# Az Európai Unió C 330E/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 330E |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. december 30. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 330E

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. december 30.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | III   Előkészítő jogi aktusok |
| | TANÁCS |
| 2008/C 330E/01 | A Tanács 2008. november 18-án elfogadott 28/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/181/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 1 |
| 2008/C 330E/02 | A Tanács 2008. december 9-én elfogadott 29/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 7 |
| 2008/C 330E/03 | A Tanács 2008. december 9-én elfogadott 30/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  ) | 13 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

III   Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

2008/C 330E/01

A Tanács 2008. november 18-án elfogadott 28/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/181/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

1

2008/C 330E/02

A Tanács 2008. december 9-én elfogadott 29/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

7

2008/C 330E/03

A Tanács 2008. december 9-én elfogadott 30/2008/EK közös álláspontja, az Európai Közösséget létrehozó szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően eljárva, a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel (
  1
  )

1

13

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 330E/04 | Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2008/C 330E/04

Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

III Előkészítő jogi aktusok

TANÁCS

| 30.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 330/1 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 330/1

---

28/2008/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2008. november 18-án elfogadva

a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/181/EGK tanácsi irányelv módosításáról szóló, ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 330 E/01)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 95. cikkére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (2),

mivel:

| (1) | A 80/181/EGK irányelv (3) előírja, hogy az Egyesült Királyság és Írország időpontot jelöljön ki a még mindig érvényben lévő mentességek felszámolására az alábbi mértékegységek vonatkozásában: a visszaváltható palackos tej, a csapolt sör és almabor kimérésére szolgáló „pint”, a közúti jelzőtáblákon és a sebesség jelzésére használt „mile”, továbbá a nemesfémekkel kapcsolatos ügyletekben használatos „troy ounce”. Mindazonáltal a tapasztalat azt mutatta, hogy a mentességek helyi jellege és az érintett termékek korlátozott száma miatt a mentességek fenntartása nem eredményezné a kereskedelem nem vámjellegű intézkedésekkel történő korlátozását, következésképpen nincs szükség e mentességek felszámolására. |
| --- | --- |

(1)

A 80/181/EGK irányelv (3) előírja, hogy az Egyesült Királyság és Írország időpontot jelöljön ki a még mindig érvényben lévő mentességek felszámolására az alábbi mértékegységek vonatkozásában: a visszaváltható palackos tej, a csapolt sör és almabor kimérésére szolgáló „pint”, a közúti jelzőtáblákon és a sebesség jelzésére használt „mile”, továbbá a nemesfémekkel kapcsolatos ügyletekben használatos „troy ounce”. Mindazonáltal a tapasztalat azt mutatta, hogy a mentességek helyi jellege és az érintett termékek korlátozott száma miatt a mentességek fenntartása nem eredményezné a kereskedelem nem vámjellegű intézkedésekkel történő korlátozását, következésképpen nincs szükség e mentességek felszámolására.

| (2) | Helyénvaló tisztázni, hogy a 80/181/EGK irányelv alkalmazási köre összhangban van a Szerződés 95. cikkében említett célokkal, és nem korlátozódik egy adott közösségi tevékenységi körre. |
| --- | --- |

(2)

Helyénvaló tisztázni, hogy a 80/181/EGK irányelv alkalmazási köre összhangban van a Szerződés 95. cikkében említett célokkal, és nem korlátozódik egy adott közösségi tevékenységi körre.

| (3) | A 80/181/EGK irányelv 2009. december 31-ig engedélyezi az említett irányelv mellékletének I. fejezetében részletezett törvényes mértékegységeken felüli kiegészítő jelölések használatát. Ugyanakkor indokolt a kiegészítő jelölések engedélyezésének fenntartása a termékeken az I. fejezetben meghatározottaktól eltérő mértékegységek feltüntetését előíró egyes harmadik országokba exportáló közösségi vállalkozások akadályozásának elkerülése végett. |
| --- | --- |

(3)

A 80/181/EGK irányelv 2009. december 31-ig engedélyezi az említett irányelv mellékletének I. fejezetében részletezett törvényes mértékegységeken felüli kiegészítő jelölések használatát. Ugyanakkor indokolt a kiegészítő jelölések engedélyezésének fenntartása a termékeken az I. fejezetben meghatározottaktól eltérő mértékegységek feltüntetését előíró egyes harmadik országokba exportáló közösségi vállalkozások akadályozásának elkerülése végett.

| (4) | A 80/181/EGK irányelv a mértékegységek harmonizációs szintjének előírásával hozzájárul a belső piac zavartalan működéséhez. Ezzel összefüggésben indokolt, hogy a Bizottság az említett irányelvvel és végrehajtásával összefüggő piaci fejleményeket figyelemmel kísérje, különös tekintettel a belső piac működésének esetleges akadályozására és az akadályok leküzdéséhez szükséges további harmonizációra. |
| --- | --- |

(4)

A 80/181/EGK irányelv a mértékegységek harmonizációs szintjének előírásával hozzájárul a belső piac zavartalan működéséhez. Ezzel összefüggésben indokolt, hogy a Bizottság az említett irányelvvel és végrehajtásával összefüggő piaci fejleményeket figyelemmel kísérje, különös tekintettel a belső piac működésének esetleges akadályozására és az akadályok leküzdéséhez szükséges további harmonizációra.

| (5) | Indokolt, hogy a Bizottság a harmadik országokkal fennálló kereskedelmi kapcsolatai – többek között a Transzatlanti Gazdasági Tanács – keretében továbbra is határozottan törekedjen arra, hogy a harmadik országok beengedjék piacaikra az olyan termékeket, amelyek címkéjén kizárólag a Nemzetközi Mértékegység-rendszer mértékegységei (SI) vannak feltüntetve. |
| --- | --- |

(5)

Indokolt, hogy a Bizottság a harmadik országokkal fennálló kereskedelmi kapcsolatai – többek között a Transzatlanti Gazdasági Tanács – keretében továbbra is határozottan törekedjen arra, hogy a harmadik országok beengedjék piacaikra az olyan termékeket, amelyek címkéjén kizárólag a Nemzetközi Mértékegység-rendszer mértékegységei (SI) vannak feltüntetve.

| (6) | A kiegészítő jelölések az esetleges új, nemzetközi szinten kidolgozott mértékegységek fokozatos és zökkenőmentes bevezetését is lehetővé tehetnék. |
| --- | --- |

(6)

A kiegészítő jelölések az esetleges új, nemzetközi szinten kidolgozott mértékegységek fokozatos és zökkenőmentes bevezetését is lehetővé tehetnék.

| (7) | Az Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet 1995-ben úgy határozott, hogy a kiegészítő SI-egységek osztályát mint az SI-n belüli külön osztályt megszünteti, és a „radiánt” és a „szteradiánt” dimenziótlan, származtatott SI-egységként értelmezi, melyek neve és jele adott esetben egyéb származtatott SI-egységek kifejezésére – nem kötelezően – használható. |
| --- | --- |

(7)

Az Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet 1995-ben úgy határozott, hogy a kiegészítő SI-egységek osztályát mint az SI-n belüli külön osztályt megszünteti, és a „radiánt” és a „szteradiánt” dimenziótlan, származtatott SI-egységként értelmezi, melyek neve és jele adott esetben egyéb származtatott SI-egységek kifejezésére – nem kötelezően – használható.

| (8) | 1999-ben az Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet az SI keretén belül elfogadta a „katal”-t, amelynek jele: „kat”, mint a katalitikus aktivitás SI-egységét. Ez az új, egységesített SI-egység biztosítja a mértékegységek koherens és egységes jelölését az orvostudomány és a biokémia területén, és következésképpen megszünteti a nem egységesített mértékegységek használatából adódó félreértések kockázatát. |
| --- | --- |

(8)

1999-ben az Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet az SI keretén belül elfogadta a „katal”-t, amelynek jele: „kat”, mint a katalitikus aktivitás SI-egységét. Ez az új, egységesített SI-egység biztosítja a mértékegységek koherens és egységes jelölését az orvostudomány és a biokémia területén, és következésképpen megszünteti a nem egységesített mértékegységek használatából adódó félreértések kockázatát.

| (9) | 2007-ben a víz hármaspontjának különböző megvalósításai esetén megfigyelt eltérések egyik legfőbb forrásának megszüntetése érdekében az Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet feljegyzést fogadott el a „kelvin” definíciójáról. A „kelvin” – definíciója szerint – a víz hármaspontja termodinamikai hőmérsékletének egy bizonyos tört része. A feljegyzés meghatározott izotópos összetételű vízre hivatkozik. |
| --- | --- |

(9)

2007-ben a víz hármaspontjának különböző megvalósításai esetén megfigyelt eltérések egyik legfőbb forrásának megszüntetése érdekében az Általános Súly- és Mértékügyi Értekezlet feljegyzést fogadott el a „kelvin” definíciójáról. A „kelvin” – definíciója szerint – a víz hármaspontja termodinamikai hőmérsékletének egy bizonyos tört része. A feljegyzés meghatározott izotópos összetételű vízre hivatkozik.

| (10) | Mivel az Egyesült Királyságban és Írországban az „acre”-t már nem használják ingatlan-nyilvántartási célokra, ennél a mértékegységnél nincs már szükség a mentességre. |
| --- | --- |

(10)

Mivel az Egyesült Királyságban és Írországban az „acre”-t már nem használják ingatlan-nyilvántartási célokra, ennél a mértékegységnél nincs már szükség a mentességre.

| (11) | A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (4) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé. |
| --- | --- |

(11)

A jogalkotás minőségének javításáról szóló intézményközi megállapodás (4) 34. pontjával összhangban a tagállamokat ösztönzik arra, hogy a maguk számára, illetve a Közösség érdekében készítsenek táblázatokat, amelyekben a lehető legpontosabban bemutatják az irányelv és az azt átültető intézkedések közötti megfelelést, és hogy e táblázatokat tegyék közzé.

| (12) | A 80/181/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell, |
| --- | --- |

(12)

A 80/181/EGK irányelvet ezért ennek megfelelően módosítani kell,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Módosítások

A 80/181/EGK irányelv a következőképpen módosul:

| 1. | Az 1. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „b) | a melléklet II. fejezetében felsorolt mértékegységek csak azokban a tagállamokban, amelyekben ezek használata engedélyezett volt 1973. április 21-én”; |
| --- | --- | --- |

1.

