# Europeiska unionens C 310E/2008

| | ISSN 1725-2504 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 310E |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 51 årgången5 december 2008 |

ISSN 1725-2504

Europeiska unionens

officiella tidning

C 310E

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

51 årgången5 december 2008

---

| Informationsnummer | Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- | --- |
| | III   Förberedande rättsakter |
| | RÅDET |
| 2008/C 310E/01 | Gemensam ståndpunkt (EG) nr 27/2008 av den 18 november 2008, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning) | 1 |

Informationsnummer

Innehållsförteckning

Sida

III   Förberedande rättsakter

RÅDET

2008/C 310E/01

Gemensam ståndpunkt (EG) nr 27/2008 av den 18 november 2008, antagen av rådet i enlighet med det i artikel 251 i fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen angivna förfarandet, inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (omarbetning)

1

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 310E/02 | Not till läsaren(se omslagets tredje sida) | s3 |

2008/C 310E/02

Not till läsaren(se omslagets tredje sida)

Not till läsaren

s3

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

III Förberedande rättsakter

RÅDET

| 5.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 310/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.12.2008

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 310/1

---

GEMENSAM STÅNDPUNKT (EG) nr 27/2008

antagen av rådet den 18 november 2008

inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr .../2008 av den ... om inrättande av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen

(omarbetning)

(2008/C 310 E/01)

EUROPAPARLAMENTET OCH EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DENNA FÖRORDNING

med beaktande av fördraget om upprättandet av Europeiska gemenskapen, särskilt artikel 150,

med beaktande av kommissionens förslag,

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande (1),

efter att ha hört Regionkommittén,

i enlighet med förfarandet i artikel 251 i fördraget (2), och

av följande skäl:

| (1) | Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i Strasbourg den 8 och 9 december 1989 rådet att på förslag från kommissionen i början av 1990 fatta nödvändiga beslut för inrättande av en europeisk stiftelse för yrkesutbildning för Central- och Östeuropa. Rådet antog därför den 7 maj 1990 förordning (EEG) nr 1360/90. |
| --- | --- |

(1)

Europeiska rådet uppmanade vid sitt möte i Strasbourg den 8 och 9 december 1989 rådet att på förslag från kommissionen i början av 1990 fatta nödvändiga beslut för inrättande av en europeisk stiftelse för yrkesutbildning för Central- och Östeuropa. Rådet antog därför den 7 maj 1990 förordning (EEG) nr 1360/90.

| (2) | Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (3) har ändrats väsentligt flera gånger. Med anledning av nya ändringar bör den av tydlighetsskäl omarbetas. |
| --- | --- |

(2)

Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 om inrättandet av en europeisk yrkesutbildningsstiftelse (3) har ändrats väsentligt flera gånger. Med anledning av nya ändringar bör den av tydlighetsskäl omarbetas.

| (3) | Den 18 december 1989 antog rådet förordning (EEG) nr 3906/89 om ekonomiskt stöd till Ungern och Polen (4) för att tillhandahålla hjälp, inklusive yrkesutbildning, för att stödja pågående ekonomiska och sociala reformer i Ungern och Polen. |
| --- | --- |

(3)

Den 18 december 1989 antog rådet förordning (EEG) nr 3906/89 om ekonomiskt stöd till Ungern och Polen (4) för att tillhandahålla hjälp, inklusive yrkesutbildning, för att stödja pågående ekonomiska och sociala reformer i Ungern och Polen.

| (4) | Rådet har senare utsträckt detta stöd till andra länder i Central- och Östeuropa genom tillämpliga rättsakter. |
| --- | --- |

(4)

Rådet har senare utsträckt detta stöd till andra länder i Central- och Östeuropa genom tillämpliga rättsakter.

| (5) | Den 27 juli 1994 antog rådet förordning (EG) nr 2063/94 om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 (5) i syfte att låta de stater som får stöd enligt förordning (Euratom, EEG) nr 2053/93 av den 19 juli 1993 om tekniskt bistånd för ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de oberoende staterna i det tidigare Sovjetunionen och Mongoliet (6) (Tacisprogrammet) omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet. |
| --- | --- |

(5)

Den 27 juli 1994 antog rådet förordning (EG) nr 2063/94 om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 (5) i syfte att låta de stater som får stöd enligt förordning (Euratom, EEG) nr 2053/93 av den 19 juli 1993 om tekniskt bistånd för ekonomiska reformer och ekonomisk återuppbyggnad till de oberoende staterna i det tidigare Sovjetunionen och Mongoliet (6) (Tacisprogrammet) omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet.

| (6) | Den 17 juli 1998 antog rådet förordning (EG) nr 1572/98 om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 (7) i syfte att låta de tredjeländer och de territorier i tredjeländer i Medelhavsområdet som omfattas av finansiella och tekniska stödåtgärder för reformering av sina ekonomiska och sociala strukturer enligt förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (8) omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet. |
| --- | --- |

(6)

Den 17 juli 1998 antog rådet förordning (EG) nr 1572/98 om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 (7) i syfte att låta de tredjeländer och de territorier i tredjeländer i Medelhavsområdet som omfattas av finansiella och tekniska stödåtgärder för reformering av sina ekonomiska och sociala strukturer enligt förordning (EG) nr 1488/96 av den 23 juli 1996 om finansiella och tekniska stödåtgärder (Meda) för reformering av ekonomiska och sociala strukturer inom ramen för partnerskapet mellan Europa och Medelhavsområdet (8) omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet.

| (7) | Den 5 december 2000 antog rådet förordning (EG) nr 2666/2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (9) och om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 i syfte att låta de länder på västra Balkan som omfattas av förordning (EG) nr 2666/2000 inbegripas i Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet. |
| --- | --- |

(7)

Den 5 december 2000 antog rådet förordning (EG) nr 2666/2000 om bistånd till Albanien, Bosnien och Hercegovina, Kroatien, Förbundsrepubliken Jugoslavien och f.d. jugoslaviska republiken Makedonien (9) och om ändring av förordning (EEG) nr 1360/90 i syfte att låta de länder på västra Balkan som omfattas av förordning (EG) nr 2666/2000 inbegripas i Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet.

| (8) | Program för externt bistånd till länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet kommer att ersättas av nya instrument på området för yttre förbindelser, huvudsakligen av det instrument som upprättats genom rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (10) och det instrument som upprättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (11). |
| --- | --- |

(8)

Program för externt bistånd till länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet kommer att ersättas av nya instrument på området för yttre förbindelser, huvudsakligen av det instrument som upprättats genom rådets förordning (EG) nr 1085/2006 av den 17 juli 2006 om upprättande av ett instrument för stöd inför anslutningen (10) och det instrument som upprättats genom Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1638/2006 av den 24 oktober 2006 om fastställande av allmänna bestämmelser för upprättandet av ett europeiskt grannskaps- och partnerskapsinstrument (11).

| (9) | Inom sin politik för yttre förbindelser ger Europeiska unionen stöd till utvecklingen av humankapitalet och bidrar därmed till ekonomisk utveckling i dessa länder genom att tillhandahålla de färdigheter som är nödvändiga för att främja produktivitet och sysselsättning, och stöder också social sammanhållning genom att främja medborgardeltagande. |
| --- | --- |

(9)

Inom sin politik för yttre förbindelser ger Europeiska unionen stöd till utvecklingen av humankapitalet och bidrar därmed till ekonomisk utveckling i dessa länder genom att tillhandahålla de färdigheter som är nödvändiga för att främja produktivitet och sysselsättning, och stöder också social sammanhållning genom att främja medborgardeltagande.

| (10) | När det gäller de insatser som dessa länder gör för att reformera sina ekonomiska och sociala strukturer är utveckling av humankapitalet nödvändigt för att uppnå stabilitet och välstånd på lång sikt och särskilt för att uppnå samhällsekonomisk jämvikt. |
| --- | --- |

(10)

När det gäller de insatser som dessa länder gör för att reformera sina ekonomiska och sociala strukturer är utveckling av humankapitalet nödvändigt för att uppnå stabilitet och välstånd på lång sikt och särskilt för att uppnå samhällsekonomisk jämvikt.

| (11) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen kan inom EU:s politik för yttre förbindelser lämna ett viktigt bidrag när det gäller att förbättra utvecklingen av humankapitalet, särskilt inom livslångt lärande. |
| --- | --- |

(11)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen kan inom EU:s politik för yttre förbindelser lämna ett viktigt bidrag när det gäller att förbättra utvecklingen av humankapitalet, särskilt inom livslångt lärande.

