# Uradni list C 355/20.

| | ISSN 1977-1045 |
| --- | --- |
| Uradni list
  Evropske unije | C 355 |
| | |
| Slovenska izdaja | Informacije in objave | Letnik 6020. oktober 2017 |

ISSN 1977-1045

Uradni list

Evropske unije

C 355

Slovenska izdaja

Informacije in objave

Letnik 6020. oktober 2017

---

| Obvestilo št. | Vsebina | Stran |
| --- | --- | --- |
| | |
| | EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 26. oktober–29. oktober 2015
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 423, 17.11.2016 .
  Sprejeta besedila z dne 27. oktobra 2015 o razrešnici za proračunsko leto 2013 so bila objavljena v
  UL L 314, 1.12.2015 .SPREJETA BESEDILA | 1 |

Obvestilo št.

Vsebina

Stran

EVROPSKI PARLAMENT
  ZASEDANJE 2015–2016Seje: 26. oktober–29. oktober 2015
  Zapisnik sej je bil objavljen v
  UL C 423, 17.11.2016 .
  Sprejeta besedila z dne 27. oktobra 2015 o razrešnici za proračunsko leto 2013 so bila objavljena v
  UL L 314, 1.12.2015 .SPREJETA BESEDILA

EVROPSKI PARLAMENT

Zapisnik sej je bil objavljen v

UL C 423, 17.11.2016

Sprejeta besedila z dne 27. oktobra 2015 o razrešnici za proračunsko leto 2013 so bila objavljena v

UL L 314, 1.12.2015

1

---

| | I   Resolucije, priporočila in mnenja |
| --- | --- |
| | RESOLUCIJE |
| | Evropski parlament |
| | Torek, 27. oktober 2015 |
| 2017/C 355/01 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o krizi zaradi ebole: dolgoročne izkušnje in načini krepitve zdravstvenih sistemov v državah v razvoju, da bi preprečili prihodnje krize (2014/2204(INI)) | 2 |
| 2017/C 355/02 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o merjenju emisij v avtomobilskem sektorju (2015/2865(RSP)) | 11 |
| | Sreda, 28. oktober 2015 |
| 2017/C 355/03 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o evropski državljanski pobudi (2014/2257(INI)) | 17 |
| 2017/C 355/04 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (2014/2214(INI)) | 23 |
| 2017/C 355/05 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (2014/2246(INI)) | 37 |
| 2017/C 355/06 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter dobrem gospodarskem upravljanju: smernice za izvajanje člena 23 uredbe o skupnih določbah (2015/2052(INI)) | 45 |
| | Četrtek, 29. oktober 2015 |
| 2017/C 355/07 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2014 o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (2015/2635(RSP)) | 51 |
| 2017/C 355/08 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o priporočilu Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (2015/2820(RSP)) | 59 |
| 2017/C 355/09 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o varni uporabi daljinsko vodenih zrakoplovnih sistemov (RPAS), splošno znanih kot brezpilotna zračna plovila, na področju civilnega letalstva (2014/2243(INI)) | 63 |
| 2017/C 355/10 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o novih izzivih in strategijah za spodbujanje turizma v Evropi (2014/2241(INI)) | 71 |
| 2017/C 355/11 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o dodelitvi potrebnih pasov radiofrekvenčnega spektra v okviru Svetovne konference o radiokomunikacijah, ki bo od 2. do 27. novembra 2015 (WRC 2015) v Ženevi, za podporo prihodnjemu razvoju satelitske tehnologije, ki bo omogočala delovanje globalnih sistemov sledenja letalom (2015/2857(RSP)) | 86 |

I   Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 27. oktober 2015

2017/C 355/01

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o krizi zaradi ebole: dolgoročne izkušnje in načini krepitve zdravstvenih sistemov v državah v razvoju, da bi preprečili prihodnje krize (2014/2204(INI))

2

2017/C 355/02

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o merjenju emisij v avtomobilskem sektorju (2015/2865(RSP))

11

Sreda, 28. oktober 2015

2017/C 355/03

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o evropski državljanski pobudi (2014/2257(INI))

17

2017/C 355/04

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (2014/2214(INI))

23

2017/C 355/05

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (2014/2246(INI))

37

2017/C 355/06

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter dobrem gospodarskem upravljanju: smernice za izvajanje člena 23 uredbe o skupnih določbah (2015/2052(INI))

45

Četrtek, 29. oktober 2015

2017/C 355/07

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2014 o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (2015/2635(RSP))

51

2017/C 355/08

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o priporočilu Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (2015/2820(RSP))

59

2017/C 355/09

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o varni uporabi daljinsko vodenih zrakoplovnih sistemov (RPAS), splošno znanih kot brezpilotna zračna plovila, na področju civilnega letalstva (2014/2243(INI))

63

2017/C 355/10

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o novih izzivih in strategijah za spodbujanje turizma v Evropi (2014/2241(INI))

71

2017/C 355/11

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o dodelitvi potrebnih pasov radiofrekvenčnega spektra v okviru Svetovne konference o radiokomunikacijah, ki bo od 2. do 27. novembra 2015 (WRC 2015) v Ženevi, za podporo prihodnjemu razvoju satelitske tehnologije, ki bo omogočala delovanje globalnih sistemov sledenja letalom (2015/2857(RSP))

86

---

| | III   Pripravljalni akti |
| --- | --- |
| | EVROPSKI PARLAMENT |
| | Torek, 27. oktober 2015 |
| 2017/C 355/12 | P8_TA(2015)0360Skupna kmetijska politika: razveljavitev zastarelih aktov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 76/621/EGS o določitvi zgornje mejne vrednosti eruka kisline v oljih in masteh in Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 76/621/EGS o določitvi zgornje mejne vrednosti eruka kisline v oljih in masteh in Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja | 89 |
| 2017/C 355/13 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE)) | 91 |
| 2017/C 355/14 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu direktive Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 2003/48/ES (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS)) | 93 |
| 2017/C 355/15 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Švedskem (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS)) | 96 |
| 2017/C 355/16 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Belgiji (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS)) | 97 |
| 2017/C 355/17 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Poljskem (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS)) | 98 |
| 2017/C 355/18 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o paketnih potovanjih in povezanih potovalnih aranžmajih, spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/314/EGS (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD)) | 99 |
| 2017/C 355/19 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD)) | 100 |
| 2017/C 355/20 | Spremembe, ki jih je Evropski parlament sprejel dne 27. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) | 101 |
| 2017/C 355/21 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS)) | 122 |
| | Sreda, 28. oktober 2015 |
| 2017/C 355/22 | Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD)) | 146 |
| 2017/C 355/23 | P8_TA(2015)0377Sodišče Evropske unije: povečanje števila sodnikov na Splošnem sodišču ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola (št. 3) o Statutu Sodišča Evropske unije (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 28. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije | 163 |
| 2017/C 355/24 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD)) | 164 |
| 2017/C 355/25 | Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD)) | 165 |
| 2017/C 355/26 | P8_TA(2015)0380Nova živila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001 | 166 |
| 2017/C 355/27 | Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 28. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka in o spremembi Direktive 2003/35/ES (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) | 167 |
| | Četrtek, 29. oktober 2015 |
| 2017/C 355/28 | P8_TA(2015)0386Agencija EU za usposabljanje na področju odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Cepol) ter razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ | 209 |
| 2017/C 355/29 | P8_TA(2015)0387Posli financiranja vrednostnih papirjev in njihova preglednost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012 | 210 |

III   Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 27. oktober 2015

2017/C 355/12

P8_TA(2015)0360Skupna kmetijska politika: razveljavitev zastarelih aktov ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 76/621/EGS o določitvi zgornje mejne vrednosti eruka kisline v oljih in masteh in Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))P8_TC1-COD(2015)0090Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 76/621/EGS o določitvi zgornje mejne vrednosti eruka kisline v oljih in masteh in Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja

89

2017/C 355/13

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

91

2017/C 355/14

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu direktive Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 2003/48/ES (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

93

2017/C 355/15

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Švedskem (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

96

2017/C 355/16

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Belgiji (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

97

2017/C 355/17

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Poljskem (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

98

2017/C 355/18

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o paketnih potovanjih in povezanih potovalnih aranžmajih, spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/314/EGS (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

99

2017/C 355/19

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

100

2017/C 355/20

Spremembe, ki jih je Evropski parlament sprejel dne 27. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD))

101

2017/C 355/21

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

122

Sreda, 28. oktober 2015

2017/C 355/22

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

146

2017/C 355/23

P8_TA(2015)0377Sodišče Evropske unije: povečanje števila sodnikov na Splošnem sodišču ***IIZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola (št. 3) o Statutu Sodišča Evropske unije (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))P8_TC2-COD(2011)0901BStališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 28. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije

163

2017/C 355/24

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

164

2017/C 355/25

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

165

2017/C 355/26

P8_TA(2015)0380Nova živila ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))P8_TC1-COD(2013)0435Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001

166

2017/C 355/27

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 28. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka in o spremembi Direktive 2003/35/ES (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD))

167

Četrtek, 29. oktober 2015

2017/C 355/28

P8_TA(2015)0386Agencija EU za usposabljanje na področju odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Cepol) ter razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))P8_TC1-COD(2014)0217Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ

209

2017/C 355/29

P8_TA(2015)0387Posli financiranja vrednostnih papirjev in njihova preglednost ***IZakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))P8_TC1-COD(2014)0017Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

210

---

| Legenda uporabljenih znakov






  - | Postopek posvetovanja |
| --- | --- |
| *** | Postopek odobritve |
| ***I | Redni zakonodajni postopek: prva obravnava |
| ***II | Redni zakonodajni postopek: druga obravnava |
| ***III | Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava |

Legenda uporabljenih znakov

*

Postopek posvetovanja

***

Postopek odobritve

***I

Redni zakonodajni postopek: prva obravnava

***II

Redni zakonodajni postopek: druga obravnava

***III

Redni zakonodajni postopek: tretja obravnava

(Vrsta postopka je odvisna od pravne podlage, ki je predlagana v osnutku akta.)

Spremembe Parlamenta:

Novo besedilo je označeno s krepkim poševnim tiskom. Izbrisano besedilo je označeno s simbolom ▌ali prečrtano. Zamenjano besedilo je izbrisano ali prečrtano, besedilo, ki ga nadomešča, pa je označeno s krepkim poševnim tiskom.

| SL | |
| --- | --- |

SL

---

20.10.2017

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/1

---

EVROPSKI PARLAMENT

ZASEDANJE 2015–2016

Seje: 26. oktober–29. oktober 2015

Zapisnik sej je bil objavljen v

  UL C 423, 17.11.2016
  .

Sprejeta besedila z dne 27. oktobra 2015 o razrešnici za proračunsko leto 2013 so bila objavljena v

  UL L 314, 1.12.2015
  .

SPREJETA BESEDILA

---

I Resolucije, priporočila in mnenja

RESOLUCIJE

Evropski parlament

Torek, 27. oktober 2015

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/2

---

P8_TA(2015)0374

Kriza zaradi ebole: dolgoročne izkušnje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o krizi zaradi ebole: dolgoročne izkušnje in načini krepitve zdravstvenih sistemov v državah v razvoju, da bi preprečili prihodnje krize (2014/2204(INI))

(2017/C 355/01)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2177(2014) z dne 18. septembra 2014 o miru in varnosti v Afriki, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Varnostnega sveta OZN št. 2177(2014) z dne 18. septembra 2014 o miru in varnosti v Afriki,

| — | ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN št. 69/1 z dne 19. septembra 2014 o ukrepih za zajezitev epidemije ebole, ki je nedavno izbruhnila v zahodni Afriki, in boj proti njej, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Generalne skupščine OZN št. 69/1 z dne 19. septembra 2014 o ukrepih za zajezitev epidemije ebole, ki je nedavno izbruhnila v zahodni Afriki, in boj proti njej,

| — | ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna, s katerim se vzpostavi prva nujna sanitarna misija v zgodovini OZN, misija OZN za nujni odziv na epidemijo ebole (UNMEER), po sprejetju resolucije Generalne skupščine št. 69/1 in resolucije Varnostnega sveta št. 2177(2014) o epidemiji ebole, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa generalnega sekretarja OZN Ban Ki Muna, s katerim se vzpostavi prva nujna sanitarna misija v zgodovini OZN, misija OZN za nujni odziv na epidemijo ebole (UNMEER), po sprejetju resolucije Generalne skupščine št. 69/1 in resolucije Varnostnega sveta št. 2177(2014) o epidemiji ebole,

| — | ob upoštevanju Mednarodnega zdravstvenega pravilnika Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2005 (WA 32.1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Mednarodnega zdravstvenega pravilnika Svetovne zdravstvene organizacije iz leta 2005 (WA 32.1),

| — | ob upoštevanju priporočil s posvetovanja Svetovne zdravstvene organizacije o zoonozah 5. maja 2004, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil s posvetovanja Svetovne zdravstvene organizacije o zoonozah 5. maja 2004,

| — | ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije z dne 8. avgusta 2014, da se zaradi izbruha ebole razglasijo izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije z dne 8. avgusta 2014, da se zaradi izbruha ebole razglasijo izredne razmere mednarodnih razsežnosti na področju javnega zdravja,

| — | ob upoštevanju načrta Svetovne zdravstvene organizacije z dne 28. avgusta 2014 za ukrepanje proti eboli in njegovih posodobitev, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju načrta Svetovne zdravstvene organizacije z dne 28. avgusta 2014 za ukrepanje proti eboli in njegovih posodobitev,

| — | ob upoštevanju poročila generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije na izredni seji izvršnega odbora o eboli 25. januarja 2015 v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila generalnega direktorja Svetovne zdravstvene organizacije na izredni seji izvršnega odbora o eboli 25. januarja 2015 v Ženevi,

| — | ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije z dne 9. maja 2015 o koncu epidemije virusa ebole v Liberiji, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Svetovne zdravstvene organizacije z dne 9. maja 2015 o koncu epidemije virusa ebole v Liberiji,

| — | ob upoštevanju smernic za programe imunizacije v afriški regiji v povezavi z ebolo, ki jih je izdala Svetovna zdravstvena organizacija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju smernic za programe imunizacije v afriški regiji v povezavi z ebolo, ki jih je izdala Svetovna zdravstvena organizacija,

| — | ob upoštevanju izjave iz spomladanskega srečanja leta 2015 med Skupino Svetovne banke in Mednarodnim denarnim skladom, ki je potekalo od 17. do 19. aprila 2015 v Washingtonu (ZDA), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave iz spomladanskega srečanja leta 2015 med Skupino Svetovne banke in Mednarodnim denarnim skladom, ki je potekalo od 17. do 19. aprila 2015 v Washingtonu (ZDA),

| — | ob upoštevanju mednarodne konference o eboli: od nujne pomoči do obnove, 3. marca 2015 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mednarodne konference o eboli: od nujne pomoči do obnove, 3. marca 2015 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju misije Afriške unije za podporo zahodni Afriki ob izbruhu ebole, ustanovljene 21. avgusta 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju misije Afriške unije za podporo zahodni Afriki ob izbruhu ebole, ustanovljene 21. avgusta 2014,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1291/2013 z dne 11. decembra 2013 o vzpostavitvi okvirnega programa za raziskave in inovacije (2014–2020) – Obzorje 2020,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije COM(2010)0128 ter SEC(2010)0380, 0381 in 0382 o vlogi EU na področju zdravja v svetu, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije COM(2010)0128 ter SEC(2010)0380, 0381 in 0382 o vlogi EU na področju zdravja v svetu,

| — | ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 24. oktobra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Evropskega sveta 24. oktobra 2014,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o vlogi EU na področju zdravja v svetu s 3011. seje Sveta za zunanje zadeve 10. maja 2010 v Bruslju, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o vlogi EU na področju zdravja v svetu s 3011. seje Sveta za zunanje zadeve 10. maja 2010 v Bruslju,

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o krizi zaradi ebole v zahodni Afriki z dne 15. avgusta 2014, 20. oktobra 2014, 17. novembra 2014, 12. decembra 2014 in 16. marca 2015, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta EU za zunanje zadeve o krizi zaradi ebole v zahodni Afriki z dne 15. avgusta 2014, 20. oktobra 2014, 17. novembra 2014, 12. decembra 2014 in 16. marca 2015,

| — | ob upoštevanju poročil Evropskemu svetu, ki jih je novembra 2014 in marca 2015 pripravil Hristos Stilianidis, evropski komisar in koordinator EU za ebolo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročil Evropskemu svetu, ki jih je novembra 2014 in marca 2015 pripravil Hristos Stilianidis, evropski komisar in koordinator EU za ebolo,

| — | ob upoštevanju celostnega okvira EU za odzivanje na izbruh epidemije ebole v zahodni Afriki, ki sta ga pripravili Evropska služba za zunanje delovanje in Evropska komisija, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju celostnega okvira EU za odzivanje na izbruh epidemije ebole v zahodni Afriki, ki sta ga pripravili Evropska služba za zunanje delovanje in Evropska komisija,

| — | ob upoštevanju pobude za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) in poročila EITI o napredku Sierre Leone za leto 2011, poročila EITI o napredku Liberije za leto 2012 in poročila EITI o napredku Gvineje za leto 2012, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pobude za preglednost v ekstraktivni industriji (EITI) in poročila EITI o napredku Sierre Leone za leto 2011, poročila EITI o napredku Liberije za leto 2012 in poročila EITI o napredku Gvineje za leto 2012,

| — | ob upoštevanju francoskega programa mreže inštitutov za javno zdravje v zahodni Afriki RIPOST, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju francoskega programa mreže inštitutov za javno zdravje v zahodni Afriki RIPOST,

| — | ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o epidemiji ebole, sprejete 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije skupne parlamentarne skupščine AKP-EU o epidemiji ebole, sprejete 3. decembra 2014 v Strasbourgu (Francija),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 2014 o odzivu Evropske unije na izbruh ebole (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 18. septembra 2014 o odzivu Evropske unije na izbruh ebole (1),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za razvoj in mnenj Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter Odbora za pravice žensk in enakost spolov (A8-0281/2015),

| A. | ker so v zdravstvenih sistemih Liberije, Sierre Leone in Gvineje velike vrzeli in ker so bile te tri države že pred izbruhom epidemije na zadnjih mestih po indeksu človekovega razvoja Programa OZN za razvoj (UNDP), saj približno 80 % državljanov teh držav živi v skrajni revščini in so bile na prvih mestih na svetu po stopnjah predčasne umrljivosti odraslih in otrok do petega leta starosti, pretežno zaradi obolenj, ki jih je mogoče zdraviti; |
| --- | --- |

A.

ker so v zdravstvenih sistemih Liberije, Sierre Leone in Gvineje velike vrzeli in ker so bile te tri države že pred izbruhom epidemije na zadnjih mestih po indeksu človekovega razvoja Programa OZN za razvoj (UNDP), saj približno 80 % državljanov teh držav živi v skrajni revščini in so bile na prvih mestih na svetu po stopnjah predčasne umrljivosti odraslih in otrok do petega leta starosti, pretežno zaradi obolenj, ki jih je mogoče zdraviti;

| B. | ker je kriza ebole sistemska na lokalni in regionalni ravni pa tudi na nacionalni ravni in na ravni globalnega upravljanja; |
| --- | --- |

B.

ker je kriza ebole sistemska na lokalni in regionalni ravni pa tudi na nacionalni ravni in na ravni globalnega upravljanja;

| C. | ker je razsežnosti katastrofe mogoče pripisati več dejavnikom, med drugim: politični neuspeh prizadetih držav, da bi opozorile na krizo; slabo prilagojen odziv mednarodne skupnosti; uničujoče posledice zaprtja meja in omejitev za ljudi; neučinkovitost mehanizmov za nadzor in opozarjanje; počasno in slabo prilagojeno odzivanje po tem, ko je bila pomoč že mobilizirana; opazno pomanjkanje vodenja s strani Svetovne zdravstvene organizacije; pomanjkanje raziskav in razvoja zdravil, diagnoz in cepiv; |
| --- | --- |

C.

ker je razsežnosti katastrofe mogoče pripisati več dejavnikom, med drugim: politični neuspeh prizadetih držav, da bi opozorile na krizo; slabo prilagojen odziv mednarodne skupnosti; uničujoče posledice zaprtja meja in omejitev za ljudi; neučinkovitost mehanizmov za nadzor in opozarjanje; počasno in slabo prilagojeno odzivanje po tem, ko je bila pomoč že mobilizirana; opazno pomanjkanje vodenja s strani Svetovne zdravstvene organizacije; pomanjkanje raziskav in razvoja zdravil, diagnoz in cepiv;

| D. | ker so bili v tednu do 18. oktobra 2015 potrjeni trije novi primeri okužbe z virusom ebole, vsi v Gvineji; ker v predhodnih dveh tednih v tej državi ni bilo poročil o novih primerih okužb; ker v Sierri Leone ni bilo poročil o novih primerih okužbe že peti zaporedni teden; ker je Svetovna zdravstvena organizacija 3. septembra 2015 razglasila Liberijo za območje brez prenosov virusa ebole med človeško populacijo; ker je bilo tam zabeleženih 28 512 potrjenih primerov, od katerih je bilo 11 313 primerov smrtnih; |
| --- | --- |

D.

ker so bili v tednu do 18. oktobra 2015 potrjeni trije novi primeri okužbe z virusom ebole, vsi v Gvineji; ker v predhodnih dveh tednih v tej državi ni bilo poročil o novih primerih okužb; ker v Sierri Leone ni bilo poročil o novih primerih okužbe že peti zaporedni teden; ker je Svetovna zdravstvena organizacija 3. septembra 2015 razglasila Liberijo za območje brez prenosov virusa ebole med človeško populacijo; ker je bilo tam zabeleženih 28 512 potrjenih primerov, od katerih je bilo 11 313 primerov smrtnih;

| E. | ker so pogostost pojavljanja, prenosljivost in potencial mutiranja virusa ebole slabo poznani; ker sta k širjenju virusa ebole pripomogla vsesplošna zmeda in razširjeno nerazumevanje vzrokov in posledic bolezni virusa ebola; ker so etnografske raziskave koristne za razumevanje, kako delujejo skupnosti in kako doseči ljudi iz različnih kulturnih okolij; |
| --- | --- |

E.

ker so pogostost pojavljanja, prenosljivost in potencial mutiranja virusa ebole slabo poznani; ker sta k širjenju virusa ebole pripomogla vsesplošna zmeda in razširjeno nerazumevanje vzrokov in posledic bolezni virusa ebola; ker so etnografske raziskave koristne za razumevanje, kako delujejo skupnosti in kako doseči ljudi iz različnih kulturnih okolij;

| F. | ker so virus bolezni ebole našli v semenu in očesnih tekočinah oseb, ki so okrevale; ker obstajajo očitni posamični primeri spolne prenosljivosti, kar kaže na težave pri izkoreninjenju virusa in pri določitvi točke v času, ko se lahko za neko državo smatra, da v njej ni ebole; |
| --- | --- |

F.

ker so virus bolezni ebole našli v semenu in očesnih tekočinah oseb, ki so okrevale; ker obstajajo očitni posamični primeri spolne prenosljivosti, kar kaže na težave pri izkoreninjenju virusa in pri določitvi točke v času, ko se lahko za neko državo smatra, da v njej ni ebole;

| G. | ker so se v številnih afriških državah zdravstveni in izobraževalni sistemi poslabšali v času programov strukturnega prilagajanja, ki sta jih uveljavljala Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka ter so zahtevali zmanjšanje proračunov za javni sektor; |
| --- | --- |

G.

ker so se v številnih afriških državah zdravstveni in izobraževalni sistemi poslabšali v času programov strukturnega prilagajanja, ki sta jih uveljavljala Mednarodni denarni sklad in Svetovna banka ter so zahtevali zmanjšanje proračunov za javni sektor;

| H. | ker je izbruh ebole v zahodni Afriki pokazal, da lokalni in nacionalni zdravstveni sistemi v državah z nizkimi dohodki nimajo dovolj sredstev in niso dovolj vzdržljivi, da bi se lahko odzivali na izbruh nalezljive bolezni, kot je ebola; ker je krepitev globalnih zdravstvenih sistemov zato postal sestavni del globalnega upravljanja na področju zdravja; |
| --- | --- |

H.

ker je izbruh ebole v zahodni Afriki pokazal, da lokalni in nacionalni zdravstveni sistemi v državah z nizkimi dohodki nimajo dovolj sredstev in niso dovolj vzdržljivi, da bi se lahko odzivali na izbruh nalezljive bolezni, kot je ebola; ker je krepitev globalnih zdravstvenih sistemov zato postal sestavni del globalnega upravljanja na področju zdravja;

| I. | ker je treba pri obvladovanju krize ebole upoštevati pomen kulture in tradicionalnih običajev (2); |
| --- | --- |

I.

ker je treba pri obvladovanju krize ebole upoštevati pomen kulture in tradicionalnih običajev (2);

| J. | ker so otroci, mladoletnice in mlade ženske v takšnih krizah med najbolj marginaliziranimi in ranljivimi, kar resno ogroža sodelovanje žensk v gospodarskih dejavnostih in je povečalo razkorak med spoloma v izobraževanju; ker se utegnejo sirote soočati z zavračanjem in stigmatizacijo; |
| --- | --- |

J.

ker so otroci, mladoletnice in mlade ženske v takšnih krizah med najbolj marginaliziranimi in ranljivimi, kar resno ogroža sodelovanje žensk v gospodarskih dejavnostih in je povečalo razkorak med spoloma v izobraževanju; ker se utegnejo sirote soočati z zavračanjem in stigmatizacijo;

| K. | ker gre pri epidemiji ebole, ki je zajela zahodno Afriko, za največji in najkompleksnejši izbruh v zgodovini te bolezni; ker je bila Svetovna zdravstvena organizacija prvič opozorjena na sedanji izbruh ebole 23. marca 2014, vendar pa je Odbor Mednarodnega zdravstvenega pravilnika za izredne razmere šele 8. avgusta 2014 razglasil mednarodne izredne razmere na področju javnega zdravja; ker ebola pred tem izbruhom ni veljala za pomembnejše tveganje na področju javnega zdravja; |
| --- | --- |

K.

ker gre pri epidemiji ebole, ki je zajela zahodno Afriko, za največji in najkompleksnejši izbruh v zgodovini te bolezni; ker je bila Svetovna zdravstvena organizacija prvič opozorjena na sedanji izbruh ebole 23. marca 2014, vendar pa je Odbor Mednarodnega zdravstvenega pravilnika za izredne razmere šele 8. avgusta 2014 razglasil mednarodne izredne razmere na področju javnega zdravja; ker ebola pred tem izbruhom ni veljala za pomembnejše tveganje na področju javnega zdravja;

| L. | ker je v Gvineji, Liberiji in Sierri Leone zaradi ebole umrlo skoraj 500 zdravstvenih delavcev, v teh državah pa je že pred nastopom te krize resno primanjkovalo tovrstnega osebja; ker bolnišnice in zdravstveno osebje niso razpolagali z zmogljivostmi za zdravljenje drugih bolezni, saj so bila vsa sredstva usmerjena v boj z epidemijo ebole; ker je treba varovati zdravstvene ustanove in zdravstvene delavce, da se jim omogoči trajnostno zagotavljanje zdravstvene oskrbe; |
| --- | --- |

L.

ker je v Gvineji, Liberiji in Sierri Leone zaradi ebole umrlo skoraj 500 zdravstvenih delavcev, v teh državah pa je že pred nastopom te krize resno primanjkovalo tovrstnega osebja; ker bolnišnice in zdravstveno osebje niso razpolagali z zmogljivostmi za zdravljenje drugih bolezni, saj so bila vsa sredstva usmerjena v boj z epidemijo ebole; ker je treba varovati zdravstvene ustanove in zdravstvene delavce, da se jim omogoči trajnostno zagotavljanje zdravstvene oskrbe;

| M. | ker so se morali številni bolniki, ki so okrevali, soočiti s stigmatizacijo, tako s strani sorodnikov kot družbe; ker so v takšnih razmerah še posebej prizadeti otroci, ki so izgubili enega ali oba starša, in ker so številne med njimi njihovi preživeli sorodniki zavrnili iz strahu pred okužbo; |
| --- | --- |

M.

ker so se morali številni bolniki, ki so okrevali, soočiti s stigmatizacijo, tako s strani sorodnikov kot družbe; ker so v takšnih razmerah še posebej prizadeti otroci, ki so izgubili enega ali oba starša, in ker so številne med njimi njihovi preživeli sorodniki zavrnili iz strahu pred okužbo;

| N. | ker je treba povezati epidemiologijo, javno zdravstvo in družboslovje, da bi iz izbruha epidemije ebole potegnili ustrezne izkušnje; |
| --- | --- |

N.

ker je treba povezati epidemiologijo, javno zdravstvo in družboslovje, da bi iz izbruha epidemije ebole potegnili ustrezne izkušnje;

| O. | ker so bile v prvih mesecih krize zaradi ebole humanitarne nevladne organizacije – predvsem Zdravniki brez meja in Rdeči križ – najučinkovitejši, najbolje obveščeni in najbolj izkušeni akterji ter bili so zato v prvih vrstah v boju proti virusu, ko se je ta začel; |
| --- | --- |

O.

ker so bile v prvih mesecih krize zaradi ebole humanitarne nevladne organizacije – predvsem Zdravniki brez meja in Rdeči križ – najučinkovitejši, najbolje obveščeni in najbolj izkušeni akterji ter bili so zato v prvih vrstah v boju proti virusu, ko se je ta začel;

| P. | ker se z zapiranjem šol in usmerjanjem sirot v to, da postanejo negovalci na domu, pojavlja tveganje nastanka „izgubljene generacije“ otrok, ki bodo daljša obdobja brez formalne izobrazbe; |
| --- | --- |

P.

ker se z zapiranjem šol in usmerjanjem sirot v to, da postanejo negovalci na domu, pojavlja tveganje nastanka „izgubljene generacije“ otrok, ki bodo daljša obdobja brez formalne izobrazbe;

| Q. | ker so humanitarni delavci z znanjem ter zmožnostjo delovanja v mreži v tem primeru na začetku krize dokazali, da so lahko primernejši in učinkovitejši od institucij; |
| --- | --- |

Q.

ker so humanitarni delavci z znanjem ter zmožnostjo delovanja v mreži v tem primeru na začetku krize dokazali, da so lahko primernejši in učinkovitejši od institucij;

| R. | ker se je pri odzivanju na krizo zaradi ebole pokazal še en pojav, in sicer „kriza v krizi“, kot so ga imenovali Zdravniki brez meja, ko ljudje, ki imajo drugo bolezen, ki ni ebola, ne gredo v bolnišnico zaradi strahu pred okužbo z virusom; |
| --- | --- |

R.

ker se je pri odzivanju na krizo zaradi ebole pokazal še en pojav, in sicer „kriza v krizi“, kot so ga imenovali Zdravniki brez meja, ko ljudje, ki imajo drugo bolezen, ki ni ebola, ne gredo v bolnišnico zaradi strahu pred okužbo z virusom;

| S. | ker so EU in njene države članice največje donatorke razvojne pomoči na svetu ter so dale na volj 1,39 milijarde EUR za pomoč pri obvladovanju izbruha bolezni virusa ebola v zahodni Afriki; ker ta znesek EU omogoča pogajanja s partnerskimi državami in drugimi donatorji o podpori razvoju celovitega nacionalnega zdravstvenega sistema, ki bo izhajal iz skladne, vključujoče in na potrebah utemeljene strategije; |
| --- | --- |

S.

ker so EU in njene države članice največje donatorke razvojne pomoči na svetu ter so dale na volj 1,39 milijarde EUR za pomoč pri obvladovanju izbruha bolezni virusa ebola v zahodni Afriki; ker ta znesek EU omogoča pogajanja s partnerskimi državami in drugimi donatorji o podpori razvoju celovitega nacionalnega zdravstvenega sistema, ki bo izhajal iz skladne, vključujoče in na potrebah utemeljene strategije;

| T. | ker je Svetovni program za hrano OZN dokazal zmožnost nuditi učinkovito logistiko, ki bi lahko v prihodnje koristila tudi na področju opozarjanja in ukrepanja; |
| --- | --- |

T.

ker je Svetovni program za hrano OZN dokazal zmožnost nuditi učinkovito logistiko, ki bi lahko v prihodnje koristila tudi na področju opozarjanja in ukrepanja;

| U. | ker je varnost negovalcev bistvena za mednarodno mobilizacijo zdravstvenih delavcev; |
| --- | --- |

U.

ker je varnost negovalcev bistvena za mednarodno mobilizacijo zdravstvenih delavcev;

| V. | ker je Evropski svet 23. oktobra 2014 imenoval komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa za koordinatorja EU za ebolo; ker je od 12. novembra 2014 obiskal najbolj prizadete države, pri čemer ga je spremljal komisar za zdravje Vytenis Andriukaitis; |
| --- | --- |

V.

ker je Evropski svet 23. oktobra 2014 imenoval komisarja za humanitarno pomoč in krizno upravljanje Hristosa Stilianidisa za koordinatorja EU za ebolo; ker je od 12. novembra 2014 obiskal najbolj prizadete države, pri čemer ga je spremljal komisar za zdravje Vytenis Andriukaitis;

| W. | ker so OZN, Svetovna zdravstvena organizacija in Evropska komisija vzpostavile postopke za ocenjevanje upravljanja epidemije; |
| --- | --- |

