 (EPP) și lansarea Inițiativei alianței mondiale pentru reziliență pentru Sahel și Africa de Vest (AGIR) din 2012,

| — | având în vedere lansarea Misiunii de consolidare a capacităților (EUCAP Sahel Niger) din cadrul politicii de securitate și apărare comune a UE (PSAC), din iulie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea Misiunii de consolidare a capacităților (EUCAP Sahel Niger) din cadrul politicii de securitate și apărare comune a UE (PSAC), din iulie 2012,

| — | având în vedere lansarea Misiunii PSAC de instruire militară (EUTM) în Mali, din februarie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere lansarea Misiunii PSAC de instruire militară (EUTM) în Mali, din februarie 2013,

| — | având în vedere Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libia), înființată în 2013 și care va continua până în august 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere Misiunea de asistență a Uniunii Europene pentru gestionarea integrată a frontierelor în Libia (EUBAM Libia), înființată în 2013 și care va continua până în august 2017,

| — | având în vedere Concluziile Consiliului Uniunii Europene din 19 iunie 2017 referitoare la Mali și Sahel, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului Uniunii Europene din 19 iunie 2017 referitoare la Mali și Sahel,

| A. | întrucât regiunea sahelo-sahariană este una dintre cele mai subdezvoltate părți din continentul african și una dintre cele mai sărace regiuni din lume, suferind ca urmare a unei distribuții inegale a veniturilor; întrucât regiunea a fost afectată de diferite provocări, inclusiv șocuri și instabilitate de natură politică, sărăcie și inegalitate sistemică, conflicte armate, dezastre naturale și creștere demografică explozivă și o lipsă persistentă de capacitate guvernamentală și autoritate statală; |
| --- | --- |

A.

întrucât regiunea sahelo-sahariană este una dintre cele mai subdezvoltate părți din continentul african și una dintre cele mai sărace regiuni din lume, suferind ca urmare a unei distribuții inegale a veniturilor; întrucât regiunea a fost afectată de diferite provocări, inclusiv șocuri și instabilitate de natură politică, sărăcie și inegalitate sistemică, conflicte armate, dezastre naturale și creștere demografică explozivă și o lipsă persistentă de capacitate guvernamentală și autoritate statală;

| B. | întrucât provocările cu care se confruntă regiunea au facilitat extinderea grupărilor teroriste cum ar fi Al-Qaeda în Maghreb (AQIM), Boko Haram, Daesh, Al Mourabitoun, Ansar Dine și Al Shabaab; întrucât prezența acestora a subminat și mai mult securitatea și economia, a agravat sărăcia extremă și a făcut ca țările din regiune să fie o zonă de aprovizionare pentru extremiști, tinerii devenind vulnerabili la a fi recrutați de către organizațiile teroriste; întrucât femeile sunt în special vulnerabile la insecuritatea și la activitățile infracționale din regiune; |
| --- | --- |

B.

întrucât provocările cu care se confruntă regiunea au facilitat extinderea grupărilor teroriste cum ar fi Al-Qaeda în Maghreb (AQIM), Boko Haram, Daesh, Al Mourabitoun, Ansar Dine și Al Shabaab; întrucât prezența acestora a subminat și mai mult securitatea și economia, a agravat sărăcia extremă și a făcut ca țările din regiune să fie o zonă de aprovizionare pentru extremiști, tinerii devenind vulnerabili la a fi recrutați de către organizațiile teroriste; întrucât femeile sunt în special vulnerabile la insecuritatea și la activitățile infracționale din regiune;

| C. | întrucât regiunea este puternic afectată de consecințele schimbărilor climatice și este foarte vulnerabilă la secetă, la condiții meteo extreme, la inundații, la degradarea solului și la insecuritatea alimentară; întrucât riscurile climatice afectează în principal cele mai vulnerabile populații și mijloacele lor de subzistență, dar generează în continuare conflicte și au impact economic major; |
| --- | --- |

C.

întrucât regiunea este puternic afectată de consecințele schimbărilor climatice și este foarte vulnerabilă la secetă, la condiții meteo extreme, la inundații, la degradarea solului și la insecuritatea alimentară; întrucât riscurile climatice afectează în principal cele mai vulnerabile populații și mijloacele lor de subzistență, dar generează în continuare conflicte și au impact economic major;

| D. | întrucât problemele din regiunea Sahel și a Lacului Ciad sunt de natură transfrontalieră și sunt strâns legate și, prin urmare, pot fi rezolvate doar printr-o strategie regională holistică; |
| --- | --- |

D.