| (12) | För sin insats bör Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen beakta den erfarenhet som EU och dess institutioner har vunnit när det gäller livslångt lärande. |
| --- | --- |

(12)

För sin insats bör Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen beakta den erfarenhet som EU och dess institutioner har vunnit när det gäller livslångt lärande.

| (13) | I gemenskapen och i tredjeländer, inklusive i de länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet, finns regionala eller nationella, allmänna eller privata organ som kan anmodas att samarbeta för att ge effektivt bistånd inom utveckling av humankapitalet, särskilt inom livslångt lärande. |
| --- | --- |

(13)

I gemenskapen och i tredjeländer, inklusive i de länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet, finns regionala eller nationella, allmänna eller privata organ som kan anmodas att samarbeta för att ge effektivt bistånd inom utveckling av humankapitalet, särskilt inom livslångt lärande.

| (14) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens status och struktur bör underlätta en flexibel anpassning till de specifika och olikartade kraven i de skilda länder som ska stödjas, och göra det möjligt för stiftelsen att bedriva sin verksamhet i nära samarbete med befintliga nationella och internationella organ. |
| --- | --- |

(14)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens status och struktur bör underlätta en flexibel anpassning till de specifika och olikartade kraven i de skilda länder som ska stödjas, och göra det möjligt för stiftelsen att bedriva sin verksamhet i nära samarbete med befintliga nationella och internationella organ.

| (15) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör tillförsäkras status som juridisk person, upprätthålla ett nära samarbete med kommissionen och respektera det övergripande politiska och operativa ansvaret hos gemenskapen och dess institutioner. |
| --- | --- |

(15)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör tillförsäkras status som juridisk person, upprätthålla ett nära samarbete med kommissionen och respektera det övergripande politiska och operativa ansvaret hos gemenskapen och dess institutioner.

| (16) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör ha nära koppling till Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen (Cedefop), till det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempusprogrammet) och andra projekt som har inletts av rådet för att ge hjälp i fråga om yrkesutbildning åt de länder som omfattas av stiftelsens verksamhet. |
| --- | --- |

(16)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör ha nära koppling till Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen (Cedefop), till det alleuropeiska samarbetsprogrammet för högre utbildning (Tempusprogrammet) och andra projekt som har inletts av rådet för att ge hjälp i fråga om yrkesutbildning åt de länder som omfattas av stiftelsens verksamhet.

| (17) | Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör vara öppen för deltagande av länder som inte är medlemsstater i gemenskapen och som delar ansvaret med gemenskapen och medlemsstaterna att bidra till hjälp åt de länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet när det gäller utveckling av humankapitalet och särskilt inom livslångt lärande inom ramen för arrangemang som ska fastställas genom överenskommelser mellan gemenskapen och dem själva. |
| --- | --- |

(17)

Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen bör vara öppen för deltagande av länder som inte är medlemsstater i gemenskapen och som delar ansvaret med gemenskapen och medlemsstaterna att bidra till hjälp åt de länder som omfattas av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsens verksamhet när det gäller utveckling av humankapitalet och särskilt inom livslångt lärande inom ramen för arrangemang som ska fastställas genom överenskommelser mellan gemenskapen och dem själva.

| (18) | För att effektivt kunna ha uppsikt över hur stiftelsen fungerar bör samtliga medlemsstater, Europaparlamentet och kommissionen vara företrädda i en styrelse. |
| --- | --- |

(18)

För att effektivt kunna ha uppsikt över hur stiftelsen fungerar bör samtliga medlemsstater, Europaparlamentet och kommissionen vara företrädda i en styrelse.

| (19) | För att stiftelsens oberoende och självständighet ska garanteras bör den ha en egen budget där intäkterna främst består av bidrag från gemenskapen. Gemenskapens budgetförfarande bör gälla för gemenskapens bidrag och för alla andra anslag från Europeiska unionens allmänna budget. Revisionen av räkenskaperna bör göras av revisionsrätten. |
| --- | --- |

(19)

För att stiftelsens oberoende och självständighet ska garanteras bör den ha en egen budget där intäkterna främst består av bidrag från gemenskapen. Gemenskapens budgetförfarande bör gälla för gemenskapens bidrag och för alla andra anslag från Europeiska unionens allmänna budget. Revisionen av räkenskaperna bör göras av revisionsrätten.

| (20) | Stiftelsen är ett organ som inrättas av gemenskapen i den mening som avses i artikel 185.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12) (nedan kallad budgetförordningen) och den bör anta sina finansiella bestämmelser i enlighet med detta. |
| --- | --- |

(20)

Stiftelsen är ett organ som inrättas av gemenskapen i den mening som avses i artikel 185.1 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 av den 25 juni 2002 med budgetförordning för Europeiska gemenskapernas allmänna budget (12) (nedan kallad budgetförordningen) och den bör anta sina finansiella bestämmelser i enlighet med detta.

| (21) | Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (13) (nedan kallad rambudgetförordningen), bör tillämpas på stiftelsen. |
| --- | --- |

(21)

Kommissionens förordning (EG, Euratom) nr 2343/2002 av den 19 november 2002 med rambudgetförordning för de gemenskapsorgan som avses i artikel 185 i rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (13) (nedan kallad rambudgetförordningen), bör tillämpas på stiftelsen.

| (22) | För att bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet bör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (14) utan inskränkningar tillämpas på stiftelsen. |
| --- | --- |

(22)

För att bekämpa bedrägeri, korruption och annan olaglig verksamhet bör Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1073/1999 av den 25 maj 1999 om utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (14) utan inskränkningar tillämpas på stiftelsen.

| (23) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (15) bör tillämpas på stiftelsens handlingar. |
| --- | --- |

(23)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1049/2001 av den 30 maj 2001 om allmänhetens tillgång till Europaparlamentets, rådets och kommissionens handlingar (15) bör tillämpas på stiftelsens handlingar.

| (24) | Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (16) bör tillämpas då stiftelsen behandlar personuppgifter. |
| --- | --- |

(24)

Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 45/2001 av den 18 december 2000 om skydd för enskilda då gemenskapsinstitutionerna och gemenskapsorganen behandlar personuppgifter och om den fria rörligheten för sådana uppgifter (16) bör tillämpas då stiftelsen behandlar personuppgifter.

| (25) | I enlighet med ett beslut av den 29 oktober 1993 fattat genom gemensam överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade på stats- och regeringschefsnivå om lokaliseringen av vissa av Europeiska gemenskapernas organ och avdelningar samt av Europol (17), ska stiftelsen ha sitt säte i Turin i Italien. |
| --- | --- |

(25)

I enlighet med ett beslut av den 29 oktober 1993 fattat genom gemensam överenskommelse mellan företrädarna för medlemsstaternas regeringar församlade på stats- och regeringschefsnivå om lokaliseringen av vissa av Europeiska gemenskapernas organ och avdelningar samt av Europol (17), ska stiftelsen ha sitt säte i Turin i Italien.

| (26) | Eftersom målet för denna förordning, dvs. bistånd till tredjeländer inom området utveckling av humankapitalet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål. |
| --- | --- |

(26)

Eftersom målet för denna förordning, dvs. bistånd till tredjeländer inom området utveckling av humankapitalet inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och det därför bättre kan uppnås på gemenskapsnivå, kan gemenskapen vidta åtgärder i enlighet med subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i samma artikel går denna förordning inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

| (27) | Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 43. |
| --- | --- |

(27)

Denna förordning står i överensstämmelse med de grundläggande rättigheter som erkänns i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, särskilt artikel 43.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) inrättas härmed. Stiftelsens mål ska vara att mot bakgrund av EU:s politik för yttre förbindelser bidra till att förbättra utvecklingen av humankapitalet i följande länder:

| a) | Stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1085/2006 och senare relaterade rättsakter. |
| --- | --- |

a)

Stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1085/2006 och senare relaterade rättsakter.

| b) | Stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1638/2006 och senare relaterade rättsakter. |
| --- | --- |

b)

Stödberättigade länder enligt förordning (EG) nr 1638/2006 och senare relaterade rättsakter.

| c) | Andra länder som efter beslut av styrelsen på grundval av ett förslag som har stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar och ett yttrande från kommissionen och som omfattas av ett gemenskapsinstrument eller internationellt avtal där det ingår ett element som avser utveckling av humankapitalet, och i den mån som resurserna tillåter. |
| --- | --- |

c)

Andra länder som efter beslut av styrelsen på grundval av ett förslag som har stöd av två tredjedelar av styrelsens medlemmar och ett yttrande från kommissionen och som omfattas av ett gemenskapsinstrument eller internationellt avtal där det ingår ett element som avser utveckling av humankapitalet, och i den mån som resurserna tillåter.