Az 1. cikk b) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„b)

a melléklet II. fejezetében felsorolt mértékegységek csak azokban a tagállamokban, amelyekben ezek használata engedélyezett volt 1973. április 21-én”;

| 2. | A 2. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:






  „a) | Az 1. cikkben felmerülő kötelezettségek mérőműszerekre, mérésekre és mértékegységekben kifejezett mennyiségjelölésekre vonatkoznak.”; |
| --- | --- | --- |

2.

A 2. cikk a) pontja helyébe a következő szöveg lép:

„a)

Az 1. cikkben felmerülő kötelezettségek mérőműszerekre, mérésekre és mértékegységekben kifejezett mennyiségjelölésekre vonatkoznak.”;

| 3. | A 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:
  „(2)   A kiegészítő jelölések alkalmazása engedélyezett.”; |
| --- | --- |

3.

A 3. cikk (2) bekezdésének helyébe a következő szöveg lép:

„(2)   A kiegészítő jelölések alkalmazása engedélyezett.”;

| 4. | A szöveg a következő cikkel egészül ki:
  „6b. cikk
  A Bizottság az irányelvvel és végrehajtásával összefüggő, a belső piac és a nemzetközi kereskedelem zavartalan működésével kapcsolatos piaci fejleményeket figyelemmel kíséri, és legkésőbb 2019. december 31-ig jelentést nyújt be e fejleményekről – szükség esetén a megfelelő javaslatokkal együtt – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”; |
| --- | --- |

4.

A szöveg a következő cikkel egészül ki:

„6b. cikk

A Bizottság az irányelvvel és végrehajtásával összefüggő, a belső piac és a nemzetközi kereskedelem zavartalan működésével kapcsolatos piaci fejleményeket figyelemmel kíséri, és legkésőbb 2019. december 31-ig jelentést nyújt be e fejleményekről – szükség esetén a megfelelő javaslatokkal együtt – az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak.”;

| 5. | A melléklet a következőképpen módosul:






  a) | az I. fejezet 1.1. pontjában „A termodinamikai hőmérséklet egysége” című bekezdés helyébe a következő szöveg lép:
  „A termodinamikai hőmérséklet egysége
  A kelvin, a termodinamikai hőmérséklet egysége, a víz hármaspontja termodinamikai hőmérsékletének 273,16-od része.
  Ez a definíció olyan vízre vonatkozik, amelynek izotópos összetétele az alábbi anyagmennyiségi arányokkal jellemezhető: 1 mól 1H-ra 0,00015576 mól 2H jut, 1 mól 16O-ra 0,0003799 mól 17O jut, és 1 mól 16O-ra 0,0020052 mól 18O jut.
  (Tizenharmadik CGPM (1967), 4. határozat és huszonharmadik CGPM (2007), 10. határozat)”; |
| --- | --- | --- |

5.

A melléklet a következőképpen módosul:

a)

az I. fejezet 1.1. pontjában „A termodinamikai hőmérséklet egysége” című bekezdés helyébe a következő szöveg lép:

„A termodinamikai hőmérséklet egysége

A kelvin, a termodinamikai hőmérséklet egysége, a víz hármaspontja termodinamikai hőmérsékletének 273,16-od része.

Ez a definíció olyan vízre vonatkozik, amelynek izotópos összetétele az alábbi anyagmennyiségi arányokkal jellemezhető: 1 mól 1H-ra 0,00015576 mól 2H jut, 1 mól 16O-ra 0,0003799 mól 17O jut, és 1 mól 16O-ra 0,0020052 mól 18O jut.

(Tizenharmadik CGPM (1967), 4. határozat és huszonharmadik CGPM (2007), 10. határozat)”;

| b) | az I. fejezet 1.1.1. pontjában a cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

b)

az I. fejezet 1.1.1. pontjában a cím helyébe a következő szöveg lép:

| c) | az I. fejezet 1.2. pontjában a cím helyébe a következő szöveg lép: |
| --- | --- |

c)

az I. fejezet 1.2. pontjában a cím helyébe a következő szöveg lép:

| d) | az I. fejezet 1.2.1. pontját el kell hagyni; |
| --- | --- |

d)

az I. fejezet 1.2.1. pontját el kell hagyni;

| e) | az I. fejezet 1.2.2. és 1.2.3. pontja helyébe a következő szöveg lép:
  „1.2.2.   A származtatott SI-egységekre vonatkozó általános szabályok
  Az SI-alapegységekből koherens módon származtatott egységek, amelyek a SI-alapegységek hatványainak az 1 numerikus tényezővel képzett szorzatainak algebrai kifejezései.
  1.2.3.   Speciális névvel és jellel rendelkező származtatott SI-egységek









  Mennyiség | Az egység | Kifejezése |
| --- | --- | --- | --- |
| Neve | Jele | Más SI-egységben | SI alapegységekben |
| Síkszög | radián | rad | | m · m–1 |
| Térszög | szteradián | sr | | m2 · m–2 |
| Frekvencia | hertz | Hz | | s–1 |
| Erő | newton | N | | m · kg · s–2 |
| Nyomás, feszültség | pascal | Pa | N · m–2 | m–1 · kg · s–2 |
| Energia, munka; hőmennyiség | joule | J | N · m | m2 · kg · s–2 |
| Teljesítmény (5), sugárzott teljesítmény | watt | W | J · s–1 | m2 · kg · s–3 |
| Elektromos töltés | coulomb | C | | s · A |
| Elektromos feszültség, feszültségkülönbség, elektromos erő | volt | V | W · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–1 |
| Elektromos ellenállás | ohm | Ω | V · A–1 | m2 · kg · s–3 · A–2 |
| Elektromos vezetőképesség | siemens | S | A · V–1 | m–2 · kg–1 · s3 · A2 |
| Elektromos kapacitás | farad | F | C · V–1 | m–2 · kg–1 · s4 · A2 |
| Mágneses fluxus | weber | Wb | V · s | m2 · kg · s–2 · A–1 |
| Mágneses indukció | tesla | T | Wb · m–2 | kg · s–2 · A–1 |
| Induktivitás | henry | H | Wb · A–1 | m2 · kg · s–2 · A–2 |
| Fényáram | lumen | lm | cd · sr | cd |
| Megvilágítás | lux | lx | lm · m–2 | m–2 · cd |
| (Egy radionuklid) aktivitása | becquerel | Bq | | s–1 |
| Elnyelt sugárdózis, fajlagos átadott energiamennyiség, kerma, elnyelt dózisindex | gray | Gy | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Dózisegyenérték | sievert | Sv | J · kg–1 | m2 · s–2 |
| Katalitikus aktivitás | katal | kat | | mol · s–1 |

e)

az I. fejezet 1.2.2. és 1.2.3. pontja helyébe a következő szöveg lép:

„1.2.2.   A származtatott SI-egységekre vonatkozó általános szabályok

Az SI-alapegységekből koherens módon származtatott egységek, amelyek a SI-alapegységek hatványainak az 1 numerikus tényezővel képzett szorzatainak algebrai kifejezései.

1.2.3.   Speciális névvel és jellel rendelkező származtatott SI-egységek

Mennyiség

Az egység

Kifejezése

Neve

Jele

Más SI-egységben

SI alapegységekben

Síkszög

radián

rad

m · m–1

Térszög

szteradián

sr

m2 · m–2

Frekvencia

hertz

Hz

s–1

Erő

newton

N

m · kg · s–2

Nyomás, feszültség

pascal

Pa

N · m–2

m–1 · kg · s–2

Energia, munka; hőmennyiség

joule

J

N · m

m2 · kg · s–2

Teljesítmény (5), sugárzott teljesítmény

watt

W

J · s–1

m2 · kg · s–3

Elektromos töltés

coulomb

C

s · A

Elektromos feszültség, feszültségkülönbség, elektromos erő

volt

V

W · A–1

m2 · kg · s–3 · A–1

Elektromos ellenállás

ohm

Ω

V · A–1

m2 · kg · s–3 · A–2

Elektromos vezetőképesség

siemens

S

A · V–1

m–2 · kg–1 · s3 · A2

Elektromos kapacitás

farad

F

C · V–1

m–2 · kg–1 · s4 · A2

Mágneses fluxus

weber

Wb

V · s

m2 · kg · s–2 · A–1

Mágneses indukció

tesla

T

Wb · m–2

kg · s–2 · A–1

Induktivitás

henry

H

Wb · A–1

m2 · kg · s–2 · A–2

Fényáram

lumen

lm

cd · sr

cd

Megvilágítás

lux

lx

lm · m–2

m–2 · cd

(Egy radionuklid) aktivitása

becquerel

Bq

s–1

Elnyelt sugárdózis, fajlagos átadott energiamennyiség, kerma, elnyelt dózisindex

gray

Gy

J · kg–1

m2 · s–2

Dózisegyenérték

sievert

Sv

J · kg–1

m2 · s–2

Katalitikus aktivitás

katal

kat

mol · s–1

Az SI alapegységeiből származtatott egységek az I. fejezetben felsorolt egységekből is kifejezhetők.

A származtatott SI-egységek a fenti táblázatban megadott speciális nevekkel és jelekkel is kifejezhetők; a dinamikai viszkozitás SI-egysége például az m–1 × kg × s–1, illetve N × s m–2 vagy a Pa × s szorzattal is kifejezhető.”;

| f) | a II. fejezetben a táblázatból a következő sort el kell hagyni:








  „Ingatlan-nyilvántartás | acre | 1 ac = 4 047 m2 | ac”; |
| --- | --- | --- | --- | --- |

f)

a II. fejezetben a táblázatból a következő sort el kell hagyni:

„Ingatlan-nyilvántartás

acre

1 ac = 4 047 m2

ac”;

| g) | a II. fejezetben az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép: „Az e fejezetben felsorolt mértékegységek egymással, illetve az I. fejezetben szereplő mértékegységekkel összetett mértékegységek képzése céljából kombinálhatók.”. |
| --- | --- |

g)

a II. fejezetben az utolsó mondat helyébe a következő szöveg lép: „Az e fejezetben felsorolt mértékegységek egymással, illetve az I. fejezetben szereplő mértékegységekkel összetett mértékegységek képzése céljából kombinálhatók.”.

2. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok legkésőbb 2009. december 31-ig elfogadják és kihirdetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek megfeleljenek. Ezen intézkedések szövegét haladéktalanul közlik a Bizottsággal.

A tagállamok ezeket az intézkedéseket 2010. január 1-jétől alkalmazzák.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

3. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

4. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 120., 2008.5.16., 14. o.

1

(2)  Az Európai Parlament 2007. november 29-i véleménye (HL C 297. E, 2008.11.20., 105. o.), a Tanács 2008. november 18-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

2

(3)  HL L 39., 1980.2.15., 40. o.

3

(4)  HL C 321., 2003.12.31., 1. o.

4

(5)  A teljesítményegység speciális nevei: voltamper (jele »VA«) a váltóáram látszólagos teljesítményének kifejezésére, és var (jele »var«) a meddő teljesítmény kifejezésére. A CGPM határozataiban a »var« nem szerepel.

5

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

| 1. | A Bizottság 2007. szeptember 10-én elfogadta a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/181/EGK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatot. |
| --- | --- |

1.

A Bizottság 2007. szeptember 10-én elfogadta a mértékegységekre vonatkozó tagállami jogszabályok közelítéséről szóló 80/181/EGK irányelv módosításáról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatot.

| 2. | A Tanács 2007. szeptember 26-án úgy határozott, hogy konzultál a Gazdasági és Szociális Bizottsággal, amely 2007. december 12-én nyilvánított véleményt. |
| --- | --- |

2.

A Tanács 2007. szeptember 26-án úgy határozott, hogy konzultál a Gazdasági és Szociális Bizottsággal, amely 2007. december 12-én nyilvánított véleményt.

| 3. | Az Európai Parlament 2007. november 29-én szavazta meg az első olvasat során kialakított véleményét. A Parlament véleménye nem tartalmaz módosításokat a bizottsági javaslatra vonatkozóan. |
| --- | --- |

3.

Az Európai Parlament 2007. november 29-én szavazta meg az első olvasat során kialakított véleményét. A Parlament véleménye nem tartalmaz módosításokat a bizottsági javaslatra vonatkozóan.

| 4. | A Tanács 2008. július 15-én politikai megállapodásra jutott a Szerződés 251. cikkének megfelelő közös álláspont elfogadása céljából. |
| --- | --- |

4.

A Tanács 2008. július 15-én politikai megállapodásra jutott a Szerződés 251. cikkének megfelelő közös álláspont elfogadása céljából.

| 5. | A Tanács 2008. november 18-án elfogadta a javaslatra vonatkozó közös álláspontját, amely a 11915/08 dokumentumban szerepel. |
| --- | --- |

5.

A Tanács 2008. november 18-án elfogadta a javaslatra vonatkozó közös álláspontját, amely a 11915/08 dokumentumban szerepel.

II.   CÉLKITŰZÉSEK

| 6. | A bizottsági javaslat általános célja, hogy a 80/181/EGK irányelvet az alábbiaknak megfelelően frissítse:






  — | az irányelv hatályának a fogyasztóvédelemre és a környezetvédelemre való kiterjesztése, |
| --- | --- | --- |

6.

A bizottsági javaslat általános célja, hogy a 80/181/EGK irányelvet az alábbiaknak megfelelően frissítse:

—

az irányelv hatályának a fogyasztóvédelemre és a környezetvédelemre való kiterjesztése,

| — | egy új, törvényes mértékegység bevezetése a Nemzetközi Mértékegység-rendszerbe (SI) (1), |
| --- | --- |

—

egy új, törvényes mértékegység bevezetése a Nemzetközi Mértékegység-rendszerbe (SI) (1),

| — | a kiegészítő jelölések meghatározatlan ideig tartó használatának engedélyezése, |
| --- | --- |

—

a kiegészítő jelölések meghatározatlan ideig tartó használatának engedélyezése,

| — | az Egyesült Királyságot és Írországot érintő azon követelmény törlése, hogy szüntessék meg a még használatban lévő pint, mérföld és troy ounce mértékegységekre vonatkozó korlátozott helyi mentességeket. |
| --- | --- |

—

az Egyesült Királyságot és Írországot érintő azon követelmény törlése, hogy szüntessék meg a még használatban lévő pint, mérföld és troy ounce mértékegységekre vonatkozó korlátozott helyi mentességeket.

III.   KÖZÖS ÁLLÁSPONT

Általános észrevételek

| 7. | A Tanács egyetért a javaslat célkitűzéseivel, ugyanakkor egyes rendelkezések tökéletesítésére és továbbiak beillesztésére törekedett elsősorban azért, hogy a közösségi jogszabályokban megjelenjenek az SI-rendszerben végrehajtott egyes további változtatások, és hogy előírja a 80/181/EGK irányelvvel kapcsolatos fejleményekről – különösen a belső piac és a nemzetközi kereskedelem zavartalan működéséről szóló – szóló bizottsági jelentés elkészítését. |
| --- | --- |

7.

A Tanács egyetért a javaslat célkitűzéseivel, ugyanakkor egyes rendelkezések tökéletesítésére és továbbiak beillesztésére törekedett elsősorban azért, hogy a közösségi jogszabályokban megjelenjenek az SI-rendszerben végrehajtott egyes további változtatások, és hogy előírja a 80/181/EGK irányelvvel kapcsolatos fejleményekről – különösen a belső piac és a nemzetközi kereskedelem zavartalan működéséről szóló – szóló bizottsági jelentés elkészítését.

A belső piac zavartalan működése és az SI-mértékegységek nemzetközi szinten való elfogadása

| 8. | A 80/181/EGK tanácsi irányelvnek a helyi mentességek és a kiegészítő jelölések használata tekintetében való felülvizsgálatára tízévente kerül sor. A Tanács egyetért a javaslat alapját képező, a jogbiztonság növelésére irányuló szándékkal, amely az által valósul meg, hogy az SI-mértékegységek lehető legszélesebb körű használatára vonatkozó általános elvből törlik a mentességekre vonatkozó időkorlátot. A Tanács mindazonáltal fontosnak ítéli a mértékegységekről szóló irányelv által a belső piac zavartalan működésére és a nemzetközi kereskedelemre kifejtett hatások szoros figyelemmel kísérését. E célból a Tanács egy új 6b cikket illesztett be, amely előírja e módosító irányelv hatálybalépését követő tíz évvel tapasztalható hatásokról szóló bizottsági jelentés elkészítését. |
| --- | --- |

8.

A 80/181/EGK tanácsi irányelvnek a helyi mentességek és a kiegészítő jelölések használata tekintetében való felülvizsgálatára tízévente kerül sor. A Tanács egyetért a javaslat alapját képező, a jogbiztonság növelésére irányuló szándékkal, amely az által valósul meg, hogy az SI-mértékegységek lehető legszélesebb körű használatára vonatkozó általános elvből törlik a mentességekre vonatkozó időkorlátot. A Tanács mindazonáltal fontosnak ítéli a mértékegységekről szóló irányelv által a belső piac zavartalan működésére és a nemzetközi kereskedelemre kifejtett hatások szoros figyelemmel kísérését. E célból a Tanács egy új 6b cikket illesztett be, amely előírja e módosító irányelv hatálybalépését követő tíz évvel tapasztalható hatásokról szóló bizottsági jelentés elkészítését.

| 9. | A Tanács – a 6b. cikkben szereplő rendelkezések magyarázata, valamint annak céljából, hogy érzékeltesse a belső piac zavarmentes működésének a Bizottság általi figyelemmel kísérése fontosságát – egy új (4) preambulumbekezdést illesztett be. A Tanács fel kívánta továbbá hívni a figyelmet arra, hogy elő kell segíteni az olyan termékek harmadik országok piacain való elfogadását, amelyeknek a címkéjén az adatok kizárólag SI-mértékegységekben vannak megadva, és e célból beillesztette az (5) preambulumbekezdést. |
| --- | --- |

9.

A Tanács – a 6b. cikkben szereplő rendelkezések magyarázata, valamint annak céljából, hogy érzékeltesse a belső piac zavarmentes működésének a Bizottság általi figyelemmel kísérése fontosságát – egy új (4) preambulumbekezdést illesztett be. A Tanács fel kívánta továbbá hívni a figyelmet arra, hogy elő kell segíteni az olyan termékek harmadik országok piacain való elfogadását, amelyeknek a címkéjén az adatok kizárólag SI-mértékegységekben vannak megadva, és e célból beillesztette az (5) preambulumbekezdést.

Az SI-rendszeren belüli fejlemények

| 10. | A Tanács egyetért a Bizottság azon célkitűzésével, hogy a közösségi jogszabályokba bevezessék az új SI-mértékegységet, a „katalt”. A Tanács ugyanakkor az SI-rendszeren belüli más fejleményeket is meg kíván jelentetni a közösségi jogszabályokban. Ennek megfelelően frissítették az irányelv mellékletének I. fejezte 1.1 pontjában szereplő „kelvinre” vonatkozó fogalommeghatározást annak érdekében, hogy az tükrözze a 23. Általános Súly- és Mértékügyi Konferencia (2007. évi CGPM) 10. sz. határozatát. Ezen túlmenően módosították a melléklet I. fejezetének 1.2.1. és 1.2.3. pontját, amelyek így tükrözik az 1995. évi CGPM határozatát, amelynek megfelelően a „radián” és a „szteradián” dimenziótlanná válik. |
| --- | --- |

10.