întrucât problemele din regiunea Sahel și a Lacului Ciad sunt de natură transfrontalieră și sunt strâns legate și, prin urmare, pot fi rezolvate doar printr-o strategie regională holistică;

| E. | întrucât deteriorarea condițiilor de securitate constituie o provocare pentru cooperarea pentru dezvoltare și restricționează asistența umanitară, accentuând în continuare vulnerabilitatea regiunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât deteriorarea condițiilor de securitate constituie o provocare pentru cooperarea pentru dezvoltare și restricționează asistența umanitară, accentuând în continuare vulnerabilitatea regiunii;

| F. | întrucât instabilitatea a fost exacerbată de conflictele recente din regiune, în special din Mali, Nigeria, Republica Centrafricană și Libia; întrucât conflictul din Libia, în special, a avut implicații serioase în ceea ce privește securitatea regională; întrucât fluxul de combatanți care se întorc și de arme ilicite din Libia a afectat negativ situația de securitate în țări cum ar fi Mali, Ciad și Niger și a agravat considerabil provocările cu care se confrunta deja regiunea; |
| --- | --- |

F.

întrucât instabilitatea a fost exacerbată de conflictele recente din regiune, în special din Mali, Nigeria, Republica Centrafricană și Libia; întrucât conflictul din Libia, în special, a avut implicații serioase în ceea ce privește securitatea regională; întrucât fluxul de combatanți care se întorc și de arme ilicite din Libia a afectat negativ situația de securitate în țări cum ar fi Mali, Ciad și Niger și a agravat considerabil provocările cu care se confrunta deja regiunea;

| G. | întrucât nu poate exista dezvoltare durabilă fără securitate; întrucât aceste conflicte au consecințe directe și serioase pentru securitatea și bunăstarea cetățenilor din regiuni învecinate, inclusiv din UE, deoarece acestea se propagă sub forma terorismului și a unor fluxuri masive de refugiați; |
| --- | --- |

G.

întrucât nu poate exista dezvoltare durabilă fără securitate; întrucât aceste conflicte au consecințe directe și serioase pentru securitatea și bunăstarea cetățenilor din regiuni învecinate, inclusiv din UE, deoarece acestea se propagă sub forma terorismului și a unor fluxuri masive de refugiați;

| H. | întrucât guvernanța deficitară și corupția endemică îngreunează dezvoltarea unui sector de securitate eficace și lupta împotriva teroriștilor și a rețelelor infracționale; întrucât regiunea a devenit un nod de tranzit tot mai important pentru rețele de trafic de droguri și de arme; |
| --- | --- |

H.

întrucât guvernanța deficitară și corupția endemică îngreunează dezvoltarea unui sector de securitate eficace și lupta împotriva teroriștilor și a rețelelor infracționale; întrucât regiunea a devenit un nod de tranzit tot mai important pentru rețele de trafic de droguri și de arme;

| I. | întrucât în 2011 UE a adoptat Strategia pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel, urmată de Planul de acțiune regional pentru Sahel pentru perioada 2015-2020, ambele oferind o abordare cuprinzătoare a angajamentului UE cu țările din regiune; |
| --- | --- |

I.

întrucât în 2011 UE a adoptat Strategia pentru securitate și dezvoltare în regiunea Sahel, urmată de Planul de acțiune regional pentru Sahel pentru perioada 2015-2020, ambele oferind o abordare cuprinzătoare a angajamentului UE cu țările din regiune;

| J. | întrucât au fost întreprinse eforturi pentru a mări coordonarea diferitelor politici și instrumente la nivel global, național și regional, dar încă lipsesc rezultate pe termen lung, de durată; întrucât situația din regiunea Sahel și a Lacului Ciad necesită punerea în comun a resurselor și un angajament politic mai ferm din partea comunității internaționale, precum și a guvernelor locale; |
| --- | --- |

J.

întrucât au fost întreprinse eforturi pentru a mări coordonarea diferitelor politici și instrumente la nivel global, național și regional, dar încă lipsesc rezultate pe termen lung, de durată; întrucât situația din regiunea Sahel și a Lacului Ciad necesită punerea în comun a resurselor și un angajament politic mai ferm din partea comunității internaționale, precum și a guvernelor locale;

| K. | întrucât mai multe state din regiunea Sahel au creat Sahel G5 pentru a înființa un forum benefic pentru dialog și coordonare; întrucât, la 6 februarie 2017, Summitul G5 a decis înființarea unei forțe militare comune în regiunea Sahel; întrucât UE și-a luat angajamentul de a contribui cu 50 de milioane EUR la aceasta; |
| --- | --- |

K.