De länder som avses i leden a, b och c ska nedan kallas partnerländerna.

2.   I denna förordning avses med utveckling av humankapital arbete som bidrar till livslång utveckling av varje individs kompetens och skicklighet genom en förbättring av yrkesutbildningssystemen.

3.   För att uppnå detta mål kan stiftelsen bistå partnerländer när det gäller att

| a) | underlätta anpassningen till industriella förändringar, särskilt genom yrkesutbildning och omskolning, |
| --- | --- |

a)

underlätta anpassningen till industriella förändringar, särskilt genom yrkesutbildning och omskolning,

| b) | förbättra den grundläggande och fortsatta yrkesutbildningen för att underlätta inträde och återinträde på arbetsmarknaden, |
| --- | --- |

b)

förbättra den grundläggande och fortsatta yrkesutbildningen för att underlätta inträde och återinträde på arbetsmarknaden,

| c) | underlätta tillträde till yrkesutbildning och främja rörligheten för yrkeslärare och för elever i sådan utbildning, särskilt de unga, |
| --- | --- |

c)

underlätta tillträde till yrkesutbildning och främja rörligheten för yrkeslärare och för elever i sådan utbildning, särskilt de unga,

| d) | stimulera samarbete i fråga om yrkesutbildning mellan undervisningsanstalter och företag, |
| --- | --- |

d)

stimulera samarbete i fråga om yrkesutbildning mellan undervisningsanstalter och företag,

| e) | utveckla informations- och erfarenhetsutbyte i frågor som är gemensamma för medlemsstaternas yrkesutbildningssystem, |
| --- | --- |

e)

utveckla informations- och erfarenhetsutbyte i frågor som är gemensamma för medlemsstaternas yrkesutbildningssystem,

| f) | öka arbetstagarnas anpassningsförmåga, särskilt genom ökat deltagande i utbildning i ett perspektiv av livslångt lärande, |
| --- | --- |

f)

öka arbetstagarnas anpassningsförmåga, särskilt genom ökat deltagande i utbildning i ett perspektiv av livslångt lärande,

| g) | utforma, inleda och genomföra reformer av utbildningssystemen för att utveckla anställbarheten och relevansen för arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

g)

utforma, inleda och genomföra reformer av utbildningssystemen för att utveckla anställbarheten och relevansen för arbetsmarknaden.

Artikel 2

Uppgifter

För att nå målet i artikel 1.1 ska stiftelsen, under iakttagande av de befogenheter som tilldelats styrelsen och enligt de allmänna riktlinjer som har dragits upp för verksamheten på gemenskapsnivå, ha följande uppgifter:

| a) | Tillhandahålla information, politiska analyser och råd om frågor som rör utveckling av humankapitalet i partnerländerna. |
| --- | --- |

a)

Tillhandahålla information, politiska analyser och råd om frågor som rör utveckling av humankapitalet i partnerländerna.

| b) | Främja kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna. |
| --- | --- |

b)

Främja kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna.

| c) | Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

c)

Stödja berörda parter i partnerländer med kapacitetsuppbyggnad inom utveckling av humankapitalet.

| d) | Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av humankapitalet i partnerländerna. |
| --- | --- |

d)

Underlätta utbyte av information och erfarenheter mellan givare som deltar i reformarbetet inom utveckling av humankapitalet i partnerländerna.

| e) | Stödja förmedling av gemenskapsstöd för utveckling av humankapitalet till partnerländer. |
| --- | --- |

e)

Stödja förmedling av gemenskapsstöd för utveckling av humankapitalet till partnerländer.

| f) | Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av humankapitalet. |
| --- | --- |

f)

Sprida information, uppmuntra nätverksverksamhet och utbyte av erfarenhet och god praxis mellan EU och partnerländerna och mellan partnerländerna sinsemellan om frågor med anknytning till utveckling av humankapitalet.

| g) | På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna. |
| --- | --- |

g)

På kommissionens begäran bidra till att analysera den samlade effektiviteten hos yrkesutbildningsstödet till partnerländerna.

| h) | Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning. |
| --- | --- |

h)

Utföra andra uppgifter som kan överenskommas mellan styrelsen och kommissionen inom ramen för denna förordning.

Artikel 3

Allmänna bestämmelser

1.   Stiftelsen ska vara juridisk person och ska i varje medlemsstat ha den största rättskapacitet som tillkommer juridiska personer enligt medlemsstatens lagar. Stiftelsen kan i synnerhet förvärva eller förfoga över lös och fast egendom och kan föra talan inför rätta. Stiftelsen ska verka utan vinstintresse.

2.   Stiftelsen ska ha sitt säte i Turin i Italien.

3.   Stiftelsen ska, med stöd av kommissionen, samarbeta med andra berörda gemenskapsorgan. Stiftelsen ska i synnerhet samarbeta med Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen (Cedefop) inom ramen för ett gemensamt årligt arbetsprogram som bifogas vart och ett av de båda organens årliga arbetsprogram i syfte att främja synergi och komplementaritet mellan deras verksamhet.

4.   Företrädare för arbetsmarknadens parter på europeisk nivå vilka redan medverkar i arbetet inom gemenskapens institutioner och internationella institutioner som är aktiva inom yrkesutbildningsområdet kan vid behov inbjudas att delta i stiftelsens arbete.

5.   Stiftelsen ska underställas Europeiska ombudsmannens administrativa kontroll på de villkor som anges i artikel 195 i fördraget.

6.   Stiftelsen kan ingå samarbetsavtal med andra organ som är verksamma inom området utveckling av humankapitalet, både inom EU och internationellt. Styrelsen ska ingå sådana avtal på grundval av ett utkast från direktören, efter att kommissionen har yttrat sig. Arbetsformerna i avtalen ska överensstämma med gemenskapsrätten.

Artikel 4

Öppenhet och insyn

1.   Stiftelsen ska utföra sitt arbete med en hög grad av öppenhet och särskilt i överensstämmelse med punkterna 2–4.

2.   Stiftelsen ska inom sex månader efter det att den tillsatt sin styrelse offentliggöra

| a) | stiftelsens arbetsordning och styrelsens arbetsordning, |
| --- | --- |

a)

stiftelsens arbetsordning och styrelsens arbetsordning,

| b) | stiftelsens årliga verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

b)

stiftelsens årliga verksamhetsrapport.

3.   Styrelsen kan tillåta företrädare för berörda parter att vid lämpliga tillfällen delta som observatörer i sammanträden i stiftelsens organ.

4.   Förordning (EG) nr 1049/2001 ska tillämpas på stiftelsens handlingar.

Styrelsen ska fastställa tillämpningsföreskrifter för nämnda förordning.

Artikel 5

Sekretess

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 4.4 får stiftelsen inte till tredje part lämna ut sekretessbelagda uppgifter, när sekretess begärts och är motiverat.

2.   Styrelseledamöterna och direktören har tystnadsplikt i enlighet med det krav på sekretess som avses i artikel 287 i fördraget.

3.   De uppgifter som stiftelsen samlar in i överensstämmelse med rättsakten om dess inrättande ska omfattas av förordning (EG) nr 45/2001.

Artikel 6

Rättsmedel

De beslut som fattas av stiftelsen i enlighet med artikel 8 i förordning (EG) nr 1049/2001 kan ligga till grund för ett klagomål till ombudsmannen eller en talan inför Europeiska gemenskapernas domstol enligt artiklarna 195 och 230 i fördraget.

Artikel 7

Styrelsen

1.   Stiftelsen ska ha en styrelse bestående av en företrädare från varje medlemsstat, tre företrädare för kommissionen samt tre experter utan rösträtt utsedda av Europaparlamentet.

Dessutom kan tre företrädare för partnerländerna delta som observatörer vid styrelsens möten.

Företrädarna kan ersättas av suppleanter som utses vid samma tillfälle.

2.   Medlemsstaterna och kommissionen ska var och en för sig utse sina egna företrädare och deras suppleanter i styrelsen.

Partnerländernas företrädare ska utses av kommissionen utifrån en förteckning över kandidater som föreslagits av dessa länder och på grundval av sin erfarenhet och sakkunskap inom stiftelsens arbetsområden.