W.

ker so OZN, Svetovna zdravstvena organizacija in Evropska komisija vzpostavile postopke za ocenjevanje upravljanja epidemije;

| X. | ker je Svetovna zdravstvena organizacija v izjavi aprila 2015 priznala, da sta svet in sama organizacija slabo pripravljena za odzivanje na dolgoročne epidemije; |
| --- | --- |

X.

ker je Svetovna zdravstvena organizacija v izjavi aprila 2015 priznala, da sta svet in sama organizacija slabo pripravljena za odzivanje na dolgoročne epidemije;

| Y. | ker je treba neizogibno izboljšati mednarodno upravljanje na področju preprečevanja zdravstvenih kriz; |
| --- | --- |

Y.

ker je treba neizogibno izboljšati mednarodno upravljanje na področju preprečevanja zdravstvenih kriz;

| Z. | ker je dostop do zdravil bistven del pravice do zdravja; |
| --- | --- |

Z.

ker je dostop do zdravil bistven del pravice do zdravja;

| AA. | ker dve milijardi ljudi po svetu nima dostopa do cepiv ali zdravil, ki jih potrebujejo, da bi ostali živi in zdravi; |
| --- | --- |

AA.

ker dve milijardi ljudi po svetu nima dostopa do cepiv ali zdravil, ki jih potrebujejo, da bi ostali živi in zdravi;

| AB. | ker mora biti dostop do zdravil ter do dognanj iz raziskav in razvoja na tem področju prednostno prilagojen potrebam bolnikov, ne glede na to, ali živijo v Evropi ali v državah v razvoju; |
| --- | --- |

AB.

ker mora biti dostop do zdravil ter do dognanj iz raziskav in razvoja na tem področju prednostno prilagojen potrebam bolnikov, ne glede na to, ali živijo v Evropi ali v državah v razvoju;

| AC. | ker je pobuda za inovativna zdravila največje javno–zasebno partnerstvo na svetu na področju naravoslovnih znanosti s proračunom 3,3 milijarde EUR za obdobje 2014-2024, za katerega 1,638 milijarde EUR prihaja iz programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

AC.

ker je pobuda za inovativna zdravila največje javno–zasebno partnerstvo na svetu na področju naravoslovnih znanosti s proračunom 3,3 milijarde EUR za obdobje 2014-2024, za katerega 1,638 milijarde EUR prihaja iz programa Obzorje 2020;

| AD. | ker so zaradi travm, ki jih je pustila ebola, ljudje nezaupljivi do zdravstvenih ustanov, zdravstveni delavci se bojijo nadaljevati z delom, skupnosti pa so obubožane in sumničave; ker je nujno ponovno začeti izvajati zdravstvene storitve; ker je enako bistveno vzpostaviti čvrste in učinkovite zdravstvene sistem, ki vključujejo porazdelitev tveganja, v vseh državah v razvoju, kar pomeni tudi dobro usposabljanje lokalnega zdravstvenega osebja; |
| --- | --- |

AD.

ker so zaradi travm, ki jih je pustila ebola, ljudje nezaupljivi do zdravstvenih ustanov, zdravstveni delavci se bojijo nadaljevati z delom, skupnosti pa so obubožane in sumničave; ker je nujno ponovno začeti izvajati zdravstvene storitve; ker je enako bistveno vzpostaviti čvrste in učinkovite zdravstvene sistem, ki vključujejo porazdelitev tveganja, v vseh državah v razvoju, kar pomeni tudi dobro usposabljanje lokalnega zdravstvenega osebja;

| AE. | ker je kriza ebole potisnila države na prizadetem območju še globlje v recesijo in ker bo zaradi tega po podatkih Svetovne banke samo v letu 2015 BDP treh najbolj prizadetih držav manjši za 2 milijardi USD; |
| --- | --- |

AE.

ker je kriza ebole potisnila države na prizadetem območju še globlje v recesijo in ker bo zaradi tega po podatkih Svetovne banke samo v letu 2015 BDP treh najbolj prizadetih držav manjši za 2 milijardi USD;

| AF. | ker so tri države pri Mednarodnem denarnem skladu in Svetovni banki zaprosile za „Marshallov načrt“ v višini 7 500 milijonov EUR, s pomočjo katerega bi se izkopale iz gospodarske krize; |
| --- | --- |

AF.

ker so tri države pri Mednarodnem denarnem skladu in Svetovni banki zaprosile za „Marshallov načrt“ v višini 7 500 milijonov EUR, s pomočjo katerega bi se izkopale iz gospodarske krize;

| AG. | ker so nekatere nevladne organizacije pozvale Svetovno banko, naj zbere približno 1,7 milijard USD pomoči za trajno izboljšanje zdravstvene strukture teh držav; |
| --- | --- |

AG.

ker so nekatere nevladne organizacije pozvale Svetovno banko, naj zbere približno 1,7 milijard USD pomoči za trajno izboljšanje zdravstvene strukture teh držav;

| AH. | ker mora mednarodna skupnost ostati pozorna in ker je cilj doseči obdobje po eboli, kjer dolgo ne bo nobenega novega primera okužbe; |
| --- | --- |

AH.

ker mora mednarodna skupnost ostati pozorna in ker je cilj doseči obdobje po eboli, kjer dolgo ne bo nobenega novega primera okužbe;

| AI. | ker je nujna dobra higienska praksa; ker pa v teh treh državah ni dovolj delujočih sistemov za oskrbo z vodo in sanitarnih sistemov; |
| --- | --- |

AI.

ker je nujna dobra higienska praksa; ker pa v teh treh državah ni dovolj delujočih sistemov za oskrbo z vodo in sanitarnih sistemov;

| AJ. | ker je mogoče z zaskrbljenostjo ugotoviti, da bi se v primeru kakršnega koli drugega izbruha ponovilo število smrtnih žrtev; |
| --- | --- |

AJ.

ker je mogoče z zaskrbljenostjo ugotoviti, da bi se v primeru kakršnega koli drugega izbruha ponovilo število smrtnih žrtev;

| AK. | ker so podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije Federica Mogherini, evropski komisar za humanitarno pomoč in koordinator EU za ebolo Hristos Stilianidis, evropski komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj Neven Mimica, poslanci evropskega parlamenta, vlade in parlamentarci držav članic večkrat pozvali h krepitvi zdravstvenih sistemov; |
| --- | --- |

AK.

ker so podpredsednica Komisije/visoka predstavnica Unije Federica Mogherini, evropski komisar za humanitarno pomoč in koordinator EU za ebolo Hristos Stilianidis, evropski komisar za mednarodno sodelovanje in razvoj Neven Mimica, poslanci evropskega parlamenta, vlade in parlamentarci držav članic večkrat pozvali h krepitvi zdravstvenih sistemov;

| AL. | ker je v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada med ključne sektorje uvrščena le krepitev zdravstvenega sistema ter sistema za oskrbo z vodo in sanitarnih storitev v Gvineji, ne pa tudi v Liberiji in Sierri Leone; |
| --- | --- |

AL.

ker je v okviru 11. Evropskega razvojnega sklada med ključne sektorje uvrščena le krepitev zdravstvenega sistema ter sistema za oskrbo z vodo in sanitarnih storitev v Gvineji, ne pa tudi v Liberiji in Sierri Leone;

| AM. | ker je v sporočilu Komisije o vlogi EU na področju zdravja v svetu (COM(2010)0128) predstavljena vseobsegajoča in holistična ter na potrebah utemeljena globalna zdravstvena strategija, ki so jo podprle države članice; |
| --- | --- |

AM.

ker je v sporočilu Komisije o vlogi EU na področju zdravja v svetu (COM(2010)0128) predstavljena vseobsegajoča in holistična ter na potrebah utemeljena globalna zdravstvena strategija, ki so jo podprle države članice;

| AN. | ker niso vse države v celoti izvajale Mednarodnega zdravstvenega pravilnika; ker bi bilo treba Mednarodni zdravstveni pravilnik revidirati na podlagi izkušenj, pridobljenih med zadnjo epidemijo ebole; |
| --- | --- |

AN.

ker niso vse države v celoti izvajale Mednarodnega zdravstvenega pravilnika; ker bi bilo treba Mednarodni zdravstveni pravilnik revidirati na podlagi izkušenj, pridobljenih med zadnjo epidemijo ebole;

| AO. | ker so potencialno nevarne zoonoze slabo poznane; ker so živilske in kmetijske prakse, krčenje gozdov in trgovina z živalmi in živalskimi proizvodi privedli do pojavljanja novih zoonotskih bolezni, kot so ptičja gripa, ebola in HIV; |
| --- | --- |

AO.

ker so potencialno nevarne zoonoze slabo poznane; ker so živilske in kmetijske prakse, krčenje gozdov in trgovina z živalmi in živalskimi proizvodi privedli do pojavljanja novih zoonotskih bolezni, kot so ptičja gripa, ebola in HIV;

| AP. | ker Svetovna zdravstvena organizacija priporoča usklajevanje med sektorjem javnega zdravstva in veterinarskim sektorjem; |
| --- | --- |

AP.

ker Svetovna zdravstvena organizacija priporoča usklajevanje med sektorjem javnega zdravstva in veterinarskim sektorjem;

| AQ. | ker bo delegacija Odbora za razvoj obiskala Sierro Leone v novembru 2015; |
| --- | --- |

AQ.

ker bo delegacija Odbora za razvoj obiskala Sierro Leone v novembru 2015;

| 1. | izraža nezadovoljstvo nad počasnim mednarodnim odzivom na krizo v prvih mesecih; vseeno izpostavlja odziv EU in njenih držav članic ter njihovo predanost pri pomoči za obvladovanje širjenja virusa ebola od marca 2014; opaža okrepitev zavez EU in držav članic na področjih humanitarne in razvojne pomoči, logistike in raziskav v odgovor na krizo; |
| --- | --- |

1.

izraža nezadovoljstvo nad počasnim mednarodnim odzivom na krizo v prvih mesecih; vseeno izpostavlja odziv EU in njenih držav članic ter njihovo predanost pri pomoči za obvladovanje širjenja virusa ebola od marca 2014; opaža okrepitev zavez EU in držav članic na področjih humanitarne in razvojne pomoči, logistike in raziskav v odgovor na krizo;

| 2. | pozdravlja razvoj novega cepiva (v rekordnem času), ki se je v Gvineji po 23. marcu 2015 izkazalo za 100-odstotno učinkovito, in poziva k takojšnjem zagotovljenem dostopu do tega cepiva, ki bi moralo biti cenovno dostopno vsem v Liberiji in Sierri Leone; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja razvoj novega cepiva (v rekordnem času), ki se je v Gvineji po 23. marcu 2015 izkazalo za 100-odstotno učinkovito, in poziva k takojšnjem zagotovljenem dostopu do tega cepiva, ki bi moralo biti cenovno dostopno vsem v Liberiji in Sierri Leone;

| 3. | meni, da bi morali ostati pozorni na nove primere ebole, katerih način prenašanja še ni povsem raziskan; |
| --- | --- |

3.

meni, da bi morali ostati pozorni na nove primere ebole, katerih način prenašanja še ni povsem raziskan;

| 4. | poziva vse zainteresirane strani, zlasti vlade držav v razvoju, evropske institucije in mednarodne organizacije, naj iz te krize potegnejo ustrezne nauke, tudi o negativnih posledicah pogojevanja v instrumentih strukturnega prilagajanja Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke za zdravstvene sektorje v državah v razvoju, in naj razvijejo učinkovita sredstva za obvladovanje mednarodnih zdravstvenih kriz; |
| --- | --- |

4.

poziva vse zainteresirane strani, zlasti vlade držav v razvoju, evropske institucije in mednarodne organizacije, naj iz te krize potegnejo ustrezne nauke, tudi o negativnih posledicah pogojevanja v instrumentih strukturnega prilagajanja Mednarodnega denarnega sklada in Svetovne banke za zdravstvene sektorje v državah v razvoju, in naj razvijejo učinkovita sredstva za obvladovanje mednarodnih zdravstvenih kriz;

| 5. | v zvezi s tem je seznanjen z reformo, ki jo je napovedal direktor Svetovne zdravstvene organizacije 18. maja 2015, zlasti kar zadeva oblikovanje novega programa nujnih ukrepov in svetovnih rezerv v osebju, ki ga bo mogoče hitro napotiti na teren, ter z oblikovanjem novega rezervnega sklada v znesku 100 milijonov USD posebej za nujne ukrepe; pozdravlja zavezo, da se proračun Svetovne zdravstvene organizacije v dveh letih poveča za 10 %, da bi dosegel 4,5 milijarde USD; |
| --- | --- |

5.

v zvezi s tem je seznanjen z reformo, ki jo je napovedal direktor Svetovne zdravstvene organizacije 18. maja 2015, zlasti kar zadeva oblikovanje novega programa nujnih ukrepov in svetovnih rezerv v osebju, ki ga bo mogoče hitro napotiti na teren, ter z oblikovanjem novega rezervnega sklada v znesku 100 milijonov USD posebej za nujne ukrepe; pozdravlja zavezo, da se proračun Svetovne zdravstvene organizacije v dveh letih poveča za 10 %, da bi dosegel 4,5 milijarde USD;

| 6. | poziva mednarodno skupnost, naj spodbuja kampanje obveščanja in izobraževanja v prizadetih državah; poudarja bistven pomen kampanj preprečevanja in obveščanja pri obvladovanju kriz, zlasti za omejevanje okužb in za osveščanje, kar zadeva nevarne prakse, ki se jim je treba izogibati; poudarja pomen alternativnih sredstev širjenja informacij; |
| --- | --- |

6.

poziva mednarodno skupnost, naj spodbuja kampanje obveščanja in izobraževanja v prizadetih državah; poudarja bistven pomen kampanj preprečevanja in obveščanja pri obvladovanju kriz, zlasti za omejevanje okužb in za osveščanje, kar zadeva nevarne prakse, ki se jim je treba izogibati; poudarja pomen alternativnih sredstev širjenja informacij;

| 7. | močno poudarja, da se je treba boriti proti vse večjim napetostim med posameznimi etničnimi skupinami, do katerih prihaja zaradi izbruha ebole, pa tudi proti ustvarjanju z njo povezanih mitov, saj se lahko zgodi, da bodo določene skupine obdolžene za izbruh bolezni; |
| --- | --- |

7.

močno poudarja, da se je treba boriti proti vse večjim napetostim med posameznimi etničnimi skupinami, do katerih prihaja zaradi izbruha ebole, pa tudi proti ustvarjanju z njo povezanih mitov, saj se lahko zgodi, da bodo določene skupine obdolžene za izbruh bolezni;

| 8. | meni, da bi bilo treba dolgoročni odziv EU, potem ko krizna pomoč ne bo več potrebna, osredotočiti najprej na razvojno pomoč, ki bo morala vključevati naložbe v zdravstveni sektor za spodbujanje odpornosti, zlasti kar zadeva organizacijo in upravljanje zdravstvenih sistemov, zdravstveno spremljanje in informacije, sisteme oskrbe z zdravili, domače upravljanje in utrjevanje države, nato pa ga osredotočiti na nujno pomoč, ki je bistvena za ponoven gospodarski zagon teh treh držav; |
| --- | --- |

8.

meni, da bi bilo treba dolgoročni odziv EU, potem ko krizna pomoč ne bo več potrebna, osredotočiti najprej na razvojno pomoč, ki bo morala vključevati naložbe v zdravstveni sektor za spodbujanje odpornosti, zlasti kar zadeva organizacijo in upravljanje zdravstvenih sistemov, zdravstveno spremljanje in informacije, sisteme oskrbe z zdravili, domače upravljanje in utrjevanje države, nato pa ga osredotočiti na nujno pomoč, ki je bistvena za ponoven gospodarski zagon teh treh držav;

| 9. | poziva oblasti, naj upoštevajo izkušnje, ki so jih pridobile glede pojava stigmatizacije in naj se oprejo nanje v podobnih humanitarnih krizah, ki utegnejo nastopiti; |
| --- | --- |

9.

poziva oblasti, naj upoštevajo izkušnje, ki so jih pridobile glede pojava stigmatizacije in naj se oprejo nanje v podobnih humanitarnih krizah, ki utegnejo nastopiti;

| 10. | opozarja na pomen preprečevanja konfliktov, saj konflikti in nestabilnost zelo negativno vplivajo na zdravstvene sisteme; |
| --- | --- |

10.

opozarja na pomen preprečevanja konfliktov, saj konflikti in nestabilnost zelo negativno vplivajo na zdravstvene sisteme;

| 11. | poziva k oblikovanju stalne evropske skupine za hitro ukrepanje, ki bo vključevala strokovnjake, podporne laboratorijske skupine, epidemiologe in logistične zmogljivosti, tudi mobilne laboratorije, ter bi jo bilo mogoče izjemno hitro napotiti na teren; poudarja predvsem dodano vrednost, ki bi jo lahko Unija prispevala pri „odkrivanju bolezni na mejah“ na kopnem in na morju, in dejstvo, da so ameriški zdravstveni organi zelo učinkoviti pri odkrivanju bolezni na letališčih, kar bi lahko tudi Unija posnemala in od tega imela koristi; |
| --- | --- |

11.

poziva k oblikovanju stalne evropske skupine za hitro ukrepanje, ki bo vključevala strokovnjake, podporne laboratorijske skupine, epidemiologe in logistične zmogljivosti, tudi mobilne laboratorije, ter bi jo bilo mogoče izjemno hitro napotiti na teren; poudarja predvsem dodano vrednost, ki bi jo lahko Unija prispevala pri „odkrivanju bolezni na mejah“ na kopnem in na morju, in dejstvo, da so ameriški zdravstveni organi zelo učinkoviti pri odkrivanju bolezni na letališčih, kar bi lahko tudi Unija posnemala in od tega imela koristi;

| 12. | poziva EU, naj podpre oblikovanje mreže točk za spremljanje v državah v razvoju, da bo mogoče čim hitreje zaznati nove primer nalezljivih bolezni, ki se utegnejo razviti v epidemije, ter da bi se v teh državah oblikovala mreža opazovalnic; |
| --- | --- |

12.

poziva EU, naj podpre oblikovanje mreže točk za spremljanje v državah v razvoju, da bo mogoče čim hitreje zaznati nove primer nalezljivih bolezni, ki se utegnejo razviti v epidemije, ter da bi se v teh državah oblikovala mreža opazovalnic;

| 13. | priznava, da je treba podpreti vzpostavitev sodelovanja med EU in njenimi državami članicami ter državami v razvoju, zlasti tistimi v zahodni Afriki, kar zadeva usposabljanje zdravstvenega osebja; |
| --- | --- |

13.

priznava, da je treba podpreti vzpostavitev sodelovanja med EU in njenimi državami članicami ter državami v razvoju, zlasti tistimi v zahodni Afriki, kar zadeva usposabljanje zdravstvenega osebja;

| 14. | poudarja pomen krepitve sistemov zaščite in hitre evakuacije za mednarodne zdravstvene delavce; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen krepitve sistemov zaščite in hitre evakuacije za mednarodne zdravstvene delavce;

| 15. | obžaluje dejstvo, da so pretekle prilagoditve in reforme ter politike neenakega razvoja prispevale k neučinkovitosti zdravstvenih sistemov; nemudoma poziva Komisijo, naj pomaga tem trem državam pri razvijanju lastnih sistemov javnega zdravstva, ki bodo zadostili njihovim osnovnim zdravstvenim potrebam in vzpostavili infrastrukturo, potrebno za zagotavljanje dostopnosti javnega zdravstvene oskrbe za vse njihove državljane; še posebej meni, da je dolgoročno za vzpostavitev odpornega zdravstvenega sistema med drugim potrebno (i) vlagati sredstva v javne zdravstvene storitve, (ii) zagotavljati varno in kakovostno oskrbo s povečanjem sredstev za usposabljanje, nadziranje in primerno plačevanje zdravstvenih delavcev ter zagotavljati dostop do varnih zdravil, (iii) pritegniti lokalne deležnike in skupnosti v odzivanje na krize in načrtovanje razvoja; poziva mednarodne donatorje, naj povečajo uradno razvojno pomoč tem državam prek državnih sistemov, kot denimo s proračunsko podporo; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s partnerskimi državami, Svetovno zdravstveno organizacijo, Svetovno banko in drugimi donatorji oblikuje skladne, na potrebah utemeljene zdravstvene načrte in postopke spremljanja; |
| --- | --- |

15.

obžaluje dejstvo, da so pretekle prilagoditve in reforme ter politike neenakega razvoja prispevale k neučinkovitosti zdravstvenih sistemov; nemudoma poziva Komisijo, naj pomaga tem trem državam pri razvijanju lastnih sistemov javnega zdravstva, ki bodo zadostili njihovim osnovnim zdravstvenim potrebam in vzpostavili infrastrukturo, potrebno za zagotavljanje dostopnosti javnega zdravstvene oskrbe za vse njihove državljane; še posebej meni, da je dolgoročno za vzpostavitev odpornega zdravstvenega sistema med drugim potrebno (i) vlagati sredstva v javne zdravstvene storitve, (ii) zagotavljati varno in kakovostno oskrbo s povečanjem sredstev za usposabljanje, nadziranje in primerno plačevanje zdravstvenih delavcev ter zagotavljati dostop do varnih zdravil, (iii) pritegniti lokalne deležnike in skupnosti v odzivanje na krize in načrtovanje razvoja; poziva mednarodne donatorje, naj povečajo uradno razvojno pomoč tem državam prek državnih sistemov, kot denimo s proračunsko podporo; poziva Komisijo, naj v sodelovanju s partnerskimi državami, Svetovno zdravstveno organizacijo, Svetovno banko in drugimi donatorji oblikuje skladne, na potrebah utemeljene zdravstvene načrte in postopke spremljanja;

| 16. | poudarja, da bi se morali v odzivih spoprijeti z osnovno vrzeljo v zastopanosti žensk, dostopom do zdravstva in storitev ter motnjami pri preživljanju; posebej poudarja potrebo po nudenju kakovostnih osnovnih storitev in zdravstvenega varstva, zlasti kar zadeva porodniško oskrbo ter porodniške in ginekološke storitve; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da bi se morali v odzivih spoprijeti z osnovno vrzeljo v zastopanosti žensk, dostopom do zdravstva in storitev ter motnjami pri preživljanju; posebej poudarja potrebo po nudenju kakovostnih osnovnih storitev in zdravstvenega varstva, zlasti kar zadeva porodniško oskrbo ter porodniške in ginekološke storitve;

| 17. | pozdravlja sporočilo Komisije o vlogi EU na področju zdravja v svetu (COM(2010)0128) ter njeno holistično vizijo celovitih zdravstvenih sistemov, njen horizontalni pristop in prizadevanje za splošno zdravstveno varstvo; spodbuja Komisijo, naj pregleda to sporočilo v luči novih spoznanj, pridobljenih med krizo ebole, a obenem ohrani celovit in horizontalen pristop, ter naj pravočasno predstavi in začne z izvajanjem akcijskega programa; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja sporočilo Komisije o vlogi EU na področju zdravja v svetu (COM(2010)0128) ter njeno holistično vizijo celovitih zdravstvenih sistemov, njen horizontalni pristop in prizadevanje za splošno zdravstveno varstvo; spodbuja Komisijo, naj pregleda to sporočilo v luči novih spoznanj, pridobljenih med krizo ebole, a obenem ohrani celovit in horizontalen pristop, ter naj pravočasno predstavi in začne z izvajanjem akcijskega programa;

| 18. | na splošno poudarja, da morajo države v razvoju pri oblikovanju svojih proračunov dati prednost čvrstim in odpornim sistemom javnega socialnega varstva in javnega zdravstva, gradnji zadostnega števila dobro opremljene, vzdržne zdravstvene infrastrukture (zlasti laboratorijev, infrastrukture za oskrbo z vodo in sanitarne infrastrukture) in nudenju kakovostnih osnovnih storitev in zdravstvenega varstva; poudarja potrebo po zadostnem deležu zdravstvenih delavcev v populaciji in poziva vlade prizadetih držav, naj zagotovijo plačilo za zdravstvene delavce, pa tudi, da denar za zdravstvo doseže ljudi; vseeno priznava, da zdravstveni sistemi tovrstnih kriz ne morejo reševati sami in da je potreben celovit pristop, ki bo vključeval različne sektorje – izobraževanje in usposabljanje, sanitarne storitve, varnost hrane in pitna voda – za zapolnitev kritičnih vrzeli v vseh bistvenih storitvah; obenem poudarja, da je za okrevanje bistveno tudi izobraževanje, ki zajema kulturne razsežnosti in prepričanja; |
| --- | --- |

18.

na splošno poudarja, da morajo države v razvoju pri oblikovanju svojih proračunov dati prednost čvrstim in odpornim sistemom javnega socialnega varstva in javnega zdravstva, gradnji zadostnega števila dobro opremljene, vzdržne zdravstvene infrastrukture (zlasti laboratorijev, infrastrukture za oskrbo z vodo in sanitarne infrastrukture) in nudenju kakovostnih osnovnih storitev in zdravstvenega varstva; poudarja potrebo po zadostnem deležu zdravstvenih delavcev v populaciji in poziva vlade prizadetih držav, naj zagotovijo plačilo za zdravstvene delavce, pa tudi, da denar za zdravstvo doseže ljudi; vseeno priznava, da zdravstveni sistemi tovrstnih kriz ne morejo reševati sami in da je potreben celovit pristop, ki bo vključeval različne sektorje – izobraževanje in usposabljanje, sanitarne storitve, varnost hrane in pitna voda – za zapolnitev kritičnih vrzeli v vseh bistvenih storitvah; obenem poudarja, da je za okrevanje bistveno tudi izobraževanje, ki zajema kulturne razsežnosti in prepričanja;

| 19. | poudarja, da so naložbe v zdravstveni sektor pomembno gonilo gospodarskega razvoja in prispevajo k zmanjšanju revščine v državah v razvoju; pozdravlja vključitev cilja 3 – „zagotoviti zdravo življenje in spodbujati blaginjo vseh ne glede na starost“ v predlog prihodnjih ciljev trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da so naložbe v zdravstveni sektor pomembno gonilo gospodarskega razvoja in prispevajo k zmanjšanju revščine v državah v razvoju; pozdravlja vključitev cilja 3 – „zagotoviti zdravo življenje in spodbujati blaginjo vseh ne glede na starost“ v predlog prihodnjih ciljev trajnostnega razvoja;

| 20. | poudarja, da morajo cilji, ki so dolgoročno stroškovno zasnovani in so potrebni za vzpostavitev čvrstih in celovitih zdravstvenih sistemov, nadalje vključevati ustrezno število usposobljenih zdravstvenih delavcev, dostop do zadostne oskrbe z zdravili in trdne zdravstvene informacijske sisteme; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da morajo cilji, ki so dolgoročno stroškovno zasnovani in so potrebni za vzpostavitev čvrstih in celovitih zdravstvenih sistemov, nadalje vključevati ustrezno število usposobljenih zdravstvenih delavcev, dostop do zadostne oskrbe z zdravili in trdne zdravstvene informacijske sisteme;

| 21. | poziva k spodbujanju raziskovalne infrastrukture z ustanovitvijo regionalnega javnega raziskovalnega središča za nalezljive bolezni v zahodni Afriki in k vzpostavitvi meduniverzitetnega sodelovanja, v katerem naj bodo udeležene EU in njene države članice; |
| --- | --- |

21.

poziva k spodbujanju raziskovalne infrastrukture z ustanovitvijo regionalnega javnega raziskovalnega središča za nalezljive bolezni v zahodni Afriki in k vzpostavitvi meduniverzitetnega sodelovanja, v katerem naj bodo udeležene EU in njene države članice;

| 22. | poudarja, da se je treba spopasti z družbeno neenakostjo, da bi vzpostavili čvrst in vzdržen sistem javnega zdravstva; zato podpira uvedbo splošnega zdravstvenega zavarovanja, ki se financira iz javnih sredstev in je brezplačen za uporabnike, ter poziva Komisijo, naj skupaj s partnerskimi državami in drugimi donatorji čim prej predloži program za vzpostavitev splošnega zdravstvenega zavarovanja, ki bo zagotavljal porazdelitev zdravstvenih tveganj; |
| --- | --- |

22.

poudarja, da se je treba spopasti z družbeno neenakostjo, da bi vzpostavili čvrst in vzdržen sistem javnega zdravstva; zato podpira uvedbo splošnega zdravstvenega zavarovanja, ki se financira iz javnih sredstev in je brezplačen za uporabnike, ter poziva Komisijo, naj skupaj s partnerskimi državami in drugimi donatorji čim prej predloži program za vzpostavitev splošnega zdravstvenega zavarovanja, ki bo zagotavljal porazdelitev zdravstvenih tveganj;

| 23. | poziva vse države, naj se zavežejo splošnemu zdravstvenemu zavarovanju in razvijejo načrt, v katerem bodo opredelile domače vire in morebitno mednarodno financiranje za uresničitev tega cilja; pozdravlja cilj povečanja izdatkov za zdravstveno varstvo v vseh državah do priznane spodnje meje 86 USD na osebo za bistvene zdravstvene storitve; |
| --- | --- |

23.

poziva vse države, naj se zavežejo splošnemu zdravstvenemu zavarovanju in razvijejo načrt, v katerem bodo opredelile domače vire in morebitno mednarodno financiranje za uresničitev tega cilja; pozdravlja cilj povečanja izdatkov za zdravstveno varstvo v vseh državah do priznane spodnje meje 86 USD na osebo za bistvene zdravstvene storitve;

| 24. | pozdravlja konferenco na visoki ravni o eboli pod okriljem EU in najpomembnejših partnerjev 3. marca 2015, katere cilj je bil izkoreninjenje ebole, pa tudi ocena posledic v prizadetih državah, s katero bi zagotovili, da bo razvojna pomoč nadgradila humanitarna prizadevanja; |
| --- | --- |

24.

pozdravlja konferenco na visoki ravni o eboli pod okriljem EU in najpomembnejših partnerjev 3. marca 2015, katere cilj je bil izkoreninjenje ebole, pa tudi ocena posledic v prizadetih državah, s katero bi zagotovili, da bo razvojna pomoč nadgradila humanitarna prizadevanja;

| 25. | podpira idejo o vzpostavitvi „Marshallovega načrta“, s katerim bi ponovno zagnali gospodarstvo teh držav; priporoča, da se upravam ponudi tehnična pomoč za okrepitev njihovih zmogljivosti in zagotavljanje, da bo denar dosegel ljudi in da ne bo izgubljen zaradi korupcije ali porabljen za druge namene; |
| --- | --- |

25.

podpira idejo o vzpostavitvi „Marshallovega načrta“, s katerim bi ponovno zagnali gospodarstvo teh držav; priporoča, da se upravam ponudi tehnična pomoč za okrepitev njihovih zmogljivosti in zagotavljanje, da bo denar dosegel ljudi in da ne bo izgubljen zaradi korupcije ali porabljen za druge namene;

| 26. | pozdravlja mednarodna prizadevanja za zmanjšanje mednarodnih zahtev glede dolga držav, ki jih je prizadel virus ebole; |
| --- | --- |

26.

pozdravlja mednarodna prizadevanja za zmanjšanje mednarodnih zahtev glede dolga držav, ki jih je prizadel virus ebole;

| 27. | meni, da bodo partnerstva med EU in kriznim območjem učinkovita samo, če bodo Liberija, Gvineja in Sierra Leone čim prej zmožne prevzeti odgovornost za lasten razvoj; |
| --- | --- |

27.

meni, da bodo partnerstva med EU in kriznim območjem učinkovita samo, če bodo Liberija, Gvineja in Sierra Leone čim prej zmožne prevzeti odgovornost za lasten razvoj;

| 28. | meni, da bi bilo treba revidirati programsko načrtovanje 11. evropskega razvojnega sklada, da bi se zagotovilo, da bosta področji naložb v zdravstvo in dobrega upravljanja postali prednostni za vse države s krhko javno infrastrukturo; je zaskrbljen, ker zdravstvo, oskrba z vodo in sanitarne storitve niso med ključnimi sektorji nacionalnih okvirnih programov Liberije in Sierre Leone; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme za tesnejše spremljanje pomoči; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi bilo treba revidirati programsko načrtovanje 11. evropskega razvojnega sklada, da bi se zagotovilo, da bosta področji naložb v zdravstvo in dobrega upravljanja postali prednostni za vse države s krhko javno infrastrukturo; je zaskrbljen, ker zdravstvo, oskrba z vodo in sanitarne storitve niso med ključnimi sektorji nacionalnih okvirnih programov Liberije in Sierre Leone; poziva Komisijo, naj vzpostavi mehanizme za tesnejše spremljanje pomoči;

| 29. | meni, da ob vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira ne bo več mogoče prezreti tveganja zaradi strukturno nezadostnega financiranja humanitarnih ukrepov EU; |
| --- | --- |

29.

meni, da ob vmesnem pregledu večletnega finančnega okvira ne bo več mogoče prezreti tveganja zaradi strukturno nezadostnega financiranja humanitarnih ukrepov EU;

| 30. | pozdravlja humanitarne delavce in zdravstveno osebje na terenu, ki so tvegali lastna življenja v prizadevanjih za omejitev te hude zdravstvene krize; |
| --- | --- |

30.

pozdravlja humanitarne delavce in zdravstveno osebje na terenu, ki so tvegali lastna življenja v prizadevanjih za omejitev te hude zdravstvene krize;

| 31. | čestita misiji OZN za nujni odziv na epidemijo ebole (UNMEER), partnerskim organizacijam in nevladnim humanitarnim organizacijam, kot so med drugimi Zdravniki brez meja ter Mednarodna zveza organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca, Emergency in druge, za delo na terenu in toplo pozdravlja njihov obsežen vložek in pomoč pri obvladovanju tega izbruha; obžaluje, da so z nekaterimi zdravstvenimi delavci in drugim osebjem, ki so se borili proti izbruhu ebole, po vrnitvi iz Afrike neprimerno ravnali; |
| --- | --- |

31.