întrucât mai multe state din regiunea Sahel au creat Sahel G5 pentru a înființa un forum benefic pentru dialog și coordonare; întrucât, la 6 februarie 2017, Summitul G5 a decis înființarea unei forțe militare comune în regiunea Sahel; întrucât UE și-a luat angajamentul de a contribui cu 50 de milioane EUR la aceasta;

| L. | întrucât 42 de milioane de oameni sunt în prezent fie într-o situație severă, fie într-o situație moderată de insecuritate alimentară, inclusiv 9,3 milioane care au nevoie urgentă de asistență alimentară; întrucât se preconizează că aceste cifre vor crește ca urmare a conflictelor și a insecurității continue, estimându-se că, în total, 53 de milioane de oameni se vor afla într-o situație de insecuritate alimentară până în august 2017; |
| --- | --- |

L.

întrucât 42 de milioane de oameni sunt în prezent fie într-o situație severă, fie într-o situație moderată de insecuritate alimentară, inclusiv 9,3 milioane care au nevoie urgentă de asistență alimentară; întrucât se preconizează că aceste cifre vor crește ca urmare a conflictelor și a insecurității continue, estimându-se că, în total, 53 de milioane de oameni se vor afla într-o situație de insecuritate alimentară până în august 2017;

| M. | întrucât UE este unul dintre cei mai mari furnizori de ajutor umanitar pentru regiunea Sahel, contribuind cu 299 de milioane EUR în 2016 pentru a susține persoanele afectate de situația severă de insecuritate alimentară și nutrițională; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE este unul dintre cei mai mari furnizori de ajutor umanitar pentru regiunea Sahel, contribuind cu 299 de milioane EUR în 2016 pentru a susține persoanele afectate de situația severă de insecuritate alimentară și nutrițională;

| N. | întrucât forțele franceze „Serval” și AFISMA (Misiunea internațională de sprijin pentru Mali sub conducere africană), susținută de forțe ciadiene, dar și Operațiunea Barkhane și prezența MINUSMA, precum și eforturile realizate ca parte a forței comune multinaționale au ajutat la eliminarea grupurilor jihadiste din anumite regiuni din Mali și au slăbit grupul Boko Haram în regiunea Lacului Ciad, dar au nu eliminat total niciunul dintre cele două grupuri; |
| --- | --- |

N.

întrucât forțele franceze „Serval” și AFISMA (Misiunea internațională de sprijin pentru Mali sub conducere africană), susținută de forțe ciadiene, dar și Operațiunea Barkhane și prezența MINUSMA, precum și eforturile realizate ca parte a forței comune multinaționale au ajutat la eliminarea grupurilor jihadiste din anumite regiuni din Mali și au slăbit grupul Boko Haram în regiunea Lacului Ciad, dar au nu eliminat total niciunul dintre cele două grupuri;

| O. | întrucât insecuritatea din regiune a cauzat niveluri de strămutare fără precedent, în special în țări vecine; întrucât regiunea Sahel a fost atât punctul de plecare, cât și un punct în calea migrării pentru majoritatea migranților care încearcă să ajungă în Europa, |
| --- | --- |

O.

întrucât insecuritatea din regiune a cauzat niveluri de strămutare fără precedent, în special în țări vecine; întrucât regiunea Sahel a fost atât punctul de plecare, cât și un punct în calea migrării pentru majoritatea migranților care încearcă să ajungă în Europa,

| 1. | consideră de o importanță majoră asigurarea coerenței între politicile de securitate, apărare, umanitare și de cooperare pentru dezvoltare, în abordarea situației din regiunea Sahel și din bazinul Lacului Ciad; consideră că o consolidare a stabilității politice, a securității, a bunei guvernanțe, a coeziunii sociale, a oportunităților economice și educaționale din țările din regiunea Sahel și din bazinul Lacului Ciad este esențială pentru a promova dezvoltarea durabilă și eliminarea rețelelor teroriste și infracționale din regiunea Sahel; |
| --- | --- |

1.

consideră de o importanță majoră asigurarea coerenței între politicile de securitate, apărare, umanitare și de cooperare pentru dezvoltare, în abordarea situației din regiunea Sahel și din bazinul Lacului Ciad; consideră că o consolidare a stabilității politice, a securității, a bunei guvernanțe, a coeziunii sociale, a oportunităților economice și educaționale din țările din regiunea Sahel și din bazinul Lacului Ciad este esențială pentru a promova dezvoltarea durabilă și eliminarea rețelelor teroriste și infracționale din regiunea Sahel;

| 2. | condamnă ferm toate actele de terorism și de abuzuri asupra drepturilor omului din regiunea Sahel și a Lacului Ciad, inclusiv pe cele care implică violență împotriva populațiilor civile, în special a femeilor și a copiilor, răpiri, execuții, luări de ostatici, jafuri și distrugerea proprietății civile, precum și atacuri teroriste îndreptate asupra forțelor armate; |
| --- | --- |