Medlemsstaterna, Europaparlamentet och kommissionen ska sträva efter att uppnå en jämn könsfördelning i styrelsen.

3.   Mandatperioden för företrädare ska vara fem år. Den kan förlängas en gång.

4.   Styrelsen ska som ordförande ha en företrädare för kommissionen. Ordförandens mandatperiod ska löpa ut när uppdraget som styrelseledamot upphör.

5.   Styrelsen ska själv anta sin arbetsordning.

Artikel 8

Regler för omröstning och ordförandens uppgifter

1.   De styrelseledamöter som företräder medlemsstaterna ska ha en röst var. Kommissionens företrädare ska tillsammans förfoga över en röst.

Beslut av styrelsen kräver två tredjedels majoritet av de röstberättigade ledamöterna, utom i det fall som avses i punkterna 2 och 3.

2.   Styrelsen ska genom enhälligt beslut av de röstberättigade ledamöterna fastställa bestämmelser om vilka språk som ska användas av stiftelsen och därvid beakta behovet av att alla berörda parter får tillgång till och möjlighet att delta i stiftelsens arbete.

3.   Ordföranden ska sammankalla styrelsen minst en gång om året. Ytterligare möten kan sammankallas på begäran av en enkel majoritet av de röstberättigade styrelseledamöterna.

Ordföranden ansvarar för att styrelsen informeras om annan gemenskapsverksamhet som är av betydelse för dess arbete och om kommissionens förväntningar på stiftelsens arbete under det kommande verksamhetsåret.

Artikel 9

Styrelsens befogenheter

Styrelsen ska ha följande uppgifter och befogenheter:

| a) | Tillsätta och om nödvändigt avsätta direktören i enlighet med artikel 10.5. |
| --- | --- |

a)

Tillsätta och om nödvändigt avsätta direktören i enlighet med artikel 10.5.

| b) | Granska direktören i disciplinärenden. |
| --- | --- |

b)

Granska direktören i disciplinärenden.

| c) | Anta stiftelsens årliga arbetsprogram på grundval av ett utkast framlagt av direktören och efter yttrande av kommissionen, i enlighet med artikel 12. |
| --- | --- |

c)

Anta stiftelsens årliga arbetsprogram på grundval av ett utkast framlagt av direktören och efter yttrande av kommissionen, i enlighet med artikel 12.

| d) | Varje år upprätta en årlig beräkning av stiftelsens utgifter och intäkter och överlämna denna till kommissionen. |
| --- | --- |

d)

Varje år upprätta en årlig beräkning av stiftelsens utgifter och intäkter och överlämna denna till kommissionen.

| e) | Anta ett utkast till stiftelsens tjänsteförteckning och den slutliga budgeten efter det att det årliga budgetförfarandet avslutats i enlighet med artikel 16. |
| --- | --- |

e)

Anta ett utkast till stiftelsens tjänsteförteckning och den slutliga budgeten efter det att det årliga budgetförfarandet avslutats i enlighet med artikel 16.

| f) | Anta stiftelsens årliga verksamhetsrapport i enlighet med förfarandet i artikel 13 och överlämna den till gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna. |
| --- | --- |

f)

Anta stiftelsens årliga verksamhetsrapport i enlighet med förfarandet i artikel 13 och överlämna den till gemenskapsinstitutionerna och medlemsstaterna.

| g) | Anta stiftelsens arbetsordning på grundval av ett utkast framlagt av direktören och efter yttrande av kommissionen. |
| --- | --- |

g)

Anta stiftelsens arbetsordning på grundval av ett utkast framlagt av direktören och efter yttrande av kommissionen.

| h) | Anta stiftelsens finansiella regler på grundval av ett utkast framlagt av direktören och efter det att kommissionen har avgivit sitt yttrande, i enlighet med artikel 19. |
| --- | --- |

h)

Anta stiftelsens finansiella regler på grundval av ett utkast framlagt av direktören och efter det att kommissionen har avgivit sitt yttrande, i enlighet med artikel 19.

| i) | Anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001, i enlighet med artikel 4 i den här förordningen. |
| --- | --- |

i)

Anta tillämpningsföreskrifter för förordning (EG) nr 1049/2001, i enlighet med artikel 4 i den här förordningen.

Artikel 10

Direktören

1.   Stiftelsens direktör ska utses av styrelsen, för en period på fem år, utifrån en förteckning över minst tre kandidater som föreslagits av kommissionen. Den sökande som styrelsen förordar ska före utnämningen anmodas att göra ett uttalande inför Europaparlamentets behöriga utskott i och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Under de sista nio månaderna av den femårsperioden ska kommissionen göra en utvärdering på grundval av en förhandsutvärdering av externa experter. I utvärderingen ska kommissionen särskilt bedöma

| — | direktörens arbetsinsats, |
| --- | --- |

—

direktörens arbetsinsats,

| — | stiftelsens uppgifter och åtaganden för de kommande åren. |
| --- | --- |

—

stiftelsens uppgifter och åtaganden för de kommande åren.

Styrelsen kan på förslag från kommissionen, med beaktande av utvärderingsrapporten och endast i de fall det kan motiveras av stiftelsens uppgifter och åtaganden, förlänga direktörens mandatperiod en gång med högst tre år.

Styrelsen ska underrätta Europaparlamentet om sin avsikt att förlänga direktörens mandat. Inom en månad före förlängningen av mandatperioden kan direktören bli ombedd att avlägga en försäkran inför behöriga utskott i Europaparlamentet och besvara frågor från utskottsledamöterna.

Om mandatperioden inte förlängs ska direktören sitta kvar till dess att en efterträdare har utnämnts.

2.   Direktören ska utnämnas på grundval av sina meriter inom administration och förvaltning samt sina sakkunskaper och erfarenheter inom stiftelsens arbetsområde.

3.   Direktören ska vara stiftelsens rättsliga företrädare.

4.   Direktören ska ha följande uppgifter och befogenheter:

| a) | Utifrån kommissionens allmänna riktlinjer förbereda ett utkast till stiftelsens årliga arbetsprogram, utkastet till beräkning av stiftelsens utgifter och intäkter, ett utkast till stiftelsens och styrelsens arbetsordning, ett utkast till stiftelsens finansiella regler samt förbereda styrelsens arbete och arbetet i särskilda arbetsgrupper som tillsätts av styrelsen. |
| --- | --- |

a)

Utifrån kommissionens allmänna riktlinjer förbereda ett utkast till stiftelsens årliga arbetsprogram, utkastet till beräkning av stiftelsens utgifter och intäkter, ett utkast till stiftelsens och styrelsens arbetsordning, ett utkast till stiftelsens finansiella regler samt förbereda styrelsens arbete och arbetet i särskilda arbetsgrupper som tillsätts av styrelsen.

| b) | Delta utan rösträtt i styrelsens sammanträden. |
| --- | --- |

b)

Delta utan rösträtt i styrelsens sammanträden.

| c) | Verkställa styrelsens beslut. |
| --- | --- |

c)

Verkställa styrelsens beslut.

| d) | Genomföra stiftelsens årliga arbetsprogram och svara på framställningar om bistånd från kommissionen. |
| --- | --- |

d)

Genomföra stiftelsens årliga arbetsprogram och svara på framställningar om bistånd från kommissionen.

| e) | Fungera som utanordnare i enlighet med artiklarna 33–42 i rambudgetförordningen. |
| --- | --- |

e)

Fungera som utanordnare i enlighet med artiklarna 33–42 i rambudgetförordningen.

| f) | Genomföra stiftelsens budget. |
| --- | --- |

f)

Genomföra stiftelsens budget.

| g) | Införa ett effektivt övervakningssystem som möjliggör regelbundna utvärderingar enligt artikel 24, och på grundval av detta utarbeta ett utkast till årlig verksamhetsrapport. |
| --- | --- |

g)

Införa ett effektivt övervakningssystem som möjliggör regelbundna utvärderingar enligt artikel 24, och på grundval av detta utarbeta ett utkast till årlig verksamhetsrapport.

| h) | Lägga fram den årliga verksamhetsrapporten för Europaparlamentet. |
| --- | --- |

h)

Lägga fram den årliga verksamhetsrapporten för Europaparlamentet.

| i) | Handlägga alla personalärenden, och särskilt utöva de befogenheter som anges i artikel 21. |
| --- | --- |

i)

Handlägga alla personalärenden, och särskilt utöva de befogenheter som anges i artikel 21.

| j) | Utforma stiftelsens organisationsstruktur och överlämna den till styrelsen för godkännande. |
| --- | --- |

j)

Utforma stiftelsens organisationsstruktur och överlämna den till styrelsen för godkännande.

| k) | Företräda stiftelsen inför Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 18. |
| --- | --- |

k)

Företräda stiftelsen inför Europaparlamentet och rådet i enlighet med artikel 18.