čestita misiji OZN za nujni odziv na epidemijo ebole (UNMEER), partnerskim organizacijam in nevladnim humanitarnim organizacijam, kot so med drugimi Zdravniki brez meja ter Mednarodna zveza organizacij Rdečega križa in Rdečega polmeseca, Emergency in druge, za delo na terenu in toplo pozdravlja njihov obsežen vložek in pomoč pri obvladovanju tega izbruha; obžaluje, da so z nekaterimi zdravstvenimi delavci in drugim osebjem, ki so se borili proti izbruhu ebole, po vrnitvi iz Afrike neprimerno ravnali;

| 32. | meni, da dostop do zdravil načeloma ne sme biti podrejen kupni moči bolnikov, temveč mora zadovoljevati potrebe bolnih, pri čemer tudi trg ne sme odločati sam o tem, katera zdravila je treba proizvajati; |
| --- | --- |

32.

meni, da dostop do zdravil načeloma ne sme biti podrejen kupni moči bolnikov, temveč mora zadovoljevati potrebe bolnih, pri čemer tudi trg ne sme odločati sam o tem, katera zdravila je treba proizvajati;

| 33. | poziva EU in države članice, naj upoštevajo načelo EU o usklajenosti politik za razvoj, določeno v členu 208 PDEU, in sicer s spodbujanjem pravične in enakopravne mednarodne trgovine ter politik zdravstvenih raziskav in inovacij, ki bodo podpirale in spodbujale univerzalni dostop do zdravil; |
| --- | --- |

33.

poziva EU in države članice, naj upoštevajo načelo EU o usklajenosti politik za razvoj, določeno v členu 208 PDEU, in sicer s spodbujanjem pravične in enakopravne mednarodne trgovine ter politik zdravstvenih raziskav in inovacij, ki bodo podpirale in spodbujale univerzalni dostop do zdravil;

| 34. | poziva Komisijo, naj razišče alternative modelu, ki temelji na patentnih monopolih, ko je govora o razvoju zdravil ali cepiv, ki jih proizvajajo javno–zasebna partnerstva, kot je denimo pobuda za inovativna zdravila, ki lahko zagotovijo dostopnost zdravljenj za bolnike, vzdržnost proračunov za zdravstveno varstvo in učinkovito odzivanje na krize, kot je tista zaradi virusa ebole, ali podobne grožnje; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj razišče alternative modelu, ki temelji na patentnih monopolih, ko je govora o razvoju zdravil ali cepiv, ki jih proizvajajo javno–zasebna partnerstva, kot je denimo pobuda za inovativna zdravila, ki lahko zagotovijo dostopnost zdravljenj za bolnike, vzdržnost proračunov za zdravstveno varstvo in učinkovito odzivanje na krize, kot je tista zaradi virusa ebole, ali podobne grožnje;

| 35. | poudarja pomen povečanja svetovnih zmogljivosti za raziskave na področjih epidemiologije, razvoja „hitrih testov“ in zagotavljanja dostopa do cepiv; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da so bili v boju proti virusu ebola uporabljeni številni raziskovalni skladi EU, med drugim pobuda za inovativna zdravila, program Obzorje 2020 in program EDCTP (Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij); poudarja, da so cepiva sicer dobrodošla, a bržkone niso primerna za izkoreninjenje ebole, saj virus mutira; zato poudarja, da je treba pri financiranju dati prednost krepitvi splošnega zdravstvenega sistema, higieni, zadrževanju, zanesljivemu hitremu testiranju v tropskih okoljih ter protivirusnim zdravilom in zdravilom za zdravljenje simptomov, ki jih povzroča; |
| --- | --- |

35.

poudarja pomen povečanja svetovnih zmogljivosti za raziskave na področjih epidemiologije, razvoja „hitrih testov“ in zagotavljanja dostopa do cepiv; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da so bili v boju proti virusu ebola uporabljeni številni raziskovalni skladi EU, med drugim pobuda za inovativna zdravila, program Obzorje 2020 in program EDCTP (Partnerstvo evropskih držav in držav v razvoju na področju kliničnih študij); poudarja, da so cepiva sicer dobrodošla, a bržkone niso primerna za izkoreninjenje ebole, saj virus mutira; zato poudarja, da je treba pri financiranju dati prednost krepitvi splošnega zdravstvenega sistema, higieni, zadrževanju, zanesljivemu hitremu testiranju v tropskih okoljih ter protivirusnim zdravilom in zdravilom za zdravljenje simptomov, ki jih povzroča;

| 36. | poziva vse zainteresirane strani, naj spodbujajo zdravstveno usposabljanje med občo populacijo in se pri tem osredotočajo na vprašanje tradicionalnih običajev, ki niso skladni z bojem proti širjenju bolezni med prebivalstvom; |
| --- | --- |

36.

poziva vse zainteresirane strani, naj spodbujajo zdravstveno usposabljanje med občo populacijo in se pri tem osredotočajo na vprašanje tradicionalnih običajev, ki niso skladni z bojem proti širjenju bolezni med prebivalstvom;

| 37. | poudarja, da bi morala EU spodbujati učinkovito in pravično financiranje raziskav, ki koristijo zdravju vseh ter z inovacijami in posredovanji vodijo do cenovno in tudi sicer dostopnih rešitev; ponovno poudarja, da bi bilo treba raziskati zlasti modele, kjer so stroški raziskav in razvoja ločeni od cene zdravil, vključno s priložnostmi za prenos tehnologije v države v razvoju; |
| --- | --- |

37.

poudarja, da bi morala EU spodbujati učinkovito in pravično financiranje raziskav, ki koristijo zdravju vseh ter z inovacijami in posredovanji vodijo do cenovno in tudi sicer dostopnih rešitev; ponovno poudarja, da bi bilo treba raziskati zlasti modele, kjer so stroški raziskav in razvoja ločeni od cene zdravil, vključno s priložnostmi za prenos tehnologije v države v razvoju;

| 38. | ponovno poudarja, da je treba vlagati v zapostavljene bolezni; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nadaljuje razpravo o tem vprašanju in pripravi podlago za obsežno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, pod pogojem, da so sprejete varovalke, s katerimi se prepreči, da bi javno-zasebna partnerstva na nereguliranem trgu škodila ranljivim osebam, ter naj se tako poskuša krepiti nacionalne zdravstvene sisteme in spodbujati prenos rezultatov prizadetemu prebivalstvu; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je EU – za nujno potrebne raziskave na področju novih zdravil – zagotovila 138 milijonov EUR za projekte v okviru programa Obzorje 2020 in pobude za inovativna zdravila, s katerimi se razvijajo klinična preskušanja novih cepiv, hitri diagnostični testi in zdravljenja; izreka pohvalo evropski farmacevtski industriji, ki je podpori raziskovalnih prizadevanj ravno tako namenila veliko sredstev; |
| --- | --- |

38.

ponovno poudarja, da je treba vlagati v zapostavljene bolezni; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj nadaljuje razpravo o tem vprašanju in pripravi podlago za obsežno sodelovanje med javnim in zasebnim sektorjem, pod pogojem, da so sprejete varovalke, s katerimi se prepreči, da bi javno-zasebna partnerstva na nereguliranem trgu škodila ranljivim osebam, ter naj se tako poskuša krepiti nacionalne zdravstvene sisteme in spodbujati prenos rezultatov prizadetemu prebivalstvu; v zvezi s tem pozdravlja dejstvo, da je EU – za nujno potrebne raziskave na področju novih zdravil – zagotovila 138 milijonov EUR za projekte v okviru programa Obzorje 2020 in pobude za inovativna zdravila, s katerimi se razvijajo klinična preskušanja novih cepiv, hitri diagnostični testi in zdravljenja; izreka pohvalo evropski farmacevtski industriji, ki je podpori raziskovalnih prizadevanj ravno tako namenila veliko sredstev;

| 39. | poudarja, da gre pri eboli in drugih epidemijah za mednarodne grožnje, na katere se je treba odzvati z mednarodnim sodelovanjem; poziva Mednarodno zdravstveno organizacijo, naj revidira Mednarodni zdravstveni pravilnik in vključi soodvisno odgovornost in finančno podporo, tudi za odpravljanje temeljnih vzrokov; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da gre pri eboli in drugih epidemijah za mednarodne grožnje, na katere se je treba odzvati z mednarodnim sodelovanjem; poziva Mednarodno zdravstveno organizacijo, naj revidira Mednarodni zdravstveni pravilnik in vključi soodvisno odgovornost in finančno podporo, tudi za odpravljanje temeljnih vzrokov;

| 40. | pozdravlja francoski program mreže inštitutov za javno zdravje v zahodni Afriki RIPOST, glede na siceršnje pomanjkljivo izvajanje Mednarodnega zdravstvenega pravilnika in pomanjkanje epidemiološkega nadzora; |
| --- | --- |

40.

pozdravlja francoski program mreže inštitutov za javno zdravje v zahodni Afriki RIPOST, glede na siceršnje pomanjkljivo izvajanje Mednarodnega zdravstvenega pravilnika in pomanjkanje epidemiološkega nadzora;

| 41. | poudarja, da izbruh epidemije sedaj resda pojema, a virus ostane v spolnih žlezah več mesecev po okrevanju, zato bi bilo treba v okviru zdravstvenega sistema in izobraževalnih ukrepov zagotoviti razpoložljivost spolnega svetovanja in načrtovanja družine; |
| --- | --- |

41.

poudarja, da izbruh epidemije sedaj resda pojema, a virus ostane v spolnih žlezah več mesecev po okrevanju, zato bi bilo treba v okviru zdravstvenega sistema in izobraževalnih ukrepov zagotoviti razpoložljivost spolnega svetovanja in načrtovanja družine;

| 42. | poudarja, da je vedno bolj verjetno, da bo epidemiji, ki je močno prizadela male kmete, sledila prehranska kriza; poziva države članice, Komisijo in mednarodno skupnost, naj vlagajo v dolgoročni razvoj in tako poskrbijo, da kmetijska gospodinjstva in prehranska varnost v prihodnosti v zahodni Afriki ne bodo več ogroženi; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da je vedno bolj verjetno, da bo epidemiji, ki je močno prizadela male kmete, sledila prehranska kriza; poziva države članice, Komisijo in mednarodno skupnost, naj vlagajo v dolgoročni razvoj in tako poskrbijo, da kmetijska gospodinjstva in prehranska varnost v prihodnosti v zahodni Afriki ne bodo več ogroženi;

| 43. | poziva pristojni odbor, naj v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za ebolo spremlja sprejete ukrepe za obvladovanje krize in predloži končno oceno na podlagi dobro določenih meril po misiji Parlamenta v Sierri Leone; |
| --- | --- |

43.

poziva pristojni odbor, naj v tesnem sodelovanju s koordinatorjem EU za ebolo spremlja sprejete ukrepe za obvladovanje krize in predloži končno oceno na podlagi dobro določenih meril po misiji Parlamenta v Sierri Leone;

| 44. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom Afriške unije generalnemu sekretarju OZN in Svetovni zdravstveni organizaciji. |
| --- | --- |

44.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, podpredsednici Komisije/visoki predstavnici Unije za zunanje zadeve in varnostno politiko, vladam in parlamentom držav članic, vladam in parlamentom Afriške unije generalnemu sekretarju OZN in Svetovni zdravstveni organizaciji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0026.

(2)  Gre za običaje, ki denimo prepovedujejo sežiganje trupel.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/11 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/11

---

P8_TA(2015)0375

Merjenje emisij v avtomobilskem sektorju

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o merjenju emisij v avtomobilskem sektorju (2015/2865(RSP))

(2017/C 355/02)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o merjenju emisij v avtomobilskem sektorju (O-000113/2015 – B8–0764/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o merjenju emisij v avtomobilskem sektorju (O-000113/2015 – B8–0764/2015),

| — | ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (1),

| — | ob upoštevanju Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2007/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (2),

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/81/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. oktobra 2001 o nacionalnih zgornjih mejah emisij za nekatera onesnaževala zraka (3),

| — | ob upoštevanju Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 333/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 443/2009 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 333/2014 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 11. marca 2014 o spremembi Uredbe (ES) št. 443/2009 zaradi opredelitve načinov za doseganje cilja za leto 2020 glede zmanjšanja emisij CO2 iz novih osebnih avtomobilov (5),

| — | ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 128(5) in 123(4) Poslovnika,

| A. | ker sta Agencija Združenih držav za varstvo okolja (EPA) in kalifornijski odbor za zaščito zraka (CARB) 18. septembra 2015 izdala obvestilo, da so družbe Volkswagen AG, Audi AG in Volkswagen Group of America (skupaj: družba VW) kršile mejne vrednosti emisij; ker so preiskavo sprožili po raziskavi emisij dušikovih oksidov (NOx) dizelskih vozil, ki jo je v sodelovanju z univerzitetnimi raziskovalci izvedla nevladna organizacija, rezultati raziskave pa so bili EPA in CARB predloženi maja 2014; |
| --- | --- |

A.

ker sta Agencija Združenih držav za varstvo okolja (EPA) in kalifornijski odbor za zaščito zraka (CARB) 18. septembra 2015 izdala obvestilo, da so družbe Volkswagen AG, Audi AG in Volkswagen Group of America (skupaj: družba VW) kršile mejne vrednosti emisij; ker so preiskavo sprožili po raziskavi emisij dušikovih oksidov (NOx) dizelskih vozil, ki jo je v sodelovanju z univerzitetnimi raziskovalci izvedla nevladna organizacija, rezultati raziskave pa so bili EPA in CARB predloženi maja 2014;

| B. | ker onesnaženje zraka v EU vsako leto povzroči več kot 430 000 prezgodnjih smrti, strošek zaradi učinkov onesnaženja na zdravje pa letno ocenjujejo na 940 milijard EUR; ker so dušikovi oksidi med glavnimi onesnaževali zraka, ki med drugim povzročajo pljučnega raka, astmo in mnoge druge bolezni dihal, kot tudi degradacijo okolja, na primer zaradi evtrofikacije in zakisljevanja; ker so izpusti dizelskih vozil na urbanih območjih v Evropi glavni vir dušikovih oksidov; ker je tretjina mestnega prebivalstva EU še vedno izpostavljena onesnaženosti, pri kateri so presežene mejne ali ciljne vrednosti, določene na ravni EU; ker promet najbolj prispeva k slabi kakovosti zraka v mestih in s tem povezanim zdravstvenim posledicam; ker 20 držav članic še ne izpolnjuje mejnih vrednosti EU za kakovost zraka, zlasti zaradi onesnaženja v mestih; |
| --- | --- |

B.

ker onesnaženje zraka v EU vsako leto povzroči več kot 430 000 prezgodnjih smrti, strošek zaradi učinkov onesnaženja na zdravje pa letno ocenjujejo na 940 milijard EUR; ker so dušikovi oksidi med glavnimi onesnaževali zraka, ki med drugim povzročajo pljučnega raka, astmo in mnoge druge bolezni dihal, kot tudi degradacijo okolja, na primer zaradi evtrofikacije in zakisljevanja; ker so izpusti dizelskih vozil na urbanih območjih v Evropi glavni vir dušikovih oksidov; ker je tretjina mestnega prebivalstva EU še vedno izpostavljena onesnaženosti, pri kateri so presežene mejne ali ciljne vrednosti, določene na ravni EU; ker promet najbolj prispeva k slabi kakovosti zraka v mestih in s tem povezanim zdravstvenim posledicam; ker 20 držav članic še ne izpolnjuje mejnih vrednosti EU za kakovost zraka, zlasti zaradi onesnaženja v mestih;

| C. | ker je leta 2012 mednarodna agencija za raziskave raka v okviru Svetovne zdravstvene organizacije (IARC) izpuste dizelskih motorjev označila za rakotvorne in je menila, da je treba glede na dodatne učinke dizelskih prašnih delcev na zdravje zmanjšati izpostavljenost mešanici kemikalij na svetovni ravni; |
| --- | --- |

C.

ker je leta 2012 mednarodna agencija za raziskave raka v okviru Svetovne zdravstvene organizacije (IARC) izpuste dizelskih motorjev označila za rakotvorne in je menila, da je treba glede na dodatne učinke dizelskih prašnih delcev na zdravje zmanjšati izpostavljenost mešanici kemikalij na svetovni ravni;

| D. | ker avtomobilska industrija bistveno prispeva k rasti in inovacijam in k zaposlovanju v številnih državah članicah; ker bi lahko aktualni škandal brez odločnega ukrepanja spodkopal ugled in konkurenčnost vsega sektorja; |
| --- | --- |

D.

ker avtomobilska industrija bistveno prispeva k rasti in inovacijam in k zaposlovanju v številnih državah članicah; ker bi lahko aktualni škandal brez odločnega ukrepanja spodkopal ugled in konkurenčnost vsega sektorja;

| E. | ker v proizvodnji avtomobilske opreme prevladujejo mala in srednja podjetja, ki prispevajo 50 % v raziskave in razvoj tega sektorja; ker gospodarski potencial številnih regij v Evropi temelji na avtomobilski industriji in proizvodnji avtomobilske opreme; |
| --- | --- |

E.

ker v proizvodnji avtomobilske opreme prevladujejo mala in srednja podjetja, ki prispevajo 50 % v raziskave in razvoj tega sektorja; ker gospodarski potencial številnih regij v Evropi temelji na avtomobilski industriji in proizvodnji avtomobilske opreme;

| F. | ker poštena konkurenca, tudi med proizvajalci avtomobilov, pomeni, da se lahko potrošnik odloča na podlagi navedenih celovitih in nepristranskih tehničnih lastnosti; |
| --- | --- |

F.

ker poštena konkurenca, tudi med proizvajalci avtomobilov, pomeni, da se lahko potrošnik odloča na podlagi navedenih celovitih in nepristranskih tehničnih lastnosti;

| G. | ker je EU z razpoložljivimi orodji za državno pomoč sprejela več ukrepov, da bi odpravila učinke gospodarske krize na avtomobilsko industrijo; |
| --- | --- |

G.

ker je EU z razpoložljivimi orodji za državno pomoč sprejela več ukrepov, da bi odpravila učinke gospodarske krize na avtomobilsko industrijo;

| H. | ker uredba o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih vozil (Uredba (ES) št. 715/2007, o kateri sta Parlament in Svet dosegla soglasje decembra 2006), ki določa emisijska standarda Euro 5 in 6, od proizvajalcev zahteva, da svoja vozila opremijo tako, da izpolnjujejo zahteve glede emisij „med normalno uporabo“ (člen 5(1)); |
| --- | --- |

H.

ker uredba o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih vozil (Uredba (ES) št. 715/2007, o kateri sta Parlament in Svet dosegla soglasje decembra 2006), ki določa emisijska standarda Euro 5 in 6, od proizvajalcev zahteva, da svoja vozila opremijo tako, da izpolnjujejo zahteve glede emisij „med normalno uporabo“ (člen 5(1));

| I. | ker Uredba (ES) št. 715/2007 v členu 5(2) izrecno prepoveduje uporabo odklopnih naprav, ki so opredeljene kot „vsak del vozila, ki zaznava temperaturo, hitrost vozila, vrtilno frekvenco motorja, uporabljeno prestavo, podtlak v polnilnem zbiralniku ali kateri koli drug parameter z namenom aktiviranja, prilagajanja, zakasnitve ali prekinitve delovanja katerega koli dela sistema za uravnavanje emisij, ki zmanjšuje učinkovitost sistema za uravnavanje emisij pod pogoji, pričakovanimi pri normalnem delovanju vozila in pri normalni uporabi“; ker so države članice dolžne uveljavljati to prepoved; ker uredba Komisijo tudi izrecno poziva, naj uvede preskuse in sprejme ukrepe glede uporabe odklopnih mehanizmov; |
| --- | --- |

I.

ker Uredba (ES) št. 715/2007 v členu 5(2) izrecno prepoveduje uporabo odklopnih naprav, ki so opredeljene kot „vsak del vozila, ki zaznava temperaturo, hitrost vozila, vrtilno frekvenco motorja, uporabljeno prestavo, podtlak v polnilnem zbiralniku ali kateri koli drug parameter z namenom aktiviranja, prilagajanja, zakasnitve ali prekinitve delovanja katerega koli dela sistema za uravnavanje emisij, ki zmanjšuje učinkovitost sistema za uravnavanje emisij pod pogoji, pričakovanimi pri normalnem delovanju vozila in pri normalni uporabi“; ker so države članice dolžne uveljavljati to prepoved; ker uredba Komisijo tudi izrecno poziva, naj uvede preskuse in sprejme ukrepe glede uporabe odklopnih mehanizmov;

| J. | ker imajo potrošniki v skladu z direktivo o nekaterih vidikih prodaje potrošniškega blaga in z njim povezanih garancij (Direktiva 1999/44/ES) po nakupu proizvoda pravico do najmanj dveletne garancijske dobe in ker mora prodajalec potrošniku dobaviti blago, ki je skladno s prodajno pogodbo; ker je potrošnik v primeru, da blago ni skladno s pogodbo, upravičen do brezplačnega popravila ali zamenjave oziroma znižanja cene; |
| --- | --- |

J.

ker imajo potrošniki v skladu z direktivo o nekaterih vidikih prodaje potrošniškega blaga in z njim povezanih garancij (Direktiva 1999/44/ES) po nakupu proizvoda pravico do najmanj dveletne garancijske dobe in ker mora prodajalec potrošniku dobaviti blago, ki je skladno s prodajno pogodbo; ker je potrošnik v primeru, da blago ni skladno s pogodbo, upravičen do brezplačnega popravila ali zamenjave oziroma znižanja cene;

| K. | ker je treba v skladu z direktivo o pravicah potrošnikov (Direktiva 2011/83/EU) pred sklenitvijo pogodbe v poslovnih prostorih ali zunaj poslovnih prostorov oziroma na daljavo zagotoviti informacije v zvezi z glavnimi značilnostmi proizvoda, države članice pa morajo določiti pravila o učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kaznih, če se določbe navedene direktive ne izpolnjujejo; |
| --- | --- |

K.

ker je treba v skladu z direktivo o pravicah potrošnikov (Direktiva 2011/83/EU) pred sklenitvijo pogodbe v poslovnih prostorih ali zunaj poslovnih prostorov oziroma na daljavo zagotoviti informacije v zvezi z glavnimi značilnostmi proizvoda, države članice pa morajo določiti pravila o učinkovitih, sorazmernih in odvračilnih kaznih, če se določbe navedene direktive ne izpolnjujejo;

| L. | ker direktiva o nepoštenih poslovnih praksah (Direktiva 2005/29/ES) izrecno prepoveduje vse prakse, ki v zvezi z izdelkom bistveno izkrivlja ali bi lahko izkrivljala ekonomsko obnašanje povprečnega potrošnika, ki ga izdelek doseže ali je nanj usmerjen, in določa, da poslovne prakse, ki v vseh okoliščinah štejejo za nepoštene, vključujejo trditve, da je bil trgovca (vključno z njegovimi poslovnimi praksami) ali izdelek potrdil, odobril ali dovolil javni ali zasebni organ, čeprav to ni res, ali zatrjevanje tega brez upoštevanja pogojev potrditve, odobritve ali dovoljenja, poleg tega morajo države članice na podlagi te direktive sprejeti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni; |
| --- | --- |

L.

ker direktiva o nepoštenih poslovnih praksah (Direktiva 2005/29/ES) izrecno prepoveduje vse prakse, ki v zvezi z izdelkom bistveno izkrivlja ali bi lahko izkrivljala ekonomsko obnašanje povprečnega potrošnika, ki ga izdelek doseže ali je nanj usmerjen, in določa, da poslovne prakse, ki v vseh okoliščinah štejejo za nepoštene, vključujejo trditve, da je bil trgovca (vključno z njegovimi poslovnimi praksami) ali izdelek potrdil, odobril ali dovolil javni ali zasebni organ, čeprav to ni res, ali zatrjevanje tega brez upoštevanja pogojev potrditve, odobritve ali dovoljenja, poleg tega morajo države članice na podlagi te direktive sprejeti učinkovite, sorazmerne in odvračilne kazni;

| M. | ker je mejna vrednost emisij dušikovih oksidov za dizelska vozila standarda Euro 5 180 mg/km ter velja za vozila, homologirana v obdobju od 1. septembra 2009 do 1. septembra 2014, in vsa vozila, prodana v obdobju od 1. januarja 2011 do 1. septembra 2015, in ker je mejna vrednost pri standardu Euro 6 80 mg/km in velja za vse nove tipe vozil od 1. septembra 2014 in za vsa vozila, prodana od 1. septembra 2015 dalje; ker so mnoge države članice omogočale davčne olajšave za vozila standarda Euro 6, ki so bila registrirana, še preden je ta standard postal zakonska omejitev; ker so rezultati neodvisnih testov potrdili večja razhajanja med mejnimi vrednostmi in dejanskimi emisijami vozil obeh standardov med normalno uporabo; |
| --- | --- |

M.

ker je mejna vrednost emisij dušikovih oksidov za dizelska vozila standarda Euro 5 180 mg/km ter velja za vozila, homologirana v obdobju od 1. septembra 2009 do 1. septembra 2014, in vsa vozila, prodana v obdobju od 1. januarja 2011 do 1. septembra 2015, in ker je mejna vrednost pri standardu Euro 6 80 mg/km in velja za vse nove tipe vozil od 1. septembra 2014 in za vsa vozila, prodana od 1. septembra 2015 dalje; ker so mnoge države članice omogočale davčne olajšave za vozila standarda Euro 6, ki so bila registrirana, še preden je ta standard postal zakonska omejitev; ker so rezultati neodvisnih testov potrdili večja razhajanja med mejnimi vrednostmi in dejanskimi emisijami vozil obeh standardov med normalno uporabo;

| N. | ker je Skupni raziskovalni center Evropske komisije (6) v svoji analizi leta 2011 ugotovil, da emisije dušikovih oksidov dizelskih vozil, merjene s prenosnimi sistemi za merjenje emisij, znatno presegajo ustrezne mejne vrednosti emisij standardov Euro 3–5, in sicer povprečne emisije dušikovih oksidov, merjene na vsej testni progi, presegajo mejne vrednosti za dva- do štirikrat, medtem ko posamezna testna okna presegajo mejne vrednosti tudi do 14-krat; ker se je drugo poročilo Skupnega raziskovalnega centra (7), objavljeno leta 2013, sklicevalo na zaključke, da vozila standarda Euro 6 morda presegajo celo ravni emisij vozil standarda Euro 5; ker neodvisne analize iz leta 2014 kažejo, da so izmerjene emisije dušikovih oksidov v preskušenih dizelskih vozilih na cesti, v povprečju približno sedemkrat višje od mejnih vrednosti, ki jih določa standard Euro 6; |
| --- | --- |

N.

ker je Skupni raziskovalni center Evropske komisije (6) v svoji analizi leta 2011 ugotovil, da emisije dušikovih oksidov dizelskih vozil, merjene s prenosnimi sistemi za merjenje emisij, znatno presegajo ustrezne mejne vrednosti emisij standardov Euro 3–5, in sicer povprečne emisije dušikovih oksidov, merjene na vsej testni progi, presegajo mejne vrednosti za dva- do štirikrat, medtem ko posamezna testna okna presegajo mejne vrednosti tudi do 14-krat; ker se je drugo poročilo Skupnega raziskovalnega centra (7), objavljeno leta 2013, sklicevalo na zaključke, da vozila standarda Euro 6 morda presegajo celo ravni emisij vozil standarda Euro 5; ker neodvisne analize iz leta 2014 kažejo, da so izmerjene emisije dušikovih oksidov v preskušenih dizelskih vozilih na cesti, v povprečju približno sedemkrat višje od mejnih vrednosti, ki jih določa standard Euro 6;

| O. | ker je družba VW priznala, da je namestila odklopne naprave v vsaj 11 milijonih dizelskih vozil, ki jih je prodala po vsem svetu; ker je obenem napovedala, da bo po odločitvi nemškega zveznega urada za motorna vozila v EU odpoklicala 8,5 milijona dizelskih vozil znamke VW; |
| --- | --- |

O.

ker je družba VW priznala, da je namestila odklopne naprave v vsaj 11 milijonih dizelskih vozil, ki jih je prodala po vsem svetu; ker je obenem napovedala, da bo po odločitvi nemškega zveznega urada za motorna vozila v EU odpoklicala 8,5 milijona dizelskih vozil znamke VW;

| P. | ker je lahko do izmerjenih emisijskih vrzeli prišlo zaradi neprimernosti veljavnih preskusnih postopkov v EU, ki ne ustrezajo normalnim pogojem vožnje, in uporabe odklopnih naprav; ker sta zanesljivost in robustnost preskusnega postopka za vozila izjemno pomembna za doseganje mejnih vrednosti emisij in posledično tudi za varovanje javnega zdravja in okolja v EU; |
| --- | --- |

P.

ker je lahko do izmerjenih emisijskih vrzeli prišlo zaradi neprimernosti veljavnih preskusnih postopkov v EU, ki ne ustrezajo normalnim pogojem vožnje, in uporabe odklopnih naprav; ker sta zanesljivost in robustnost preskusnega postopka za vozila izjemno pomembna za doseganje mejnih vrednosti emisij in posledično tudi za varovanje javnega zdravja in okolja v EU;

| Q. | ker je Komisija v skladu s členom 14(3) Uredbe (ES) št. 715/2007 dolžna spremljati preskusne cikle, ki se uporabljajo za merjenje emisij, in jih prilagoditi, če se izkaže, da niso več ustrezni, da bodo ustrezno odražajo emisije, ki dejansko nastajajo med vožnjo na cesti,; ker Komisija te prilagoditve še ni izvedla, vendar pripravlja sprejetje novega preskusnega cikla, ki bo temeljil na dejanskih emisijah, ki nastajajo med vožnjo (preskus RDE); |
| --- | --- |

Q.

ker je Komisija v skladu s členom 14(3) Uredbe (ES) št. 715/2007 dolžna spremljati preskusne cikle, ki se uporabljajo za merjenje emisij, in jih prilagoditi, če se izkaže, da niso več ustrezni, da bodo ustrezno odražajo emisije, ki dejansko nastajajo med vožnjo na cesti,; ker Komisija te prilagoditve še ni izvedla, vendar pripravlja sprejetje novega preskusnega cikla, ki bo temeljil na dejanskih emisijah, ki nastajajo med vožnjo (preskus RDE);

| R. | ker za preskusa skladnosti proizvodnje in skladnosti v prometu še ni skupnih standardov na ravni EU, čeprav ima Komisija po komitologiji pooblastila za uvedbo posebnih zahtev za tovrstne postopke; ker se zato zahteve glede skladnosti proizvodnje in skladnosti v prometu na splošno ne uveljavljajo ustrezno; ker pristojni homologacijski organi Komisiji, homologacijskim organom drugih držav članic ali drugim zainteresiranim stranem niso dolžni razkriti informacij o opravljenih preskusih in njihovih rezultatov; |
| --- | --- |

R.

ker za preskusa skladnosti proizvodnje in skladnosti v prometu še ni skupnih standardov na ravni EU, čeprav ima Komisija po komitologiji pooblastila za uvedbo posebnih zahtev za tovrstne postopke; ker se zato zahteve glede skladnosti proizvodnje in skladnosti v prometu na splošno ne uveljavljajo ustrezno; ker pristojni homologacijski organi Komisiji, homologacijskim organom drugih držav članic ali drugim zainteresiranim stranem niso dolžni razkriti informacij o opravljenih preskusih in njihovih rezultatov;

| S. | ker sedanja ureditev homologacije v EU Komisiji ali drugim organom držav članic ne dopušča, da bi ponovno ocenili homologacijo ali potrdilo o skladnosti vozila, vpoklicali vozilo ali ustavili njegovo dajanje na trg, če je bilo homologirano v drugi državi članici; ker v okviru veljavnega sistema ni nobenega nadzora nad preskusi, ki jih izvajajo nacionalni homologacijski organi, s katerim bi zagotovili, da bi vsi organi upoštevali skupna pravila EU in ne bi ustvarjali nelojalne konkurence z zniževanjem standardov; |
| --- | --- |

S.

ker sedanja ureditev homologacije v EU Komisiji ali drugim organom držav članic ne dopušča, da bi ponovno ocenili homologacijo ali potrdilo o skladnosti vozila, vpoklicali vozilo ali ustavili njegovo dajanje na trg, če je bilo homologirano v drugi državi članici; ker v okviru veljavnega sistema ni nobenega nadzora nad preskusi, ki jih izvajajo nacionalni homologacijski organi, s katerim bi zagotovili, da bi vsi organi upoštevali skupna pravila EU in ne bi ustvarjali nelojalne konkurence z zniževanjem standardov;

| T. | ker je Komisija sredi postopka revizije okvira za homologacijo; ker je revizija nadvse pomembna, da se povrne zaupanje potrošnikov v preskuse v zvezi z emisijami in porabo goriva; |
| --- | --- |