A Tanács egyetért a Bizottság azon célkitűzésével, hogy a közösségi jogszabályokba bevezessék az új SI-mértékegységet, a „katalt”. A Tanács ugyanakkor az SI-rendszeren belüli más fejleményeket is meg kíván jelentetni a közösségi jogszabályokban. Ennek megfelelően frissítették az irányelv mellékletének I. fejezte 1.1 pontjában szereplő „kelvinre” vonatkozó fogalommeghatározást annak érdekében, hogy az tükrözze a 23. Általános Súly- és Mértékügyi Konferencia (2007. évi CGPM) 10. sz. határozatát. Ezen túlmenően módosították a melléklet I. fejezetének 1.2.1. és 1.2.3. pontját, amelyek így tükrözik az 1995. évi CGPM határozatát, amelynek megfelelően a „radián” és a „szteradián” dimenziótlanná válik.

| 11. | A mellékletben végrehajtott változtatásokra az új (7) és (9) preambulumbekezdések utalnak. |
| --- | --- |

11.

A mellékletben végrehajtott változtatásokra az új (7) és (9) preambulumbekezdések utalnak.

A bizottsági javaslattal kapcsolatos egyéb változtatások

| 12. | A Tanács néhány kisebb változtatást eszközölt a (3) és (6) preambulumbekezdésben annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a javaslatra irányuló egyéb változtatások mögötti elgondolásnak. Összehangolta továbbá a 2. cikket a több, hasonló jogi aktusban szereplő, jóváhagyott szöveggel, és ennek megfelelően beillesztette a (11) preambulumbekezdést. Végezetül a 10. pontban említett változtatásokból eredő, tisztán technikai jellegű változtatásokat hajtottak végre a mellékletben. |
| --- | --- |

12.

A Tanács néhány kisebb változtatást eszközölt a (3) és (6) preambulumbekezdésben annak érdekében, hogy azok megfeleljenek a javaslatra irányuló egyéb változtatások mögötti elgondolásnak. Összehangolta továbbá a 2. cikket a több, hasonló jogi aktusban szereplő, jóváhagyott szöveggel, és ennek megfelelően beillesztette a (11) preambulumbekezdést. Végezetül a 10. pontban említett változtatásokból eredő, tisztán technikai jellegű változtatásokat hajtottak végre a mellékletben.

IV.   ÖSSZEGZÉS

| 13. | A tanácsi közös álláspont általános célkitűzései megegyeznek a módosító irányelvre vonatkozó bizottsági javaslatéval. A végrehajtott változtatások mögötti szándék a mértékegységekről szóló 80/181/EGK irányelv általános célkitűzéseihez való hozzájárulás. A Bizottság jelezte, hogy a tanácsi politikai megállapodás megszületésekor általánosan elfogadta a javaslattal kapcsolatos tanácsi változtatásokat. |
| --- | --- |

13.

A tanácsi közös álláspont általános célkitűzései megegyeznek a módosító irányelvre vonatkozó bizottsági javaslatéval. A végrehajtott változtatások mögötti szándék a mértékegységekről szóló 80/181/EGK irányelv általános célkitűzéseihez való hozzájárulás. A Bizottság jelezte, hogy a tanácsi politikai megállapodás megszületésekor általánosan elfogadta a javaslattal kapcsolatos tanácsi változtatásokat.

---

(1)  Az SI jelentése: „Nemzetközi Mértékegység-rendszer”. Az 1875-ös Párizsi Egyezményen alapul, amelyet az „Általános Súly- és Mértékügyi Konferencia” (CGPM) keretében rendszeresen frissítenek. Az SI-rendszer legismertebb egységei a méter, a kilogramm és a másodperc.

---

| 30.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 330/7 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 330/7

---

29/2008/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2008. december 9-én elfogadva

a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról szóló, ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 330 E/02)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | A közösségi tengeri szállítási politika egyik eleme a kereskedelmi hajózás minőségének javítása rábírva a gazdasági szereplőket arra, hogy felelősségteljesebben járjanak el. |
| --- | --- |

(1)

A közösségi tengeri szállítási politika egyik eleme a kereskedelmi hajózás minőségének javítása rábírva a gazdasági szereplőket arra, hogy felelősségteljesebben járjanak el.

| (2) | A hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alapján már sor került visszatartó erejű intézkedések elfogadására. |
| --- | --- |

(2)

A hajók által okozott szennyezésről és a jogsértésekre alkalmazandó szankciók bevezetéséről szóló, 2005. szeptember 7-i 2005/35/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (4) alapján már sor került visszatartó erejű intézkedések elfogadására.

| (3) | A tagállamok 2008. október 9-én nyilatkozatot fogadtak el, amelyben egyhangúlag elismerték annak fontosságát, hogy valamennyi tagállam alkalmazza a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, 1976. évi egyezmény 1996. évi jegyzőkönyve alkalmazásának fontosságát. |
| --- | --- |

(3)

A tagállamok 2008. október 9-én nyilatkozatot fogadtak el, amelyben egyhangúlag elismerték annak fontosságát, hogy valamennyi tagállam alkalmazza a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, 1976. évi egyezmény 1996. évi jegyzőkönyve alkalmazásának fontosságát.

| (4) | A biztosítással való rendelkezés kötelezettsége a károsultak jobb védelmét teszi lehetővé. Hozzájárul továbbá a követelményeket nem teljesítő hajók kitiltásához és lehetővé teszi a gazdasági szereplők közötti verseny visszaállítását. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet az A.898(21) számú határozatában felkérte továbbá az államokat, hogy a hajótulajdonosokat ösztönözzék arra, hogy megfelelő biztosítással rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(4)

A biztosítással való rendelkezés kötelezettsége a károsultak jobb védelmét teszi lehetővé. Hozzájárul továbbá a követelményeket nem teljesítő hajók kitiltásához és lehetővé teszi a gazdasági szereplők közötti verseny visszaállítását. A Nemzetközi Tengerészeti Szervezet az A.898(21) számú határozatában felkérte továbbá az államokat, hogy a hajótulajdonosokat ösztönözzék arra, hogy megfelelő biztosítással rendelkezzenek.

| (5) | Ezen irányelv rendelkezéseinek be nem tartását ki kell küszöbölni. Már a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (5) rendelkezik a hajók fedélzeten tartandó bizonyítványok hiánya esetén történő visszatartásáról. Helyénvaló azonban lehetőséget teremteni a biztosításról szóló igazolással a fedélzeten nem rendelkező hajók kiutasítására. A kiutasítás módozatainak lehetővé kell tenniük a helyzet ésszerű határidőn belüli orvoslását. |
| --- | --- |

(5)

Ezen irányelv rendelkezéseinek be nem tartását ki kell küszöbölni. Már a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló, ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (átdolgozás) (5) rendelkezik a hajók fedélzeten tartandó bizonyítványok hiánya esetén történő visszatartásáról. Helyénvaló azonban lehetőséget teremteni a biztosításról szóló igazolással a fedélzeten nem rendelkező hajók kiutasítására. A kiutasítás módozatainak lehetővé kell tenniük a helyzet ésszerű határidőn belüli orvoslását.

| (6) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a megfelelő tengerhajózási politikai intézkedések bevezetését és végrehajtását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért léptéke és hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(6)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a megfelelő tengerhajózási politikai intézkedések bevezetését és végrehajtását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért léptéke és hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e cél eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

Ez az irányelv meghatározza a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításával kapcsolatos kötelezettségeinek egyes szempontjaira alkalmazandó szabályokat.

2. cikk

Hatály

(1)   Ezt az irányelvet a 300 vagy ennél nagyobb bruttó tonnatartalmú hajókra kell alkalmazni.

(2)   Ezen irányelv nem alkalmazandó a hadihajókra, a haditengerészeti kisegítő hajókra és a tagállamok tulajdonában lévő vagy általuk üzemeltetett egyéb, nem kereskedelmi jellegű közszolgálati célra használt hajókra.

(3)   Ez az irányelv nem érinti az érintett tagállamokban hatályban lévő és a mellékletben felsorolt eszközök által létrehozott rendszereket.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „hajótulajdonos”: tengerjáró hajó hajólajstrom szerinti tulajdonosa, vagy a hajó üzemeltetéséért felelős bármely egyéb, például a hajót személyzet nélkül bérlő személy; |
| --- | --- |

a)

„hajótulajdonos”: tengerjáró hajó hajólajstrom szerinti tulajdonosa, vagy a hajó üzemeltetéséért felelős bármely egyéb, például a hajót személyzet nélkül bérlő személy;

| b) | „biztosítás”: önrészes vagy önrész nélküli biztosítás, amely magában foglalja például a kölcsönös biztosító (P&I) klubok nemzetközi csoportjának tagjai által jelenleg kínált felelősségbiztosítás-típust, továbbá más hatékony biztosítási formákat (ideértve az igazolt önbiztosítást is), és a hasonló fedezeti feltételeket nyújtó pénzügyi biztosítékokat; |
| --- | --- |

b)

„biztosítás”: önrészes vagy önrész nélküli biztosítás, amely magában foglalja például a kölcsönös biztosító (P&I) klubok nemzetközi csoportjának tagjai által jelenleg kínált felelősségbiztosítás-típust, továbbá más hatékony biztosítási formákat (ideértve az igazolt önbiztosítást is), és a hasonló fedezeti feltételeket nyújtó pénzügyi biztosítékokat;

| c) | az „1996. évi egyezmény”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott, a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, az 1996. évi jegyzőkönyvvel módosított 1976. évi egyezmény egységes szerkezetbe foglalt szövege. |
| --- | --- |

c)

az „1996. évi egyezmény”: a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (IMO) által elfogadott, a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, az 1996. évi jegyzőkönyvvel módosított 1976. évi egyezmény egységes szerkezetbe foglalt szövege.

4. cikk

A tengeri biztosítási kárigényekre vonatkozó biztosítás

(1)   Minden tagállam megköveteli, hogy a lobogója alatt hajózó hajók tulajdonosai e hajókra biztosítással rendelkezzenek.

(2)   Minden tagállam megköveteli, hogy a saját lobogójától eltérő lobogó alatt hajózó hajók tulajdonosai érvényes biztosítással rendelkezzenek, amikor e hajók belépnek a tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe. Ez nem zárja ki, hogy a tagállamok – a nemzetközi joggal összhangban – megköveteljék a felségvizeiken tartózkodó ilyen hajóktól az ennek a követelménynek való megfelelést.