2.

condamnă ferm toate actele de terorism și de abuzuri asupra drepturilor omului din regiunea Sahel și a Lacului Ciad, inclusiv pe cele care implică violență împotriva populațiilor civile, în special a femeilor și a copiilor, răpiri, execuții, luări de ostatici, jafuri și distrugerea proprietății civile, precum și atacuri teroriste îndreptate asupra forțelor armate;

| 3. | reamintește legătura puternică dintre dezvoltare și
  securitate
  , deoarece sărăcia este deseori atât sursa inițială, cât și rezultatul conflictelor; subliniază că, atât timp cât instabilitatea este predominantă în Libia, întreaga regiune rămâne vulnerabilă; subliniază că amenințările teroriste nu vor fi eradicate decât prin acțiuni comune, concertate și coordonate; invită UE și statele sale membre să promoveze în mod activ și să încurajeze coordonarea cu Uniunea Africană (UA) și ECOWAS în relațiile cu alți actori-cheie, cum ar fi Liga Arabă, ONU, SUA și țările din Maghreb; |
| --- | --- |

3.

reamintește legătura puternică dintre dezvoltare și
  securitate
  , deoarece sărăcia este deseori atât sursa inițială, cât și rezultatul conflictelor; subliniază că, atât timp cât instabilitatea este predominantă în Libia, întreaga regiune rămâne vulnerabilă; subliniază că amenințările teroriste nu vor fi eradicate decât prin acțiuni comune, concertate și coordonate; invită UE și statele sale membre să promoveze în mod activ și să încurajeze coordonarea cu Uniunea Africană (UA) și ECOWAS în relațiile cu alți actori-cheie, cum ar fi Liga Arabă, ONU, SUA și țările din Maghreb;

| 4. | încurajează toți partenerii să conlucreze pentru a dezvolta o strategie coerentă, solidă pentru regiunea Sahel și bazinul Lacului Ciad care să vizeze îmbunătățirea guvernanței și a responsabilității și legitimității instituțiilor statului și a celor regionale, accentuarea securității și abordarea radicalizării și a traficului de persoane, arme și droguri; solicită în această privință ca mandatul MINUSMA să fie revizuit; |
| --- | --- |

4.

încurajează toți partenerii să conlucreze pentru a dezvolta o strategie coerentă, solidă pentru regiunea Sahel și bazinul Lacului Ciad care să vizeze îmbunătățirea guvernanței și a responsabilității și legitimității instituțiilor statului și a celor regionale, accentuarea securității și abordarea radicalizării și a traficului de persoane, arme și droguri; solicită în această privință ca mandatul MINUSMA să fie revizuit;

| 5. | reamintește responsabilitățile de bază ale guvernelor din regiune în stabilizarea situațiilor politice, economice și de securitate în țările proprii; |
| --- | --- |

5.

reamintește responsabilitățile de bază ale guvernelor din regiune în stabilizarea situațiilor politice, economice și de securitate în țările proprii;

| 6. | invită guvernele din regiunea Sahel și bazinul Lacului Ciad să dezvolte o strategie cuprinzătoare care să abordeze cauzele profunde ale terorismului; reiterează, în acest context, faptul că o abordare exclusiv militară nu va fi suficientă pentru a contracara insurgențele și terorismul; |
| --- | --- |

6.

invită guvernele din regiunea Sahel și bazinul Lacului Ciad să dezvolte o strategie cuprinzătoare care să abordeze cauzele profunde ale terorismului; reiterează, în acest context, faptul că o abordare exclusiv militară nu va fi suficientă pentru a contracara insurgențele și terorismul;

| 7. | atrage atenția în special asupra provocărilor în ceea ce privește buna guvernanță, construcția statală, impunitatea și drepturile omului în regiune; insistă că parteneriatul cu și dintre aceste țări ar trebui să se concentreze pe instituirea statului de drept și a unor instituții imparțiale, în conformitate cu angajamentul asumat de către toți partenerii conform Obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 16 privind pacea și justiția; |
| --- | --- |

7.

atrage atenția în special asupra provocărilor în ceea ce privește buna guvernanță, construcția statală, impunitatea și drepturile omului în regiune; insistă că parteneriatul cu și dintre aceste țări ar trebui să se concentreze pe instituirea statului de drept și a unor instituții imparțiale, în conformitate cu angajamentul asumat de către toți partenerii conform Obiectivului de dezvoltare durabilă nr. 16 privind pacea și justiția;

| 8. | consideră necesară abordarea cauzelor profunde ale instabilității și migrației forțate și neregulate, și anume sărăcia, lipsa oportunităților economice, conflictul armat, proasta guvernanță, schimbările climatice, abuzurile în ceea ce privește drepturile omului, inegalitatea și politicile comerciale care nu abordează aceste provocări; |
| --- | --- |