T.

ker je Komisija sredi postopka revizije okvira za homologacijo; ker je revizija nadvse pomembna, da se povrne zaupanje potrošnikov v preskuse v zvezi z emisijami in porabo goriva;

| U. | ker sedanji sistemi za uravnavanje emisij dušikovih oksidov dizelskih osebnih vozil temeljijo na treh glavnih tehnologijah: prilagoditvah notranjosti motorja z vračanjem izpušnih plinov (EGR), varčnih absorberjih dušikovih oksidov (varčni lovilniki dušikovih oksidov ali LNT) in selektivni katalitični redukciji (SCR); ker je večina vozil zaradi doseganja mejnih vrednosti standarda Euro 6 opremljena z vsaj dvema od teh treh tehnologij; ker je vse te tehnologije mogoče izklopiti s programsko opremo odklopnih naprav; |
| --- | --- |

U.

ker sedanji sistemi za uravnavanje emisij dušikovih oksidov dizelskih osebnih vozil temeljijo na treh glavnih tehnologijah: prilagoditvah notranjosti motorja z vračanjem izpušnih plinov (EGR), varčnih absorberjih dušikovih oksidov (varčni lovilniki dušikovih oksidov ali LNT) in selektivni katalitični redukciji (SCR); ker je večina vozil zaradi doseganja mejnih vrednosti standarda Euro 6 opremljena z vsaj dvema od teh treh tehnologij; ker je vse te tehnologije mogoče izklopiti s programsko opremo odklopnih naprav;

| V. | ker bo za zagotovitev skladnosti z emisijskimi standardi pri vozilih, opremljenih z odklopno napravo, potrebna odstranitev te naprave, sprememba programske opreme sistema za uravnavanje emisij in – odvisno od tehnologije motorja – poseg v strojno opremo; ker bi bilo z odstranitvijo odklopnih naprav ter ponovnim programiranjem in kalibracijo mogoče izboljšati delovanje sistemov za uravnavanje emisij, ki so že nameščeni v vozilih; |
| --- | --- |

V.

ker bo za zagotovitev skladnosti z emisijskimi standardi pri vozilih, opremljenih z odklopno napravo, potrebna odstranitev te naprave, sprememba programske opreme sistema za uravnavanje emisij in – odvisno od tehnologije motorja – poseg v strojno opremo; ker bi bilo z odstranitvijo odklopnih naprav ter ponovnim programiranjem in kalibracijo mogoče izboljšati delovanje sistemov za uravnavanje emisij, ki so že nameščeni v vozilih;

| W. | ker razhajanja med rezultati preskusov in delovanjem vozil med normalno uporabo niso omejena na dušikove okside, temveč zajemajo tudi druga onesnaževala in ogljikov dioksid; ker je bila po podatkih neodvisnih raziskav leta 2014 vrzel med uradnimi in dejanskimi emisijami CO2 osebnih avtomobilov v Evropi 40 %; |
| --- | --- |

W.

ker razhajanja med rezultati preskusov in delovanjem vozil med normalno uporabo niso omejena na dušikove okside, temveč zajemajo tudi druga onesnaževala in ogljikov dioksid; ker je bila po podatkih neodvisnih raziskav leta 2014 vrzel med uradnimi in dejanskimi emisijami CO2 osebnih avtomobilov v Evropi 40 %;

| X. | ker je treba zaradi prehoda na po vsem svetu usklajene preskusne postopke za lahka vozila v EU prilagoditi veljavne cilje glede povprečnih emisij ogljikovega dioksida iz voznega parka, ki veljajo za proizvajalce, novemu preskusu; |
| --- | --- |

X.

ker je treba zaradi prehoda na po vsem svetu usklajene preskusne postopke za lahka vozila v EU prilagoditi veljavne cilje glede povprečnih emisij ogljikovega dioksida iz voznega parka, ki veljajo za proizvajalce, novemu preskusu;

| 1. | ostro obsoja vsakršno goljufijo proizvajalcev avtomobilov in jih poziva, naj sprejmejo polno odgovornost za svoja dejanja in v celoti sodelujejo z organi, vključenimi v vse preiskave; obsoja, da so lažne informacije o emisijah vozil preslepile in zavedle milijone potrošnikov; |
| --- | --- |

1.

ostro obsoja vsakršno goljufijo proizvajalcev avtomobilov in jih poziva, naj sprejmejo polno odgovornost za svoja dejanja in v celoti sodelujejo z organi, vključenimi v vse preiskave; obsoja, da so lažne informacije o emisijah vozil preslepile in zavedle milijone potrošnikov;

| 2. | meni, da bi bilo treba potrošnike v primeru dokazane nepravilnosti natančno obvestiti o pravnih sredstvih in omogočiti njihovo hitro uporabo, da potrošniki ne bi utrpeli dodatne škode; |
| --- | --- |

2.

meni, da bi bilo treba potrošnike v primeru dokazane nepravilnosti natančno obvestiti o pravnih sredstvih in omogočiti njihovo hitro uporabo, da potrošniki ne bi utrpeli dodatne škode;

| 3. | obžaluje, da presežne emisije povzročajo nepotrebne prezgodnje smrti, škodljive učinke na zdravje ljudi in okoljsko škodo; |
| --- | --- |

3.

obžaluje, da presežne emisije povzročajo nepotrebne prezgodnje smrti, škodljive učinke na zdravje ljudi in okoljsko škodo;

| 4. | meni, da je bistveno, da Komisija in države članice s konkretnimi ukrepi hitro obnovijo zaupanje potrošnikov in si čim bolj prizadevajo za umiritev razmer; izraža globoko solidarnost s prizadetimi zaposlenimi in je zaskrbljen zaradi učinka vzdolž dobavne verige, zlasti na mala in srednja podjetja, ki so sicer nedolžna, a se zdaj zaradi te goljufije soočajo s hudimi izzivi; poudarja, da cene manipuliranja z meritvami emisij na koncu ne bi smeli plačati zaposleni; |
| --- | --- |

4.

meni, da je bistveno, da Komisija in države članice s konkretnimi ukrepi hitro obnovijo zaupanje potrošnikov in si čim bolj prizadevajo za umiritev razmer; izraža globoko solidarnost s prizadetimi zaposlenimi in je zaskrbljen zaradi učinka vzdolž dobavne verige, zlasti na mala in srednja podjetja, ki so sicer nedolžna, a se zdaj zaradi te goljufije soočajo s hudimi izzivi; poudarja, da cene manipuliranja z meritvami emisij na koncu ne bi smeli plačati zaposleni;

| 5. | poudarja, da morajo proizvajalci, preden razmišljajo o morebitnem odpuščanju, uporabiti svoja lastna finančna sredstva, vključno z zadržanjem dobička namesto izplačevanja dividend, da pokrijejo čim več stroškov, ki so nastali zaradi kršitve veljavne zakonodaje; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da morajo proizvajalci, preden razmišljajo o morebitnem odpuščanju, uporabiti svoja lastna finančna sredstva, vključno z zadržanjem dobička namesto izplačevanja dividend, da pokrijejo čim več stroškov, ki so nastali zaradi kršitve veljavne zakonodaje;

| 6. | je zelo zaskrbljen, ker organi držav članic in Komisija niso ukrepali takoj, ko so se pojavili dokazi o resnih in vztrajnih prekoračenjih mejnih vrednosti emisij, določenih v zakonodaji EU za vozila med običajno uporabo; |
| --- | --- |

6.

je zelo zaskrbljen, ker organi držav članic in Komisija niso ukrepali takoj, ko so se pojavili dokazi o resnih in vztrajnih prekoračenjih mejnih vrednosti emisij, določenih v zakonodaji EU za vozila med običajno uporabo;

| 7. | opozarja, da se pri dizelskih avtomobilih sprosti manj emisij ogljikovega dioksida na kilometer kot pri enakovrednih vozilih na bencinski pogon ter da so ti avtomobili za proizvajalce pomembni, saj jim omogočajo, da do leta 2021 dosežejo cilj EU v zvezi s povprečnimi emisijami ogljikovega dioksida za vozni park; želi spomniti, da bodo ti avtomobili tudi bistveno pripomogli k doseganju ciljev po letu 2021, a poudarja, da bodo morali proizvajalci uporabiti razpoložljivo čisto tehnologijo za zmanjšanje emisij dušikovih oksidov, delcev in drugih onesnaževal; |
| --- | --- |

7.

opozarja, da se pri dizelskih avtomobilih sprosti manj emisij ogljikovega dioksida na kilometer kot pri enakovrednih vozilih na bencinski pogon ter da so ti avtomobili za proizvajalce pomembni, saj jim omogočajo, da do leta 2021 dosežejo cilj EU v zvezi s povprečnimi emisijami ogljikovega dioksida za vozni park; želi spomniti, da bodo ti avtomobili tudi bistveno pripomogli k doseganju ciljev po letu 2021, a poudarja, da bodo morali proizvajalci uporabiti razpoložljivo čisto tehnologijo za zmanjšanje emisij dušikovih oksidov, delcev in drugih onesnaževal;

| 8. | zahteva od Komisije in držav članic popolno preglednost glede tega, ali so vedele o teh kršitvah, in glede ukrepov, ki so jih sprejele za njihovo reševanje; zahteva temeljito preiskavo o vlogi in odgovornosti Komisije in organov držav članic, med drugim z upoštevanjem težav, ki jih je v svojem poročilu iz leta 2011 opredelil Skupni raziskovalni center Komisije; |
| --- | --- |

8.

zahteva od Komisije in držav članic popolno preglednost glede tega, ali so vedele o teh kršitvah, in glede ukrepov, ki so jih sprejele za njihovo reševanje; zahteva temeljito preiskavo o vlogi in odgovornosti Komisije in organov držav članic, med drugim z upoštevanjem težav, ki jih je v svojem poročilu iz leta 2011 opredelil Skupni raziskovalni center Komisije;

| 9. | poziva Komisijo, naj okrepi izvajanje strategije EU za trajnostne, z viri gospodarne transportne sisteme za cestni promet in druge oblike prevoza, da bi postopno opustili sedanji sistem, ki temelji na fosilnih gorivih, in začeli uporabljati nove tehnologije in vire energije, kot so vodik, elektrika in stisnjen zrak; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj okrepi izvajanje strategije EU za trajnostne, z viri gospodarne transportne sisteme za cestni promet in druge oblike prevoza, da bi postopno opustili sedanji sistem, ki temelji na fosilnih gorivih, in začeli uporabljati nove tehnologije in vire energije, kot so vodik, elektrika in stisnjen zrak;

| 10. | pozdravlja preiskave o izkrivljanju rezultatov pri preskusih emisij vozil, ki so jih začeli v več državah članicah, pa tudi v drugih državah po svetu; poleg tega odobrava, da je Komisija nacionalne nadzorne organe pozvala, naj opravijo obsežne preglede različnih znamk in modelov vozil; meni, da bi morala biti Komisija vključena v vse tovrstne preiskave; vztraja, da bi bilo treba preiskave opraviti pregledno in učinkovito ter pri tem ustrezno upoštevati, da morajo biti potrošniki, ki bi bili neposredno prizadeti zaradi morebitnih ugotovljenih neskladnosti, dobro obveščeni; |
| --- | --- |

10.

pozdravlja preiskave o izkrivljanju rezultatov pri preskusih emisij vozil, ki so jih začeli v več državah članicah, pa tudi v drugih državah po svetu; poleg tega odobrava, da je Komisija nacionalne nadzorne organe pozvala, naj opravijo obsežne preglede različnih znamk in modelov vozil; meni, da bi morala biti Komisija vključena v vse tovrstne preiskave; vztraja, da bi bilo treba preiskave opraviti pregledno in učinkovito ter pri tem ustrezno upoštevati, da morajo biti potrošniki, ki bi bili neposredno prizadeti zaradi morebitnih ugotovljenih neskladnosti, dobro obveščeni;

| 11. | zahteva, da Komisija o rezultatih preiskav pisno poroča Parlamentu do 31. marca 2016; |
| --- | --- |

11.

zahteva, da Komisija o rezultatih preiskav pisno poroča Parlamentu do 31. marca 2016;

| 12. | zahteva, naj organi držav članic pri odkritju odklopnih naprav sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo tega stanja in uporabijo ustrezne sankcije v skladu s členom 30 Direktive 2007/46/ES in členom 10 Uredbe (ES) št. 715/2007; |
| --- | --- |

12.

zahteva, naj organi držav članic pri odkritju odklopnih naprav sprejmejo vse potrebne ukrepe za odpravo tega stanja in uporabijo ustrezne sankcije v skladu s členom 30 Direktive 2007/46/ES in členom 10 Uredbe (ES) št. 715/2007;

| 13. | opozarja na poročilo Julie Girling (o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka)(A8-0249/2015), ki ga je 15. julija 2015 sprejel Odbor za okolje sprejel, zlasti na vsebovano zahtevo, naj Komisija in države članice čim prej končajo novi predlog uredbe o standardu Euro 6 za emisije pri dejanski vožnji, ki je trenutno v obravnavi; |
| --- | --- |

13.

opozarja na poročilo Julie Girling (o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka)(A8-0249/2015), ki ga je 15. julija 2015 sprejel Odbor za okolje sprejel, zlasti na vsebovano zahtevo, naj Komisija in države članice čim prej končajo novi predlog uredbe o standardu Euro 6 za emisije pri dejanski vožnji, ki je trenutno v obravnavi;

| 14. | poziva Komisijo, naj brez odlašanja sprejme in izvaja novi preskusni cikel, ki temelji na preskusih RDE, ter naj ga uveljavi za regulativne namene; pozdravlja poročilo o zmanjšanju emisij onesnaževal iz cestnih vozil (poročilo „Deß“, A8–0270/2015), ki ga je 23. septembra 2015 sprejel Odbor Parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane, zlasti zahtevo, naj Komisija za vsa homologirana ali po letu 2015 registrirana vozila uvede preskuse emisij pri dejanski vožnji in tako zagotovi, da bodo vozila zaradi učinkovitih sistemov za nadzor emisij skladna s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, pri čemer faktor skladnosti od leta 2017 odraža samo možno toleranco postopka za merjenje emisij; poziva države članice in Komisijo, naj se nemudoma sporazumejo o okviru za preskusne cikle na tej podlagi; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj brez odlašanja sprejme in izvaja novi preskusni cikel, ki temelji na preskusih RDE, ter naj ga uveljavi za regulativne namene; pozdravlja poročilo o zmanjšanju emisij onesnaževal iz cestnih vozil (poročilo „Deß“, A8–0270/2015), ki ga je 23. septembra 2015 sprejel Odbor Parlamenta za okolje, javno zdravje in varnost hrane, zlasti zahtevo, naj Komisija za vsa homologirana ali po letu 2015 registrirana vozila uvede preskuse emisij pri dejanski vožnji in tako zagotovi, da bodo vozila zaradi učinkovitih sistemov za nadzor emisij skladna s to uredbo in njenimi izvedbenimi ukrepi, pri čemer faktor skladnosti od leta 2017 odraža samo možno toleranco postopka za merjenje emisij; poziva države članice in Komisijo, naj se nemudoma sporazumejo o okviru za preskusne cikle na tej podlagi;

| 15. | ugotavlja, da obstoječi načrti Komisije predvidevajo uporabo preskusov RDE le za določanje emisij dušikovih oksidov; poziva, naj se preskusi RDE uveljavijo tudi za vsa druga onesnaževala; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da obstoječi načrti Komisije predvidevajo uporabo preskusov RDE le za določanje emisij dušikovih oksidov; poziva, naj se preskusi RDE uveljavijo tudi za vsa druga onesnaževala;

| 16. | obžaluje pomanjkanje preglednosti v posvetovanjih o predlogu za preskus RDE v okviru postopka komitologije in zlasti dejstvo, da Komisija informacij, ki jih je posredovala predstavnikom držav članic, ni hkrati posredovala Parlamentu; poziva Komisijo, naj Parlamentu, tako kot državam članicam, razkrije vso ustrezno dokumentacijo in zlasti objavi pripravljalne dokumente za sprejetje novega preskusa RDE, ki jih je pripravila za Tehnični odbor za motorna vozila; |
| --- | --- |

16.

obžaluje pomanjkanje preglednosti v posvetovanjih o predlogu za preskus RDE v okviru postopka komitologije in zlasti dejstvo, da Komisija informacij, ki jih je posredovala predstavnikom držav članic, ni hkrati posredovala Parlamentu; poziva Komisijo, naj Parlamentu, tako kot državam članicam, razkrije vso ustrezno dokumentacijo in zlasti objavi pripravljalne dokumente za sprejetje novega preskusa RDE, ki jih je pripravila za Tehnični odbor za motorna vozila;

| 17. | poudarja, da bi bilo treba močno okrepiti veljavno ureditev homologacije vozil v EU, vključno s povečanjem nadzora EU, zlasti tržnega nadzora, režim usklajevanja in nadaljnjega spremljanja vozil, ki se prodajo v Uniji, pooblastila, v skladu s katerimi se lahko od držav članic zahteva uvedba nadzornih postopkov na podlagi dokazov, ter možnosti uvedbe ustreznih ukrepov v primeru kršitev zakonodaje EU; |
| --- | --- |

17.

poudarja, da bi bilo treba močno okrepiti veljavno ureditev homologacije vozil v EU, vključno s povečanjem nadzora EU, zlasti tržnega nadzora, režim usklajevanja in nadaljnjega spremljanja vozil, ki se prodajo v Uniji, pooblastila, v skladu s katerimi se lahko od držav članic zahteva uvedba nadzornih postopkov na podlagi dokazov, ter možnosti uvedbe ustreznih ukrepov v primeru kršitev zakonodaje EU;

| 18. | poziva Komisijo, naj veljavno ureditev homologacije preoblikuje, tako da bo lahko neodvisno preverjala homologacije in potrdila nacionalnih pristojnih organov in jih po možnosti ponovno presojala, zagotovi naj enake konkurenčne pogoje po vsej EU ter poskrbi za dejansko izvrševanje predpisov EU in odpravo pomanjkljivosti pri izvedbenih ukrepih, ne da bi se zaradi tega povečalo upravno breme; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj veljavno ureditev homologacije preoblikuje, tako da bo lahko neodvisno preverjala homologacije in potrdila nacionalnih pristojnih organov in jih po možnosti ponovno presojala, zagotovi naj enake konkurenčne pogoje po vsej EU ter poskrbi za dejansko izvrševanje predpisov EU in odpravo pomanjkljivosti pri izvedbenih ukrepih, ne da bi se zaradi tega povečalo upravno breme;

| 19. | zato poziva k razmisleku o vzpostavitvi nadzornega organa na ravni EU; |
| --- | --- |

19.

zato poziva k razmisleku o vzpostavitvi nadzornega organa na ravni EU;

| 20. | meni, da je nadvse pomembno, da imajo Komisija in vsi pristojni organi držav članic pravico, da ponovno presodijo o homologaciji in potrdilih o skladnosti, zahtevajo odpoklic in zaustavijo dajanje vozil na trg, če imajo dokaz, da vozila niso skladna z mejnimi vrednostmi EU za emisije v skladu s standardoma Euro 5 in Euro 6 ali morebitnimi drugimi zahtevami, določenimi v okviru ureditve homologacije; |
| --- | --- |

20.

meni, da je nadvse pomembno, da imajo Komisija in vsi pristojni organi držav članic pravico, da ponovno presodijo o homologaciji in potrdilih o skladnosti, zahtevajo odpoklic in zaustavijo dajanje vozil na trg, če imajo dokaz, da vozila niso skladna z mejnimi vrednostmi EU za emisije v skladu s standardoma Euro 5 in Euro 6 ali morebitnimi drugimi zahtevami, določenimi v okviru ureditve homologacije;

| 21. | meni, da je treba pri naslednjem pregledu okvirne direktive o homologaciji razmisliti o razširitvi in opredelitvi zahtev za skladnost proizvodnje, da bi zagotovili letno preskušanje zadostnega in reprezentativnega vzorca novih modelov, naključno izbranih iz proizvodne linije, s preskusi RDE in tako preverili njihovo skladnost z evropskimi mejnimi vrednostmi za onesnaževala in CO2; nadalje poziva, naj se, tudi na podlagi postopka glede dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, izboljša preverjanje vozil, ki se že uporabljajo v cestnem prometu, da bi preverili skladnost vozil med uporabo in pri različni količini prevoženih kilometrov, kot zahteva uredba; poziva, naj se s periodičnimi tehničnimi pregledi izboljša nadzor v prometu, in sicer z odkrivanjem in popravilom vozil, ki niso skladna z zakonodajo EU; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba pri naslednjem pregledu okvirne direktive o homologaciji razmisliti o razširitvi in opredelitvi zahtev za skladnost proizvodnje, da bi zagotovili letno preskušanje zadostnega in reprezentativnega vzorca novih modelov, naključno izbranih iz proizvodne linije, s preskusi RDE in tako preverili njihovo skladnost z evropskimi mejnimi vrednostmi za onesnaževala in CO2; nadalje poziva, naj se, tudi na podlagi postopka glede dejanskih emisij, ki nastajajo med vožnjo, izboljša preverjanje vozil, ki se že uporabljajo v cestnem prometu, da bi preverili skladnost vozil med uporabo in pri različni količini prevoženih kilometrov, kot zahteva uredba; poziva, naj se s periodičnimi tehničnimi pregledi izboljša nadzor v prometu, in sicer z odkrivanjem in popravilom vozil, ki niso skladna z zakonodajo EU;

| 22. | poziva nacionalne organe, naj ne dopuščajo tako imenovane „optimizacije preskusov vozil“, pri kateri so običajni previsok tlak v pnevmatikah, odstranitev stranskih vzvratnih ogledal, prekrivanje odprtin na karoseriji za zmanjšanje zračnega upora, uporaba posebnih maziv – ki se sicer ne uporabljajo – za motor in menjalnik, odstranitev dodatne opreme, denimo predvajalnikov glasbe, in opravljanje preskusov pri najvišji dovoljeni temperaturi okolja, s tem pa se v nesprejemljivi meri poveča razlika med laboratorijskimi preskusi in izkušnjo potrošnikov v cestnem prometu; |
| --- | --- |

22.

poziva nacionalne organe, naj ne dopuščajo tako imenovane „optimizacije preskusov vozil“, pri kateri so običajni previsok tlak v pnevmatikah, odstranitev stranskih vzvratnih ogledal, prekrivanje odprtin na karoseriji za zmanjšanje zračnega upora, uporaba posebnih maziv – ki se sicer ne uporabljajo – za motor in menjalnik, odstranitev dodatne opreme, denimo predvajalnikov glasbe, in opravljanje preskusov pri najvišji dovoljeni temperaturi okolja, s tem pa se v nesprejemljivi meri poveča razlika med laboratorijskimi preskusi in izkušnjo potrošnikov v cestnem prometu;

| 23. | poudarja, da morajo imeti potrošniki možnost enostavnega uveljavljanja svojih pravic, kot je določeno v direktivah 1999/44/ES, 2005/29/ES in 2011/83/EU; |
| --- | --- |

23.

poudarja, da morajo imeti potrošniki možnost enostavnega uveljavljanja svojih pravic, kot je določeno v direktivah 1999/44/ES, 2005/29/ES in 2011/83/EU;

| 24. | poziva Komisijo, ki je pristojna za konkurenco na notranjem trgu EU, naj v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi zagotovi enake konkurenčne pogoje za konkurente, ki oskrbujejo trg; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, ki je pristojna za konkurenco na notranjem trgu EU, naj v sodelovanju z nacionalnimi nadzornimi organi zagotovi enake konkurenčne pogoje za konkurente, ki oskrbujejo trg;

| 25. | opozarja, da je treba v vseh državah članicah v celoti in dosledno prenesti in izvajati evropska pravila v zvezi z delovanjem notranjega trga, poleg tega pa poziva organe za nadzor evropskega in nacionalnih trgov, naj temeljito raziščejo vse prijave goljufij; |
| --- | --- |

25.

opozarja, da je treba v vseh državah članicah v celoti in dosledno prenesti in izvajati evropska pravila v zvezi z delovanjem notranjega trga, poleg tega pa poziva organe za nadzor evropskega in nacionalnih trgov, naj temeljito raziščejo vse prijave goljufij;

| 26. | poziva Komisijo, naj zagotovi točnost, ustreznost in primerljivost informacij, ki jih potrošniki prejmejo na podlagi direktive EU o označevanju vozil (1999/94/ES); meni, da bi morale oznake temeljiti na podatkih o emisijah in porabi goriva pri dejanski vožnji; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj zagotovi točnost, ustreznost in primerljivost informacij, ki jih potrošniki prejmejo na podlagi direktive EU o označevanju vozil (1999/94/ES); meni, da bi morale oznake temeljiti na podatkih o emisijah in porabi goriva pri dejanski vožnji;

| 27. | je zaskrbljen zaradi razhajanj med emisijami CO2, navedenimi pri uradnih preskusih, in tistimi, ki se izmerijo med dejansko vožnjo; zato poziva, naj se brez upoštevanja nepoštenih odstopanj v obstoječem preskusnem postopku nemudoma doseže dogovor o prilagoditvi ciljev povprečnih emisij CO2 voznega parka za svetovni harmonizirani preskusni postopek za lahka vozila, pri čemer naj se ustrezno upošteva načelo primerljive strogosti, da ne bi omajali cilja za leto 2021; |
| --- | --- |

27.

je zaskrbljen zaradi razhajanj med emisijami CO2, navedenimi pri uradnih preskusih, in tistimi, ki se izmerijo med dejansko vožnjo; zato poziva, naj se brez upoštevanja nepoštenih odstopanj v obstoječem preskusnem postopku nemudoma doseže dogovor o prilagoditvi ciljev povprečnih emisij CO2 voznega parka za svetovni harmonizirani preskusni postopek za lahka vozila, pri čemer naj se ustrezno upošteva načelo primerljive strogosti, da ne bi omajali cilja za leto 2021;

| 28. | poziva Komisijo, naj ta razkritja upošteva pri oblikovanju novih politik na področju trajnostnega prometa; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za krepitev strategije EU za trajnostne in gospodarne sisteme cestnega prometa in drugih vrst prevoza; se sklicuje na pristop iz bele knjige Komisije iz leta 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ in želi izpostaviti potencialno velik prispevek tega pristopa k dejanskemu zmanjšanju dejanskih emisij prometa in izboljšanju mobilnosti v mestih; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za uveljavitev predlaganih ukrepov iz bele knjige, in spodbuja države članice, naj to podprejo; |
| --- | --- |

28.

poziva Komisijo, naj ta razkritja upošteva pri oblikovanju novih politik na področju trajnostnega prometa; poziva Komisijo, naj sprejme nadaljnje ukrepe za krepitev strategije EU za trajnostne in gospodarne sisteme cestnega prometa in drugih vrst prevoza; se sklicuje na pristop iz bele knjige Komisije iz leta 2011 z naslovom „Načrt za enotni evropski prometni prostor – na poti h konkurenčnemu in z viri gospodarnemu prometnemu sistemu“ in želi izpostaviti potencialno velik prispevek tega pristopa k dejanskemu zmanjšanju dejanskih emisij prometa in izboljšanju mobilnosti v mestih; poziva Komisijo, naj si bolj prizadeva za uveljavitev predlaganih ukrepov iz bele knjige, in spodbuja države članice, naj to podprejo;

| 29. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

29.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  UL L 171, 29.6.2007, str. 1.

(2)  UL L 263, 9.10.2007, str. 1.

(3)  UL L 309, 27.11.2001, str. 22.

(4)  UL L 152, 11.6.2008, str. 1.

(5)  UL L 103, 5.4.2014, str. 15.

(6)  Analysing on-road emissions of light-duty vehicles with Portable Emission Measurement Systems (PEMS) (Analiza emisij lahkih gospodarskih vozil, izmerjenih med vožnjo s prenosnimi sistemi za merjenje emisij (PEMS); ni na voljo v slovenščini, op. prev.), JRC 2011.

(7)  A complementary emissions test for light-duty vehicles: Assessing the technical feasibility of candidate procedures (Dopolnilno preverjanje emisij lahkih gospodarskih vozil: ocena tehnične izvedljivosti postopkov v presoji; ni na voljo v slovenščini, op. prev.), JRC 2013.