(3)   Az (1) és (2) bekezdésben említett biztosítás az 1996. évi egyezmény szerinti korlátozásnak megfelelő tengeri biztosítási kárigényekre terjed ki. A biztosítás hajónkénti és káreseményenkénti összege egyenlő az 1996. évi egyezményben a felelősségkorlátozás tekintetében megállapított vonatkozó legnagyobb összeggel.

5. cikk

Ellenőrzés, megfelelés, a kikötőből való kiutasítás és a kikötőbe való belépés megtagadása

(1)   Minden tagállam gondoskodik arról, hogy a joghatósága alá tartozó kikötőben tartózkodó hajónak a 2008/.../EK irányelvvel összhangban történő ellenőrzése során ellenőrizzék azt is, hogy a 6. cikkben említett igazolás a fedélzeten található-e.

(2)   Amennyiben a 6. cikkben említett igazolás nincs a fedélzeten, és a biztonsági kérdéseket érintő esetekben a hajók visszatartását elrendelő 2008/.../EK irányelv sérelme nélkül az illetékes hatóság a hajóra vonatkozóan kiutasítási végzést bocsáthat ki, amelyről a Bizottságot, a többi tagállamot és az érintett lobogó szerinti államot is köteles értesíteni. Az ilyen kiutasítási végzés kibocsátásának eredményeképpen minden tagállam megtagadja e hajótól a kikötőibe való belépést mindaddig, amíg a hajótulajdonos a 6. cikkben említett igazolásról értesítést nem küld.

6. cikk

A biztosításról szóló igazolás

(1)   A 4. cikkben említett biztosítás meglétét a biztosítás nyújtója által kibocsátott egy vagy több igazolással kell bizonyítani, és az igazolást a hajó fedélzetén kell tartani.

(2)   A biztosító által kiállított igazolásoknak a következő információkat kell tartalmazniuk:

| a) | a hajó neve, IMO-száma és a lajstromozási kikötő; |
| --- | --- |

a)

a hajó neve, IMO-száma és a lajstromozási kikötő;

| b) | a hajótulajdonos neve és gazdasági tevékenységének székhelye; |
| --- | --- |

b)

a hajótulajdonos neve és gazdasági tevékenységének székhelye;

| c) | a biztosítás típusa és időtartama; |
| --- | --- |

c)

a biztosítás típusa és időtartama;

| d) | a biztosító neve és gazdasági tevékenységének székhelye, illetve adott esetben a biztosítás létesítésének helye. |
| --- | --- |

d)

a biztosító neve és gazdasági tevékenységének székhelye, illetve adott esetben a biztosítás létesítésének helye.

(3)   Ha az igazolásokon használt nyelv nem angol, francia vagy spanyol, akkor a szövegnek tartalmaznia kell a fenti nyelvek egyikére történő fordítást is.

7. cikk

Szankciók

A 4. cikk (1) bekezdése alkalmazásában a tagállamok szankciórendszert alakítanak ki az ezen irányelv értelmében elfogadott nemzeti jogszabályaik megsértésének esetére, és meghoznak minden szükséges intézkedést annak biztosítására, hogy e szankciókat alkalmazzák. Az előírt szankcióknak hatékonynak, arányosnak és visszatartó erejűnek kell lenniük.

8. cikk

Jelentés

A Bizottság ezen irányelv alkalmazásáról háromévenként, és első alkalommal 2015. január 1-je előtt jelentést terjeszt az Európai Parlament és a Tanács elé.

9. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek 2012. január 1-je előtt megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

10. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő napon lép hatályba.

11. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

1

(2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. március 29-i véleménye (HL C 27. E, 2008.1.31., 166. o.), a Tanács 2008. december 9-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 255., 2005.9.30., 11. o.

4

(5)  HL L ...

5

---

MELLÉKLET

| — | az olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény; |
| --- | --- |

—

az olajszennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 1992. évi nemzetközi egyezmény;

| — | a veszélyes és mérgező anyagok tengeri szállításával okozott károkkal kapcsolatos felelősségről és a károk megtérítéséről szóló 1996. évi nemzetközi egyezmény (HNS-egyezmény); |
| --- | --- |

—

a veszélyes és mérgező anyagok tengeri szállításával okozott károkkal kapcsolatos felelősségről és a károk megtérítéséről szóló 1996. évi nemzetközi egyezmény (HNS-egyezmény);

| — | a bunkerolaj-szennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 2001. évi nemzetközi egyezmény („bunkerolaj-egyezmény”) |
| --- | --- |

—

a bunkerolaj-szennyezéssel okozott károkkal kapcsolatos polgári jogi felelősségről szóló 2001. évi nemzetközi egyezmény („bunkerolaj-egyezmény”)

| — | a hajóroncsok eltávolításáról szóló, 2007. évi nairobi nemzetközi egyezmény (a hajóroncsok eltávolításáról szóló egyezmény). |
| --- | --- |

—

a hajóroncsok eltávolításáról szóló, 2007. évi nairobi nemzetközi egyezmény (a hajóroncsok eltávolításáról szóló egyezmény).

| — | Az Európai Parlament és a Tanács a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló, ...-i .../2008/EK rendelete (1). |
| --- | --- |

—

Az Európai Parlament és a Tanács a tengeri utasszállítók baleseti felelősségéről szóló, ...-i .../2008/EK rendelete (1).

---

(1)  HL L ...

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság a harmadik tengeri közlekedési biztonsági csomag egyik javaslataként 2006. január 31-én benyújtotta a hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és az általuk nyújtandó pénzügyi biztosítékokról szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatot (1).

Az Európai Parlament 2007. március 29-én megszavazta az első olvasat során kialakított véleményét (2).

A Tanács 2008. október 9-én politikai megállapodást ért el a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényre vonatkozó biztosításáról szóló irányelvtervezetről. A jogi-nyelvi ellenőrzést követően a Tanács 2008. december 9-én elfogadta közös álláspontját a Szerződés 251. cikkének megfelelően.

Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (3) és a Régiók Bizottsága (4) véleményét is.

II.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

Általános észrevételek

A hajótulajdonosok polgári jogi felelősségéről és az általuk nyújtandó pénzügyi biztosítékokról szóló, a Bizottság által 2006 elején benyújtott irányelvjavaslat a harmadik tengeri közlekedési biztonsági csomag része. A javaslat célja a hajótulajdonosok felelősségi rendszerének és a kapcsolódó felső összeghatároknak a közösségi szintű harmonizálása, valamint egy kötelező biztosítási rendszer és a tengerészek magára hagyása esetében alkalmazandó pénzügyi biztosítékok bevezetése.

Bár a Tanács egyetért a bizottsági javaslat azon célkitűzésével, amely a hajók üzemeltetéséből eredő károkat elszenvedők érdekeinek hatékonyabb védelmére törekszik, azonban úgy véli, hogy a javaslat több olyan rendelkezése, amely ugyanarra a kérdésre a nemzetközi kötelezettségekkel párhuzamosan saját közösségi szabályokat hoz létre, ellentmondásos helyzethez vezetne, és a fent említett célkitűzés tekintetében ellentétes hatású volna. Ez különösen igaz a felelősségi rendszerrel és a tengerészekre vonatkozó intézkedésekkel kapcsolatos rendelkezésekre. Az IMO-egyezmémy megerősítését kötelezővé tevő, javasolt rendelkezések nem elfogadhatók a tagállamok számára, elsősorban alkotmányos okokból. Ezenfelül a Tanács néhány rendelkezést – különösen az igazolások kiadását és ellenőrzését érintő rendelkezéseket – nem tekint helyénvalónak, mivel azok szükségtelen adminisztratív terhet jelentenének.

A Tanács közös álláspontja egyértelműen hozzáadott értékkel bíró, jelenleg sem nemzetközi, sem közösségi szinten nem létező rendelkezések kialakítására törekszik. Ezért a hajótulajdonosok tekintetében olyan biztosítási kötelezettség bevezetésére összpontosít, amelynek szintje követi a tengeri biztosítási kárigény tekintetében fennálló felelősség korlátozásáról szóló, az 1996. évi jegyzőkönyvvel módosított egyezményben (LLMC 96) megállapított felső határértékeket. Meghatározza az e kötelezettség végrehajtására szolgáló intézkedéseket, amelyek értelmében ellenőrizni kell az e célból a hajó fedélzetén tartott igazolást, továbbá szankciókat állapít meg az irányelv be nem tartása esetére.

A Tanács közös álláspontja így – átszövegezve azt, illetve a szöveg több részének törlésével – nagymértékben módosítja az eredeti bizottsági javaslatot. Ez azt jelenti, hogy a Tanács nem fogadott el minden módosítást, amelyet az Európai Parlament első olvasatban elfogadott véleményébe ezen törölt részekhez kapcsolódóan vezetett be.

A közös állásponttal párhuzamosan az Európai Unió tagállamai kormányképviselőinek nyilatkozata (5) megerősíti kötelezettségvállalásukat arra, hogy mindent megtesznek a tengeri közlekedés biztonságáról szóló nemzetközi egyezmények, a lobogó szerinti állammal szembeni kötelezettségekkel kapcsolatos IMO-szabályozás, valamint az IMO-audit gyors és hatékony végrehajtásának érdekében.

Kulcsfontosságú szakpolitikai kérdések

i.   A tengeri biztosítási kárigényekre vonatkozó kötelező biztosítás

A Tanács követi a Bizottság azon javaslatát, amely biztosítási kötelezettséget vezet be a valamely tagállam lobogója alatt hajózó hajók, valamint a más tagállam lobogója alatt hajózó hajók tulajdonosai számára. Ez utóbbit illetően a Tanács közös álláspontja úgy rendelkezik, hogy e kötelezettség akkortól áll fenn, amikor a hajó belép a tagállam joghatósága alá tartozó kikötőbe, vagy amennyiben a tagállam úgy határoz, amikor a hajó a felségvizein tartózkodik.