8.

consideră necesară abordarea cauzelor profunde ale instabilității și migrației forțate și neregulate, și anume sărăcia, lipsa oportunităților economice, conflictul armat, proasta guvernanță, schimbările climatice, abuzurile în ceea ce privește drepturile omului, inegalitatea și politicile comerciale care nu abordează aceste provocări;

| 9. | consideră cu convingere că și sectorul privat trebuie să joace un rol important în dezvoltarea regiunii și să acționeze conform cadrelor obligatorii juridice care definesc responsabilitățile sectorului de afaceri în ceea ce privește respectul pentru drepturile omului, drepturile sociale și de mediu, inclusiv prin asigurarea unui comportament de afaceri transparent pentru a garanta că grupurile armate nu beneficiază de finanțare privată; |
| --- | --- |

9.

consideră cu convingere că și sectorul privat trebuie să joace un rol important în dezvoltarea regiunii și să acționeze conform cadrelor obligatorii juridice care definesc responsabilitățile sectorului de afaceri în ceea ce privește respectul pentru drepturile omului, drepturile sociale și de mediu, inclusiv prin asigurarea unui comportament de afaceri transparent pentru a garanta că grupurile armate nu beneficiază de finanțare privată;

| 10. | insistă asupra importanței cooperării regionale și interregionale în rezolvarea crizei de securitate din regiunea Sahel și a Lacului Ciad și, în special, la punerea în aplicare a Acordului pentru pace și reconciliere în Mali, unde progresul este, din păcate, lent; consideră că implicarea Uniunii Africane, a Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) și a țărilor din Maghreb este esențială pentru restaurarea stabilității în regiune; |
| --- | --- |

10.

insistă asupra importanței cooperării regionale și interregionale în rezolvarea crizei de securitate din regiunea Sahel și a Lacului Ciad și, în special, la punerea în aplicare a Acordului pentru pace și reconciliere în Mali, unde progresul este, din păcate, lent; consideră că implicarea Uniunii Africane, a Comunității Economice a Statelor din Africa de Vest (ECOWAS) și a țărilor din Maghreb este esențială pentru restaurarea stabilității în regiune;

| 11. | salută conducerea politică a țărilor din Sahel G5; solicită UE să mențină un dialog permanent la cel mai înalt nivel cu țările și organizațiile din regiune și să consolideze în continuare parteneriatul UE-Sahel G5; salută crearea Comunității statelor sahelo-sahariene (CEN-SAD); |
| --- | --- |

11.

salută conducerea politică a țărilor din Sahel G5; solicită UE să mențină un dialog permanent la cel mai înalt nivel cu țările și organizațiile din regiune și să consolideze în continuare parteneriatul UE-Sahel G5; salută crearea Comunității statelor sahelo-sahariene (CEN-SAD);

| 12. | salută adoptarea Strategiei Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în Sahel, Forța africană de reacție rapidă și Planul de acțiune regional pentru Sahel pentru perioada 2015-2020 ca fiind eforturi concrete pentru punerea în aplicare eficace a unei abordări cuprinzătoare a UE, care combină eficient răspunsurile în materie de securitate, dezvoltare și guvernanță, inclusiv eradicarea sărăciei extreme; |
| --- | --- |

12.

salută adoptarea Strategiei Uniunii Europene pentru securitate și dezvoltare în Sahel, Forța africană de reacție rapidă și Planul de acțiune regional pentru Sahel pentru perioada 2015-2020 ca fiind eforturi concrete pentru punerea în aplicare eficace a unei abordări cuprinzătoare a UE, care combină eficient răspunsurile în materie de securitate, dezvoltare și guvernanță, inclusiv eradicarea sărăciei extreme;

| 13. | consideră că asistența pentru dezvoltare globală în regiune ar trebui completată cu acțiuni de consolidare a capacităților; reiterează solicitarea de creare a unui nou instrument al UE dedicat legăturii dintre dezvoltare și securitate, pentru a limita inconsecvențele și pentru a mări eficiența acțiunii externe a UE; |
| --- | --- |

13.

consideră că asistența pentru dezvoltare globală în regiune ar trebui completată cu acțiuni de consolidare a capacităților; reiterează solicitarea de creare a unui nou instrument al UE dedicat legăturii dintre dezvoltare și securitate, pentru a limita inconsecvențele și pentru a mări eficiența acțiunii externe a UE;

| 14. | reafirmă că negocierile privind acordurile de parteneriat economic (APE) dintre UE și Africa de Vest ar putea oferi Comisiei Europene o oportunitate unică de a genera o creștere durabilă favorabilă incluziunii și de a mări valoarea adăugată locală, ceea ce ar putea crea locuri de muncă locale și ar putea contribui la combaterea excluziunii sociale; |
| --- | --- |