5.   Direktören är ansvarig för sin verksamhet inför styrelsen, som på kommissionens förslag kan avsätta direktören innan mandatperioden löpt ut.

Artikel 11

Allmänintresse och oberoende

Styrelseledamöterna och direktören ska handla i allmänhetens intresse utan att låta sig påverkas utifrån. De ska därför i slutet av varje år skriftligen lämna en åtagandeförklaring och en intresseförklaring.

Artikel 12

Årligt arbetsprogram

1.   Det årliga arbetsprogrammet ska överensstämma med stiftelsens syfte, tillämpningsområde och uppgifter i enlighet med artiklarna 1 och 2.

2.   Det årliga arbetsprogrammet ska utarbetas inom ramen för ett flerårigt arbetsprogram med ett fyraårigt perspektiv, i samarbete med kommissionen och med hänsyn till de berörda ländernas och regionernas prioriteringar för yttre förbindelser och på grundval av erfarenheten som vunnits på utbildningens område inom gemenskapen.

3.   De projekt och den verksamhet som tas upp i det årliga arbetsprogrammet ska åtföljas av en uppskattning av nödvändiga utgifter och av en fördelning av personal och budgetmedel.

4.   Direktören ska överlämna utkastet till årligt arbetsprogram till styrelsen, efter ett yttrande från kommissionen.

5.   Styrelsen ska senast den 30 november föregående år anta utkastet till årligt arbetsprogram. Det slutgiltiga antagandet av det årliga arbetsprogrammet ska ske i början av budgetåret i fråga.

6.   Det årliga arbetsprogrammet kan vid behov anpassas under årets lopp enligt samma förfarande, i syfte att öka gemenskapspolitikens effektivitet.

Artikel 13

Årlig verksamhetsrapport

1.   Direktören ska redovisa sitt arbete för styrelsen i form av en årlig verksamhetsrapport.

2.   Den årliga verksamhetsrapporten ska innehålla uppgifter om de finansiella förhållandena och om förvaltningen samt resultaten av åtgärder i förhållande till det årliga arbetsprogrammet och de uppsatta målen, vilka risker som var förenade med åtgärderna, hur resurserna använts och hur systemet för intern kontroll fungerat.

3.   Styrelsen ska utarbeta en analys och en bedömning av utkastet till den årliga verksamhetsrapporten för föregående budgetår.

4.   Styrelsen ska anta den årliga verksamhetsrapporten och senast den 15 juni följande år översända den tillsammans med sin analys och bedömning till de behöriga organen vid Europaparlamentet, rådet, kommissionen, Ekonomiska och sociala kommittén och revisionsrätten. Denna rapport ska också översändas till medlemsstaterna samt till partnerländerna för kännedom.

5.   Direktören ska lägga fram stiftelsens årliga verksamhetsrapport för de behöriga utskotten i Europaparlamentet och för rådets förberedande organ.

Artikel 14

Samband med andra gemenskapsåtgärder

Kommissionen ska, i samarbete med styrelsen, säkerställa att stiftelsens arbete stämmer överens med och kompletterar andra åtgärder på gemenskapsnivå både inom gemenskapen och inom ramen för biståndet till partnerländerna.

Artikel 15

Budget

1.   Beräkning av stiftelsens alla inkomster och utgifter ska göras för varje budgetår och ska framgå av stiftelsens budget, som ska innefatta en verksamhetsplan. Budgetåret ska motsvara kalenderåret.

2.   Inkomster och utgifter i stiftelsens budget ska vara i balans.

3.   Stiftelsens inkomster ska, utan att det påverkar andra former av inkomster, bestå av ett bidrag från Europeiska unionens allmänna budget, betalning för utförda tjänster liksom finansiering från andra källor.

4.   Budgeten ska också innefatta uppgifter om alla medel som ställts till förfogande av partnerländerna själva för projekt som får ekonomiskt stöd av stiftelsen.

Artikel 16

Budgetförfarande

1.   Varje år ska styrelsen, på grundval av ett utkast utarbetat av direktören, upprätta en beräkning av stiftelsens inkomster och utgifter för nästkommande budgetår. Senast den 31 mars ska styrelsen översända dessa beräkningar, som också ska innehålla ett utkast till tjänsteförteckning, till kommissionen.

2.   Kommissionen ska bedöma stiftelsens beräkning med beaktande av de föreslagna ramarna för de sammanlagda disponibla budgetanslagen för externa åtgärder, och i det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget ta upp de resurser som den anser vara nödvändiga för tjänsteförteckningen och bidrag som ska belasta Europeiska unionens allmänna budget.

3.   Kommissionen ska, tillsammans med det preliminära förslaget till Europeiska unionens allmänna budget, översända beräkningen till Europaparlamentet och rådet (nedan kallad budgetmyndigheten).

4.   Budgetmyndigheten ska bevilja de anslag som utgör bidraget till stiftelsen.

Budgetmyndigheten ska fastställa stiftelsens tjänsteförteckning.

5.   Styrelsen ska fastställa stiftelsens budget. Den blir definitiv efter det att Europeiska unionens allmänna budget slutligen fastställs. I förekommande fall ska den anpassas i enlighet därmed.

6.   Styrelsen ska så snart som möjligt underrätta budgetmyndigheten om sin avsikt att genomföra projekt som kan ha betydande ekonomiska konsekvenser för finansieringen av budgeten, särskilt projekt som rör fast egendom, t.ex. hyra eller förvärv av fastigheter. Den ska informera kommissionen om detta.

Om en enhet inom budgetmyndigheten har meddelat att den har för avsikt att avge ett yttrande ska den översända detta yttrande till styrelsen inom sex veckor från och med dagen för underrättelse om projektet.

Artikel 17

Budgetuppföljning och övervakning

1.   Senast den 1 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska stiftelsens räkenskapsförare översända till kommissionens räkenskapsförare en sammanställning av de preliminära räkenskaperna, en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Kommissionens räkenskapsförare ska konsolidera institutionernas och de decentraliserade organens preliminära räkenskaper i enlighet med artikel 128 i budgetförordningen.

2.   Senast den 31 mars efter utgången av det berörda budgetåret ska kommissionens räkenskapsförare översända till revisionsrätten de preliminära räkenskaperna, en rapport om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen under budgetåret. Rapporten om budgetförvaltningen och den finansiella förvaltningen ska också översändas till Europaparlamentet och rådet.

3.   Direktören ska genomföra stiftelsens budget.

4.   Efter det att revisionsrättens synpunkter på stiftelsens preliminära räkenskaper enligt bestämmelserna i artikel 129 i budgetförordningen inkommit, ska direktören ansvara för upprättandet av de slutliga räkenskaperna och översända dem till styrelsen för ett yttrande.

5.   Styrelsen ska lämna ett yttrande om stiftelsens slutliga räkenskaper.

6.   Senast den 1 juli efter utgången av det berörda budgetåret ska direktören översända de slutliga räkenskaperna, tillsammans med styrelsens yttrande, till Europaparlamentet, rådet, revisionsrätten och kommissionen.

7.   De slutliga räkenskaperna ska offentliggöras.

8.   Senast den 30 september efter det budgetår som löpt ut ska direktören till revisionsrätten översända ett svar på dess synpunkter. Direktören ska även översända detta svar till styrelsen.

9.   Direktören ska på Europaparlamentets begäran, i enlighet med artikel 146.3 i budgetförordningen, för parlamentet lägga fram alla uppgifter som är nödvändiga för beviljandet av ansvarsfrihet för det berörda budgetåret.

10.   Europaparlamentet ska före den 30 april år n+ 2, på rekommendation av rådet som ska fatta sitt beslut med kvalificerad majoritet, bevilja direktören ansvarsfrihet för budgetens genomförande budgetår n.

11.   Direktören ska i förekommande fall vidta alla åtgärder som krävs enligt iakttagelserna i beslutet om ansvarsfrihet.