---

Sreda, 28. oktober 2015

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/17 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/17

---

P8_TA(2015)0382

Evropska državljanska pobuda

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o evropski državljanski pobudi (2014/2257(INI))

(2017/C 355/03)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji in člena 24(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 11(4) Pogodbe o Evropski uniji in člena 24(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (A7-0350/2010), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi (A7-0350/2010),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 211/2011 Evropskega parlamenta in Sveta o državljanski pobudi,

| — | ob upoštevanju javne obravnave dne 26. februarja 2015 o državljanski pobudi, ki jo je organiziral Odbor za ustavne zadeve v sodelovanju z Odborom za peticije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju javne obravnave dne 26. februarja 2015 o državljanski pobudi, ki jo je organiziral Odbor za ustavne zadeve v sodelovanju z Odborom za peticije,

| — | ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Evropskega parlamenta z naslovom „European Citizens’ Initiative – First lessons of implementation“ (Evropska državljanska pobuda – prve izkušnje z izvajanjem), objavljene v letu 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije tematskega sektorja C Evropskega parlamenta z naslovom „European Citizens’ Initiative – First lessons of implementation“ (Evropska državljanska pobuda – prve izkušnje z izvajanjem), objavljene v letu 2014,

| — | ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic z dne 4. marca 2015 ob zaključku njene preiskave na lastno pobudo v zvezi s Komisijo (OI/9/2013/TN), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepa evropske varuhinje človekovih pravic z dne 4. marca 2015 ob zaključku njene preiskave na lastno pobudo v zvezi s Komisijo (OI/9/2013/TN),

| — | ob upoštevanju študije Evropske parlamentarne raziskovalne službe iz februarja 2015 z naslovom „Implementation of the European Citizens’ Initiative“ (Izvajanje evropske državljanske pobude), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropske parlamentarne raziskovalne službe iz februarja 2015 z naslovom „Implementation of the European Citizens’ Initiative“ (Izvajanje evropske državljanske pobude),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. marca 2015 o evropski državljanski pobudi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije z dne 31. marca 2015 o evropski državljanski pobudi,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenj Odbora za peticije in Odbora za pravne zadeve (A8-0284/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ustavne zadeve in mnenj Odbora za peticije in Odbora za pravne zadeve (A8-0284/2015),

| A. | ker je državljanska pobuda nova politična pravica državljanov ter edinstveno in inovativno orodje za oblikovanje programa v okviru participativne demokracije v Evropski uniji, ki državljanom omogoča, da aktivno sodelujejo v projektih in postopkih, ki jih zadevajo, in ker je treba njen potencial nedvomno v celoti izkoristiti in bistveno okrepiti, da bi dosegli optimalne rezultate in čim večje število državljanov EU spodbudili, naj sodelujejo pri nadaljnjem razvoju evropskega procesa povezovanja; ker mora biti prednostni cilj EU okrepiti demokratično legitimnost evropskih institucij; |
| --- | --- |

A.

ker je državljanska pobuda nova politična pravica državljanov ter edinstveno in inovativno orodje za oblikovanje programa v okviru participativne demokracije v Evropski uniji, ki državljanom omogoča, da aktivno sodelujejo v projektih in postopkih, ki jih zadevajo, in ker je treba njen potencial nedvomno v celoti izkoristiti in bistveno okrepiti, da bi dosegli optimalne rezultate in čim večje število državljanov EU spodbudili, naj sodelujejo pri nadaljnjem razvoju evropskega procesa povezovanja; ker mora biti prednostni cilj EU okrepiti demokratično legitimnost evropskih institucij;

| B. | ker je po treh letih od začetka uporabe Uredbe (EU) št. 211/2011 dne 1. aprila 2012 treba oceniti njeno izvajanje, da bi ugotovili morebitne pomanjkljivosti in predlagali primerne rešitve za njeno hitro revizijo; |
| --- | --- |

B.

ker je po treh letih od začetka uporabe Uredbe (EU) št. 211/2011 dne 1. aprila 2012 treba oceniti njeno izvajanje, da bi ugotovili morebitne pomanjkljivosti in predlagali primerne rešitve za njeno hitro revizijo;

| C. | ker ima glede na izkušnje večina organizatorjev evropskih državljanskih pobud številne težave pri vzpostavitvi evropske državljanske pobude, tako s praktičnega kakor tudi s pravnega vidika, in ker so se organizatorji več zavrnjenih državljanskih pobud posledično na Sodišče Evropske unije in pri Evropskem varuhu človekovih pravic pritožili zoper odločitev Komisije o zavrnitvi prijave njihove evropske državljanske pobude; ker je treba zato določiti pravila, na podlagi katerih bodo evropske državljanske pobude državljanom in organizatorjem čim bolj dostopne; |
| --- | --- |

C.

ker ima glede na izkušnje večina organizatorjev evropskih državljanskih pobud številne težave pri vzpostavitvi evropske državljanske pobude, tako s praktičnega kakor tudi s pravnega vidika, in ker so se organizatorji več zavrnjenih državljanskih pobud posledično na Sodišče Evropske unije in pri Evropskem varuhu človekovih pravic pritožili zoper odločitev Komisije o zavrnitvi prijave njihove evropske državljanske pobude; ker je treba zato določiti pravila, na podlagi katerih bodo evropske državljanske pobude državljanom in organizatorjem čim bolj dostopne;

| D. | ker je Parlament edini neposredno izvoljeni organ Evropske unije, ki kot tak po definiciji zastopa državljane EU; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament edini neposredno izvoljeni organ Evropske unije, ki kot tak po definiciji zastopa državljane EU;

| E. | ker je več institucij, nevladnih organizacij, možganskih trustov in skupin civilne družbe obravnavalo različne pomanjkljivostih pri izvajanju Uredbe (EU) št. 211/2011 o evropskih državljanskih pobudah in v organizaciji teh pobud, predlagalo številne izboljšave in večkrat izpostavilo tiste vidike uredbe, ki bi jih bilo treba nujno spremeniti; |
| --- | --- |

E.

ker je več institucij, nevladnih organizacij, možganskih trustov in skupin civilne družbe obravnavalo različne pomanjkljivostih pri izvajanju Uredbe (EU) št. 211/2011 o evropskih državljanskih pobudah in v organizaciji teh pobud, predlagalo številne izboljšave in večkrat izpostavilo tiste vidike uredbe, ki bi jih bilo treba nujno spremeniti;

| F. | ker imajo organizatorji državljanskih pobud na podlagi določb iz člena 6 v zvezi s praktičnim vidikom postopka, zlasti v zvezi z vzpostavitvijo spletnega sistema zbiranja in pridobitvijo potrdila pristojnega organa države članice, v večini primerov za zbiranje potrebnih podpisov na voljo manj kot dvanajst mesecev; |
| --- | --- |

F.

ker imajo organizatorji državljanskih pobud na podlagi določb iz člena 6 v zvezi s praktičnim vidikom postopka, zlasti v zvezi z vzpostavitvijo spletnega sistema zbiranja in pridobitvijo potrdila pristojnega organa države članice, v večini primerov za zbiranje potrebnih podpisov na voljo manj kot dvanajst mesecev;

| G. | ker za predložitev uspešne pobude Komisiji po končanem zbiranju podpisov ni določenega roka, kar lahko povzroči zmedo in negotovost tako za institucije kot tudi za javnost; |
| --- | --- |

G.

ker za predložitev uspešne pobude Komisiji po končanem zbiranju podpisov ni določenega roka, kar lahko povzroči zmedo in negotovost tako za institucije kot tudi za javnost;

| 1. | pozdravlja evropsko državljansko pobudo, opredeljeno v členu 11(4) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 24(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj gre za prvi instrument za nadnacionalno participativno demokracijo, ki državljanom omogoča neposredno sodelovanje z institucijami EU in aktivno udeležbo pri oblikovanju evropskih politik in zakonodaje ter dopolnjuje njihovo pravico do vlaganja peticij pri Parlamentu in do pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja evropsko državljansko pobudo, opredeljeno v členu 11(4) Pogodbe o Evropski uniji (PEU) in členu 24(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), saj gre za prvi instrument za nadnacionalno participativno demokracijo, ki državljanom omogoča neposredno sodelovanje z institucijami EU in aktivno udeležbo pri oblikovanju evropskih politik in zakonodaje ter dopolnjuje njihovo pravico do vlaganja peticij pri Parlamentu in do pritožbe pri evropskem varuhu človekovih pravic;

| 2. | poudarja, da je evropska državljanska pobuda prvo orodje participativne demokracije, ki državljanom EU na podlagi najmanj enega milijona izjav o podpori iz najmanj četrtine držav članic EU podeljuje pravico, da dajo pobudo – s čimer torej uveljavljajo svojo novo politično pravico – in Komisijo zaprosijo, naj v okviru svojih pooblastil predloži ustrezen predlog o vprašanjih, kjer bi bil po njihovem mnenju za izvajanje Pogodb potreben zakonodajni akt; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da je evropska državljanska pobuda prvo orodje participativne demokracije, ki državljanom EU na podlagi najmanj enega milijona izjav o podpori iz najmanj četrtine držav članic EU podeljuje pravico, da dajo pobudo – s čimer torej uveljavljajo svojo novo politično pravico – in Komisijo zaprosijo, naj v okviru svojih pooblastil predloži ustrezen predlog o vprašanjih, kjer bi bil po njihovem mnenju za izvajanje Pogodb potreben zakonodajni akt;

| 3. | poudarja, da je evropska državljanska pobuda izjemna priložnost za državljane, da ugotovijo in izrazijo svoje želje ter zahtevajo ukrepe EU, ter da jo je treba na vse možne načine spodbujati in podpirati; vendar priznava, da so znatne pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti in zanje najti ustrezne rešitve, da bi bila ta pobuda bolj učinkovita; poudarja, da si je treba treba pri nadaljnji oceni tega orodja prizadevati za zagotovitev, da bo čim bolj uporabniku prijazno, saj je glavno sredstvo, ki evropske državljane povezuje z EU; poudarja tudi, da je uporaba maternega jezika državljanska pravica, zato poziva Komisijo in države članice, naj preučijo alternativne možnosti, da bi se zagotovila pravico uporabe maternega jezika v vseh dejavnostih, povezanih z evropsko državljansko pobudo, saj to spodbuja državljane k udeležbi; poudarja pomen javne ozaveščenosti o evropski državljanski pobudi ter obžaluje, da državljani EU o tem orodju vedo zelo malo; poziva EU, naj zato organizira oglaševalske in promocijske kampanje, da bi dosegli večjo prepoznavnost te pobude v medijih in med državljani; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je evropska državljanska pobuda izjemna priložnost za državljane, da ugotovijo in izrazijo svoje želje ter zahtevajo ukrepe EU, ter da jo je treba na vse možne načine spodbujati in podpirati; vendar priznava, da so znatne pomanjkljivosti, ki jih je treba odpraviti in zanje najti ustrezne rešitve, da bi bila ta pobuda bolj učinkovita; poudarja, da si je treba treba pri nadaljnji oceni tega orodja prizadevati za zagotovitev, da bo čim bolj uporabniku prijazno, saj je glavno sredstvo, ki evropske državljane povezuje z EU; poudarja tudi, da je uporaba maternega jezika državljanska pravica, zato poziva Komisijo in države članice, naj preučijo alternativne možnosti, da bi se zagotovila pravico uporabe maternega jezika v vseh dejavnostih, povezanih z evropsko državljansko pobudo, saj to spodbuja državljane k udeležbi; poudarja pomen javne ozaveščenosti o evropski državljanski pobudi ter obžaluje, da državljani EU o tem orodju vedo zelo malo; poziva EU, naj zato organizira oglaševalske in promocijske kampanje, da bi dosegli večjo prepoznavnost te pobude v medijih in med državljani;

| 4. | nadalje poudarja, da je državljanska angažiranost mladih bistvenega pomena za prihodnost vseh demokracij, in poziva Komisijo, naj se zgleduje po primerih resnično uspešnih državljanskih pobud v posameznih državah članicah; |
| --- | --- |

4.

nadalje poudarja, da je državljanska angažiranost mladih bistvenega pomena za prihodnost vseh demokracij, in poziva Komisijo, naj se zgleduje po primerih resnično uspešnih državljanskih pobud v posameznih državah članicah;

| 5. | meni, da je bistveno državljanom omogočiti možnost prispevanja k izvajanju zakonodajnih pristojnosti Unije in neposrednega vključevanja v sprožanje zakonodajnih predlogov; |
| --- | --- |

5.

meni, da je bistveno državljanom omogočiti možnost prispevanja k izvajanju zakonodajnih pristojnosti Unije in neposrednega vključevanja v sprožanje zakonodajnih predlogov;

| 6. | poudarja pomen javne ozaveščenosti o evropski državljanski pobudi, če naj bi bila učinkovito orodje za demokratično udeležbo; odločno poziva Komisijo in države članice, naj si zato prizadevajo za čim boljše ozaveščanje o pobudi, da bi čim več državljanov zanjo vedelo, ter spodbujanje k aktivnemu vključevanju vanjo; |
| --- | --- |

6.

poudarja pomen javne ozaveščenosti o evropski državljanski pobudi, če naj bi bila učinkovito orodje za demokratično udeležbo; odločno poziva Komisijo in države članice, naj si zato prizadevajo za čim boljše ozaveščanje o pobudi, da bi čim več državljanov zanjo vedelo, ter spodbujanje k aktivnemu vključevanju vanjo;

| 7. | poziva Komisijo, naj za ozaveščanje o evropski državljanski pobudi uporabi vse javne komunikacijske kanale in naj sprejme potrebne ukrepe za zagotavljanje preglednosti te pobude ter omogoči obveščanje o obstoječih pobudah te vrste, na primer z ustvarjanjem aplikacij, ki zagotavljajo informacije, pošiljanje obvestil in možnost spletnega podpisa; poudarja, da je aktivno vključevanje javnosti v evropskih državljanskih pobudah tudi precej odvisno od oglaševanja teh pobud v državah članicah, zato predlaga, naj nacionalni parlamenti držav članic na svojih uradnih spletnih mestih omenjajo evropsko državljansko pobudo; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj za ozaveščanje o evropski državljanski pobudi uporabi vse javne komunikacijske kanale in naj sprejme potrebne ukrepe za zagotavljanje preglednosti te pobude ter omogoči obveščanje o obstoječih pobudah te vrste, na primer z ustvarjanjem aplikacij, ki zagotavljajo informacije, pošiljanje obvestil in možnost spletnega podpisa; poudarja, da je aktivno vključevanje javnosti v evropskih državljanskih pobudah tudi precej odvisno od oglaševanja teh pobud v državah članicah, zato predlaga, naj nacionalni parlamenti držav članic na svojih uradnih spletnih mestih omenjajo evropsko državljansko pobudo;

| 8. | ugotavlja, da je pri evropski državljanski pobudi doslej sodelovalo več kot šest milijonov državljanov EU, da je bilo vloženih 51 prošenj za pobudo, od katerih so bile le tri označene za dopustne, in sicer pobude Pravica do vode (Right2Water), Eden izmed nas (One of Us) in Ustavimo vivisekcijo (Stop Vivisection), ter da je šest organizatorjev evropske državljanske pobude pri Sodišču vložilo pritožbo zoper odločitev Komisije o zavrnitvi (torej 30 % vseh zavrnitev), kar dokazuje, da je treba še veliko storiti, da bo celotni potencial evropske državljanske pobude zagotovo izkoriščen; opozarja na različne praktične težave, s katerimi se srečujejo organizatorji od začetka veljavnosti uredbe aprila 2012, in na to, da je pobud vse manj; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da je pri evropski državljanski pobudi doslej sodelovalo več kot šest milijonov državljanov EU, da je bilo vloženih 51 prošenj za pobudo, od katerih so bile le tri označene za dopustne, in sicer pobude Pravica do vode (Right2Water), Eden izmed nas (One of Us) in Ustavimo vivisekcijo (Stop Vivisection), ter da je šest organizatorjev evropske državljanske pobude pri Sodišču vložilo pritožbo zoper odločitev Komisije o zavrnitvi (torej 30 % vseh zavrnitev), kar dokazuje, da je treba še veliko storiti, da bo celotni potencial evropske državljanske pobude zagotovo izkoriščen; opozarja na različne praktične težave, s katerimi se srečujejo organizatorji od začetka veljavnosti uredbe aprila 2012, in na to, da je pobud vse manj;

| 9. | poziva Komisijo, naj organizatorjem evropskih državljanskih pobud prek centra za stike Europe Direct čim prej zagotovi ustrezne in celovite smernice, zlasti pravne, tako da bodo seznanjeni z možnostmi, ki so jim na voljo, in da njihove evropske državljanske pobude ne bodo zavrnjene zaradi navezovanja na vprašanja, ki očitno ne spadajo v pristojnosti Komisije, ali zaradi neizpolnjevanja meril o pravni dopustnosti; poziva k preučitvi možnosti ustanovitve dodatnega neodvisnega svetovalnega organa; vendar ugotavlja, da v skladu z Lizbonsko pogodbo vprašanja, sprožena z evropskimi državljanskimi pobudami, morda niso povsem skladna s pristojnostjo Komisije; nadalje meni, da bi morala Komisija preučiti možnost vzpostavitve urada za evropske državljanske pobude in predstavništev v posameznih državah članicah, ki bi zagotavljala informacije, nasvete in podporo v zvezi z evropsko državljansko pobudo; |
| --- | --- |

9.

poziva Komisijo, naj organizatorjem evropskih državljanskih pobud prek centra za stike Europe Direct čim prej zagotovi ustrezne in celovite smernice, zlasti pravne, tako da bodo seznanjeni z možnostmi, ki so jim na voljo, in da njihove evropske državljanske pobude ne bodo zavrnjene zaradi navezovanja na vprašanja, ki očitno ne spadajo v pristojnosti Komisije, ali zaradi neizpolnjevanja meril o pravni dopustnosti; poziva k preučitvi možnosti ustanovitve dodatnega neodvisnega svetovalnega organa; vendar ugotavlja, da v skladu z Lizbonsko pogodbo vprašanja, sprožena z evropskimi državljanskimi pobudami, morda niso povsem skladna s pristojnostjo Komisije; nadalje meni, da bi morala Komisija preučiti možnost vzpostavitve urada za evropske državljanske pobude in predstavništev v posameznih državah članicah, ki bi zagotavljala informacije, nasvete in podporo v zvezi z evropsko državljansko pobudo;

| 10. | poudarja, da bi moral urad za evropske državljanske pobude obenem prispevati k ozaveščanju medijev in javnosti o tej pobudi; zato poziva Komisijo, naj za dosego tega cilja podpira evropsko državljansko pobudo kot uraden instrument EU; poudarja, da bi lahko s pomočjo tega ukrepa ponovno vzpostavili zaupanje državljanov v izmenjavo osebnih podatkov, potrebnih za podporo evropske državljanske pobude; |
| --- | --- |

10.

poudarja, da bi moral urad za evropske državljanske pobude obenem prispevati k ozaveščanju medijev in javnosti o tej pobudi; zato poziva Komisijo, naj za dosego tega cilja podpira evropsko državljansko pobudo kot uraden instrument EU; poudarja, da bi lahko s pomočjo tega ukrepa ponovno vzpostavili zaupanje državljanov v izmenjavo osebnih podatkov, potrebnih za podporo evropske državljanske pobude;

| 11. | poziva k zagotovitvi podrobnejših smernic za razlaganje pravnih podlag in dodatnih informacij o obveznostih varstva podatkov v posameznih državah članicah, v katerih organizatorji izvajajo kampanje, s čimer bi jim zagotovili večjo varnost, ter o možnostih organizatorjev za sklenitev cenovno dostopnega zavarovanja; |
| --- | --- |

11.

poziva k zagotovitvi podrobnejših smernic za razlaganje pravnih podlag in dodatnih informacij o obveznostih varstva podatkov v posameznih državah članicah, v katerih organizatorji izvajajo kampanje, s čimer bi jim zagotovili večjo varnost, ter o možnostih organizatorjev za sklenitev cenovno dostopnega zavarovanja;

| 12. | obžaluje, da ni jasnih informacij o instrumentu evropske državljanske pobude v zgodnjih fazah, zaradi česar je prišlo do splošne napačne predstave o njenih značilnostih ter povzročilo nezadovoljstvo, ko je Komisija zavrnila prve pobude; opominja, da bi moral biti ta instrument preprost, jasen in uporabniku prijazen ter bi morala biti splošna javnost seznanjena z njim; poudarja, da bi morala Komisija izvoljene nacionalne in lokalne predstavnike spodbujati k temu, da prevzamejo vodilno vlogo pri pogostejši uporabi evropske državljanske spodbude, in jih pri tem podpirati; |
| --- | --- |

12.

obžaluje, da ni jasnih informacij o instrumentu evropske državljanske pobude v zgodnjih fazah, zaradi česar je prišlo do splošne napačne predstave o njenih značilnostih ter povzročilo nezadovoljstvo, ko je Komisija zavrnila prve pobude; opominja, da bi moral biti ta instrument preprost, jasen in uporabniku prijazen ter bi morala biti splošna javnost seznanjena z njim; poudarja, da bi morala Komisija izvoljene nacionalne in lokalne predstavnike spodbujati k temu, da prevzamejo vodilno vlogo pri pogostejši uporabi evropske državljanske spodbude, in jih pri tem podpirati;

| 13. | podpira aktivno udeležbo državljanov EU pri ustreznem izvajanju tega instrumenta za namene oblikovanja programov; je zaskrbljen zaradi morebitnega navzkrižja interesov, saj ima Komisija izključno nalogo, da preveri dopustnost, in poziva, naj se v prihodnje ta položaj ustrezno obravnava; obenem meni, da bi se morali vsi udeleženci v procesu prizadevati za preglednost in odgovornost, s čimer bi zagotovili jasnost dejavnosti državljanov; |
| --- | --- |

13.

podpira aktivno udeležbo državljanov EU pri ustreznem izvajanju tega instrumenta za namene oblikovanja programov; je zaskrbljen zaradi morebitnega navzkrižja interesov, saj ima Komisija izključno nalogo, da preveri dopustnost, in poziva, naj se v prihodnje ta položaj ustrezno obravnava; obenem meni, da bi se morali vsi udeleženci v procesu prizadevati za preglednost in odgovornost, s čimer bi zagotovili jasnost dejavnosti državljanov;

| 14. | poziva Komisijo, naj zato tudi Parlament obravnava kot nosilca odločanja, zlasti ker je to edina institucija, katere člane neposredno izvolijo državljani EU; |
| --- | --- |

14.

poziva Komisijo, naj zato tudi Parlament obravnava kot nosilca odločanja, zlasti ker je to edina institucija, katere člane neposredno izvolijo državljani EU;

| 15. | poudarja, da v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 211/2011 Komisija, če zavrne prijavo evropske državljanske pobude, „obvesti organizatorje o vzrokih za zavrnitev in možnih sodnih in izvensodnih sredstvih, ki so jim na voljo“; v zvezi s tem se zaveda številnih pritožb organizatorjev, da niso bili podrobno in izčrpno obveščeni o razlogih za zavrnitev njihovih evropskih državljanskih pobud; poziva Komisijo, naj podrobno pojasni razloge za zavrnitev evropske državljanske pobude, če je po njenem mnenju očitno zunaj področja njenih pristojnosti, obenem pa naj organizatorje v pisni obliki in tako, da jim olajša delo, obvesti o ustreznih pravnih pomislekih, kar naj bo zavoljo preglednosti v celoti objavljeno, da se lahko nad veljavnostjo in popolno objektivnostjo teh elementov izvaja zakonodajni nadzor, da se diskrecijska pravica Komisije kot sodnika in stranke pri oceni dopustnosti pobude čim bolj zmanjša in da se lahko organizatorji odločijo, ali bodo pregledali svojo evropsko državljansko pobudo in jo v spremenjeni obliki ponovno vložili; |
| --- | --- |

15.

poudarja, da v skladu s členom 4 Uredbe (EU) št. 211/2011 Komisija, če zavrne prijavo evropske državljanske pobude, „obvesti organizatorje o vzrokih za zavrnitev in možnih sodnih in izvensodnih sredstvih, ki so jim na voljo“; v zvezi s tem se zaveda številnih pritožb organizatorjev, da niso bili podrobno in izčrpno obveščeni o razlogih za zavrnitev njihovih evropskih državljanskih pobud; poziva Komisijo, naj podrobno pojasni razloge za zavrnitev evropske državljanske pobude, če je po njenem mnenju očitno zunaj področja njenih pristojnosti, obenem pa naj organizatorje v pisni obliki in tako, da jim olajša delo, obvesti o ustreznih pravnih pomislekih, kar naj bo zavoljo preglednosti v celoti objavljeno, da se lahko nad veljavnostjo in popolno objektivnostjo teh elementov izvaja zakonodajni nadzor, da se diskrecijska pravica Komisije kot sodnika in stranke pri oceni dopustnosti pobude čim bolj zmanjša in da se lahko organizatorji odločijo, ali bodo pregledali svojo evropsko državljansko pobudo in jo v spremenjeni obliki ponovno vložili;

| 16. | poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti prijave le dela državljanske pobude, če ta kot celota ne sodi v področje pristojnosti Komisije; poziva Komisijo, naj organizatorjem ob prijavi okvirno pove, v katerem delu je prijava mogoča, saj sta dialog in sodelovanje z organizatorji evropske državljanske pobude skozi celoten postopek bistvenega pomena, in naj Parlament obvesti o svoji odločitvi glede prijave pobude; poziva Komisijo, naj tudi preuči načine, kako pobude ali njihove dele, ki ne spadajo v področje pristojnosti Komisije, napotiti na pristojni nacionalni ali regionalni organ; |
| --- | --- |

16.

poziva Komisijo, naj razmisli o možnosti prijave le dela državljanske pobude, če ta kot celota ne sodi v področje pristojnosti Komisije; poziva Komisijo, naj organizatorjem ob prijavi okvirno pove, v katerem delu je prijava mogoča, saj sta dialog in sodelovanje z organizatorji evropske državljanske pobude skozi celoten postopek bistvenega pomena, in naj Parlament obvesti o svoji odločitvi glede prijave pobude; poziva Komisijo, naj tudi preuči načine, kako pobude ali njihove dele, ki ne spadajo v področje pristojnosti Komisije, napotiti na pristojni nacionalni ali regionalni organ;

| 17. | poudarja pomen tehnologije kot orodja za spodbujanje udeležbe državljanov; poziva Komisijo, naj izboljša prijaznost programske opreme za spletno zbiranje podpisov za uporabnika, zagotovi, da bo dostopna invalidom, stalno in brezplačno nudi svoje strežnike za shranjevanje spletnih podpisov, za kar naj uporabi obstoječe proračune EU, ter poenostavi in pregleda tehnične specifikacije za spletno zbiranje podpisov, tako da bo zbiranje naslovov elektronske pošte neobvezno, da se bodo zbirali na istem zaslonu kot obrazec za podporo, vendar se bodo shranjevali v ločeni podatkovni zbirki; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen tehnologije kot orodja za spodbujanje udeležbe državljanov; poziva Komisijo, naj izboljša prijaznost programske opreme za spletno zbiranje podpisov za uporabnika, zagotovi, da bo dostopna invalidom, stalno in brezplačno nudi svoje strežnike za shranjevanje spletnih podpisov, za kar naj uporabi obstoječe proračune EU, ter poenostavi in pregleda tehnične specifikacije za spletno zbiranje podpisov, tako da bo zbiranje naslovov elektronske pošte neobvezno, da se bodo zbirali na istem zaslonu kot obrazec za podporo, vendar se bodo shranjevali v ločeni podatkovni zbirki;

| 18. | meni, da je pri tem instrumentu, če bo revidiran, še vedno veliko možnosti za vključitev javnosti ter spodbujanje dialoga med državljani ter državljani in institucijami EU; poudarja, da je treba sistem za spletno zbiranje podpisov povezati z ustreznimi novimi orodji za kampanje v okviru družbenih in digitalnih medijev po vzoru drugih uspešnih platform za spletne kampanje; |
| --- | --- |

18.

meni, da je pri tem instrumentu, če bo revidiran, še vedno veliko možnosti za vključitev javnosti ter spodbujanje dialoga med državljani ter državljani in institucijami EU; poudarja, da je treba sistem za spletno zbiranje podpisov povezati z ustreznimi novimi orodji za kampanje v okviru družbenih in digitalnih medijev po vzoru drugih uspešnih platform za spletne kampanje;

| 19. | poziva Komisijo, naj ponovno razmisli o samodejni povezavi med prijavo evropske državljanske pobude in začetkom 12 mesečnega obdobja, v katerem se lahko zbirajo izjave o podpori, tako da se lahko organizatorji pobude sami odločijo, kdaj jih bodo začeli zbirati; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj ponovno razmisli o samodejni povezavi med prijavo evropske državljanske pobude in začetkom 12 mesečnega obdobja, v katerem se lahko zbirajo izjave o podpori, tako da se lahko organizatorji pobude sami odločijo, kdaj jih bodo začeli zbirati;

| 20. | poziva Komisijo, naj države članice spodbudi k uporabi orodja za potrjevanje izjav o podpori evropske državljanske pobude, razvitega v okviru programa interoperabilnih rešitev za evropske javne uprave; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj države članice spodbudi k uporabi orodja za potrjevanje izjav o podpori evropske državljanske pobude, razvitega v okviru programa interoperabilnih rešitev za evropske javne uprave;

| 21. | poudarja, da bi bilo treba orodja informacijske tehnologije v obsegu razpoložljivih instrumentov za krepitev participativne demokracije v Uniji dati na voljo tudi regijam in omogočiti večjo udeležbo državljanov v javnih zadevah; |
| --- | --- |

21.

poudarja, da bi bilo treba orodja informacijske tehnologije v obsegu razpoložljivih instrumentov za krepitev participativne demokracije v Uniji dati na voljo tudi regijam in omogočiti večjo udeležbo državljanov v javnih zadevah;

| 22. | toplo pozdravlja predlog Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o nudenju brezplačnih prevodov besedil evropskih državljanskih pobud zaradi zmanjšanja stroškov njihove organizacije; |
| --- | --- |

22.

toplo pozdravlja predlog Evropskega ekonomsko-socialnega odbora o nudenju brezplačnih prevodov besedil evropskih državljanskih pobud zaradi zmanjšanja stroškov njihove organizacije;

| 23. | poziva k okrepljenemu medinstitucionalnemu sodelovanju na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni pri obravnavi evropskih državljanskih pobud in zagotavljanju informacij in podpore njihovim organizatorjem; poziva k izboljšanju večjezičnega spletnega mesta o evropski državljanski pobudi, ki ga ureja Komisija, ter k enotnemu sklopu smernic v vseh uradnih jezikih EU o pravicah in obveznostih organizatorjev evropskih državljanskih pobud in o veljavnih upravnih postopkih v procesu evropske državljanske pobude; |
| --- | --- |

23.

poziva k okrepljenemu medinstitucionalnemu sodelovanju na ravni EU ter na nacionalni in lokalni ravni pri obravnavi evropskih državljanskih pobud in zagotavljanju informacij in podpore njihovim organizatorjem; poziva k izboljšanju večjezičnega spletnega mesta o evropski državljanski pobudi, ki ga ureja Komisija, ter k enotnemu sklopu smernic v vseh uradnih jezikih EU o pravicah in obveznostih organizatorjev evropskih državljanskih pobud in o veljavnih upravnih postopkih v procesu evropske državljanske pobude;

| 24. | poziva, naj se v prihodnje uvede fizično in spletno „okence vse na enem mestu“, kjer bo mogoče stalno dobiti informacije, prevajalske storitve ter tehnično, pravno in politično podporo za evropske državljanske pobude, in meni, da bi lahko za to uporabili vire kontaktne točke v okviru centra za stike Europe Direct ter predstavništev Komisije in informacijskih pisarn Parlamenta v državah članicah; meni, da bi s tako ureditvijo projekt evropske državljanske pobude približali državljanom; |
| --- | --- |

24.

poziva, naj se v prihodnje uvede fizično in spletno „okence vse na enem mestu“, kjer bo mogoče stalno dobiti informacije, prevajalske storitve ter tehnično, pravno in politično podporo za evropske državljanske pobude, in meni, da bi lahko za to uporabili vire kontaktne točke v okviru centra za stike Europe Direct ter predstavništev Komisije in informacijskih pisarn Parlamenta v državah članicah; meni, da bi s tako ureditvijo projekt evropske državljanske pobude približali državljanom;

| 25. | meni, da je za organizatorje preveč zapleteno zagotavljanje različnih osebnih podatkov v podporo evropskim državljanskim pobudam v 28 državah članicah, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 211/2011 na podlagi različnih nacionalnih predpisov, in poziva k uvedbi enotnega postopka za vlaganje izjav o podpori prek poenostavitve Priloge III Uredbe (EU) št. 211/2011, s čimer bi standardizirali naravo podatkov, ki se zbirajo v državah članicah; spodbuja Komisijo, naj se še naprej pogaja z državami članicami, da bi zmanjšali število zahtev glede podatkov, in v skladu s tem umakne zahtevo o osebni identifikacijski številki, ter naj zagotovi, da bodo te zahteve bolj prijazne za uporabnike, ter želi spomniti, da je bistvo evropske državljanske pobude udeležba in oblikovanje programa, ne pa zavezujoči predlogi; predlaga, naj se razmisli o možnosti vzpostavitve digitalnega državljanstva EU, in priporoča, naj se do takrat zagotovi vmesna rešitev, s katero bi rešili sedanje težave zaradi večkratne prijave; zato poziva Komisijo, naj to vprašanje nujno preuči v okviru svoje digitalne agende; |
| --- | --- |

25.

meni, da je za organizatorje preveč zapleteno zagotavljanje različnih osebnih podatkov v podporo evropskim državljanskim pobudam v 28 državah članicah, kakor je določeno v Uredbi (EU) št. 211/2011 na podlagi različnih nacionalnih predpisov, in poziva k uvedbi enotnega postopka za vlaganje izjav o podpori prek poenostavitve Priloge III Uredbe (EU) št. 211/2011, s čimer bi standardizirali naravo podatkov, ki se zbirajo v državah članicah; spodbuja Komisijo, naj se še naprej pogaja z državami članicami, da bi zmanjšali število zahtev glede podatkov, in v skladu s tem umakne zahtevo o osebni identifikacijski številki, ter naj zagotovi, da bodo te zahteve bolj prijazne za uporabnike, ter želi spomniti, da je bistvo evropske državljanske pobude udeležba in oblikovanje programa, ne pa zavezujoči predlogi; predlaga, naj se razmisli o možnosti vzpostavitve digitalnega državljanstva EU, in priporoča, naj se do takrat zagotovi vmesna rešitev, s katero bi rešili sedanje težave zaradi večkratne prijave; zato poziva Komisijo, naj to vprašanje nujno preuči v okviru svoje digitalne agende;

| 26. | poziva Komisijo, naj spremeni člen 3 Uredbe (EU) št. 211/2011 in državam članicam priporoči, naj znižajo starostno mejo za podporo in udeležbo pri evropski državljanski pobudi z 18 na 16 let ter naj ta ne bo vezana na volilno pravico za volitve v Evropski parlament, da bi zlasti mladim omogočili, da se aktivno vključijo v nadaljevanje evropskega projekta; |
| --- | --- |

26.

poziva Komisijo, naj spremeni člen 3 Uredbe (EU) št. 211/2011 in državam članicam priporoči, naj znižajo starostno mejo za podporo in udeležbo pri evropski državljanski pobudi z 18 na 16 let ter naj ta ne bo vezana na volilno pravico za volitve v Evropski parlament, da bi zlasti mladim omogočili, da se aktivno vključijo v nadaljevanje evropskega projekta;

| 27. | se zaveda občutljivega problema osebne odgovornosti organizatorjev v zvezi z varstvom podatkov pri zbiranju osebnih podatkov podpisnikov in predlaga, da se zmanjša obseg zahtevanih podatkov ter da se besedilo člena 13 Uredbe (EU) št. 211/2011 o odgovornosti spremeni tako, da bo jasno, da osebna odgovornost ni neomejena; zato predlaga, da bi državljanski odbori lahko pridobili status pravne osebe in da bi kot zgled uporabili člen 3 Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja, da bi določili, da so organizatorji odgovorni samo za dejanja, ki so „nezakonita in storjena naklepno ali vsaj iz hude malomarnosti“; |
| --- | --- |

27.

se zaveda občutljivega problema osebne odgovornosti organizatorjev v zvezi z varstvom podatkov pri zbiranju osebnih podatkov podpisnikov in predlaga, da se zmanjša obseg zahtevanih podatkov ter da se besedilo člena 13 Uredbe (EU) št. 211/2011 o odgovornosti spremeni tako, da bo jasno, da osebna odgovornost ni neomejena; zato predlaga, da bi državljanski odbori lahko pridobili status pravne osebe in da bi kot zgled uporabili člen 3 Direktive 2008/99/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 19. novembra 2008 o kazenskopravnem varstvu okolja, da bi določili, da so organizatorji odgovorni samo za dejanja, ki so „nezakonita in storjena naklepno ali vsaj iz hude malomarnosti“;

| 28. | spodbuja Komisijo in države članice, naj oblikujejo zahteve o zbiranju podatkov, ki bodo bolj prijazne za uporabnika in bolj usklajene; poziva pristojne nacionalne organe, naj odbore za evropske zadeve v njihovih nacionalnih parlamentih redno obveščajo o evropskih državljanskih pobudah v teku, ki so že zbrale znatno število podpisov; poziva Komisijo, naj predlaga revizijo Uredbe (EU) št. 211/2011, da bi državljanom zagotovili možnost, da evropsko državljansko pobudo podpišejo v državi, kjer prebivajo; |
| --- | --- |

28.