14.

reafirmă că negocierile privind acordurile de parteneriat economic (APE) dintre UE și Africa de Vest ar putea oferi Comisiei Europene o oportunitate unică de a genera o creștere durabilă favorabilă incluziunii și de a mări valoarea adăugată locală, ceea ce ar putea crea locuri de muncă locale și ar putea contribui la combaterea excluziunii sociale;

| 15. | subliniază contribuția valoroasă a misiunilor PSAC la stabilitatea regională, în special în Mali (EUTM, EUCAP), Niger (EUCAP) și Somalia (EUTM) și solicită regionalizarea acestora; |
| --- | --- |

15.

subliniază contribuția valoroasă a misiunilor PSAC la stabilitatea regională, în special în Mali (EUTM, EUCAP), Niger (EUCAP) și Somalia (EUTM) și solicită regionalizarea acestora;

| 16. | încurajează UE, UA și statele membre ale acestora să susțină menținerea păcii de către ONU și să coopereze cu ONU la consolidarea capacităților de menținere a păcii ale organizațiilor regionale; își exprimă susținerea deplină pentru activitatea trimisului special al ONU pentru Sahel, Hiroute Guebre Sellassie, în eforturile sale de a preveni în continuare destabilizarea din Sahel prin punerea în aplicare a Strategiei integrate a ONU pentru Sahel; |
| --- | --- |

16.

încurajează UE, UA și statele membre ale acestora să susțină menținerea păcii de către ONU și să coopereze cu ONU la consolidarea capacităților de menținere a păcii ale organizațiilor regionale; își exprimă susținerea deplină pentru activitatea trimisului special al ONU pentru Sahel, Hiroute Guebre Sellassie, în eforturile sale de a preveni în continuare destabilizarea din Sahel prin punerea în aplicare a Strategiei integrate a ONU pentru Sahel;

| 17. | reamintește interdependența obiectivelor în materie de migrație, securitate și dezvoltare; salută, în această privință, înființarea Fondului fiduciar pentru Africa și domeniul său specific pentru regiunile Sahel și a Lacului Ciad și ia act de înființarea unor noi cadre de parteneriat pentru a oferi un răspuns mai flexibil, mai cuprinzător la situațiile de fragilitate și instabilitate din aceste țări; solicită punerea rapidă în aplicare a acestor cadre cu respectarea deplină a principiilor eficacității în dezvoltare și îndeamnă toți donatorii să își îndeplinească angajamentele financiare; |
| --- | --- |

17.

reamintește interdependența obiectivelor în materie de migrație, securitate și dezvoltare; salută, în această privință, înființarea Fondului fiduciar pentru Africa și domeniul său specific pentru regiunile Sahel și a Lacului Ciad și ia act de înființarea unor noi cadre de parteneriat pentru a oferi un răspuns mai flexibil, mai cuprinzător la situațiile de fragilitate și instabilitate din aceste țări; solicită punerea rapidă în aplicare a acestor cadre cu respectarea deplină a principiilor eficacității în dezvoltare și îndeamnă toți donatorii să își îndeplinească angajamentele financiare;

| 18. | își exprimă preocuparea profundă privind situația umanitară alarmantă din regiune; invită guvernele locale, cu susținerea UE și a partenerilor internaționali, să ia toate măsurile necesare pentru a proteja populațiile civile și pentru a aborda cauzele profunde ale insecurității alimentare și subnutriției; condamnă orice împiedicare a furnizării de ajutor umanitar și alimentar și invită toți actorii să asigure conformitatea deplină cu legislația umanitară internațională în orice situație; |
| --- | --- |

18.

își exprimă preocuparea profundă privind situația umanitară alarmantă din regiune; invită guvernele locale, cu susținerea UE și a partenerilor internaționali, să ia toate măsurile necesare pentru a proteja populațiile civile și pentru a aborda cauzele profunde ale insecurității alimentare și subnutriției; condamnă orice împiedicare a furnizării de ajutor umanitar și alimentar și invită toți actorii să asigure conformitatea deplină cu legislația umanitară internațională în orice situație;

| 19. | consideră că politicile de dezvoltare ale UE ar trebuie să se concentreze în special asupra dezvoltării și a agriculturii, pentru a asigura securitatea alimentară ca o contribuție la dezvoltarea socio-economică durabilă în Africa Subsahariană; subliniază faptul că schimbările climatice, care afectează regiunea Sahel și a Lacului Ciad într-un mod deosebit de grav, necesită utilizarea unor practici agricole extrem de adaptate, care să favorizeze rezistența la fenomene meteorologice extreme; |
| --- | --- |