Artikel 18

Europaparlamentet och rådet

Utan att det påverkar de kontroller som avses i artikel 17, särskilt budgetförfarandet och ansvarsfrihetsförfarandet, får Europaparlamentet eller rådet när som helst begära att höra direktören i en fråga med anknytning till stiftelsens verksamhet.

Artikel 19

Finansiella regler

1.   Styrelsen ska anta stiftelsens finansiella regler efter samråd med kommissionen. Vid utformningen av dessa regler får styrelsen avvika från rambudgetförordningen endast om stiftelsens särskilda förvaltningsbehov kräver detta, och efter att kommissionen gett sitt godkännande.

2.   I enlighet med artikel 133.1 i budgetförordningen ska stiftelsen tillämpa de redovisningsregler som fastställs av kommissionens räkenskapsförare så att stiftelsens räkenskaper kan konsolideras med kommissionens räkenskaper.

3.   Förordning (EG) nr 1073/1999 ska tillämpas på stiftelsen i sin helhet.

4.   Stiftelsen ska respektera det interinstitutionella avtalet av den 25 maj 1999 mellan Europaparlamentet, Europeiska unionens råd och europeiska gemenskapernas kommission om interna utredningar som utförs av Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (OLAF) (18). Styrelsen ska anta de bestämmelser som krävs för att underlätta OLAF:s interna undersökningar.

Artikel 20

Privilegier och immunitet

Europeiska gemenskapernas protokoll om privilegier och immunitet ska tillämpas för stiftelsen.

Artikel 21

Tjänsteföreskrifter

1.   Stiftelsens anställda personal ska omfattas av de regler och förordningar som gäller tjänstemän och andra anställda vid Europeiska gemenskaperna.

2.   Stiftelsen ska i förhållande till sin personal utöva de befogenheter som tillhör utnämningsmyndigheten.

3.   Styrelsen ska i samförstånd med kommissionen anta lämpliga genomförandebestämmelser i enlighet med bestämmelserna i artikel 110 i tjänsteföreskrifterna för tjänstemän i Europeiska gemenskaperna och artikel 127 i anställningsvillkoren för övriga anställda i Europeiska gemenskaperna.

4.   Styrelsen kan anta bestämmelser som gör det möjligt att vid stiftelsen anställa utsända nationella experter från medlemsstaterna eller partnerländerna.

Artikel 22

Ansvar

1.   Stiftelsens kontraktsrättsliga ansvar ska regleras av den rättsordning som är tillämplig på kontraktet i fråga.

2.   Vad beträffar utomobligatoriskt ansvar ska stiftelsen, i enlighet med de allmänna principer som är gemensamma för medlemsstaternas rättssystem, ersätta varje skada som stiftelsen eller dess anställda vållat vid utförandet av sina åligganden.

Europeiska gemenskapernas domstol ska vara behörig att pröva talan i tvister som avser sådant skadestånd.

3.   De anställdas personliga ansvar gentemot stiftelsen ska regleras av de bestämmelser som gäller för stiftelsens personal.

Artikel 23

Deltagande av tredjeländer

1.   Stiftelsen ska vara öppen för deltagande från länder som inte är medlemmar i gemenskapen och som tar del i gemenskapens och medlemsstaternas åtagande när det gäller stöd till utveckling av humankapitalet i partnerländerna enligt artikel 1.1, under former som ska fastställas genom överenskommelse mellan gemenskapen och dem själva enligt förfarandet i artikel 300 i fördraget.

Överenskommelserna ska bland annat ange arten och omfattningen samt närmare föreskrifter för dessa länders deltagande i stiftelsens arbete, inklusive bestämmelser om ekonomiska bidrag och om personalen. Sådana överenskommelser får inte tillåta tredjeländer att ha företrädare med rösträtt i styrelsen eller innehålla bestämmelser som inte överensstämmer med de tjänsteföreskrifter som avses i artikel 21 i denna förordning.

2.   Deltagande av tredjeländer i särskilda arbetsgrupper kan om nödvändigt beslutas av styrelsen utan en sådan överenskommelse som avses i punkt 1.

Artikel 24

Utvärdering

1.   I enlighet med artikel 25.4 i rambudgetförordningen ska stiftelsen regelbundet både i förhand och i efterhand utvärdera sin verksamhet när denna medför betydande utgifter. Styrelsen ska underrättas om resultaten av dessa utvärderingar.

2.   Kommissionen ska, i samråd med styrelsen, vart fjärde år göra en utvärdering av genomförandet av denna förordning, de resultat som stiftelsen uppnått och dess arbetsmetoder, i linje med de målsättningar, befogenheter och uppgifter som fastställs i denna förordning. Utvärderingen ska utföras av externa experter. Kommissionen ska presentera resultaten av denna utvärdering för Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén.

3.   Stiftelsen ska vidta alla lämpliga åtgärder för att avhjälpa eventuella problem som kan ha framkommit under utvärderingsförfarandet.

Artikel 25

Översyn

Efter utvärderingen ska kommissionen vid behov lägga fram ett förslag till översyn av denna förordning. Om kommissionen finner att stiftelsens existens inte längre är motiverad med avseende på de angivna målen, kan kommissionen föreslå att denna förordning upphävs.

Artikel 26

Upphävande

Rådets förordningar (EEG) nr 1360/90, (EG) nr 2063/94, (EG) nr 1572/98, (EG) nr 1648/2003 och artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2666/2000, som förtecknas i bilaga I till denna förordning, ska upphöra att gälla.

Hänvisningar till de upphävda förordningarna ska anses som hänvisningar till denna förordning och ska läsas i enlighet med jämförelsetabellen i bilaga II till denna förordning.

Artikel 27

Ikraftträdande

Denna förordning träder i kraft den tjugonde dagen efter det att den har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Denna förordning är till alla delar bindande och direkt tillämplig i alla medlemsstater.

Utfärdad i ...

På Europaparlamentets vägnar

...

Ordförande

På rådets vägnar

...

Ordförande

---

(1)  EUT C ...

1

(2)  Europaparlamentets yttrande av den 22 maj 2008 (ännu ej offentliggjort i Europeiska unionens officiella tidning), rådets gemensamma ståndpunkt av den 18 november 2008 och Europaparlamentets ståndpunkt av den ... (ännu ej offentliggjord i Europeiska unionens officiella tidning)

2

Europeiska unionens officiella tidning

Europeiska unionens officiella tidning

(3)  EGT L 131, 23.5.1990, s. 1.

3

(4)  EGT L 375, 23.12.1989, s. 11.

4

(5)  EGT L 216, 20.8.1994, s. 9.

5

(6)  EGT L 187, 29.7.1993, s. 1.

6

(7)  EGT L 206, 23.7.1998, s. 1.

7

(8)  EGT L 189, 30.7.1996, s. 1. Förordningen upphävd genom förordning (EG) nr 1638/2006.

8

(9)  EGT L 306, 7.12.2000, s. 1.

9

(10)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 82.

10

(11)  EUT L 310, 9.11.2006, s. 1.

11

(12)  EGT L 248, 16.9.2002, s. 1.

12

(13)  EGT L 357, 31.12.2002, s. 72.

13

(14)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 1.

14

(15)  EGT L 145, 31.5.2001, s. 43.

15

(16)  EGT L 8, 12.1.2001, s. 1.

16

(17)  EGT C 323, 30.11.1993, s. 1.

17

(18)  EGT L 136, 31.5.1999, s. 15.