spodbuja Komisijo in države članice, naj oblikujejo zahteve o zbiranju podatkov, ki bodo bolj prijazne za uporabnika in bolj usklajene; poziva pristojne nacionalne organe, naj odbore za evropske zadeve v njihovih nacionalnih parlamentih redno obveščajo o evropskih državljanskih pobudah v teku, ki so že zbrale znatno število podpisov; poziva Komisijo, naj predlaga revizijo Uredbe (EU) št. 211/2011, da bi državljanom zagotovili možnost, da evropsko državljansko pobudo podpišejo v državi, kjer prebivajo;

| 29. | je zaskrbljen, ker so od leta 2012 le tri od 31 evropskih državljanskih pobud dosegle zaključno fazo; poudarja, da je strmi upad števila novih pobud ena od posledic nesorazmernih zahtev in sistema, ki je po nepotrebnem zapleten; obžaluje, da uspešne pobude nimajo zakonodajnega učinka in da jih Komisija bolj malo upošteva; se ne strinja s Komisijo v zvezi z uspešnim izvajanjem uredbe za uresničitev celotnega potenciala evropske državljanske pobude; poudarja, da morajo institucije EU in države članice ukreniti vse potrebno, da bi spodbudile evropsko državljansko pobudo ter okrepile zaupanje državljanov v ta instrument; |
| --- | --- |

29.

je zaskrbljen, ker so od leta 2012 le tri od 31 evropskih državljanskih pobud dosegle zaključno fazo; poudarja, da je strmi upad števila novih pobud ena od posledic nesorazmernih zahtev in sistema, ki je po nepotrebnem zapleten; obžaluje, da uspešne pobude nimajo zakonodajnega učinka in da jih Komisija bolj malo upošteva; se ne strinja s Komisijo v zvezi z uspešnim izvajanjem uredbe za uresničitev celotnega potenciala evropske državljanske pobude; poudarja, da morajo institucije EU in države članice ukreniti vse potrebno, da bi spodbudile evropsko državljansko pobudo ter okrepile zaupanje državljanov v ta instrument;

| 30. | poziva Komisijo k reviziji besedila člena 10(c) Uredbe (EU) št. 211/2011, da se omogoči ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi uspešne evropske državljanske pobude; poziva Komisijo, naj v roku 12 mesecev od predložitve pozitivnega mnenja začne pripravljati pravni akt o uspešnih evropskih državljanskih pobudah; |
| --- | --- |

30.

poziva Komisijo k reviziji besedila člena 10(c) Uredbe (EU) št. 211/2011, da se omogoči ustrezno nadaljnje ukrepanje na podlagi uspešne evropske državljanske pobude; poziva Komisijo, naj v roku 12 mesecev od predložitve pozitivnega mnenja začne pripravljati pravni akt o uspešnih evropskih državljanskih pobudah;

| 31. | meni, da bi za poudarjanje politične razsežnosti evropskih državljanskih pobud javna predstavitev v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 211/2011 morala biti strukturirana tako, da bi organizatorjem omogočala dialog s poslanci Evropskega parlamenta in ustreznimi uradniki Komisije; poudarja, da bi bilo treba predstavitve evropskih državljanskih pobud organizirati pod okriljem „nevtralnega“ odbora, ki nima glavne pristojnosti nad področjem, na katerega se vsebinsko nanašajo, in da bi morali biti ves čas vključeni zunanji strokovnjaki; |
| --- | --- |

31.

meni, da bi za poudarjanje politične razsežnosti evropskih državljanskih pobud javna predstavitev v skladu s členom 11 Uredbe (EU) št. 211/2011 morala biti strukturirana tako, da bi organizatorjem omogočala dialog s poslanci Evropskega parlamenta in ustreznimi uradniki Komisije; poudarja, da bi bilo treba predstavitve evropskih državljanskih pobud organizirati pod okriljem „nevtralnega“ odbora, ki nima glavne pristojnosti nad področjem, na katerega se vsebinsko nanašajo, in da bi morali biti ves čas vključeni zunanji strokovnjaki;

| 32. | poziva Parlament in njegove odbore, naj po potrebi in v primeru, da Komisija ne vloži zakonodajnega predloga v roku 12 mesecev, uveljavijo svojo pravico in v skladu s členom 225 PDEU od Komisije zahtevajo predložitev ustreznega predloga; meni, da bi moral pri uveljavljanju te pravice pristojni parlamentarni odbor upoštevati vsebino uspešne evropske državljanske pobude in se na drugi predstavitvi posvetovati z organizatorji evropske državljanske pobude; poziva, naj se temu ustrezno spremeni Poslovnik; |
| --- | --- |

32.

poziva Parlament in njegove odbore, naj po potrebi in v primeru, da Komisija ne vloži zakonodajnega predloga v roku 12 mesecev, uveljavijo svojo pravico in v skladu s členom 225 PDEU od Komisije zahtevajo predložitev ustreznega predloga; meni, da bi moral pri uveljavljanju te pravice pristojni parlamentarni odbor upoštevati vsebino uspešne evropske državljanske pobude in se na drugi predstavitvi posvetovati z organizatorji evropske državljanske pobude; poziva, naj se temu ustrezno spremeni Poslovnik;

| 33. | poziva Komisijo, naj preuči možnost financiranja evropskih državljanskih pobud iz obstoječih proračunov EU, prek evropskih programov, kot sta programa Evropa za državljane in Program za enakost, pravice in državljanstvo, vključno z možnostjo financiranja radijskih in televizijskih programov, pri čemer naj upošteva, da je treba zagotoviti enakost med državljani, da obstaja resnična potreba po finančni podpori za organizacijo evropskih državljanskih pobud in da so bile v ta namen predloženi številni predlogi sprememb proračuna EU; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo, naj preuči možnost financiranja evropskih državljanskih pobud iz obstoječih proračunov EU, prek evropskih programov, kot sta programa Evropa za državljane in Program za enakost, pravice in državljanstvo, vključno z možnostjo financiranja radijskih in televizijskih programov, pri čemer naj upošteva, da je treba zagotoviti enakost med državljani, da obstaja resnična potreba po finančni podpori za organizacijo evropskih državljanskih pobud in da so bile v ta namen predloženi številni predlogi sprememb proračuna EU;

| 34. | poziva Komisijo, naj sprejme vse možne ukrepe za preprečevanje kraje občutljivih podatkov o podpisnikih, zlasti če se upravljajo v obliki zbirnih podatkov; |
| --- | --- |

34.

poziva Komisijo, naj sprejme vse možne ukrepe za preprečevanje kraje občutljivih podatkov o podpisnikih, zlasti če se upravljajo v obliki zbirnih podatkov;

| 35. | pozdravlja poročilo Komisije z dne 31. marca 2015 o evropski državljanski pobudi in sklep evropskega varuha človekovih pravic št. OI/9/2013/TN in Komisijo poziva, naj v reviziji tega instrumenta zagotovi izvajanje vseh ustreznih pravnih ukrepov, da bi zagotovili ustrezne nadaljnje ukrepe, kadar se šteje, da je evropska državljanska pobuda uspešno zaključena; zato poziva Komisijo, naj glede na razne nastale pomanjkljivosti čim prej predloži predlog o reviziji Uredbe (EU) št. 211/2011 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1179/2011; |
| --- | --- |

35.

pozdravlja poročilo Komisije z dne 31. marca 2015 o evropski državljanski pobudi in sklep evropskega varuha človekovih pravic št. OI/9/2013/TN in Komisijo poziva, naj v reviziji tega instrumenta zagotovi izvajanje vseh ustreznih pravnih ukrepov, da bi zagotovili ustrezne nadaljnje ukrepe, kadar se šteje, da je evropska državljanska pobuda uspešno zaključena; zato poziva Komisijo, naj glede na razne nastale pomanjkljivosti čim prej predloži predlog o reviziji Uredbe (EU) št. 211/2011 in Izvedbene uredbe Komisije (EU) št. 1179/2011;

| 36. | poziva institucije EU, naj izvajajo osnovno komunikacijo prek kampanje za obveščanje o evropskih državljanskih pobudah; |
| --- | --- |

36.

poziva institucije EU, naj izvajajo osnovno komunikacijo prek kampanje za obveščanje o evropskih državljanskih pobudah;

| 37. | poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o stanju v zvezi s tekočimi evropskimi državljanskimi pobudami, da bo lahko v okviru svoje zavezanosti evropskim državljanom preverjal, da to orodje deluje karseda učinkovito; poudarja, da bi bilo treba postopek evropske državljanske pobude nenehno izboljševati v skladu s pridobljenimi praktičnimi izkušnjami in poleg tega upoštevati sodbe Sodišča; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj Parlamentu redno poroča o stanju v zvezi s tekočimi evropskimi državljanskimi pobudami, da bo lahko v okviru svoje zavezanosti evropskim državljanom preverjal, da to orodje deluje karseda učinkovito; poudarja, da bi bilo treba postopek evropske državljanske pobude nenehno izboljševati v skladu s pridobljenimi praktičnimi izkušnjami in poleg tega upoštevati sodbe Sodišča;

| 38. | priporoča uporabo vseh razpoložljivih komunikacijskih poti, zlasti družbenih in digitalnih medijskih platform vseh ustreznih institucij EU, za stalne kampanje ozaveščanja, pri čemer naj sodelujejo uradi in predstavništva EU, pa tudi nacionalni organi; poziva Komisijo, naj podpre razvoj odprtokodne programske opreme za evropsko državljansko pobudo na mobilnih napravah; pozdravlja dejstvo, da so nekatere evropske državljanske pobude imele učinek na lokalni ravni; |
| --- | --- |

38.

priporoča uporabo vseh razpoložljivih komunikacijskih poti, zlasti družbenih in digitalnih medijskih platform vseh ustreznih institucij EU, za stalne kampanje ozaveščanja, pri čemer naj sodelujejo uradi in predstavništva EU, pa tudi nacionalni organi; poziva Komisijo, naj podpre razvoj odprtokodne programske opreme za evropsko državljansko pobudo na mobilnih napravah; pozdravlja dejstvo, da so nekatere evropske državljanske pobude imele učinek na lokalni ravni;

| 39. | meni, da je izredno pomembno povečati preglednost in kakovost preverjanja financiranja in sponzoriranja evropskih državljanskih pobud, da bodo državljani to orodje participativne demokracije pravilno uporabljali in se bodo preprečile njegove morebitne zlorabe za zasebne interese; |
| --- | --- |

39.

meni, da je izredno pomembno povečati preglednost in kakovost preverjanja financiranja in sponzoriranja evropskih državljanskih pobud, da bodo državljani to orodje participativne demokracije pravilno uporabljali in se bodo preprečile njegove morebitne zlorabe za zasebne interese;

| 40. | ugotavlja, da ima Evropski varuh človekovih pravic pomembno vlogo, saj preiskuje, kako Komisija obravnava prošnje v okviru evropske državljanske pobude, zlasti primere, ko zavrne prijavo te pobude; |
| --- | --- |

40.

ugotavlja, da ima Evropski varuh človekovih pravic pomembno vlogo, saj preiskuje, kako Komisija obravnava prošnje v okviru evropske državljanske pobude, zlasti primere, ko zavrne prijavo te pobude;

| 41. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

41.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/23 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/23

---

P8_TA(2015)0383

Strategija EU za jadransko-jonsko regijo

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (2014/2214(INI))

(2017/C 355/04)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (COM(2014)0357) ter akcijskega načrta, ki ga spremlja, in podpornega analitičnega dokumenta, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (COM(2014)0357) ter akcijskega načrta, ki ga spremlja, in podpornega analitičnega dokumenta,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (2),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. oktobra 2014 o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta z dne 23. oktobra 2014 o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo,

| — | ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dodani vrednosti makroregionalnih strategij (COM(2013)0468) in zadevnih sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije Evropskemu parlamentu, Svetu, Evropskemu ekonomsko-socialnemu odboru in Odboru regij o dodani vrednosti makroregionalnih strategij (COM(2013)0468) in zadevnih sklepov Sveta z dne 22. oktobra 2013,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. septembra 2014 o sporočilu Komisije o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (COM(2014)0357) in strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo: raziskave, razvoj in inovacije v MSP (raziskovalno mnenje na zaprosilo italijanskega predsedstva EU), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. septembra 2014 o sporočilu Komisije o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo (COM(2014)0357) in strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo: raziskave, razvoj in inovacije v MSP (raziskovalno mnenje na zaprosilo italijanskega predsedstva EU),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) (raziskovalno mnenje), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR) (raziskovalno mnenje),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 26. junija 2014 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 26. junija 2014 o strategiji EU za jadransko-jonsko regijo,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij na lastno pobudo z dne 11. oktobra 2011 z naslovom „Teritorialno sodelovanje v Sredozemlju prek jadransko-jonske makroregije“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij na lastno pobudo z dne 11. oktobra 2011 z naslovom „Teritorialno sodelovanje v Sredozemlju prek jadransko-jonske makroregije“,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 3. julija 2012 o razvoju makroregionalnih strategij EU: sedanja praksa in pričakovanja za prihodnost, zlasti v Sredozemlju (3),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pomorska strategija za Jadransko in Jonsko morje“ (COM(2012)0713), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Pomorska strategija za Jadransko in Jonsko morje“ (COM(2012)0713),

| — | ob upoštevanju poročila Komisije o upravljanju makroregionalnih strategij (COM(2014)0284), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Komisije o upravljanju makroregionalnih strategij (COM(2014)0284),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 o prispevku regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (COM(2011)0017), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 26. januarja 2011 o prispevku regionalne politike k trajnostni rasti v okviru strategije Evropa 2020 (COM(2011)0017),

| — | ob upoštevanju Direktive 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje,

| — | ob upoštevanju Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 2001/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 27. junija 2001 o presoji vplivov nekaterih načrtov in programov na okolje,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/370/ES z dne 17. februarja 2005 o sklenitvi Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, v imenu Evropske skupnosti (Aarhuška konvencija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2005/370/ES z dne 17. februarja 2005 o sklenitvi Konvencije o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah, v imenu Evropske skupnosti (Aarhuška konvencija),

| — | ob upoštevanju Anconske izjave, sprejete na konferenci za razvoj in varnost v Jadranskem in Jonskem morju, ki je potekala 19. in 20. maja 2000, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Anconske izjave, sprejete na konferenci za razvoj in varnost v Jadranskem in Jonskem morju, ki je potekala 19. in 20. maja 2000,

| — | ob upoštevanju konference za ustanovitev jadransko-jonske evroregije, ki je potekala v Pulju 30. junija 2006, in izjave o začetku pobude za oblikovanje jadranske strategije, sprejete na skupščini jadransko-jonske evroregije, ki je potekala v Splitu dne 22. oktobra 2009, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju konference za ustanovitev jadransko-jonske evroregije, ki je potekala v Pulju 30. junija 2006, in izjave o začetku pobude za oblikovanje jadranske strategije, sprejete na skupščini jadransko-jonske evroregije, ki je potekala v Splitu dne 22. oktobra 2009,

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je januarja 2015 pripravil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika) z naslovom „New Role of Macro-Regions in European Territorial Cooperation“ (Nova vloga makroregij pri evropskem teritorialnem sodelovanju, ni na voljo v slovenščini, op. prev.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je januarja 2015 pripravil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika) z naslovom „New Role of Macro-Regions in European Territorial Cooperation“ (Nova vloga makroregij pri evropskem teritorialnem sodelovanju, ni na voljo v slovenščini, op. prev.),

| — | ob upoštevanju študije, ki jo je junija 2015 pripravil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika) z naslovom „Adriatic and Ionian region: Socio-Economic Analysis and Assessment of Transport and Energy Links“ (Jadranska in jonska regija: socialno-ekonomska analiza in ocena prometnih in energetskih povezav, ni na voljo v slovenščini, op. prev.), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije, ki jo je junija 2015 pripravil Generalni direktorat Parlamenta za notranjo politiko (sektor B: strukturna in kohezijska politika) z naslovom „Adriatic and Ionian region: Socio-Economic Analysis and Assessment of Transport and Energy Links“ (Jadranska in jonska regija: socialno-ekonomska analiza in ocena prometnih in energetskih povezav, ni na voljo v slovenščini, op. prev.),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za ribištvo (A8-0279/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj ter mnenj Odbora za zunanje zadeve, Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in Odbora za ribištvo (A8-0279/2015),

| A. | ker makroregionalne strategije pomenijo nov model upravljanja na več ravneh, pri čemer je za uspešno izvajanje in dosego ciljev bistveno sodelovanje deležnikov, ki predstavljajo evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno raven, ekonomske in socialne partnerje in organizacije civilne družbe, ter povezanost med različnimi politikami in programi; ker imajo regionalni in lokalni organi pomembno vlogo pri spodbujanju demokracije, decentralizacije ter večje lokalne in regionalne avtonomije; |
| --- | --- |

A.

ker makroregionalne strategije pomenijo nov model upravljanja na več ravneh, pri čemer je za uspešno izvajanje in dosego ciljev bistveno sodelovanje deležnikov, ki predstavljajo evropsko, nacionalno, regionalno in lokalno raven, ekonomske in socialne partnerje in organizacije civilne družbe, ter povezanost med različnimi politikami in programi; ker imajo regionalni in lokalni organi pomembno vlogo pri spodbujanju demokracije, decentralizacije ter večje lokalne in regionalne avtonomije;

| B. | ker sta nekdanji strategiji za Baltsko morje in Podonavje zadevnim regijam prinesli veliko koristi, potrdili uspeh mehanizmov EU za sodelovanje in zagotovili koristne izkušnje za razvoj novih makroregionalnih strategij; |
| --- | --- |

B.

ker sta nekdanji strategiji za Baltsko morje in Podonavje zadevnim regijam prinesli veliko koristi, potrdili uspeh mehanizmov EU za sodelovanje in zagotovili koristne izkušnje za razvoj novih makroregionalnih strategij;

| C. | ker narašča zanimanje regij za to sodobno obliko regionalnega sodelovanja in z njo povezanim modelom upravljanja; ker je to pred kratkim veljalo zlasti za gorske regije, kot so Karpati in Alpe, kjer je treba zaradi naravnih ovir izvajati specifično regionalno politiko; |
| --- | --- |

C.

ker narašča zanimanje regij za to sodobno obliko regionalnega sodelovanja in z njo povezanim modelom upravljanja; ker je to pred kratkim veljalo zlasti za gorske regije, kot so Karpati in Alpe, kjer je treba zaradi naravnih ovir izvajati specifično regionalno politiko;

| D. | ker je makroregionalna strategija kot celovit okvir (ki zadeva države članice EU in tretje države na istem geografskem območju), ki ga je potrdil Evropski svet, strategija EU; |
| --- | --- |

D.

ker je makroregionalna strategija kot celovit okvir (ki zadeva države članice EU in tretje države na istem geografskem območju), ki ga je potrdil Evropski svet, strategija EU;

| E. | ker so med državami, vključenimi v to strategijo, zlasti med državami članicami EU in tretjimi državami, velike socialno-ekonomske razlike; |
| --- | --- |

E.

ker so med državami, vključenimi v to strategijo, zlasti med državami članicami EU in tretjimi državami, velike socialno-ekonomske razlike;

| F. | ker je bila na podlagi večjega zanimanja držav v jadransko-jonski regiji za sodelovanje in opredelitev skupnih ukrepov za obravnavanje izzivov z izkoriščanjem možnosti, ki jih ima regija, ter na podlagi njihovega stalnega prizadevanja za doseganje sinergije sprejeta strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR); |
| --- | --- |

F.

ker je bila na podlagi večjega zanimanja držav v jadransko-jonski regiji za sodelovanje in opredelitev skupnih ukrepov za obravnavanje izzivov z izkoriščanjem možnosti, ki jih ima regija, ter na podlagi njihovega stalnega prizadevanja za doseganje sinergije sprejeta strategija EU za jadransko-jonsko regijo (EUSAIR);

| G. | ker je makroregionalne strategije mogoče razumeti kot orodje evropskega povezovanja in večje teritorialne kohezije, ki temelji na prostovoljnem sodelovanju med državami članicami in sosednjimi državami, ko gre za obravnavanje skupnih izzivov; ker je strategija EUSAIR nova oblika regionalnega sodelovanja, ki lahko udeleženim državam kandidatkam in možnim državam kandidatkam pomaga na poti v EU, ter pomemben sestavni del širše sredozemske politike EU, ki jo izraža Unija za Sredozemlje; ker je EUSAIR kot del regionalne politike EU orodje za spodbujanje ekonomske in socialne kohezije, saj so njeni glavni cilji zmanjševanje neskladij med regijami, spodbujanje dejanske konvergence ter rasti in zaposlovanja; |
| --- | --- |

G.

ker je makroregionalne strategije mogoče razumeti kot orodje evropskega povezovanja in večje teritorialne kohezije, ki temelji na prostovoljnem sodelovanju med državami članicami in sosednjimi državami, ko gre za obravnavanje skupnih izzivov; ker je strategija EUSAIR nova oblika regionalnega sodelovanja, ki lahko udeleženim državam kandidatkam in možnim državam kandidatkam pomaga na poti v EU, ter pomemben sestavni del širše sredozemske politike EU, ki jo izraža Unija za Sredozemlje; ker je EUSAIR kot del regionalne politike EU orodje za spodbujanje ekonomske in socialne kohezije, saj so njeni glavni cilji zmanjševanje neskladij med regijami, spodbujanje dejanske konvergence ter rasti in zaposlovanja;

| H. | ker je Jadransko morje zaradi njegove polzaprte lege še posebej občutljivo na onesnaževanje in ima netipične hidrografske značilnosti, denimo dejstvo, da se globina in obala na severnem in južnem delu zelo razlikujeta; ker si obalne države delijo ribje staleže, zaradi česar je obnavljanje staležev pod nenehnim pritiskom; ker bi morali biti ukrepi v sklopu prihodnje okvirne uredbe o tehničnih ukrepih v reformirani skupni ribiški politiki oblikovani na regionalni ravni in prilagojeni posebnostim tega območja ter njegovih morskih virov in ribištva; |
| --- | --- |

H.

ker je Jadransko morje zaradi njegove polzaprte lege še posebej občutljivo na onesnaževanje in ima netipične hidrografske značilnosti, denimo dejstvo, da se globina in obala na severnem in južnem delu zelo razlikujeta; ker si obalne države delijo ribje staleže, zaradi česar je obnavljanje staležev pod nenehnim pritiskom; ker bi morali biti ukrepi v sklopu prihodnje okvirne uredbe o tehničnih ukrepih v reformirani skupni ribiški politiki oblikovani na regionalni ravni in prilagojeni posebnostim tega območja ter njegovih morskih virov in ribištva;

Splošne ugotovitve

| 1. | pozdravlja sporočilo Komisije o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo in spremljajoč akcijski načrt; meni, da je to pomemben korak v razvoju tega dela Evrope; poudarja, da je bila strategija EUSAIR oblikovana zato, da bi posegom EU, nacionalnih ali regionalnih organov ali zasebnih sektorjev dodala vrednost na način, ki bi bistveno okrepil delovanje makroregije; poudarja možnosti, ki jih strategija zagotavlja za države kandidatke in možne države kandidatke v regiji; poudarja, kako pomembno je, da strategija temelji na načelih združevanja, usklajevanja, sodelovanja in partnerstva; poudarja pomen načela treh NE: nobene nove zakonodaje, nobenih novih institucij, nobenih dodatnih sredstev, saj so makroregije okviri za pobude za sodelovanje na podlagi sinergij, ki izvirajo iz povezovanja različnih instrumentov politike EU, vključno z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja sporočilo Komisije o strategiji Evropske unije za jadransko-jonsko regijo in spremljajoč akcijski načrt; meni, da je to pomemben korak v razvoju tega dela Evrope; poudarja, da je bila strategija EUSAIR oblikovana zato, da bi posegom EU, nacionalnih ali regionalnih organov ali zasebnih sektorjev dodala vrednost na način, ki bi bistveno okrepil delovanje makroregije; poudarja možnosti, ki jih strategija zagotavlja za države kandidatke in možne države kandidatke v regiji; poudarja, kako pomembno je, da strategija temelji na načelih združevanja, usklajevanja, sodelovanja in partnerstva; poudarja pomen načela treh NE: nobene nove zakonodaje, nobenih novih institucij, nobenih dodatnih sredstev, saj so makroregije okviri za pobude za sodelovanje na podlagi sinergij, ki izvirajo iz povezovanja različnih instrumentov politike EU, vključno z evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi;

| 2. | pozdravlja prizadevanja vseh zainteresiranih deležnikov, da bi vzpostavili institucionalno strukturo za izvajanje strategije EUSAIR znotraj sedanjega institucionalnega okvira; spodbuja vse nacionalne, regionalne in lokalne deležnike, naj se popolnoma zavežejo izvajanju projektov, vključenih v to makroregionalno strategijo; poudarja, da je pomembno v vsaki državi udeleženki okrepiti institucionalne zmogljivosti in povečati učinkovitost javnih uprav in storitev ter zagotoviti ustrezne vire in sposobno upravno osebje, ki se bo izrecno ukvarjalo z izvajanjem strategije EUSAIR; |
| --- | --- |

2.

pozdravlja prizadevanja vseh zainteresiranih deležnikov, da bi vzpostavili institucionalno strukturo za izvajanje strategije EUSAIR znotraj sedanjega institucionalnega okvira; spodbuja vse nacionalne, regionalne in lokalne deležnike, naj se popolnoma zavežejo izvajanju projektov, vključenih v to makroregionalno strategijo; poudarja, da je pomembno v vsaki državi udeleženki okrepiti institucionalne zmogljivosti in povečati učinkovitost javnih uprav in storitev ter zagotoviti ustrezne vire in sposobno upravno osebje, ki se bo izrecno ukvarjalo z izvajanjem strategije EUSAIR;

| 3. | poudarja, da je pri sodelovanju potreben lokalen pristop, in opozarja na dodano vrednost modela upravljanja na več ravneh, ki je potreben za obravnavo pomanjkanja upravnih zmogljivosti in ki ga je mogoče uporabiti za združevanje virov v makroregiji; v zvezi s tem vztraja, da je treba lokalne in regionalne organe vključiti v politične upravne organe ter operativne, tehnične in izvajalske organe strategije, Komisija pa mora ohraniti svojo vlogo v procesu usklajevanja; poudarja, da lahko lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, spodbudi in vključi lokalne dejavnike v postopek odločanja ter pomaga okrepiti občutek poistovetenja prebivalstva s projekti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je pri sodelovanju potreben lokalen pristop, in opozarja na dodano vrednost modela upravljanja na več ravneh, ki je potreben za obravnavo pomanjkanja upravnih zmogljivosti in ki ga je mogoče uporabiti za združevanje virov v makroregiji; v zvezi s tem vztraja, da je treba lokalne in regionalne organe vključiti v politične upravne organe ter operativne, tehnične in izvajalske organe strategije, Komisija pa mora ohraniti svojo vlogo v procesu usklajevanja; poudarja, da lahko lokalni razvoj, ki ga vodi skupnost, spodbudi in vključi lokalne dejavnike v postopek odločanja ter pomaga okrepiti občutek poistovetenja prebivalstva s projekti;

| 4. | poudarja pomen preglednega postopka za sprejetje, spremljanje in ocenjevanje strategije ter pomen odprtosti do civilne družbe in njenega vključevanja ter do vseh zadevnih deležnikov; poudarja, da sta komuniciranje in osveščanje bistvena za udeležbo deležnikov v postopku odločanja ter krepitev podpore javnosti; spodbuja države članice, naj strategiji zagotovijo zadostno prepoznavnost na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, razvijejo ustrezno komuniciranje glede ciljev in rezultatov strategije ter spodbujajo usklajevanje in izmenjavo najboljših praks z drugimi sedanjimi in prihodnjimi makroregionalnimi strategijami; |
| --- | --- |

4.

poudarja pomen preglednega postopka za sprejetje, spremljanje in ocenjevanje strategije ter pomen odprtosti do civilne družbe in njenega vključevanja ter do vseh zadevnih deležnikov; poudarja, da sta komuniciranje in osveščanje bistvena za udeležbo deležnikov v postopku odločanja ter krepitev podpore javnosti; spodbuja države članice, naj strategiji zagotovijo zadostno prepoznavnost na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, razvijejo ustrezno komuniciranje glede ciljev in rezultatov strategije ter spodbujajo usklajevanje in izmenjavo najboljših praks z drugimi sedanjimi in prihodnjimi makroregionalnimi strategijami;

| 5. | poudarja potrebo, da države, ki niso članice EU, svojo zakonodajo harmonizirajo s posebnim sektorskim pravnim redom, povezanim s strategijo, da bi zagotovile izpolnjevanje ciljev EU ter njihovo redno, zakonito in pravočasno izvajanje na podlagi standardov in predpisov EU; spodbuja vse sodelujoče države, naj oblikujejo možganske truste in organizirajo redna srečanja za izmenjavo najboljših praks, da bi zaščitile postopek in povečale njegovo učinkovitost; |
| --- | --- |

5.

poudarja potrebo, da države, ki niso članice EU, svojo zakonodajo harmonizirajo s posebnim sektorskim pravnim redom, povezanim s strategijo, da bi zagotovile izpolnjevanje ciljev EU ter njihovo redno, zakonito in pravočasno izvajanje na podlagi standardov in predpisov EU; spodbuja vse sodelujoče države, naj oblikujejo možganske truste in organizirajo redna srečanja za izmenjavo najboljših praks, da bi zaščitile postopek in povečale njegovo učinkovitost;

| 6. | opozarja, da se lahko zaradi občutnega zmanjšanja zasebnih naložb v vseh državah v regiji ter konsolidacije javnih financ in omejene zmogljivosti za naložbe v javnem sektorju pojavijo težave s financiranjem projektov v okviru strategije; poziva države udeleženke, naj ohranijo visoko stopnjo poistovetenja, zavezanosti in vodstva, potrebnih za uspešno izvedbo strategije; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da se lahko zaradi občutnega zmanjšanja zasebnih naložb v vseh državah v regiji ter konsolidacije javnih financ in omejene zmogljivosti za naložbe v javnem sektorju pojavijo težave s financiranjem projektov v okviru strategije; poziva države udeleženke, naj ohranijo visoko stopnjo poistovetenja, zavezanosti in vodstva, potrebnih za uspešno izvedbo strategije;

| 7. | pozdravlja dejstvo, da so v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) in instrumenta za predpristopno pomoč za obdobje 2014–2020 ter zlasti jadransko-jonskega programa sodelovanja za obdobje 2014–2020 (ADRION) zagotovljena znatna potencialna sredstva ter širok nabor orodij in tehničnih možnosti za strategijo; podpira dejstvo, da so na voljo tudi drugi skladi in instrumenti, pomembni za stebre strategije, zlasti programa Obzorje 2020 in Erasmus Plus za vse stebre, instrument za povezovanje Evrope za steber 2, program LIFE za steber 3 in za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter programa COSME in Ustvarjalna Evropa za mala in srednja podjetja v okviru stebra 4, kakor tudi program INNOVFIN za financiranje inovacij; da bi se ustvarila sinergija med razpoložljivimi skladi spodbuja sodelovanje med nadzornimi odbori programov teritorialnega sodelovanja, ki pokrivajo regijo, upravnim odborom strategije EUSAIR in upravnimi organi evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da bi morala strategija omogočiti učinkovitejšo in uspešnejšo uporabo obstoječih instrumentov in skladov; |
| --- | --- |

7.

pozdravlja dejstvo, da so v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) in instrumenta za predpristopno pomoč za obdobje 2014–2020 ter zlasti jadransko-jonskega programa sodelovanja za obdobje 2014–2020 (ADRION) zagotovljena znatna potencialna sredstva ter širok nabor orodij in tehničnih možnosti za strategijo; podpira dejstvo, da so na voljo tudi drugi skladi in instrumenti, pomembni za stebre strategije, zlasti programa Obzorje 2020 in Erasmus Plus za vse stebre, instrument za povezovanje Evrope za steber 2, program LIFE za steber 3 in za blažitev podnebnih sprememb in prilagajanje nanje ter programa COSME in Ustvarjalna Evropa za mala in srednja podjetja v okviru stebra 4, kakor tudi program INNOVFIN za financiranje inovacij; da bi se ustvarila sinergija med razpoložljivimi skladi spodbuja sodelovanje med nadzornimi odbori programov teritorialnega sodelovanja, ki pokrivajo regijo, upravnim odborom strategije EUSAIR in upravnimi organi evropskih strukturnih in investicijskih skladov; poudarja, da bi morala strategija omogočiti učinkovitejšo in uspešnejšo uporabo obstoječih instrumentov in skladov;

| 8. | poziva Evropsko komisijo ter nacionalne, regionalne in lokalne organe, ki so odgovorni za pripravo, upravljanje in izvajanje programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov, naj poudarjajo pomen makroregionalnih projektov in ukrepov; |
| --- | --- |

8.