19.

consideră că politicile de dezvoltare ale UE ar trebuie să se concentreze în special asupra dezvoltării și a agriculturii, pentru a asigura securitatea alimentară ca o contribuție la dezvoltarea socio-economică durabilă în Africa Subsahariană; subliniază faptul că schimbările climatice, care afectează regiunea Sahel și a Lacului Ciad într-un mod deosebit de grav, necesită utilizarea unor practici agricole extrem de adaptate, care să favorizeze rezistența la fenomene meteorologice extreme;

| 20. | insistă asupra nevoii de a îmbunătăți reziliența țărilor vizate cu o concentrare clară asupra celor mai vulnerabile gospodării și comunități, inclusiv asupra femeilor și a copiilor; subliniază faptul că îmbunătățirea accesului populațiilor locale la servicii de bază (inclusiv servicii de asistență sanitară, educație și servicii sociale) este fundamentală și ar trebui să rămână unul dintre obiectivele prioritare ale sprijinului acordat din bugetul UE; |
| --- | --- |

20.

insistă asupra nevoii de a îmbunătăți reziliența țărilor vizate cu o concentrare clară asupra celor mai vulnerabile gospodării și comunități, inclusiv asupra femeilor și a copiilor; subliniază faptul că îmbunătățirea accesului populațiilor locale la servicii de bază (inclusiv servicii de asistență sanitară, educație și servicii sociale) este fundamentală și ar trebui să rămână unul dintre obiectivele prioritare ale sprijinului acordat din bugetul UE;

| 21. | își exprimă susținerea pentru inițiativele globale și regionale întreprinse în lupta pentru combaterea terorismului și a criminalității transfrontaliere, inclusiv a rețelelor infracționale implicate în traficul cu migranți și în traficul cu ființe umane, droguri și arme; |
| --- | --- |

21.

își exprimă susținerea pentru inițiativele globale și regionale întreprinse în lupta pentru combaterea terorismului și a criminalității transfrontaliere, inclusiv a rețelelor infracționale implicate în traficul cu migranți și în traficul cu ființe umane, droguri și arme;

| 22. | încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinta Comisiei, secretarului general al Organizației Națiunilor Unite și președintelui Adunării generale, Uniunii Africane, Consiliului ACP-UE, președinților, prim-miniștrilor și parlamentelor din statele din Sahel și din bazinul Lacului Ciad, precum și ECOWAS. |
| --- | --- |

22.

încredințează copreședinților sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate/Vicepreședinta Comisiei, secretarului general al Organizației Națiunilor Unite și președintelui Adunării generale, Uniunii Africane, Consiliului ACP-UE, președinților, prim-miniștrilor și parlamentelor din statele din Sahel și din bazinul Lacului Ciad, precum și ECOWAS.

DECLARAȚIA (1)

privind schimbările climatice

Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE subliniază că schimbările climatice reprezintă un fenomen global care, fără îndoială, va continua să aibă un impact dramatic asupra mediului nostru, afectând toate țările. Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE își reafirmă angajamentul total față de punerea completă în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice și invită întreaga comunitate mondială să susțină oportunitatea unor măsuri ambițioase.

Adunarea reafirmă susținerea sa inechivocă pentru Acordul semnat în cadrul COP 21 la Paris în 2015. Prin urmare, Adunarea regretă în mod profund decizia adoptată de actuala administrație a SUA de a se retrage din Acordul de la Paris. Această decizie a fost întâmpinată cu uimire, dezamăgire și un protest din partea comunității internaționale care și-a exprimat solidaritatea continuă și angajamentul permanent față de punerea în aplicare a tuturor elementelor constitutive ale Acordului de la Paris. Observând cu satisfacție că mediul de afaceri și anumite state din SUA și-au reafirmat, în ansamblu, angajamentul de a aborda efectele schimbărilor climatice, Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE invită Guvernul Statelor Unite să își revizuiască poziția și să își asume din nou angajamentul de a respecta Acordul de la Paris. Adunarea invită statele membre ale UE și țările ACP să înceapă să colaboreze de acum înainte în ceea ce privește punerea în aplicare a obiectivelor COP 21 cu părțile din SUA care își doresc acest lucru.

Adunarea subliniază că este nevoie de o acțiune globală concertată pentru a combate emisiile de gaze cu efect de seră și pentru a preveni impactul negativ al schimbărilor climatice. Îndeplinirea obiectivelor pe termen lung ale Acordului de la Paris are o importanță majoră.