A Tanács – a biztosítási fedezet általános, harmonizált szintjének meghatározása érdekében – közös álláspontjában az LLMC 96-ban megállapított felső összeghatárokat alkalmazza a biztosítás hajónkénti és káreseményenkénti összegeként. A közös álláspontban használt „biztosítás” kifejezés nagyrészt az IMO A.898(21) határozatában („Iránymutatások a hajótulajdonosok tengeri biztosítási kárigényekhez kapcsolódó felelősségéről”) szereplő fogalommeghatározáson alapul.

ii.   Ellenőrzés, megfelelés és szankciók

A közös álláspont, ellenőrizendő, hogy a hajótulajdonosok eleget tesznek-e biztosítási kötelezettségüknek – a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésről szóló irányelvvel összhangban – a kikötő szerint illetékes állam által végzendő ellenőrzésről rendelkezik. E célból a hajó fedélzetén kell tartani a biztosító által kiállított egy vagy több igazolást. Az igazolásra vonatkozó, a közös álláspontban szereplő előírások nagyrészt az eredeti bizottsági javaslaton alapulnak.

A Tanács fontosnak véli, hogy külön szankciók lehetőségét irányozza elő arra az esetre, ha az igazolás nincs a fedélzeten. Az érintett hajónak a kikötő szerint illetékes állam általi ellenőrzésre vonatkozó szabályok szerinti visszatartásának sérelme nélkül, a hajót ki lehet utasítani a kikötőből, és nem léphet be a tagállamok kikötőibe mindaddig, amíg nem orvosolja a helyzetet. A közös álláspont tartalmaz egy, a tagállamok lobogó szerinti állam mivoltukból eredő kötelezettségükhöz kapcsolódó általános rendelkezést is az irányelv be nem tartása esetére megállapítandó szankciókról.

iii.   Kapcsolat a felelősségről és kártalanításról szóló egyéb eszközökkel létrehozott rendszerekkel

A bizottsági javaslatot követve a Tanács közös álláspontjában úgy rendelkezik, hogy az irányelv nem érinti a más nemzetközi egyezmények – nevezetesen a CLC-egyezmény, HNS-egyezmény, a bunkerolaj-egyezmény és a hajóroncsok eltávolításáról szóló egyezmény –, valamint az athéni egyezményt a közösségi jogba átültető rendelet értelmében létrehozott rendszereket.

III.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy véli, hogy közös álláspontja a hajók üzemeltetéséből eredő károkat elszenvedők hatékonyabb kártalanításához, és a követelményeket nem teljesítő hajók kitiltásához hozzájáruló eszköz.

A Tanács tudomásul veszi – a harmadik tengeri közlekedési biztonsági csomagról folytatott tárgyalások keretében – az Európai Parlamenttel a javaslattal kapcsolatban már megtörtént kapcsolatfelvételt. Várakozással tekint a szövegről való gyors megállapodás elé, amely lehetővé teszi az irányelv mielőbbi elfogadását.

---

(1)  5907/06.

(2)  7805/07 CODEC 277 MAR 20 ENV 171.

(3)  CESE 1177/2006, 2006.9.13. (HL C 318., 2006.12.23., 195. o.).

(4)  CdR 43/2006, 2006.6.15. (HL C 229., 2006.9.22., 38. o.).

(5)  15859/08 ADD 1.

---

| 30.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 330/13 |
| --- | --- | --- | --- |

30.12.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 330/13

---

30/2008/EK KÖZÖS ÁLLÁSPONT

a Tanács által 2008. december 9-én elfogadva

a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről szóló, ...-i 2008/.../EK európai parlamenti és tanácsi irányelv elfogadására tekintettel

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 330 E/03)

AZ EURÓPAI PARLAMENT ÉS AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Közösséget létrehozó szerződésre, és különösen annak 80. cikke (2) bekezdésére,

tekintettel a Bizottság javaslatára,

tekintettel az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság véleményére (1),

tekintettel a Régiók Bizottságának véleményére (2),

a Szerződés 251. cikkében megállapított eljárásnak megfelelően (3),

mivel:

| (1) | Az európai uniós hajózás és az azt igénybe vevő uniós polgárok biztonságát, valamint a környezet védelmét mindenkor fenn kell tartani. |
| --- | --- |

(1)

Az európai uniós hajózás és az azt igénybe vevő uniós polgárok biztonságát, valamint a környezet védelmét mindenkor fenn kell tartani.

| (2) | Azáltal, hogy több egyezményt is elfogadtak, amelynek a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (a továbbiakban: az IMO) a letéteményese, a nemzetközi hajózás vonatkozásában létrejött egy átfogó keret, amely a tengerbiztonság fokozását és a környezetnek a hajózásból eredő szennyezéstől való védelmének erősítését szolgálja. |
| --- | --- |

(2)

Azáltal, hogy több egyezményt is elfogadtak, amelynek a Nemzetközi Tengerészeti Szervezet (a továbbiakban: az IMO) a letéteményese, a nemzetközi hajózás vonatkozásában létrejött egy átfogó keret, amely a tengerbiztonság fokozását és a környezetnek a hajózásból eredő szennyezéstől való védelmének erősítését szolgálja.

| (3) | Az ENSZ 1982. évi tengerjogi egyezményének (UNCLOS) és azon egyezményeknek a rendelkezései alapján, amelyeknek az IMO a letéteményese (a továbbiakban: az IMO-egyezmények), az említett jogi eszközökben részes szerződő államok feladata, hogy meghozzák azokat a törvényeket és rendeleteket, valamint megtegyék mindazon egyéb lépéseket, amelyek az említett jogi eszközök maradéktalan érvényre jutásához szükségesek lehetnek, és ezáltal elérjék, hogy a hajók a tengeri életbiztonság és a tengeri környezetvédelem szempontjából megfeleljenek a rendeltetésüknek, és hozzáértő tengeri személyzettel rendelkezzenek. |
| --- | --- |

(3)

Az ENSZ 1982. évi tengerjogi egyezményének (UNCLOS) és azon egyezményeknek a rendelkezései alapján, amelyeknek az IMO a letéteményese (a továbbiakban: az IMO-egyezmények), az említett jogi eszközökben részes szerződő államok feladata, hogy meghozzák azokat a törvényeket és rendeleteket, valamint megtegyék mindazon egyéb lépéseket, amelyek az említett jogi eszközök maradéktalan érvényre jutásához szükségesek lehetnek, és ezáltal elérjék, hogy a hajók a tengeri életbiztonság és a tengeri környezetvédelem szempontjából megfeleljenek a rendeltetésüknek, és hozzáértő tengeri személyzettel rendelkezzenek.

| (4) | Kellően figyelembe kell venni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által 2006-ban elfogadott tengerészeti munkaügyi egyezményt, amely a lobogó szerinti állammal szembeni kötelezettségekre is kiterjed. |
| --- | --- |

(4)

Kellően figyelembe kell venni a Nemzetközi Munkaügyi Szervezet (ILO) által 2006-ban elfogadott tengerészeti munkaügyi egyezményt, amely a lobogó szerinti állammal szembeni kötelezettségekre is kiterjed.

| (5) | A tagállamok 2008. október 9-énelfogadtak egy nyilatkozatot, amelyben egyhangúlag elismerik a lobogó szerinti államok kötelezettségeivel kapcsolatos nemzetközi egyezmények alkalmazásának fontosságát a tengerbiztonság javítása és a hajók okozta szennyezés megakadályozásához való hozzájárulás érdekében. |
| --- | --- |

(5)

A tagállamok 2008. október 9-énelfogadtak egy nyilatkozatot, amelyben egyhangúlag elismerik a lobogó szerinti államok kötelezettségeivel kapcsolatos nemzetközi egyezmények alkalmazásának fontosságát a tengerbiztonság javítása és a hajók okozta szennyezés megakadályozásához való hozzájárulás érdekében.

| (6) | Az IMO által a hajók államok közötti átlajstromozásáról szóló, 2004. december 20-i 1140. tengerészeti biztonsági bizottsági és 424. tengerikörnyezet-védelmi bizottsági körlevélben ajánlott eljárások végrehajtásának meg kell erősítenie az IMO-egyezményekben és a közösségi tengerbiztonsági jogszabályokban foglalt, lobogóváltást érintő rendelkezéseket, továbbá a tengerbiztonság érdekében növelnie kell a lobogó szerinti államok közötti viszonyok átláthatóságát. |
| --- | --- |

(6)

Az IMO által a hajók államok közötti átlajstromozásáról szóló, 2004. december 20-i 1140. tengerészeti biztonsági bizottsági és 424. tengerikörnyezet-védelmi bizottsági körlevélben ajánlott eljárások végrehajtásának meg kell erősítenie az IMO-egyezményekben és a közösségi tengerbiztonsági jogszabályokban foglalt, lobogóváltást érintő rendelkezéseket, továbbá a tengerbiztonság érdekében növelnie kell a lobogó szerinti államok közötti viszonyok átláthatóságát.

| (7) | A tagállamok lobogója alatt közlekedő, illetve az azok lajstromából kikerülő hajókra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítania kell a kiváló minőségű flották teljesítményének átláthatóságát, valamint hozzá kell járulnia a lobogó szerinti államok kötelezettségei figyelemmel kísérésének javításához és a hatóságok számára az egyenlő feltételek biztosításához. |
| --- | --- |

(7)

A tagállamok lobogója alatt közlekedő, illetve az azok lajstromából kikerülő hajókra vonatkozó információk hozzáférhetőségének javítania kell a kiváló minőségű flották teljesítményének átláthatóságát, valamint hozzá kell járulnia a lobogó szerinti államok kötelezettségei figyelemmel kísérésének javításához és a hatóságok számára az egyenlő feltételek biztosításához.

| (8) | A tagállamoknak a lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményük további javítása érdekében rendszeresen auditáltatniuk kell a hatóságukat. |
| --- | --- |

(8)

A tagállamoknak a lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményük további javítása érdekében rendszeresen auditáltatniuk kell a hatóságukat.

| (9) | A közigazgatási eljárásoknak a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) szabványaival, vagy azzal egyenértékű szabványokkal összhangban történő minőségtanúsításának szintén hozzá kell járulnia a hatóságok egyenlő feltételeinek biztosításához. |
| --- | --- |