poziva Evropsko komisijo ter nacionalne, regionalne in lokalne organe, ki so odgovorni za pripravo, upravljanje in izvajanje programov evropskih strukturnih in investicijskih skladov, naj poudarjajo pomen makroregionalnih projektov in ukrepov;

| 9. | poudarja, da je pomembno na makroregionalni ravni opredeliti izvedbeno strukturo in usklajevalne mehanizme, da se olajša sodelovanje, vključno s skupnim načrtovanjem, usklajevanjem možnosti financiranja in pristopom od spodaj navzgor; poudarja, da je treba nacionalne in regionalne operativne programe uskladiti s cilji strategije ter EUSAIR, kjer je mogoče, vključiti v programe; meni, da je treba uskladiti in harmonizirati pobude, predloge in projekte, ki zadevajo jadransko-jonsko regijo; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je pomembno na makroregionalni ravni opredeliti izvedbeno strukturo in usklajevalne mehanizme, da se olajša sodelovanje, vključno s skupnim načrtovanjem, usklajevanjem možnosti financiranja in pristopom od spodaj navzgor; poudarja, da je treba nacionalne in regionalne operativne programe uskladiti s cilji strategije ter EUSAIR, kjer je mogoče, vključiti v programe; meni, da je treba uskladiti in harmonizirati pobude, predloge in projekte, ki zadevajo jadransko-jonsko regijo;

| 10. | spodbuja Komisijo, Evropsko investicijsko banko (EIB) in države udeleženke, naj v celoti izkoristijo možnosti, ki so na voljo v okviru na novo ustanovljenega Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) za financiranje projektov v regiji, ki bi ustvarili dodano vrednost, spodbudili trajnostni razvoj in ekonomsko ter socialno kohezijo, spodbudili rast, povečali zaposlovanje na makroregionalni ravni ter prispevali k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; v zvezi s tem spodbuja dodeljevanje dodatnih točk makroregionalnim projektom v fazi izbire projektov zaradi njihove nadnacionalne narave; |
| --- | --- |

10.

spodbuja Komisijo, Evropsko investicijsko banko (EIB) in države udeleženke, naj v celoti izkoristijo možnosti, ki so na voljo v okviru na novo ustanovljenega Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) za financiranje projektov v regiji, ki bi ustvarili dodano vrednost, spodbudili trajnostni razvoj in ekonomsko ter socialno kohezijo, spodbudili rast, povečali zaposlovanje na makroregionalni ravni ter prispevali k doseganju ciljev strategije Evropa 2020; v zvezi s tem spodbuja dodeljevanje dodatnih točk makroregionalnim projektom v fazi izbire projektov zaradi njihove nadnacionalne narave;

| 11. | poudarja, da ni nobenih posebnih sredstev, namenjenih zgolj izvajanju makroregionalnih strategij, in da so močna politična volja, partnerstvo in usklajevanje med državami pogoj za uspeh; zato poziva države v regiji, naj povežejo sklade (evropske strukturne in investicijske sklade, instrument za predpristopno pomoč in Evropski sklad za strateške naložbe) ter prispevke iz nacionalnih virov v okviru Evropske investicijske banke v finančno in naložbeno platformo za podpiranje financiranja projektov, ki prispevajo k doseganju ciljev strategije; poziva k oblikovanju preglednega in javno dostopnega seznama projektov za jadransko-jonsko regijo, ki bi zagotovil prepoznavnost sedanjih in potencialnih naložbenih potreb in projektov, da se vlagatelji spodbudijo k vlaganju v te projekte; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da ni nobenih posebnih sredstev, namenjenih zgolj izvajanju makroregionalnih strategij, in da so močna politična volja, partnerstvo in usklajevanje med državami pogoj za uspeh; zato poziva države v regiji, naj povežejo sklade (evropske strukturne in investicijske sklade, instrument za predpristopno pomoč in Evropski sklad za strateške naložbe) ter prispevke iz nacionalnih virov v okviru Evropske investicijske banke v finančno in naložbeno platformo za podpiranje financiranja projektov, ki prispevajo k doseganju ciljev strategije; poziva k oblikovanju preglednega in javno dostopnega seznama projektov za jadransko-jonsko regijo, ki bi zagotovil prepoznavnost sedanjih in potencialnih naložbenih potreb in projektov, da se vlagatelji spodbudijo k vlaganju v te projekte;

| 12. | poziva deležnike, naj izmenjujejo najboljše prakse, upoštevajo pridobljene izkušnje, poiščejo ozka grla v izvajanju makroregionalnih strategij EU in stopnjujejo sodelovanje s sogovorniki iz drugih makroregij, kot so Baltsko morje, Podonavje in alpska regija; |
| --- | --- |

12.

poziva deležnike, naj izmenjujejo najboljše prakse, upoštevajo pridobljene izkušnje, poiščejo ozka grla v izvajanju makroregionalnih strategij EU in stopnjujejo sodelovanje s sogovorniki iz drugih makroregij, kot so Baltsko morje, Podonavje in alpska regija;

| 13. | poziva Komisijo, naj odstrani upravne in nefinančne ovire, ki vlagatelje pogosto odvrnejo od naložb v take projekte; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj odstrani upravne in nefinančne ovire, ki vlagatelje pogosto odvrnejo od naložb v take projekte;

| 14. | meni, da je treba poiskati načine za vključevanje držav, ki niso vključene v strategijo, a so geografsko in gospodarsko blizu regije, vsaj na ravni posameznih in specifičnih projektov; v zvezi s tem poudarja pomen čezmejnega in čeznacionalnega sodelovanja v okviru kohezijske politike ter vabi zadevne države članice in regije, naj izkoristijo obstoječe najboljše prakse na tem področju; |
| --- | --- |

14.

meni, da je treba poiskati načine za vključevanje držav, ki niso vključene v strategijo, a so geografsko in gospodarsko blizu regije, vsaj na ravni posameznih in specifičnih projektov; v zvezi s tem poudarja pomen čezmejnega in čeznacionalnega sodelovanja v okviru kohezijske politike ter vabi zadevne države članice in regije, naj izkoristijo obstoječe najboljše prakse na tem področju;

| 15. | ponovno opozarja na velik vpliv gospodarske krize na regijo in poudarja, da je potrebno redno ocenjevanje strategij, namenjenih gospodarskemu okrevanju; poudarja, da so države regiji na različnih stopnjah razvoja in imajo različne potrebe; poziva Komisijo, naj poudari pomen vzpostavitve pogojev za zmanjšanje socialno-ekonomskih razlik med posameznimi državami; podpira reforme v manj razvitih državah in v zvezi s tem spodbuja izmenjavo znanja, izkušenj in praks; |
| --- | --- |

15.

ponovno opozarja na velik vpliv gospodarske krize na regijo in poudarja, da je potrebno redno ocenjevanje strategij, namenjenih gospodarskemu okrevanju; poudarja, da so države regiji na različnih stopnjah razvoja in imajo različne potrebe; poziva Komisijo, naj poudari pomen vzpostavitve pogojev za zmanjšanje socialno-ekonomskih razlik med posameznimi državami; podpira reforme v manj razvitih državah in v zvezi s tem spodbuja izmenjavo znanja, izkušenj in praks;

| 16. | poudarja, da je treba spodbujati, obnoviti in poglobiti kulturno, znanstveno in izobraževalno sodelovanje, tudi s povečanjem obsega akademske mobilnosti študentov in zaposlenih na univerzah; poudarja, da so znanost in inovacije poglavitne za pametno, vključujočo in trajnostno rast; poudarja soodvisnost znanstvenega in kulturnega sodelovanja z rastjo gospodarske dinamike in ravni raznolikosti in trajnostnosti turizma v regiji; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba spodbujati, obnoviti in poglobiti kulturno, znanstveno in izobraževalno sodelovanje, tudi s povečanjem obsega akademske mobilnosti študentov in zaposlenih na univerzah; poudarja, da so znanost in inovacije poglavitne za pametno, vključujočo in trajnostno rast; poudarja soodvisnost znanstvenega in kulturnega sodelovanja z rastjo gospodarske dinamike in ravni raznolikosti in trajnostnosti turizma v regiji;

| 17. | pozdravlja zastopanost Evropskega parlamenta v upravljavskih organih EUSAIR; poziva Komisijo, naj analizira skupna prizadevanja držav v regiji (držav članic EU in tretjih držav) ter dejansko sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, ko gre za doseganje ciljev strategije; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja zastopanost Evropskega parlamenta v upravljavskih organih EUSAIR; poziva Komisijo, naj analizira skupna prizadevanja držav v regiji (držav članic EU in tretjih držav) ter dejansko sodelovanje lokalnih in regionalnih oblasti, ko gre za doseganje ciljev strategije;

| 18. | opozarja na precedenčne primere v okviru drugih makroregionalnih strategij EU in poziva k podpiranju različnih vrst ukrepov v okviru pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, od študij do začetnega kapitala za pripravo projektov na različnih prednostnih področjih; |
| --- | --- |

18.

opozarja na precedenčne primere v okviru drugih makroregionalnih strategij EU in poziva k podpiranju različnih vrst ukrepov v okviru pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, od študij do začetnega kapitala za pripravo projektov na različnih prednostnih področjih;

| 19. | meni, da je treba v fazi izvajanja strategije njena splošna načela, zlasti pa zadeve v zvezi z varstvom okolja in izboljšanjem naravnih virov, nujno upoštevati pri vseh štirih stebrih, tudi zato, da bi zagotovili celovit pristop k zapletenim in raznolikim izzivom makroregije; |
| --- | --- |

19.

meni, da je treba v fazi izvajanja strategije njena splošna načela, zlasti pa zadeve v zvezi z varstvom okolja in izboljšanjem naravnih virov, nujno upoštevati pri vseh štirih stebrih, tudi zato, da bi zagotovili celovit pristop k zapletenim in raznolikim izzivom makroregije;

| 20. | poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti območjem iz člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot so otoki in hribovite in podeželske regije, da bi ugotovili in sprostili njihov specifičen potencial, zlasti na področju turizma, ter pri tem spoštovali področja ukrepanja in prednostne naloge, opredeljene v tem poročilu; poleg tega poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo evropskega leta otokov in gora; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da bi bilo treba posebno pozornost posvetiti območjem iz člena 174 Pogodbe o delovanju Evropske unije, kot so otoki in hribovite in podeželske regije, da bi ugotovili in sprostili njihov specifičen potencial, zlasti na področju turizma, ter pri tem spoštovali področja ukrepanja in prednostne naloge, opredeljene v tem poročilu; poleg tega poziva Komisijo, naj predlaga uvedbo evropskega leta otokov in gora;

| 21. | meni, da je treba najti načine, kako naj države udeleženke vključijo druge pomembne stebre, ki bi lahko ustvarili razvojne koristi za območje, denimo kmetijstvo zaradi izjemnih geoklimatskih pogojev, biotske raznovrstnosti ter možnosti za ustvarjanje sinergijskih usklajenih učinkov in nadaljnje rasti; priporoča tesno sodelovanje in usklajevanje celine, obalnega območja in otokov, da se dosežejo sinergije med projekti za čisto energijo in proizvodnjo zdrave hrane; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba najti načine, kako naj države udeleženke vključijo druge pomembne stebre, ki bi lahko ustvarili razvojne koristi za območje, denimo kmetijstvo zaradi izjemnih geoklimatskih pogojev, biotske raznovrstnosti ter možnosti za ustvarjanje sinergijskih usklajenih učinkov in nadaljnje rasti; priporoča tesno sodelovanje in usklajevanje celine, obalnega območja in otokov, da se dosežejo sinergije med projekti za čisto energijo in proizvodnjo zdrave hrane;

| 22. | opozarja na pomen ustreznega poročanja o izvajanju strategije in ocenjevanja slednjega; v zvezi s tem poziva države udeleženke, naj skupaj s Komisijo zberejo zanesljive osnovne podatke in za vsak steber določijo konkretne cilje, ki bodo vsako leto ocenjeni in javno dostopni; |
| --- | --- |

22.

opozarja na pomen ustreznega poročanja o izvajanju strategije in ocenjevanja slednjega; v zvezi s tem poziva države udeleženke, naj skupaj s Komisijo zberejo zanesljive osnovne podatke in za vsak steber določijo konkretne cilje, ki bodo vsako leto ocenjeni in javno dostopni;

| 23. | poziva k celostnemu in integriranemu evropskemu pristopu k migraciji; poudarja, da se regija spopada z resnimi migracijskimi izzivi in obžaluje vse tragedije v Sredozemlju; odločno meni, da je treba pri soočanju s temi izzivi in izvajanju azilne politike uvesti pomembne spremembe v zvezi s solidarnostjo med državani članicami; poudarja potrebo po preučitvi splošne strategije o sodelovanju s tretjimi državami; obžaluje nezadostno sodelovanje med državami članicami EU v zvezi z migracijskimi izzivi; spodbuja izmenjavo dobrih praks pri sprejemanju migrantov in opozarja, da je nujno treba posebno pozornost nameniti socialnim in humanitarnim vprašanjem, s katerimi se sooča regija, tudi zaradi možnosti ponovne opredelitve prihodnjih prednostnih nalog EUSAIR; |
| --- | --- |

23.

poziva k celostnemu in integriranemu evropskemu pristopu k migraciji; poudarja, da se regija spopada z resnimi migracijskimi izzivi in obžaluje vse tragedije v Sredozemlju; odločno meni, da je treba pri soočanju s temi izzivi in izvajanju azilne politike uvesti pomembne spremembe v zvezi s solidarnostjo med državani članicami; poudarja potrebo po preučitvi splošne strategije o sodelovanju s tretjimi državami; obžaluje nezadostno sodelovanje med državami članicami EU v zvezi z migracijskimi izzivi; spodbuja izmenjavo dobrih praks pri sprejemanju migrantov in opozarja, da je nujno treba posebno pozornost nameniti socialnim in humanitarnim vprašanjem, s katerimi se sooča regija, tudi zaradi možnosti ponovne opredelitve prihodnjih prednostnih nalog EUSAIR;

| 24. | pričakuje nov zagon za krepitev miru in varnosti v jugovzhodni Evropi; |
| --- | --- |

24.

pričakuje nov zagon za krepitev miru in varnosti v jugovzhodni Evropi;

| 25. | poziva države k izmenjavi najboljših praks na področju spoštovanja pravic manjšin, da se zagotovi uporaba najvišjih standardov, saj je to z jezikovnega vidika zelo občutljivo območje; |
| --- | --- |

25.

poziva države k izmenjavi najboljših praks na področju spoštovanja pravic manjšin, da se zagotovi uporaba najvišjih standardov, saj je to z jezikovnega vidika zelo občutljivo območje;

| 26. | poudarja, da je treba v različnih fazah izvajanja, s pomočjo posebnega programa ter z organizacijsko in tehnično podporo poskrbeti za ustrezno usposabljanje javnih in zasebnih gospodarskih akterjev, članov družbe in različnih delov organizirane civilne družbe; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba v različnih fazah izvajanja, s pomočjo posebnega programa ter z organizacijsko in tehnično podporo poskrbeti za ustrezno usposabljanje javnih in zasebnih gospodarskih akterjev, članov družbe in različnih delov organizirane civilne družbe;

| 27. | poziva Komisijo, naj vsaki dve leti Parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju EUSAIR, da se oceni delovanje strategije ter njena dodana vrednost z vidika rasti in delovnih mest, zmanjševanja neenakosti ter trajnostnega razvoja; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj vsaki dve leti Parlamentu in Svetu predloži poročilo o izvajanju EUSAIR, da se oceni delovanje strategije ter njena dodana vrednost z vidika rasti in delovnih mest, zmanjševanja neenakosti ter trajnostnega razvoja;

| 28. | spodbuja posebne ukrepe za spodbujanje socialne razsežnosti; poudarja pomen vključevanja prednostnih nalog in ukrepov, ki so namenjeni podpiranju vključevanja invalidov in preprečevanju vseh vrst diskriminacije; |
| --- | --- |

28.

spodbuja posebne ukrepe za spodbujanje socialne razsežnosti; poudarja pomen vključevanja prednostnih nalog in ukrepov, ki so namenjeni podpiranju vključevanja invalidov in preprečevanju vseh vrst diskriminacije;

Modra rast

| 29. | poudarja, da ima regija zaradi edinstvene geografske lege, specifične strukture obale ter bogate morske biotske raznovrstnosti ogromne možnosti za ustvarjanje „modrih“ delovnih mest ter za inovativen in trajnosten gospodarski razvoj in rast, vključno z modrimi tehnologijami, ribištvom in akvakulturo ter boljšim pomorskim in morskim upravljanjem in storitvami; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da ima regija zaradi edinstvene geografske lege, specifične strukture obale ter bogate morske biotske raznovrstnosti ogromne možnosti za ustvarjanje „modrih“ delovnih mest ter za inovativen in trajnosten gospodarski razvoj in rast, vključno z modrimi tehnologijami, ribištvom in akvakulturo ter boljšim pomorskim in morskim upravljanjem in storitvami;

| 30. | se zavzema za modro gospodarstvo kot rešitev za gospodarsko krizo, saj spodbuja odpiranje novih delovnih mest in gospodarski razvoj, zlasti delovna mesta za ženske in mlade v obalnih in otoških državah; meni, da strategije EU za jadransko in jonsko regijo ni mogoče izvajati brez upoštevanja koncepta modrega gospodarstva, ki z varstvom okolja povezuje gospodarske sektorje, vezane na morje in oceane, akvakulturo, pomorski in rečni promet ter turizem; |
| --- | --- |

30.

se zavzema za modro gospodarstvo kot rešitev za gospodarsko krizo, saj spodbuja odpiranje novih delovnih mest in gospodarski razvoj, zlasti delovna mesta za ženske in mlade v obalnih in otoških državah; meni, da strategije EU za jadransko in jonsko regijo ni mogoče izvajati brez upoštevanja koncepta modrega gospodarstva, ki z varstvom okolja povezuje gospodarske sektorje, vezane na morje in oceane, akvakulturo, pomorski in rečni promet ter turizem;

| 31. | poziva Komisijo in države, vključene v strategijo, naj zagotovijo spodbude, s katerimi bi mlade pritegnili v opravljanje poklicev v ribištvu in akvakulturi v jadransko-jonski regiji; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo in države, vključene v strategijo, naj zagotovijo spodbude, s katerimi bi mlade pritegnili v opravljanje poklicev v ribištvu in akvakulturi v jadransko-jonski regiji;

| 32. | poziva k usklajevanju politike in harmonizaciji strateških ciljev in skupnih projektov v skladu z vrednotami, načeli in cilji skupne ribiške politike;; poleg tega spodbuja pomoč razvoju trajnostnega ribiškega sektorja in proizvodnje tradicionalne zdrave hrane; poziva k oblikovanju lokalnih akcijskih skupin za ribištvo, ki bi lahko služile kot naravno orodje za diverzifikacijo ribištva; poudarja, da so za trajnostno in dobičkonosno ribištvo in akvakulturo potrebne okrepljena vključenost deležnikov v splošno upravljanje ter izboljšane in diverzificirane ribiške dejavnosti; |
| --- | --- |

32.

poziva k usklajevanju politike in harmonizaciji strateških ciljev in skupnih projektov v skladu z vrednotami, načeli in cilji skupne ribiške politike;; poleg tega spodbuja pomoč razvoju trajnostnega ribiškega sektorja in proizvodnje tradicionalne zdrave hrane; poziva k oblikovanju lokalnih akcijskih skupin za ribištvo, ki bi lahko služile kot naravno orodje za diverzifikacijo ribištva; poudarja, da so za trajnostno in dobičkonosno ribištvo in akvakulturo potrebne okrepljena vključenost deležnikov v splošno upravljanje ter izboljšane in diverzificirane ribiške dejavnosti;

| 33. | meni, da modra rast vključuje zelo raznolike sektorje in podjetja ter da je zato za njen razvoj v vseh teh sektorjih potrebna visoko usposobljena delovna sila; poziva države članice, udeležene v strategiji EUSAIR, naj v svojih programih za usposabljanje spodbujajo različne sektorje modre rasti ob upoštevanju sistemov vseživljenjskega učenja in usposabljanja za zaposlene; opozarja na zapletenost dejavnosti, sektorjev in disciplin socialno-ekonomskih sistemov, vključenih v modro rast, in zato meni, da je izredno pomembno, da države članice, udeležene v strategiji EUSAIR, sprejmejo politike trga dela, da bi izboljšale zmožnost prilagajanja spremembam, inovativnost in multidisciplinarnost, prilagodile usposabljanje človeškega kapitala in zvišale stopnjo udeleženosti žensk; |
| --- | --- |

33.

meni, da modra rast vključuje zelo raznolike sektorje in podjetja ter da je zato za njen razvoj v vseh teh sektorjih potrebna visoko usposobljena delovna sila; poziva države članice, udeležene v strategiji EUSAIR, naj v svojih programih za usposabljanje spodbujajo različne sektorje modre rasti ob upoštevanju sistemov vseživljenjskega učenja in usposabljanja za zaposlene; opozarja na zapletenost dejavnosti, sektorjev in disciplin socialno-ekonomskih sistemov, vključenih v modro rast, in zato meni, da je izredno pomembno, da države članice, udeležene v strategiji EUSAIR, sprejmejo politike trga dela, da bi izboljšale zmožnost prilagajanja spremembam, inovativnost in multidisciplinarnost, prilagodile usposabljanje človeškega kapitala in zvišale stopnjo udeleženosti žensk;

| 34. | poudarja pomen močnejše in resnične povezave med strategijo EU 2020 in tremi stebri (zlasti s stebrom modre rasti) strategije EUSAIR na podlagi akcijskega načrta Evropske komisije; vidi akcijski načrt kot enega od rezultatov pristopa strategije, ki opredeljuje konkretne prednostne naloge za makroregijo; poudarja, da je na podlagi tega vsak ukrep ali projekt izbran v obsežnem postopku posvetovanja od spodaj navzgor ob sodelovanju različnih deležnikov iz jadransko-jonske regije, ki predstavljajo nacionalne, regionalne in lokalne organe, socialne partnerje, pa tudi zasebni sektor, socialno gospodarstvo, akademski svet in civilno družbo; |
| --- | --- |

34.

poudarja pomen močnejše in resnične povezave med strategijo EU 2020 in tremi stebri (zlasti s stebrom modre rasti) strategije EUSAIR na podlagi akcijskega načrta Evropske komisije; vidi akcijski načrt kot enega od rezultatov pristopa strategije, ki opredeljuje konkretne prednostne naloge za makroregijo; poudarja, da je na podlagi tega vsak ukrep ali projekt izbran v obsežnem postopku posvetovanja od spodaj navzgor ob sodelovanju različnih deležnikov iz jadransko-jonske regije, ki predstavljajo nacionalne, regionalne in lokalne organe, socialne partnerje, pa tudi zasebni sektor, socialno gospodarstvo, akademski svet in civilno družbo;

| 35. | spodbuja povezovanje in sodelovanje med javnimi in zasebnimi podjetji, univerzami, raziskovalnimi inštituti in drugimi pomembnimi deležniki v morskih in pomorskih panogah s ciljem spodbujanja inovacij in polnega izkoriščanja sinergij; meni, da bi morali ukrepi v okviru stebra za modro rast temeljiti na nacionalnih in regionalnih strategijah raziskav in inovacij za pametno specializacijo, da bi tako zagotovili učinkovitejše in uspešnejše naložbe; poziva države in regije, naj sodelujejo pri platformi S3 Komisije, da bi izkoristile pomoč za razvoj, izvajanje in pregled strategij pametne specializacije; v zvezi s tem meni, da sta nujno potrebna boljši dostop do posojil za mala in srednja podjetja ter izboljšanje obstoječih poslovnih omrežij (skupin) s postopkom internacionalizacije, da se ustvarijo nova kakovostna in trajnostna delovna mesta; |
| --- | --- |

35.

spodbuja povezovanje in sodelovanje med javnimi in zasebnimi podjetji, univerzami, raziskovalnimi inštituti in drugimi pomembnimi deležniki v morskih in pomorskih panogah s ciljem spodbujanja inovacij in polnega izkoriščanja sinergij; meni, da bi morali ukrepi v okviru stebra za modro rast temeljiti na nacionalnih in regionalnih strategijah raziskav in inovacij za pametno specializacijo, da bi tako zagotovili učinkovitejše in uspešnejše naložbe; poziva države in regije, naj sodelujejo pri platformi S3 Komisije, da bi izkoristile pomoč za razvoj, izvajanje in pregled strategij pametne specializacije; v zvezi s tem meni, da sta nujno potrebna boljši dostop do posojil za mala in srednja podjetja ter izboljšanje obstoječih poslovnih omrežij (skupin) s postopkom internacionalizacije, da se ustvarijo nova kakovostna in trajnostna delovna mesta;

| 36. | podpira vzpostavitev skupne oznake kakovosti za visokokakovostne morske prehranske izdelke iz regije, da bi okrepili njihovo konkurenčnost; |
| --- | --- |

36.

podpira vzpostavitev skupne oznake kakovosti za visokokakovostne morske prehranske izdelke iz regije, da bi okrepili njihovo konkurenčnost;

| 37. | poudarja pomen socialnega dialoga in vključenosti predstavnikov civilne družbe v dejavnosti za izgradnjo zmogljivosti v sodelovanju z javnimi organi; meni, da bi bilo to mogoče doseči z vzpostavitvijo stalne platforme na makroregionalni ravni in na regionalni ravni v vsaki državi članici za zastopanje socialnih in ekonomskih partnerjev, podobno kot je bilo že storjeno za univerze, gospodarske zbornice in mesta; |
| --- | --- |

37.

poudarja pomen socialnega dialoga in vključenosti predstavnikov civilne družbe v dejavnosti za izgradnjo zmogljivosti v sodelovanju z javnimi organi; meni, da bi bilo to mogoče doseči z vzpostavitvijo stalne platforme na makroregionalni ravni in na regionalni ravni v vsaki državi članici za zastopanje socialnih in ekonomskih partnerjev, podobno kot je bilo že storjeno za univerze, gospodarske zbornice in mesta;

| 38. | poudarja pomen morskih in pomorskih raziskav ter večjega sodelovanja na tem področju med raziskovalci ter med državami članicami in regijami, ki so vključene v strategijo EUSAIR, da bi premostili sedanje vrzeli med državami članicami ter okrepili konkurenčnost obalnih območij in ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih lokalnih delovnih mest; |
| --- | --- |

38.

poudarja pomen morskih in pomorskih raziskav ter večjega sodelovanja na tem področju med raziskovalci ter med državami članicami in regijami, ki so vključene v strategijo EUSAIR, da bi premostili sedanje vrzeli med državami članicami ter okrepili konkurenčnost obalnih območij in ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih lokalnih delovnih mest;

| 39. | z zaskrbljenostjo opazuje hitro zmanjševanje staleža rib v Jadranskem in Jonskem morju, ki je posledica čezmernega ribolova ter nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, ter druge velike nevarnosti za vse morsko življenje; poudarja, da je ribištvo ena ključnih gospodarskih panog obalnih območij in otokov; zato meni, da je treba zaščito in ohranitev staleža rib ter morskih ekosistemov obravnavati kot glavni cilj strategije, v skladu z načelom največjega trajnostnega donosa, vključenega v skupno ribiško politiko; poudarja, da je treba v prehodnem obdobju podpreti prilagajanje na omejitve ribolova s subvencijami Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za nakup nove opreme; poziva k sprejetju odločnih ukrepov, da se ribiška zakonodaja tretjih držav uskladi z zakonodajo EU, za izmenjavo podatkov, za skupne platforme za spremljanje in večletne načrte za upravljanje ribištva ter za prizadevanja za razvoj trajnostne akvakulture in njenih velikih možnosti, da se napaja iz obnovljivih virov energije; |
| --- | --- |

39.

z zaskrbljenostjo opazuje hitro zmanjševanje staleža rib v Jadranskem in Jonskem morju, ki je posledica čezmernega ribolova ter nezakonitega, neprijavljenega in zakonsko neurejenega ribolova, ter druge velike nevarnosti za vse morsko življenje; poudarja, da je ribištvo ena ključnih gospodarskih panog obalnih območij in otokov; zato meni, da je treba zaščito in ohranitev staleža rib ter morskih ekosistemov obravnavati kot glavni cilj strategije, v skladu z načelom največjega trajnostnega donosa, vključenega v skupno ribiško politiko; poudarja, da je treba v prehodnem obdobju podpreti prilagajanje na omejitve ribolova s subvencijami Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo za nakup nove opreme; poziva k sprejetju odločnih ukrepov, da se ribiška zakonodaja tretjih držav uskladi z zakonodajo EU, za izmenjavo podatkov, za skupne platforme za spremljanje in večletne načrte za upravljanje ribištva ter za prizadevanja za razvoj trajnostne akvakulture in njenih velikih možnosti, da se napaja iz obnovljivih virov energije;

| 40. | opozarja, da bi morale biti komercialno izkoriščane ribe in lupinarji v okviru varnih bioloških meja, s čimer bi dosegli dobro okoljsko stanje in zaščitili dolgoročno trajnost ribiške industrije; |
| --- | --- |

40.

opozarja, da bi morale biti komercialno izkoriščane ribe in lupinarji v okviru varnih bioloških meja, s čimer bi dosegli dobro okoljsko stanje in zaščitili dolgoročno trajnost ribiške industrije;

| 41. | poziva Komisijo, naj evidentira količino ulova v okviru rekreativnega ribolova, da bi se ta dejavnost zakonsko uredila ter bi bile rekreativne in poklicne ribolovne dejavnosti v skladu s cilji največjega trajnostnega donosa; |
| --- | --- |

41.

poziva Komisijo, naj evidentira količino ulova v okviru rekreativnega ribolova, da bi se ta dejavnost zakonsko uredila ter bi bile rekreativne in poklicne ribolovne dejavnosti v skladu s cilji največjega trajnostnega donosa;

| 42. | poziva, naj se celovito raziščejo ribji staleži, zlasti ogroženih vrst, in njihova medsebojna biološka povezanost, saj bi bila ocena stanja zaradi pomanjkanja točnih podatkov nejasna in nezanesljiva; poziva k ohranitvi naravnega drstenja; |
| --- | --- |

42.

poziva, naj se celovito raziščejo ribji staleži, zlasti ogroženih vrst, in njihova medsebojna biološka povezanost, saj bi bila ocena stanja zaradi pomanjkanja točnih podatkov nejasna in nezanesljiva; poziva k ohranitvi naravnega drstenja;

| 43. | poziva k izvajanju projektov, s katerimi bi ocenili učinek posrednega ribolova (zavržene ribiške mreže ali mreže, ki se uporabljajo za gojenje školjk) in prilova zaščitenih vrst, ki jih je treba oceniti in podpirati, saj naj bi bilo samo v Jadranskem morju po nesreči ulovljenih več kot 40 000 morskih želv; meni, da so nujno potrebne okoljske presoje in študije za ublažitev te težave (denimo naprave za izločanje želv); |
| --- | --- |

43.

poziva k izvajanju projektov, s katerimi bi ocenili učinek posrednega ribolova (zavržene ribiške mreže ali mreže, ki se uporabljajo za gojenje školjk) in prilova zaščitenih vrst, ki jih je treba oceniti in podpirati, saj naj bi bilo samo v Jadranskem morju po nesreči ulovljenih več kot 40 000 morskih želv; meni, da so nujno potrebne okoljske presoje in študije za ublažitev te težave (denimo naprave za izločanje želv);

| 44. | poziva k močni podpori ladjedelništvu, tudi izdelavi čolnov za prosti čas, zlasti modernizaciji in specializaciji, da bi se ustvarila nova delovna mesta in opravile prilagoditve zahtevam za trajnostno in konkurenčno rast skladno z modrimi tehnologijami; |
| --- | --- |

44.

poziva k močni podpori ladjedelništvu, tudi izdelavi čolnov za prosti čas, zlasti modernizaciji in specializaciji, da bi se ustvarila nova delovna mesta in opravile prilagoditve zahtevam za trajnostno in konkurenčno rast skladno z modrimi tehnologijami;

| 45. | poziva k močni podpori za proizvodna območja ter za tesno povezovanje in sodelovanje med območji v različnih delih makroregije; podpira izmenjavo dobrih praks v zvezi z najpomembnejšimi izkušnjami v sektorju in med regijami, ki želijo razvijati enak pristop, da bi se spodbudilo vzpostavljanje proizvodnih območij; |
| --- | --- |

45.

poziva k močni podpori za proizvodna območja ter za tesno povezovanje in sodelovanje med območji v različnih delih makroregije; podpira izmenjavo dobrih praks v zvezi z najpomembnejšimi izkušnjami v sektorju in med regijami, ki želijo razvijati enak pristop, da bi se spodbudilo vzpostavljanje proizvodnih območij;

| 46. | poudarja pomen podpiranja in spodbujanja rekreativnega športnega in družinskega ribolova ter povezanosti politik na področju ribištva in turizma (ribolov in ribiški turizem, marikultura), zlasti na otokih, da se ohranijo lokalne kulturne tradicije in pomorski življenjski slog prebivalcev otokov in majhnih obalnih krajev; spodbuja trajnostni mali priobalni ribolov, tradicionalni ribolov in akvakulturo v povezavi z raznoliko kulinarično ponudbo in spodbujanjem lokalnih ribjih tržnic kot najboljši način za zagotavljanje trajnosti in večje podpore priobalni turistični dejavnosti; |
| --- | --- |

46.

poudarja pomen podpiranja in spodbujanja rekreativnega športnega in družinskega ribolova ter povezanosti politik na področju ribištva in turizma (ribolov in ribiški turizem, marikultura), zlasti na otokih, da se ohranijo lokalne kulturne tradicije in pomorski življenjski slog prebivalcev otokov in majhnih obalnih krajev; spodbuja trajnostni mali priobalni ribolov, tradicionalni ribolov in akvakulturo v povezavi z raznoliko kulinarično ponudbo in spodbujanjem lokalnih ribjih tržnic kot najboljši način za zagotavljanje trajnosti in večje podpore priobalni turistični dejavnosti;

| 47. | poziva Komisijo, naj podpira in spodbuja vključevanje ribolova in ribičev v projekte, denimo na področju kulturnega in dediščinskega turizma, ki bi vključevali ribolov in ponovno odkrivanje pomorske dejavnosti in tradicionalnih ribolovnih območij in poklicev; |
| --- | --- |