Adunarea subliniază că un obiectiv-cheie al viitoarei conferințe ONU privind situația climei din noiembrie anul acesta (COP 23) ar trebui să fie menținerea dinamicii și a coeziunii în legătură cu angajamentul de a pune în aplicare Acordul de la Paris și, în special, de a aborda provocările întâmpinate de statele cele mai vulnerabile, inclusiv micile state insulare mici în curs de dezvoltare, țările cel mai puțin dezvoltate, țările fără ieșire la mare și țările de coastă.

Prin urmare, Adunarea îndeamnă toate părțile și actori interesați să avanseze în implementarea măsurilor de tranziție spre emisii scăzute de carbon la nivelul întregii economii, necesare pentru a reduce emisiile de gaze cu efect de seră, precum și să se asigure că tuturor națiunilor li se oferă sprijinul de care au nevoie pentru punerea în aplicare, astfel încât niciun stat să nu fie lăsat în urmă.

Adunarea salută pregătirile realizate până în prezent de Fiji, țara care va prezida cea de a 23-a sesiune a Conferinței părților (COP 23) la Convenția-cadru a Organizației Națiunilor Unite privind schimbările climatice (CCONUSC), precum și modul în care aceasta coordonează activitățile pentru a asigura succesul conferinței.

Adunarea subliniază nevoia de a finaliza programul de lucru al Acordului de la Paris până în 2018, acesta fiind un indicator al modului în care țările intenționează să pună în aplicare Acordul de la Paris și să accelereze acțiunile în domeniul climei la nivel național, contribuind astfel la obiectivul global. Adunarea solicită accelerarea măsurilor în ceea ce privește adaptarea și accesul la finanțare, acestea fiind esențiale în special pentru statele cele mai vulnerabile la impactul schimbărilor climatice și care prezintă nevoi speciale, precum și capacități reduse.

---

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 iunie 2017 la St. Julian’s (Malta).

1

(2)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 46.

2

(3)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 iunie 2017 la St. Julian’s (Malta).

3

(4)  JO L 317, 15.12.2000, p. 3.

4

(5)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

5

(6)  JO C 279 E, 19.11.2009, p. 100.

6

(7)  JO C 33 E, 5.2.2013, p. 38.

7

(8)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 80.

8

(9)  JO C 468 R, 15.12.2016, p. 73.

9

(10)  JO C 353, 27.9.2016, p. 2.

10

(11)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0137.

11

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0224.

12

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0246.

13

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0437.

14

(15)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0026.

15

(16)  http://www.un.org/ga/search/view_doc.asp?symbol=A/RES/70/1&Lang=E

16

(17)  http://www.un.org/esa/ffd/wp-content/uploads/2015/08/AAAA_Outcome.pdf

17

(18)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/34428351.pdf

18

(19)  http://www.oecd.org/dac/effectiveness/49650173.pdf

19

(20)  http://www.oecd.org/dac/gender-development/45250308.pdf

20

(21)  https://www.pbsbdialogue.org/media/filer_public/07/69/07692de0-3557-494e-918e-18df00e9ef73/the_new_deal.pdf

21

(22)  http://effectivecooperation.org/events/2016-high-level-meeting/

22

(23)  http://effectivecooperation.org/wp-content/uploads/2016/05/4314021e.pdf

23

(24)  http://www.acp.int/sites/acpsec.waw.be/files/ACP81026%2015%20Rev.7%20ACP%20Group%20final%20position%20FFD3.pdf

24

(25)  JO C 46, 24.2.2006, p. 1.

25

(26)  COM(2016)0740.

26

(27)  http://register.consilium.europa.eu/doc/srv?l=EN&f=ST%209558%202007%20INIT

27

(28)  Documentul 18239/10 al Consiliului.

28

(29)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-9241-2015-INIT/ro/pdf

29

(30)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8831-2016-INIT/ro/pdf

30

(31)  http://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-8822-2016-INIT/ro/pdf

31

(32)  Documentul 10715/16 al Consiliului.

32

(33)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 iunie 2017 la St. Julian’s (Malta).

33

(34)  JO L 287, 4.11.2010, p. 3.

34

(35)  JO C 68 E, 18.3.2004, p. 605.

35

(36)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 1067.

36

(37)  JO C 282 E, 6.11.2008, p. 131.

37

(38)  JO C 271 E, 12.11.2009, p. 51.

38

(39)  JO C 76 E, 25.3.2010, p. 16.

39

(40)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0012.

40

(41)  JO C 169 E, 15.6.2012, p. 138.

41

(42)  JO C 326, 3.12.2010, p. 5.

42

(43)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 iunie 2017 la St. Julian’s (Malta).

43

(1)  Adoptată de Adunarea Parlamentară Paritară ACP-UE la 21 iunie 2017 la St. Julian’s (Malta).

1

---