18

---

BILAGA I

Upphävd förordning och senare ändringar

| | Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 (EGT L 131, 23.5.1990, s. 1) |
| --- | --- |

Rådets förordning (EEG) nr 1360/90 av den 7 maj 1990 (EGT L 131, 23.5.1990, s. 1)

| | Rådets förordning (EG) nr 2063/94 av den 27 juli 1994 (EGT L 216, 20.8.1994, s. 9) |
| --- | --- |

Rådets förordning (EG) nr 2063/94 av den 27 juli 1994 (EGT L 216, 20.8.1994, s. 9)

| | Rådets förordning (EG) nr 1572/98 av den 17 juli 1998 (EGT L 206, 23.7.1998, s. 1) |
| --- | --- |

Rådets förordning (EG) nr 1572/98 av den 17 juli 1998 (EGT L 206, 23.7.1998, s. 1)

| | Artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 (EGT L 306, 7.12.2000, s. 1) |
| --- | --- |

Artikel 16 i rådets förordning (EG) nr 2666/2000 av den 5 december 2000 (EGT L 306, 7.12.2000, s. 1)

| | Rådets förordning (EG) nr 1648/2003 av den 18 juni 2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 22) |
| --- | --- |

Rådets förordning (EG) nr 1648/2003 av den 18 juni 2003 (EUT L 245, 29.9.2003, s. 22)

---

BILAGA II

Jämförelsetabell

| Förordning (EEG) nr 1360/90 | Denna förordning |
| --- | --- |
| Artikel 1 första stycket | Artikel 1.1 inledning |
| Artikel 1 första-fjärde strecksatserna | – |
| Artikel 1 andra meningen | – |
| – | Artikel 1.1 punkterna a–c |
| – | Artikel 1.1 andra stycket |
| – | Artikel 1.2–1.3 |
| Artikel 2 | – |
| Artikel 3 första stycket | Artikel 2 första stycket |
| Artikel 3 punkterna a–g | – |
| – | Artikel 2 punkterna a–f |
| Artikel 3 punkt h | Artikel 2 punkt g |
| Artikel 4.1 | Artikel 3.1 |
| – | Artikel 3.2 |
| Artikel 4.3 första meningen | Artikel 3.3 första meningen |
| – | Artikel 3.3 andra meningen |
| Artikel 4.2 | – |
| – | Artikel 3.4 och 3.5 |
| – | Artikel 4.1–4.3 |
| Artikel 4a.1 | Artikel 4.4 första stycket |
| Artikel 4a.2 | Artikel 4.4 andra stycket |
| – | Artikel 5 |
| Artikel 4a.3 | Artikel 6 |
| Artikel 5.1 | Artikel 7.1 |
| Artikel 5.2 | Artikel 7.2 första och andra styckena |
| – | Artikel 7.2 tredje och fjärde styckena |
| Artikel 5.3 | Artikel 7.3 |
| Artikel 5.4 första stycket | Artikel 7.4 första meningen |
| – | Artikel 7.4 andra meningen |
| Artikel 5.4 andra stycket | Artikel 7.5 |
| Artikel 5.4 tredje och fjärde styckena | Artikel 8.1 första stycket |
| – | Artikel 8.1 andra stycket |
| Artikel 5.4 sista stycket | Artikel 8.1 sista stycket |
| Artikel 5.5 och 5.6 | Artikel 8.2 och 8.3 |
| Artikel 5.7–5.10 | – |
| – | Artikel 9 |
| Artikel 6 | – |
| Artikel 7.1 första meningen | Artikel 10.1 första meningen |
| Artikel 7.1 andra meningen | – |
| – | Artikel 10.1 andra meningen och andra-fjärde styckena |
| – | Artikel 10.2 |
| Artikel 7.2 | Artikel 10.5 första meningen |
| Artikel 7.3 | Artikel 10.3 |
| – | Artikel 10.4 leden a–k |
| – | Artikel 11 |
| – | Artikel 12 |
| – | Artikel 13 |
| Artikel 8 | Artikel 14 |
| Artikel 9 | Artikel 15 |
| Artikel 10.1 | Artikel 16.1 |
| – | Artikel 16.2 |
| Artikel 10.2 | Artikel 16.3 |
| Artikel 10.3 | – |
| Artikel 10.4–10.6 | Artikel 16.4–16.6 |
| Artikel 11.1 | Artikel 17.3 |
| Artikel 11.2 och 11.3 | Artikel 17.1 och 17.2 |
| Artikel 11.4–11.10 | Artikel 17.4–17.10 |
| – | Artikel 17.11 |
| – | Artikel 18 |
| Artikel 12 | Artikel 19.1 |
| – | Artikel 19.2–19.4 |
| Artikel 13 | Artikel 20 |
| Artikel 14 | Artikel 21.1 |
| – | Artikel 21.2-21.4 |
| Artikel 15 | Artikel 22 |
| Artikel 16.1 | Artikel 23.1 första stycket och andra stycket första meningen |
| – | Artikel 23.1 andra stycket sista meningen |
| Artikel 16.2 | Artikel 23.2 |
| – | Artikel 24.1 |
| Artikel 17 | Artikel 24.2 |
| – | Artikel 24.3 |
| Artikel 18 | – |
| – | Artikel 25 |
| – | Artikel 26 |
| Artikel 19 | Artikel 27 |
| – | Bilaga |

Förordning (EEG) nr 1360/90

Denna förordning

Artikel 1 första stycket

Artikel 1.1 inledning

Artikel 1 första-fjärde strecksatserna

–

Artikel 1 andra meningen

–

–

Artikel 1.1 punkterna a–c

–

Artikel 1.1 andra stycket

–

Artikel 1.2–1.3

Artikel 2

–

Artikel 3 första stycket

Artikel 2 första stycket

Artikel 3 punkterna a–g

–

–

Artikel 2 punkterna a–f

Artikel 3 punkt h

Artikel 2 punkt g

Artikel 4.1

Artikel 3.1

–

Artikel 3.2

Artikel 4.3 första meningen

Artikel 3.3 första meningen

–

Artikel 3.3 andra meningen

Artikel 4.2

–

–

Artikel 3.4 och 3.5

–

Artikel 4.1–4.3

Artikel 4a.1

Artikel 4.4 första stycket

Artikel 4a.2

Artikel 4.4 andra stycket

–

Artikel 5

Artikel 4a.3

Artikel 6

Artikel 5.1

Artikel 7.1

Artikel 5.2

Artikel 7.2 första och andra styckena

–

Artikel 7.2 tredje och fjärde styckena

Artikel 5.3

Artikel 7.3

Artikel 5.4 första stycket

Artikel 7.4 första meningen

–

Artikel 7.4 andra meningen

Artikel 5.4 andra stycket

Artikel 7.5

Artikel 5.4 tredje och fjärde styckena

Artikel 8.1 första stycket

–

Artikel 8.1 andra stycket

Artikel 5.4 sista stycket

Artikel 8.1 sista stycket

Artikel 5.5 och 5.6

Artikel 8.2 och 8.3

Artikel 5.7–5.10

–

–

Artikel 9

Artikel 6

–

Artikel 7.1 första meningen

Artikel 10.1 första meningen

Artikel 7.1 andra meningen

–

–

Artikel 10.1 andra meningen och andra-fjärde styckena

–

Artikel 10.2

Artikel 7.2

Artikel 10.5 första meningen

Artikel 7.3

Artikel 10.3

–

Artikel 10.4 leden a–k

–

Artikel 11

–

Artikel 12

–

Artikel 13

Artikel 8

Artikel 14

Artikel 9

Artikel 15

Artikel 10.1

Artikel 16.1

–

Artikel 16.2

Artikel 10.2

Artikel 16.3

Artikel 10.3

–

Artikel 10.4–10.6

Artikel 16.4–16.6

Artikel 11.1

Artikel 17.3

Artikel 11.2 och 11.3

Artikel 17.1 och 17.2

Artikel 11.4–11.10

Artikel 17.4–17.10

–

Artikel 17.11

–

Artikel 18

Artikel 12

Artikel 19.1

–

Artikel 19.2–19.4

Artikel 13

Artikel 20

Artikel 14

Artikel 21.1

–

Artikel 21.2-21.4

Artikel 15

Artikel 22

Artikel 16.1

Artikel 23.1 första stycket och andra stycket första meningen

–

Artikel 23.1 andra stycket sista meningen

Artikel 16.2

Artikel 23.2

–

Artikel 24.1

Artikel 17

Artikel 24.2

–

Artikel 24.3

Artikel 18

–

–

Artikel 25

–

Artikel 26

Artikel 19

Artikel 27

–

Bilaga

---

RÅDETS MOTIVERING

I.   INLEDNING

| 1. | Den 25 juli 2007 översände kommissionen sitt förslag till omarbetning av den befintliga rättsliga ramen (1) för inrättandet av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) till Europaparlamentet och rådet. |
| --- | --- |

1.

Den 25 juli 2007 översände kommissionen sitt förslag till omarbetning av den befintliga rättsliga ramen (1) för inrättandet av Europeiska yrkesutbildningsstiftelsen (nedan kallad stiftelsen) till Europaparlamentet och rådet.

| 2. | Redan i början av förfarandet erkände båda sidorna att det var nödvändigt att se till att stiftelsen från och med 2009 ska kunna ta fram sitt arbetsprogram på grundval av den omarbetade förordningen. Därför togs informella kontakter mellan de tre institutionerna (2) i syfte att göra det möjligt att så effektivt som möjligt föra lagstiftningsprocessen vidare. |
| --- | --- |

2.