(9)

A közigazgatási eljárásoknak a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet (ISO) szabványaival, vagy azzal egyenértékű szabványokkal összhangban történő minőségtanúsításának szintén hozzá kell járulnia a hatóságok egyenlő feltételeinek biztosításához.

| (10) | Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni. |
| --- | --- |

(10)

Az ezen irányelv végrehajtásához szükséges intézkedéseket a Bizottságra ruházott végrehajtási hatáskörök gyakorlására vonatkozó eljárások megállapításáról szóló, 1999. június 28-i 1999/468/EK tanácsi határozattal (4) összhangban kell elfogadni.

| (11) | Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a tengeri szállítási politika területével kapcsolatos megfelelő intézkedések bevezetését és végrehajtását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért léptéke és hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket, |
| --- | --- |

(11)

Mivel ezen irányelv céljait, nevezetesen a tengeri szállítási politika területével kapcsolatos megfelelő intézkedések bevezetését és végrehajtását a tagállamok nem tudják kielégítően megvalósítani, és ezért léptéke és hatásai miatt azok közösségi szinten jobban megvalósíthatók, a Közösség intézkedéseket hozhat a Szerződés 5. cikkében foglalt szubszidiaritás elvének megfelelően. Az említett cikkben foglalt arányosság elvének megfelelően ez az irányelv nem lépi túl az e célok eléréséhez szükséges mértéket,

ELFOGADTA EZT AZ IRÁNYELVET:

1. cikk

Tárgy

(1)   Ennek az irányelvnek az a célja, hogy:

| a) | a tagállamok eredményesen és következetesen teljesítsék a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket; és |
| --- | --- |

a)

a tagállamok eredményesen és következetesen teljesítsék a lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeket; és

| b) | a tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók biztonságosabbak legyenek, és ne szennyezzenek. |
| --- | --- |

b)

a tagállamok lobogója alatt közlekedő hajók biztonságosabbak legyenek, és ne szennyezzenek.

(2)   Ez az irányelv nem érinti sem a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) létrehozásáról szóló, 2002. november 5-i 2099/2002/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (5) 2. cikkének (2) bekezdésében felsorolt közösségi tengerhajózási jogszabályokat, sem az Európai Közösség Hajótulajdonosainak Szövetsége (ECSA) és a Közlekedési Dolgozók Szakszervezeteinek Szövetsége az Európai Unióban (FST) között, a tengerészek munkaidejének szervezésére vonatkozóan kötött megállapodásról szóló, 1999. június 21-i 1999/63/EK tanácsi irányelvet (6).

2. cikk

Hatály

Ez az irányelv azon állam hatóságaira vonatkozik, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik.

3. cikk

Fogalommeghatározások

Ezen irányelv alkalmazásában az alábbi fogalommeghatározásokat kell alkalmazni:

| a) | „hajó”: a vonatkozó IMO-egyezmények hatálya alá tartozó, valamely tagállam lobogója alatt közlekedő olyan hajó vagy vízi jármű, amelyhez bizonyítvány szükséges; |
| --- | --- |

a)

„hajó”: a vonatkozó IMO-egyezmények hatálya alá tartozó, valamely tagállam lobogója alatt közlekedő olyan hajó vagy vízi jármű, amelyhez bizonyítvány szükséges;

| b) | „hatóságok”: azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik; |
| --- | --- |

b)

„hatóságok”: azon tagállam illetékes hatóságai, amelynek lobogója alatt a hajó közlekedik;

| c) | „elismert szervezet”: a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, ...-i .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) összhangban elismert szervezet; |
| --- | --- |

c)

„elismert szervezet”: a hajófelügyeleti és hajóvizsgáló szervezetek közös szabályairól és szabványairól szóló, ...-i .../2009/EK európai parlamenti és tanácsi rendelettel (7) összhangban elismert szervezet;

| d) | „bizonyítványok”: a vonatkozó IMO-egyezmények alapján kiállított hatósági bizonyítványok; |
| --- | --- |

d)

„bizonyítványok”: a vonatkozó IMO-egyezmények alapján kiállított hatósági bizonyítványok;

| e) | „IMO-auditálás”: az IMO-közgyűlés által 2005. december 1-jén elfogadott A.974(24) határozat rendelkezéseivel összhangban elvégzett auditálás. |
| --- | --- |

e)

„IMO-auditálás”: az IMO-közgyűlés által 2005. december 1-jén elfogadott A.974(24) határozat rendelkezéseivel összhangban elvégzett auditálás.

4. cikk

A hajók működése engedélyezésének feltételei a tagállami lobogó alatt való közlekedés engedélyezésekor

(1)   Mielőtt engedélyezné egy olyan hajó működését, amelynek megadta a jogot a lobogója alatt való közlekedésre, az adott tagállam megteszi az általa megfelelőnek vélt intézkedéseket annak érdekében, hogy biztosítsa, hogy az érintett hajó megfelel az alkalmazandó nemzetközi szabályoknak és előírásoknak. Különösen ellenőriznie kell minden ésszerű módon a hajó korábbi működésének biztonságosságát. Amennyiben szükséges, konzultál azon állammal, amelynek lobogója alatt a hajó korábban hajózott, annak megállapítása érdekében, hogy maradtak-e megoldatlanul az utóbbi által felfedezett hiányosságok vagy biztonsági problémák.

(2)   Ha a hajó lobogója szerinti más állam tájékoztatást kér a hajóról attól a tagállamtól, amelynek lobogója alatt a hajó korábban közlekedett, ez utóbbi tagállam késedelem nélkül részletesen tájékoztatja a hiányosságokról, és megad minden egyéb, biztonsággal kapcsolatos lényeges tájékoztatást a kérelmező államnak.

5. cikk

Tagállami lobogó alatt közlekedő hajó feltartóztatása

Ha a hatóságok arról értesülnek, hogy az érintett tagállam lobogója alatt közlekedő hajót tartóztat fel egy kikötő szerinti állam, az általuk e célból kialakított eljárásoknak megfelelően felügyelik, ahogy a hajót a vonatkozó IMO-egyezményeknek megfelelővé teszik.

6. cikk

Kapcsolódó intézkedések

A tagállamok biztosítják, hogy a lobogójuk alatt közlekedő hajókat illetően ezen irányelv alkalmazásában legalább az alábbi információkat tárolják, és mindenkor hozzáférhetővé teszik:

| a) | a hajó alapadatai (név, IMO-szám stb.); |
| --- | --- |

a)

a hajó alapadatai (név, IMO-szám stb.);

| b) | a felmérések és az auditálások időpontja, beleértve az esetleges járulékos és kiegészítő felmérésekét is, |
| --- | --- |

b)

a felmérések és az auditálások időpontja, beleértve az esetleges járulékos és kiegészítő felmérésekét is,

| c) | a hajó minősítésében és osztályozásában részt vevő elismert szervezetek azonosítása, |
| --- | --- |

c)

a hajó minősítésében és osztályozásában részt vevő elismert szervezetek azonosítása,

| d) | azon illetékes szerv megnevezése, amely a kikötő szerinti állam által végzendő ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések alapján a vizsgálatot elvégezte, és a vizsgálatok időpontja; |
| --- | --- |

d)

azon illetékes szerv megnevezése, amely a kikötő szerinti állam által végzendő ellenőrzésekre vonatkozó rendelkezések alapján a vizsgálatot elvégezte, és a vizsgálatok időpontja;

| e) | a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés vizsgálatainak kimenetele (voltak-e hiányosságok, a hajót feltartóztatták-e); |
| --- | --- |

e)

a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzés vizsgálatainak kimenetele (voltak-e hiányosságok, a hajót feltartóztatták-e);

| f) | tengeri balesetekre vonatkozó információk, |
| --- | --- |

f)

tengeri balesetekre vonatkozó információk,

| g) | azon hajók azonosítása, amelyek az elmúlt 12 hónap során megszűntek az érintett tagállam lobogója alatt közlekedni. |
| --- | --- |

g)

azon hajók azonosítása, amelyek az elmúlt 12 hónap során megszűntek az érintett tagállam lobogója alatt közlekedni.

7. cikk

Eljárás a lobogó szerinti állam auditálására

A tagállamok megteszik az ahhoz szükséges intézkedéseket, hogy – az érintett tagállam időben benyújtott kérelmére az IMO által adott kedvező válaszra is figyelemmel – hatóságaikat legalább hétévente IMO-auditálásnak vessék alá, és a bizalmas kezelésről szóló, vonatkozó nemzeti jogszabályoknak megfelelően közzéteszik az audit eredményét.

Ez a cikk legkésőbb ...-án/-én (8), illetve ha hatályba lép egy kötelező IMO-tagállami auditálási rendszer, a Bizottság által a 10. cikk (2) bekezdésében említett szabályozási bizottsági eljárással összhangban meghatározott korábbi időpontban, hatályát veszti.

8. cikk

Minőségirányítási rendszer és belső értékelés

(1)   A tagállamok a hatóságaiknak a lobogó szerinti állam kötelezettségeivel kapcsolatos tevékenységei operatív részeihez ...-ig (9) minőségirányítási rendszert fejlesztenek ki, vezetnek be és tartanak fenn. A minőségirányítási rendszer tanúsítása a vonatkozó nemzetközi minőségi szabványok szerint történik.

(2)   Azok a tagállamok, amelyek a kikötő szerinti állam által végzett ellenőrzésről szóló Párizsi memorandum legutóbbi éves jelentésében foglalt fekete listán vagy két egymást követő évben a szürke listán szerepelnek, legkésőbb négy hónappal a Párizsi memorandum-jelentés közzétételét követően jelentést nyújtanak be a Bizottságnak a lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményükről.

A jelentésben azonosítani és elemezni kell az előírások be nem tartásának fő okait, amelyek a fekete vagy szürke státust eredményező feltartóztatásokhoz vagy hiányosságokhoz vezettek.

9. cikk

Jelentések

Első alkalommal ...-ig (9), azt követően pedig ötévente a Bizottság jelentést nyújt be az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak ezen irányelv alkalmazásáról.