Redan i början av förfarandet erkände båda sidorna att det var nödvändigt att se till att stiftelsen från och med 2009 ska kunna ta fram sitt arbetsprogram på grundval av den omarbetade förordningen. Därför togs informella kontakter mellan de tre institutionerna (2) i syfte att göra det möjligt att så effektivt som möjligt föra lagstiftningsprocessen vidare.

| 3. | Parlamentet antog sitt yttrande den 22 maj 2008. Eftersom vissa aspekter visade sig vara oantagbara för rådet togs ytterligare kontakter varpå följde att man kom överens om att göra ett försök att säkerställa en överenskommelse vid en tidig andra behandling. |
| --- | --- |

3.

Parlamentet antog sitt yttrande den 22 maj 2008. Eftersom vissa aspekter visade sig vara oantagbara för rådet togs ytterligare kontakter varpå följde att man kom överens om att göra ett försök att säkerställa en överenskommelse vid en tidig andra behandling.

| 4. | Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lämnade sitt yttrande den 22 oktober 2008. |
| --- | --- |

4.

Europeiska ekonomiska och sociala kommittén lämnade sitt yttrande den 22 oktober 2008.

| 5. | Den 18 november 2008 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i fördraget. |
| --- | --- |

5.

Den 18 november 2008 antog rådet sin gemensamma ståndpunkt i enlighet med artikel 251 i fördraget.

II.   ANALYS AV DEN GEMENSAMMA STÅNDPUNKTEN

Den gemensamma ståndpunkten återspeglar den överenskommelse som nåtts mellan de tre institutionerna till följd av ovan nämnda informella kontakter. Även om den gemensamma ståndpunkten inbegriper några betydande ändringar i förhållande till kommissionens ursprungliga förslag – särskilt beträffande bestämmelserna om ledningen av stiftelsen i artiklarna 7-10 – förblir förslagets väsentliga struktur oförändrad. De viktigaste ändringarna anges i avsnitten i, ii och iii nedan, medan de återstående ändringarna (i artiklarna 4.2, 12, 13.2, 13.4 och 19.4 samt i skäl 27) kan betraktas som i huvudsak av teknisk eller redaktionell art och tillkomna uteslutande i syfte att göra texten tydligare.

i)   Tillämpningsområde (artiklarna 1, 2 a, c, d, e och f, 3.6 och 23, skälen 10, 11, 12, 14, 18 och 26)

Kommissionens förslag ger stiftelsen ett tillämpningsområde som går utöver skol- och yrkesutbildning och ska omfatta utveckling av mänskliga resurser, huvudsakligen med motiveringen att olika delsektorer inom utbildning (primär, sekundär, yrkes-, högre, vuxen- osv.) nu bör ses holistiskt inom ett livslångt perspektiv som omfattar dem alla. Även om rådet kan samtycka till viss utvidgning av stiftelsens tillämpningsområde anses det allmänt att uttrycket utveckling av mänskliga resurser som förekommer upprepade gånger har en alltför vidsträckt betydelse med tanke på den rättsliga grund som valts (artikel 150 i EG-fördraget). Följaktligen föredrar rådet att i hela texten ersätta detta uttryck med uttrycket utveckling av human

  kapitalet
  samt att i artikel 1 införa en tydlig definition av begreppet som det används i förordningen; denna definition bygger nästan uteslutande på artikel 150 i fördraget.

Vad beträffar den föreslagna ändringen av stiftelsens geografiska tillämpningsområde har det gjorts ett försök – även detta i artikel 1 – att mer explicit fastställa vilka länder som kan komma i åtnjutande av stöd och, i förekommande fall, på vilka villkor.

Dessutom har rådet tagit med två ändringar som antagits av Europaparlamentet – i artiklarna 2 b och 3.3 – i syfte att garantera att stiftelsen främjar kunskap och analys av de färdigheter som behövs på de nationella och lokala arbetsmarknaderna respektive att dubbelarbete undviks beträffande stiftelsens verksamhet och den verksamhet som utövas av Europeiskt centrum för utveckling av yrkesutbildningen (Cedefop).

Slutligen återinförde rådet en hänvisning – som inte ingår i kommissionens förslag – till att företrädare för arbetsmarknadens parter på europeisk nivå eventuellt kunde involveras i stiftelsens arbete.

ii)   Styrelseformer (artiklarna 4.3, 7, 8 och 10, skäl 19)

De viktigaste ändringarna av kommissionens förslag gäller ledningsstrukturen och särskilt i vilken omfattning var och en av de tre huvudinstitutionerna ska vara företrädd i styrelsen. Med motiveringen att man ville rationalisera beslutsprocessen föreslog kommissionen att medlemsstaterna företrädare skulle minskas till endast sex styrelseledamöter samtidigt som kommissionens företrädare skulle fördubblas och alltså bli sex, varigenom kommissionen skulle likställas med rådet. Rådet övervägde detta förslag mycket noggrant, bland annat i det större sammanhang som utgörs av den pågående övergripande debatten om den framtida ledningen för europeiska organ. Trots att rådet hyser förståelse för vissa av kommissionens argument till förmån för en lättare ledningsstruktur anser rådet dock sist och slutligen att den nuvarande situationen bör bevaras, vilket innebär att varje medlemsstat har rätt att få sina synpunkter företrädda genom en plats i styrelsen och rösträtt. Enligt rådets uppfattning är det bästa sättet att öka medlemsstaternas egenansvar beträffande stiftelsens arbete att låta varje medlemsstat ha en företrädare.

Rådet ser inte heller något giltigt skäl att ändra de befintliga arrangemangen när det gäller kommissionens företrädare i styrelsen och ursprungligen motsatte sig rådet att Europaparlamentet över huvud taget skulle företrädas, eftersom det kan ge upphov till intressekonflikter. Trots detta är rådet berett att – i kompromissanda – godta den formel man slutligen kommit fram till, nämligen att tre experter utan rösträtt utsedda av Europaparlamentet ska ingå i styrelsen.

Återstående ändringar som rådet och Europaparlamentet har enats om när det gäller styrelsens ledning, syftar till att klargöra status och profil för företrädarna för de partnerländer med vilka stiftelsen samarbetar, man bekräftar målet att uppnå jämlikhet mellan könen i styrelsen och anger närmare regler för omröstning vid beslutsfattande och för sammankallande av möten och fastställer dessutom ytterligare några regler om hur stiftelsens direktör ska utses och utvärderas.

iii)   Rapportering och utvärdering (artiklarna 13.5, 18 och 24)

Rådet har understött de parlamentsändringar som syftar till att garantera ett regelbundet informationsflöde och återkoppling till de relevanta enheterna inom både parlamentet och rådet. Detta kan ske såväl i form av skriftliga rapporter som genom att direktören framträder inför berörda parlamentsutskott och rådsorgan.

Därtill kommer stiftelsens verksamhet vart fjärde år att utvärderas av externa experter i förbindelse med kommissionen och styrelsen.

III.   SLUTSATS

Den gemensamma ståndpunkten – som utgör resultatet av informella förhandlingar mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen – stämmer i huvudsak överens med kommissionens infallsvinkel och syften i dess ursprungliga förslag till omarbetning av förordningen, med undantag för de bestämmelser som rör styrelseformer och i synnerhet företrädarna i stiftelsens styrelse. Stiftelsens arbete har fått utvidgat tillämpningsområde och har fastställts på ett tydligare sätt, ett antal bestämmelser om styrelsen, dess röstningsregler och direktörens roll har gjorts klarare och förfarandena för rapportering om och utvärdering av stiftelsens verksamhet och prestanda har stramats upp.

---

(1)  För detaljerade uppgifter om den befintliga rättsliga ramen, se bilaga I till rådets gemensamma ståndpunkt.

(2)  I enlighet med bestämmelserna i artikel 251.2 i EG-fördraget och punkterna 16-18 i den gemensamma förklaringen om praktiska bestämmelser för medbeslutandeförfarandet (EUT C 145, 30.6.2007, s. 5).

---

5.12.2008

| 5.12.2008 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | CE 310/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

CE 310/s3

---

NOT TILL LÄSAREN

EU-institutionerna har beslutat att deras texter inte längre ska innehålla en hänvisning till den senaste ändringen av den ifrågavarande rättsakten.

Såvida inte annat anges, avser därför hänvisningarna i de texter som här offentliggörs rättsakter i deras gällande lydelse.

---