E jelentés tartalmazza a tagállamok lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményének értékelését.

10. cikk

Bizottsági eljárás

(1)   A Bizottság munkáját a 2099/2002/EK rendelet 3. cikke által létrehozott, a tengeri közlekedés biztonságával és a hajókról történő szennyezés megelőzésével foglalkozó bizottság (COSS) segíti.

(2)   Az e bekezdésre történő hivatkozáskor az 1999/468/EK határozat 5. és 7. cikkét kell alkalmazni, figyelemmel a 8. cikkének rendelkezéseire.

Az 1999/468/EK határozat 5. cikkének (6) bekezdésében meghatározott határidő két hónap.

11. cikk

Átültetés

(1)   A tagállamok hatályba léptetik azokat a törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezéseket, amelyek szükségesek ahhoz, hogy ennek az irányelvnek ...-ig (10) megfeleljenek. Erről haladéktalanul tájékoztatják a Bizottságot.

Amikor a tagállamok elfogadják ezeket az intézkedéseket, azokban hivatkozni kell erre az irányelvre, vagy azokhoz hivatalos kihirdetésük alkalmával ilyen hivatkozást kell fűzni. A hivatkozás módját a tagállamok határozzák meg.

(2)   A tagállamok közlik a Bizottsággal nemzeti joguknak azokat a főbb rendelkezéseit, amelyeket az ezen irányelv által szabályozott területen fogadnak el.

12. cikk

Hatálybalépés

Ez az irányelv az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő huszadik napon lép hatályba.

13. cikk

Címzettek

Ennek az irányelvnek a tagállamok a címzettjei.

Kelt ...

az Európai Parlament részéről

az elnök

...

a Tanács részéről

az elnök

...

---

(1)  HL C 318., 2006.12.23., 195. o.

1

(2)  HL C 229., 2006.9.22., 38. o.

2

(3)  Az Európai Parlament 2007. március 29-i véleménye (HL C 27. E, 2008.1.31., 140. o.) és a Tanács 2008. december 9-i közös álláspontja és az Európai Parlament ...-i álláspontja (a Hivatalos Lapban még nem tették közzé).

3

(4)  HL L 184., 1999.7.17., 23. o.

4

(5)  HL L 324., 2002.11.29., 1. o.

5

(6)  HL L 167., 1999.7.2., 33. o.

6

(7)  HL L ...

7

(8)  Ezen irányelv hatálybalépését követően nyolc évvel.

8

(9)  Ezen irányelv hatálybalépését követő három év elteltével.

9

(10)  Ezen irányelv hatálybalépését követően 24 hónappal.

10

---

A TANÁCS INDOKOLÁSA

I.   BEVEZETÉS

A Bizottság 2006. február 24-én a harmadik tengerbiztonsági csomag egyik javaslataként benyújtotta a lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről szóló európai parlamenti és tanácsi irányelvjavaslatot (1).

Az Európai Parlament 2007. március 29-én megszavazta az első olvasat során kialakított véleményét (2).

A Tanács 2008. október 9-én politikai megállapodásra jutott az irányelvtervezetről. A jogász-nyelvészi ellenőrzést követően a Tanács 2008. december 9-én a Szerződés 251. cikkének megfelelően elfogadta közös álláspontját.

Munkája során a Tanács figyelembe vette az Európai Gazdasági és Szociális Bizottság (3) és a Régiók Bizottsága (4) véleményét is.

II.   A KÖZÖS ÁLLÁSPONT ELEMZÉSE

Általános észrevételek

A lobogó szerinti állammal szembeni követelmények teljesítéséről szóló irányelvjavaslat a Bizottság által 2005 végén benyújtott harmadik tengerbiztonsági csomag része. E javaslat fő célja annak biztosítása, hogy a tagállamok ténylegesen megfeleljenek a lobogójuk odaítélése előtt és után lobogó szerinti államként rájuk háruló kötelezettségeknek a tengerbiztonság javítása és a hajók által okozott környezetszennyezés megelőzése érdekében.

A Tanács a javaslat célját tekintve egyetért ugyan a Bizottsággal, megközelítése ugyanakkor az eredeti javaslat nagyobb mértékű kiigazításaival járt. A Tanács számos javasolt rendelkezést nem talált elfogadhatónak, mivel azok már meglévő közösségi jogszabályok és a harmadik tengerbiztonsági csomag más javaslataiban foglalt rendelkezések megkettőzését jelentik. Az IMO-egyezményeket kötelezővé tevő javasolt rendelkezések a tagállamok számára – legfőképpen alkotmányos okokból – nem voltak elfogadhatóak. A Tanács közös álláspontja ezért mindenekelőtt a tagállamok azon kötelezettségére összpontosít, hogy tengerhajózási hatóságukat alávessék az IMO auditálási eljárásának. A tagállamoknak emellett biztosítaniuk kell közigazgatási eljárásaiknak az ISO szabványaival, vagy azzal egyenértékű szabványokkal összhangban történő minőségtanúsítását. A közös álláspont kötelezettségeket állapít meg továbbá, amelyeknek a tagállamoknak eleget kell tenniük mielőtt engedélyeznék egy hajó számára a lobogójuk alatt való közlekedést, valamint a kikötő szerinti tagállamoknak, egy tagállami lobogó alatt közlekedő hajó feltartóztatása esetén.

E megközelítés eredményeként a közös álláspont – átszövegezve azt, illetve a szöveg több részének törlésével – nagymértékben módosítja az eredeti bizottsági javaslatot. Ez azt jelenti, hogy a Tanács nem fogadta el az Európai Parlament első olvasatban adott véleményével az e a törölt részekkel kapcsolódóan bevezetett módosításokat.

A közös állásponttal párhuzamosan az Európai Unió tagállamai kormányképviselőinek nyilatkozata (5) megerősíti azon kötelezettségvállalásukat, hogy mindent megtesznek a tengeri közlekedés biztonságáról szóló nemzetközi egyezmények, a lobogó szerinti állammal szembeni kötelezettségekkel kapcsolatos IMO-szabályozás, valamint az IMO-audit gyors és hatékony végrehajtásának érdekében.

Kulcsfontosságú szakpolitikai kérdések

i.   Eljárás a lobogó szerinti állam auditálására

A Tanács követi a Bizottság azon javaslatát, amely független auditálást vezet be a tagállamok tengerhajózási hatóságára. Úgy véli azonban, hogy el kell kerülni azt, hogy közösségi kereten belül az önkéntes IMO-tagállami auditálási rendszer által nemzetközi szinten létrehozottal párhuzamos auditálási rendszer jöjjön létre. A közös álláspont ezért – az auditálási eljárások harmonizálása és az egyenlő feltételek biztosítása céljából – rendelkezik arról a kötelezettségről, hogy rendszeresen kérjék a hatóság IMO-auditálását, és tegyék közzé az auditálás eredményét. Az auditálás megismétlésének gyakorisága – az IMO-szinten rendelkezésre álló erőforrások figyelembevételével – hét év. A közös álláspont biztosítja továbbá, hogy miután az IMO auditálási rendszer kötelező erejűvé válik, az irányelv vonatkozó rendelkezése az irányelv hatályba lépését követően nyolc évvel automatikusan, vagy szükség esetén korábban, a Bizottságnak a komitológiai szabályokkal (szabályozási eljárás) összhangban hozott határozatával hatályát veszti.

ii.   Minőségirányítási rendszer

A Tanács támogatja a Bizottság javaslatát annak biztosítása érdekében, hogy a tagállamok tengerhajózási hatóságai megfeleljenek a feladataik ellátásához kapcsolódó minőségi kritériumoknak. A Tanács azonban közös álláspontjában figyelembe veszi a különböző érintett szolgálatok konkrét helyzetét, és a tagállamokra bízza azon nemzetközi szabványok meghatározását, amelyeket hatóságuk különböző részeinek tanúsítására alkalmazni kell.

A tagállamok lobogó szerinti államként nyújtott teljesítményének javítása érdekében a Tanács kötelezi a Párizsi Memorandum által meghatározott fekete listán vagy két egymást követő évben a szürke listán szereplő tagállamokat, hogy teljesítményükről jelentést tegyenek a Bizottságnak. E jelentés segítségével azonosítani kell, hogy melyek a fő okai annak, hogy az érintett tagállam nem felel meg a lobogó szerinti állammal szembeni követelményeknek.

iii.   A lobogó szerinti állammal szembeni további követelmények

A fent említett két fő kérdés mellett a Tanács egyszerűsítette továbbá a Bizottság javaslatát a tagállami lobogó alatt való közlekedés engedélyezése előtt, valamint tagállami lobogó alatt közlekedő hajó kikötő szerinti állam által történő feltartóztatása esetében alkalmazandó intézkedések tekintetében. E tekintetben a Tanács helyesnek tartja – egy irányelv keretében –, hogy a tagállamok határozzák meg, milyen intézkedésekre van szükség annak biztosítása érdekében, hogy az érintett hajó megfelel az alkalmazandó nemzetközi szabályoknak és előírásoknak, vagy azt megfelelővé teszik ezeknek.

III.   ÖSSZEGZÉS

A Tanács úgy véli, hogy közös álláspontja olyan eszköz amely biztosítja a tagállamokra lobogó szerinti államként háruló feladatok magas színvonalú ellátását.

A Tanács tudomásul veszi – a harmadik tengerbiztonsági csomagról folytatott tárgyalások keretében – az Európai Parlamenttel a javaslattal kapcsolatban már megtörtént kapcsolatfelvételt. Várakozással tekint a szövegről való gyors megállapodás elé, amely lehetővé teszi az irányelv elfogadását.

---

(1)  6843/06.

(2)  7805/07 CODEC 277 MAR 20 ENV 171.

(3)  CESE 1177/2006, 2006.9.13. (HL C 318., 2006.12.23., 195. o.).

(4)  CdR 43/2006, 2006.6.15. (HL C 229., 2006.9.22., 38. o.).

(5)  15859/08 ADD 1.

---

30.12.2008

| 30.12.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | CE 330/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

CE 330/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---