47.

poziva Komisijo, naj podpira in spodbuja vključevanje ribolova in ribičev v projekte, denimo na področju kulturnega in dediščinskega turizma, ki bi vključevali ribolov in ponovno odkrivanje pomorske dejavnosti in tradicionalnih ribolovnih območij in poklicev;

| 48. | poudarja pomen socialnega gospodarstva in podjetništva žensk za uresničevanje stebra modre rasti in poziva države članice, udeležene v strategiji EUSAIR, naj spodbujajo in podpirajo sodelovanje žensk v vseh ustreznih sektorjih; opozarja na temeljno vlogo malih in mikropodjetij v zadevnih regijah in ozemljih ter poziva države članice, udeležene v strategiji EUSAIR, naj izvajajo dejavne politike za spodbujanje tovrstne gospodarske dejavnosti; |
| --- | --- |

48.

poudarja pomen socialnega gospodarstva in podjetništva žensk za uresničevanje stebra modre rasti in poziva države članice, udeležene v strategiji EUSAIR, naj spodbujajo in podpirajo sodelovanje žensk v vseh ustreznih sektorjih; opozarja na temeljno vlogo malih in mikropodjetij v zadevnih regijah in ozemljih ter poziva države članice, udeležene v strategiji EUSAIR, naj izvajajo dejavne politike za spodbujanje tovrstne gospodarske dejavnosti;

| 49. | podpira ukrepe za zmanjšanje hidrogeološkega tveganja in tveganja za obalno erozijo; |
| --- | --- |

49.

podpira ukrepe za zmanjšanje hidrogeološkega tveganja in tveganja za obalno erozijo;

| 50. | poudarja pomen raziskovanja in poziva k močni podpori morskim in pomorskim okrožjem; |
| --- | --- |

50.

poudarja pomen raziskovanja in poziva k močni podpori morskim in pomorskim okrožjem;

| 51. | poudarja, da lahko razvoj akvakulture in marikulture pomembno vpliva ne le na ponovno vzpostavitev biološke raznovrstnosti, temveč tudi na gospodarsko rast v jadransko-jonski regiji; |
| --- | --- |

51.

poudarja, da lahko razvoj akvakulture in marikulture pomembno vpliva ne le na ponovno vzpostavitev biološke raznovrstnosti, temveč tudi na gospodarsko rast v jadransko-jonski regiji;

| 52. | poziva Komisijo, naj poglobi izmenjavo dobre prakse, denimo na področju trajnosti projektov, ki jih razvijajo obalne akcijske skupine; |
| --- | --- |

52.

poziva Komisijo, naj poglobi izmenjavo dobre prakse, denimo na področju trajnosti projektov, ki jih razvijajo obalne akcijske skupine;

Povezovanje regije

| 53. | ugotavlja, da je boljša prometna in energetska povezanost med državami udeleženkami ter med njimi in njihovimi sosednjimi državami, vključno s pomorskim prevozom, intermodalnimi povezavami z zaledjem in energetskimi omrežji, nujno potrebna za makroregijo in pogoj za njen ekonomski in socialni razvoj; poudarja nezadostno povezanost med obalama Jadranskega morja in vrzel v infrastrukturni mreži na jadransko-jonskem območju; |
| --- | --- |

53.

ugotavlja, da je boljša prometna in energetska povezanost med državami udeleženkami ter med njimi in njihovimi sosednjimi državami, vključno s pomorskim prevozom, intermodalnimi povezavami z zaledjem in energetskimi omrežji, nujno potrebna za makroregijo in pogoj za njen ekonomski in socialni razvoj; poudarja nezadostno povezanost med obalama Jadranskega morja in vrzel v infrastrukturni mreži na jadransko-jonskem območju;

| 54. | poziva k zagotavljanju spodbud za vzpostavitev trajnostnih prometnih povezav, ki bodo skrajšale čas potovanja, zmanjšale stroške prevoza in logistike ter omejile zunanje dejavnike; poziva k večjemu strateškemu delu v zvezi z izmenjavo med morjem in kopnim, da se ustvarijo priložnosti za intermodalni prevoz med državami, kohezijo, poveča celotno omrežje in zmanjšajo cestni zastoji in torej emisije CO2; opozarja, da je treba izboljšati pomorsko in pristaniško razsežnost kabotaže, pomorskih avtocest in križarjenj med obalama Jadrana, tako poteh sever–jug kot tudi vzhod–zahod; opozarja na potrebo po večjem usklajevanju, da se preprečijo zastoji v pomorskem prometu ter izboljšata upravljanje in nadzor nad njim; |
| --- | --- |

54.

poziva k zagotavljanju spodbud za vzpostavitev trajnostnih prometnih povezav, ki bodo skrajšale čas potovanja, zmanjšale stroške prevoza in logistike ter omejile zunanje dejavnike; poziva k večjemu strateškemu delu v zvezi z izmenjavo med morjem in kopnim, da se ustvarijo priložnosti za intermodalni prevoz med državami, kohezijo, poveča celotno omrežje in zmanjšajo cestni zastoji in torej emisije CO2; opozarja, da je treba izboljšati pomorsko in pristaniško razsežnost kabotaže, pomorskih avtocest in križarjenj med obalama Jadrana, tako poteh sever–jug kot tudi vzhod–zahod; opozarja na potrebo po večjem usklajevanju, da se preprečijo zastoji v pomorskem prometu ter izboljšata upravljanje in nadzor nad njim;

| 55. | spodbuja, naj se uredba o spremljanju emisij iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju (Uredba (EU) 2015/757) uporabi za inovacije in vzpostavitev trajnostnega pomorskega prometa v makroregiji z uporabo alternativnih pogonskih motorjev za plovila in goriv, da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov in izboljšali energijsko učinkovitost v prometnem sektorju; |
| --- | --- |

55.

spodbuja, naj se uredba o spremljanju emisij iz pomorskega prevoza, poročanju o njih in njihovem preverjanju (Uredba (EU) 2015/757) uporabi za inovacije in vzpostavitev trajnostnega pomorskega prometa v makroregiji z uporabo alternativnih pogonskih motorjev za plovila in goriv, da bi zmanjšali emisije toplogrednih plinov in izboljšali energijsko učinkovitost v prometnem sektorju;

| 56. | poudarja pomen povezovanja pomorskih prometnih poti in pristanišč z drugimi deli Evrope in pomen medsebojne povezanosti s koridorji TEN-T; poziva države udeleženke, naj prizadevanja usmerijo v izvajanje projektov, ki so pokriti s sedanjim omrežjem TEN-T, in drugih posegov za njegovo predlagano širitev na jugovzhodno Evropo/vzhodno jadransko obalo, da bi zaprli vrzel v omrežju, ki obstaja na jadransko-jonskem območju; zato poziva vključene države, naj določijo prednostne infrastrukturne projekte z regionalno in evropsko dodano vrednostjo, ter predlaga, naj med drugim posebno pozornost namenijo:






  (i) | dokončanju koridorja Baltik–Jadran, vključno s podaljšanjem celotne jonsko-jadranske osi, |
| --- | --- | --- |

56.

poudarja pomen povezovanja pomorskih prometnih poti in pristanišč z drugimi deli Evrope in pomen medsebojne povezanosti s koridorji TEN-T; poziva države udeleženke, naj prizadevanja usmerijo v izvajanje projektov, ki so pokriti s sedanjim omrežjem TEN-T, in drugih posegov za njegovo predlagano širitev na jugovzhodno Evropo/vzhodno jadransko obalo, da bi zaprli vrzel v omrežju, ki obstaja na jadransko-jonskem območju; zato poziva vključene države, naj določijo prednostne infrastrukturne projekte z regionalno in evropsko dodano vrednostjo, ter predlaga, naj med drugim posebno pozornost namenijo:

(i)

dokončanju koridorja Baltik–Jadran, vključno s podaljšanjem celotne jonsko-jadranske osi,

| (ii) | podaljšanju koridorja Skandinavija–Sredozemlje na sever in jug, |
| --- | --- |

(ii)

podaljšanju koridorja Skandinavija–Sredozemlje na sever in jug,

| (iii) | vzpostavitvi železniškega tovornega koridorja med Alpami in Zahodnim Balkanom, |
| --- | --- |

(iii)

vzpostavitvi železniškega tovornega koridorja med Alpami in Zahodnim Balkanom,

| (iv) | boljši povezavi med Iberskim polotokom, osrednjo Italijo in Zahodnim Balkanom, |
| --- | --- |

(iv)

boljši povezavi med Iberskim polotokom, osrednjo Italijo in Zahodnim Balkanom,

| (v) | izvedbi cestnih povezav na Balkanu med sistemom pristanišč in notranjimi državami ter povezavi s koridorjem Ren–Donava, |
| --- | --- |

(v)

izvedbi cestnih povezav na Balkanu med sistemom pristanišč in notranjimi državami ter povezavi s koridorjem Ren–Donava,

| (vi) | izboljšanju pristaniških zmogljivosti za boljšo povezavo med obema jadranskima obalama ter pripravi skupne strategije upravnih odborov severnojadranskih pristanišč za bolj celovito oskrbovanje srednje Evrope z uvoženim blagom; |
| --- | --- |

(vi)

izboljšanju pristaniških zmogljivosti za boljšo povezavo med obema jadranskima obalama ter pripravi skupne strategije upravnih odborov severnojadranskih pristanišč za bolj celovito oskrbovanje srednje Evrope z uvoženim blagom;

| 57. | poziva k izboljšanju zmogljivosti obstoječe infrastrukturne mreže, zlasti ko gre za obstoječe cestne in železniške povezave v makroregiji, vključno s povezavami „zadnja milja“; poudarja potrebo po čimprejšnjem dokončanju jadransko-jonske avtoceste, ki bo spodbudila gospodarski in socialni razvoj makroregije; opozarja na pomen novih koridorjev, ki združujejo avtoceste, železnice in druge infrastrukture na obeh straneh jadransko-jonskega območja; opozarja na potrebo po večjem usklajevanju, da se preprečijo zastoji v pomorskem prometu ter izboljšata upravljanje in nadzor nad njim; |
| --- | --- |

57.

poziva k izboljšanju zmogljivosti obstoječe infrastrukturne mreže, zlasti ko gre za obstoječe cestne in železniške povezave v makroregiji, vključno s povezavami „zadnja milja“; poudarja potrebo po čimprejšnjem dokončanju jadransko-jonske avtoceste, ki bo spodbudila gospodarski in socialni razvoj makroregije; opozarja na pomen novih koridorjev, ki združujejo avtoceste, železnice in druge infrastrukture na obeh straneh jadransko-jonskega območja; opozarja na potrebo po večjem usklajevanju, da se preprečijo zastoji v pomorskem prometu ter izboljšata upravljanje in nadzor nad njim;

| 58. | poziva k razvoju hitre železniške infrastrukture, ki bo povezala dele makroregije in omogočila boljšo povezavo z EU in znotraj EU; opozarja na pomen izboljšanja železniških povezav jadransko-jonske regije ter med obalami Tirenskega morja in jadransko-jonskimi obalami; |
| --- | --- |

58.

poziva k razvoju hitre železniške infrastrukture, ki bo povezala dele makroregije in omogočila boljšo povezavo z EU in znotraj EU; opozarja na pomen izboljšanja železniških povezav jadransko-jonske regije ter med obalami Tirenskega morja in jadransko-jonskimi obalami;

| 59. | poziva države udeleženke, naj izboljšajo svojo pomorsko, železniško in letalsko prometno infrastrukturo ter razvijejo pomorske avtoceste v makroregiji, ki združujejo intermodalni prevoz, zlasti da se zagotovi povezanost z zaledjem, ter naj izboljšajo prometno logistiko, tako da čim bolj izkoristijo najbolj napredne tehnologije in vedno zagotavljajo visoko stopnjo varnosti in okoljske trajnosti; prav tako poziva države udeleženke k izvedbi študije možnosti za izboljšavo povezljivosti z instrumenti e-mobilnosti, ki omogočajo mednarodno elektronsko izdajanje vozovnic; |
| --- | --- |

59.

poziva države udeleženke, naj izboljšajo svojo pomorsko, železniško in letalsko prometno infrastrukturo ter razvijejo pomorske avtoceste v makroregiji, ki združujejo intermodalni prevoz, zlasti da se zagotovi povezanost z zaledjem, ter naj izboljšajo prometno logistiko, tako da čim bolj izkoristijo najbolj napredne tehnologije in vedno zagotavljajo visoko stopnjo varnosti in okoljske trajnosti; prav tako poziva države udeleženke k izvedbi študije možnosti za izboljšavo povezljivosti z instrumenti e-mobilnosti, ki omogočajo mednarodno elektronsko izdajanje vozovnic;

| 60. | poudarja pomanjkanje učinkovitih povezav z otoki; poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo boljše povezave, tako da preverijo nove usklajene možnosti, ki imajo dodano vrednost, optimizirajo uporabo tovornih in potniških prog ter vključijo zasebne in javne deležnike, da bi zagotovile povečanje kakovost življenja na teh območjih, ustavile izseljevanje in omogočile izkoristek družbeno-ekonomskih možnosti; poudarja, da je treba izboljšati notranjo komunikacijo na otokih in prometno infrastrukturo za trajnostno mobilnost v notranjosti; poudarja tudi, da je treba zagotoviti ustrezne zdravstvene in izobraževalne programe za prebivalce otokov skozi vse leto; |
| --- | --- |

60.

poudarja pomanjkanje učinkovitih povezav z otoki; poziva Komisijo in države članice, naj omogočijo boljše povezave, tako da preverijo nove usklajene možnosti, ki imajo dodano vrednost, optimizirajo uporabo tovornih in potniških prog ter vključijo zasebne in javne deležnike, da bi zagotovile povečanje kakovost življenja na teh območjih, ustavile izseljevanje in omogočile izkoristek družbeno-ekonomskih možnosti; poudarja, da je treba izboljšati notranjo komunikacijo na otokih in prometno infrastrukturo za trajnostno mobilnost v notranjosti; poudarja tudi, da je treba zagotoviti ustrezne zdravstvene in izobraževalne programe za prebivalce otokov skozi vse leto;

| 61. | poziva k izvajanju velikih projektov za razvoj intermodalnih povezav na otokih in si zlasti želi močne podpore za okrepitev strateško pomembnih letališč, tako z vidika infrastrukture kot tudi novih povezav z drugimi regijami v makroregiji; |
| --- | --- |

61.

poziva k izvajanju velikih projektov za razvoj intermodalnih povezav na otokih in si zlasti želi močne podpore za okrepitev strateško pomembnih letališč, tako z vidika infrastrukture kot tudi novih povezav z drugimi regijami v makroregiji;

| 62. | poziva države udeleženke, naj si še naprej prizadevajo za diverzifikacijo virov energije, s čimer bodo ne le izboljšale varnost preskrbe z energijo v makroregiji, temveč tudi povečale konkurenco in zmanjšale energetsko revščino, kar bo imelo pomembne koristi za gospodarski in socialni razvoj regije; poudarja, da je treba opraviti temeljito oceno okoljskega učinka posegov v energetski sektor; poudarja pomen skupnega načrtovanja naložb v razvoj terminalov za utekočinjeni zemeljski plin in v manjkajočo mrežo plinovodov v makroregiji, s čimer bi prispevali k večji neodvisnosti in varnosti preskrbe z energijo; poleg tega spodbuja ukrepe za povečanje energetske učinkovitosti in učinkovitosti virov, kar bi prispevalo tudi k konkurenčnosti; |
| --- | --- |

62.

poziva države udeleženke, naj si še naprej prizadevajo za diverzifikacijo virov energije, s čimer bodo ne le izboljšale varnost preskrbe z energijo v makroregiji, temveč tudi povečale konkurenco in zmanjšale energetsko revščino, kar bo imelo pomembne koristi za gospodarski in socialni razvoj regije; poudarja, da je treba opraviti temeljito oceno okoljskega učinka posegov v energetski sektor; poudarja pomen skupnega načrtovanja naložb v razvoj terminalov za utekočinjeni zemeljski plin in v manjkajočo mrežo plinovodov v makroregiji, s čimer bi prispevali k večji neodvisnosti in varnosti preskrbe z energijo; poleg tega spodbuja ukrepe za povečanje energetske učinkovitosti in učinkovitosti virov, kar bi prispevalo tudi k konkurenčnosti;

| 63. | spodbuja razvoj energetske infrastrukture, ki bi bila zmožna doseči zmanjšanje ogljičnega odtisa, povečati energetsko učinkovitost in zagotoviti energetsko varnost makroregije in drugih območij; poleg tega poudarja pomen razvoja in spodbujanja koncepta pametnih mest, kar naj prispeva k dodani vrednosti obstoječe splošne energetske infrastrukture v makroregiji; |
| --- | --- |

63.

spodbuja razvoj energetske infrastrukture, ki bi bila zmožna doseči zmanjšanje ogljičnega odtisa, povečati energetsko učinkovitost in zagotoviti energetsko varnost makroregije in drugih območij; poleg tega poudarja pomen razvoja in spodbujanja koncepta pametnih mest, kar naj prispeva k dodani vrednosti obstoječe splošne energetske infrastrukture v makroregiji;

| 64. | priznava velik potencial obnovljivih virov energije v makroregiji, ki je trenutno premalo izkoriščen; poziva k izkoriščanju razpoložljivih obnovljivih virov, kot so sončna in vetrna energija ter energija plimovanja in, kjer je tehnično mogoče, valovanja, v okviru mešance virov za proizvodnjo energije; poudarja trajnost in konkurenčnost potencialnih hidroelektrarn v vseh državah udeleženkah; poziva države udeleženke, naj prispevajo k oblikovanju dobro delujočega in povezanega trga s plinom in električno energijo v makroregiji, ki bo zagotavljal enak dostop do poceni in cenovno ugodne energije; poudarja, da je pomembno okrepiti čezmejne energetske povezave kot podlago za naložbe v energetski sektor, vzpostaviti medsebojno povezano energetsko mrežo EU in odstraniti ovire za čezmejne naložbe v energetski sektor; |
| --- | --- |

64.

priznava velik potencial obnovljivih virov energije v makroregiji, ki je trenutno premalo izkoriščen; poziva k izkoriščanju razpoložljivih obnovljivih virov, kot so sončna in vetrna energija ter energija plimovanja in, kjer je tehnično mogoče, valovanja, v okviru mešance virov za proizvodnjo energije; poudarja trajnost in konkurenčnost potencialnih hidroelektrarn v vseh državah udeleženkah; poziva države udeleženke, naj prispevajo k oblikovanju dobro delujočega in povezanega trga s plinom in električno energijo v makroregiji, ki bo zagotavljal enak dostop do poceni in cenovno ugodne energije; poudarja, da je pomembno okrepiti čezmejne energetske povezave kot podlago za naložbe v energetski sektor, vzpostaviti medsebojno povezano energetsko mrežo EU in odstraniti ovire za čezmejne naložbe v energetski sektor;

| 65. | podpira skupno načrtovanje in naložbe v energetsko infrastrukturo za proizvodnjo in prenos električne energije in plina v makroregiji v skladu z omrežjem TEN-E, ob izvajanju konkretnih projektov, navedenih v seznamu projektov, ki so v interesu Energetske skupnosti; |
| --- | --- |

65.

podpira skupno načrtovanje in naložbe v energetsko infrastrukturo za proizvodnjo in prenos električne energije in plina v makroregiji v skladu z omrežjem TEN-E, ob izvajanju konkretnih projektov, navedenih v seznamu projektov, ki so v interesu Energetske skupnosti;

| 66. | izraža zaskrbljenost zaradi ponovno obujene težnje po iskanju in izkoriščanju nafte in plina na odprtem morju in na kopnem, kar bi makroregijo izpostavilo veliki nevarnosti za nesreče, ki bi imele resne posledice za okolje, gospodarstvo, tudi ribiški sektor, ter javno zdravje; poudarja, da mora biti vsaka tovrstna dejavnost v skladu s pravili in smernicami Unije glede podnebja in obnovljivih virov energije; poudarja, da je Jadransko morje zaprto, plitvo morje s slabim odvajanjem onesnaževal in z zelo razvitim turizmom na obeh obalah ter da bi morala rast makroregije temeljiti predvsem na turizmu in gospodarskih dejavnostih, povezanih z njegovimi okoljskimi posebnostmi in ekosistemi; poudarja, da je treba dosledno izvajati zakonodajo Unije in mednarodne konvencije s področja okoljske trajnosti in varnosti pomorskih dejavnosti; poziva k celovitemu izvajanju okvirne direktive o pomorski strategiji (2008/56/ES) in direktive o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju (2013/30/EU); |
| --- | --- |

66.

izraža zaskrbljenost zaradi ponovno obujene težnje po iskanju in izkoriščanju nafte in plina na odprtem morju in na kopnem, kar bi makroregijo izpostavilo veliki nevarnosti za nesreče, ki bi imele resne posledice za okolje, gospodarstvo, tudi ribiški sektor, ter javno zdravje; poudarja, da mora biti vsaka tovrstna dejavnost v skladu s pravili in smernicami Unije glede podnebja in obnovljivih virov energije; poudarja, da je Jadransko morje zaprto, plitvo morje s slabim odvajanjem onesnaževal in z zelo razvitim turizmom na obeh obalah ter da bi morala rast makroregije temeljiti predvsem na turizmu in gospodarskih dejavnostih, povezanih z njegovimi okoljskimi posebnostmi in ekosistemi; poudarja, da je treba dosledno izvajati zakonodajo Unije in mednarodne konvencije s področja okoljske trajnosti in varnosti pomorskih dejavnosti; poziva k celovitemu izvajanju okvirne direktive o pomorski strategiji (2008/56/ES) in direktive o varnosti naftnih in plinskih dejavnosti na morju (2013/30/EU);

| 67. | poziva k oblikovanju skupnih evropskih standardov za prometno varnost v jadransko-jonski makroregiji; |
| --- | --- |

67.

poziva k oblikovanju skupnih evropskih standardov za prometno varnost v jadransko-jonski makroregiji;

| 68. | poudarja, da je treba spodbujati čezmejni zračni prevoz z izvajanjem skupnih projektov, namenjenih zaščiti in krepitvi povezav v makroregiji; |
| --- | --- |

68.

poudarja, da je treba spodbujati čezmejni zračni prevoz z izvajanjem skupnih projektov, namenjenih zaščiti in krepitvi povezav v makroregiji;

Kakovost okolja

| 69. | opozarja na bogastvo morskih, obalnih in kopenskih ekosistemov v državah udeleženkah; opozarja, da v Jadranskem morju živi skoraj polovica (49 %) vseh zabeleženih sredozemskih morskih vrst in da je Jadran zaradi plitvosti, omejenih tokov in velikega vpliva rek najbolj nenavadna podregija Sredozemlja; poziva k skupnim prizadevanjem pri sprejemanju vseh možnih ukrepov, kot je uporaba čistih goriv za pomorski prevoz in logistiko, da se ohrani biotska raznovrstnost morskega okolja in nadnacionalnih kopenskih habitatov ter prepreči zmanjšanje onesnaževanja morja in drugih nevarnosti za obalno in morsko biotsko raznovrstnost; poudarja pomen zaščite ogroženih morskih in zemeljskih vrst, kot so sredozemska medvedjica, človeška ribica, ris, beloglavi jastreb in druge, ter poziva države udeleženke, naj za dosego tega cilja izvajajo sorazmerne ukrepe; |
| --- | --- |

69.

opozarja na bogastvo morskih, obalnih in kopenskih ekosistemov v državah udeleženkah; opozarja, da v Jadranskem morju živi skoraj polovica (49 %) vseh zabeleženih sredozemskih morskih vrst in da je Jadran zaradi plitvosti, omejenih tokov in velikega vpliva rek najbolj nenavadna podregija Sredozemlja; poziva k skupnim prizadevanjem pri sprejemanju vseh možnih ukrepov, kot je uporaba čistih goriv za pomorski prevoz in logistiko, da se ohrani biotska raznovrstnost morskega okolja in nadnacionalnih kopenskih habitatov ter prepreči zmanjšanje onesnaževanja morja in drugih nevarnosti za obalno in morsko biotsko raznovrstnost; poudarja pomen zaščite ogroženih morskih in zemeljskih vrst, kot so sredozemska medvedjica, človeška ribica, ris, beloglavi jastreb in druge, ter poziva države udeleženke, naj za dosego tega cilja izvajajo sorazmerne ukrepe;

| 70. | poziva k izmenjavi najboljših praks med državami udeleženkami na področju upravljanja naravne in kulturne dediščine, vključno z območji Natura 2000 in območji na seznamu Unesca, da bi razvili trajnostne turistične zanimivosti; |
| --- | --- |

70.

poziva k izmenjavi najboljših praks med državami udeleženkami na področju upravljanja naravne in kulturne dediščine, vključno z območji Natura 2000 in območji na seznamu Unesca, da bi razvili trajnostne turistične zanimivosti;

| 71. | poziva vse države udeleženke, naj združijo sile pri izvajanju pomorskega prostorskega načrtovanja, v skladu z Direktivo 2014/89/EU o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje, in celostnega upravljanja obalnih območij, pri čemer naj vključijo različne deležnike (nacionalne, regionalne in lokalne organe, lokalno prebivalstvo, raziskovalno skupnost, nevladne organizacije itd.); meni, da ustrezno skupno upravljanje pomorskega prostora zagotavlja pomemben okvir za trajnostno in pregledno uporabo pomorskih in morskih virov; |
| --- | --- |

71.

poziva vse države udeleženke, naj združijo sile pri izvajanju pomorskega prostorskega načrtovanja, v skladu z Direktivo 2014/89/EU o vzpostavitvi okvira za pomorsko prostorsko načrtovanje, in celostnega upravljanja obalnih območij, pri čemer naj vključijo različne deležnike (nacionalne, regionalne in lokalne organe, lokalno prebivalstvo, raziskovalno skupnost, nevladne organizacije itd.); meni, da ustrezno skupno upravljanje pomorskega prostora zagotavlja pomemben okvir za trajnostno in pregledno uporabo pomorskih in morskih virov;

| 72. | poudarja pomen zaščite in ohranjanja rek in jezer v jadransko-jonskem bazenu; |
| --- | --- |

72.

poudarja pomen zaščite in ohranjanja rek in jezer v jadransko-jonskem bazenu;

| 73. | poudarja potrebo po odpravljanju onesnaženosti v preteklosti in čezmejnega onesnaževanja ter čiščenju lokacij, prizadetih zaradi industrijske kontaminacije tal, vode in zraka ter, kadar je to primerno, zaradi onesnaženosti, ki je posledica vojaških spopadov; podpira vse dejavne ukrepe za zmanjšanje onesnaženosti morja zaradi kemičnega in konvencionalnega orožja; pozdravlja zmanjšanje morskih odpadkov (cilj naj bo njihova popolna odprava) v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji, zlasti glede onesnaženja jadranskih otokov z odpadki; |
| --- | --- |

73.

poudarja potrebo po odpravljanju onesnaženosti v preteklosti in čezmejnega onesnaževanja ter čiščenju lokacij, prizadetih zaradi industrijske kontaminacije tal, vode in zraka ter, kadar je to primerno, zaradi onesnaženosti, ki je posledica vojaških spopadov; podpira vse dejavne ukrepe za zmanjšanje onesnaženosti morja zaradi kemičnega in konvencionalnega orožja; pozdravlja zmanjšanje morskih odpadkov (cilj naj bo njihova popolna odprava) v skladu z okvirno direktivo o morski strategiji, zlasti glede onesnaženja jadranskih otokov z odpadki;

| 74. | izraža zaskrbljenost zaradi škode, ki jo povzročajo plastični odpadki v morju; poziva Komisijo, naj podpre pobude za pobiranje in recikliranje teh odpadkov; poudarja, da je treba v ta proces vključiti ribiče; |
| --- | --- |

74.

izraža zaskrbljenost zaradi škode, ki jo povzročajo plastični odpadki v morju; poziva Komisijo, naj podpre pobude za pobiranje in recikliranje teh odpadkov; poudarja, da je treba v ta proces vključiti ribiče;

| 75. | poziva države, naj razvijejo in izvajajo celovite načrte za ponovno uporabo opuščenih industrijskih in vojaških območij; poudarja, da ta območja ne predstavljajo le grožnje okolju, ampak imajo tudi velik ekonomski potencial, ki ostaja neizkoriščen; |
| --- | --- |

75.

poziva države, naj razvijejo in izvajajo celovite načrte za ponovno uporabo opuščenih industrijskih in vojaških območij; poudarja, da ta območja ne predstavljajo le grožnje okolju, ampak imajo tudi velik ekonomski potencial, ki ostaja neizkoriščen;

| 76. | poziva k spodbujanju selitve industrije iz urbanih središč in obalnih območij, da bi se tako izboljšala kakovost življenja; |
| --- | --- |

76.

poziva k spodbujanju selitve industrije iz urbanih središč in obalnih območij, da bi se tako izboljšala kakovost življenja;

| 77. | vztraja, da je treba uporabiti vsa obstoječa orodja za uporabo najboljših rešitev na področju ravnanja z odpadki in čiščenja odpadnih voda v regiji v skladu z Direktivo Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode v državah članicah EU; |
| --- | --- |

77.

vztraja, da je treba uporabiti vsa obstoječa orodja za uporabo najboljših rešitev na področju ravnanja z odpadki in čiščenja odpadnih voda v regiji v skladu z Direktivo Sveta 91/271/EGS z dne 21. maja 1991 o čiščenju komunalne odpadne vode v državah članicah EU;

| 78. | opozarja na različne naravne nesreče in nesreče, ki jih je povzročil človek, ki so prizadele regijo v zadnjih letih; opozarja na problem krčenja gozdov in druga tveganja, povezana s podnebnimi spremembami; poudarja, da je treba v celoti uporabljati horizontalna načela za obvladovanje tveganj za naravne nesreče in prilagajanje podnebnim spremembam, da bi se izvajal akcijski načrt in prednostne naloge vseh stebrov; spodbuja sodelovanje med hidrometeorološkimi inštituti držav, s čimer bi izboljšali delovanje ob izrednih vremenskih pojavih, posledicah podnebnih sprememb in pri obvladovanju tveganja naravnih nesreč; priznava, da so vode, kmetijstvo in turizem najbolj dovzetni za podnebne spremembe, zato spodbuja sodelovanje med nacionalnimi organi pri vzpostavljanju okvira in podpornega mehanizma za izvajanje ukrepov za prilaganje in blažitev posledic; |
| --- | --- |

78.

opozarja na različne naravne nesreče in nesreče, ki jih je povzročil človek, ki so prizadele regijo v zadnjih letih; opozarja na problem krčenja gozdov in druga tveganja, povezana s podnebnimi spremembami; poudarja, da je treba v celoti uporabljati horizontalna načela za obvladovanje tveganj za naravne nesreče in prilagajanje podnebnim spremembam, da bi se izvajal akcijski načrt in prednostne naloge vseh stebrov; spodbuja sodelovanje med hidrometeorološkimi inštituti držav, s čimer bi izboljšali delovanje ob izrednih vremenskih pojavih, posledicah podnebnih sprememb in pri obvladovanju tveganja naravnih nesreč; priznava, da so vode, kmetijstvo in turizem najbolj dovzetni za podnebne spremembe, zato spodbuja sodelovanje med nacionalnimi organi pri vzpostavljanju okvira in podpornega mehanizma za izvajanje ukrepov za prilaganje in blažitev posledic;

| 79. | poudarja, da je treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov, zlasti v sektorju pomorskega prometa; |
| --- | --- |

79.

poudarja, da je treba zmanjšati emisije toplogrednih plinov, zlasti v sektorju pomorskega prometa;

| 80. | poudarja težavo z geografsko in sezonsko neenakostjo pri dostopu do vodnih rezerv ter opazno pomanjkanje vode na otokih in obalnem območju v poletnem času, ko se potreba po vodi bistveno poveča zaradi prihoda velikega števila turistov; |
| --- | --- |

80.

poudarja težavo z geografsko in sezonsko neenakostjo pri dostopu do vodnih rezerv ter opazno pomanjkanje vode na otokih in obalnem območju v poletnem času, ko se potreba po vodi bistveno poveča zaradi prihoda velikega števila turistov;

| 81. | poziva k ustanovitvi regionalnega centra za pripravljenost na nesreče ter oblikovanju skupnega načrta za ukrepanje ob razlitju nafte in drugih dogodkih, ki povzročijo veliko onesnaženje, da bi oblikovali sistem zgodnjega opozarjanja za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzročijo industrijske, prevozne in druge dejavnosti, kot so poplave, požari in dejavnosti izkoriščanja v Jadranskem morju; poudarja, da bi moral biti center neposredno povezan z mehanizmom EU za civilno zaščito; poudarja, da je pomembno z boljšim razumevanjem in izmenjavo najboljših praks ohraniti ekosistem in biotsko raznovrstnost regije; |
| --- | --- |

81.

poziva k ustanovitvi regionalnega centra za pripravljenost na nesreče ter oblikovanju skupnega načrta za ukrepanje ob razlitju nafte in drugih dogodkih, ki povzročijo veliko onesnaženje, da bi oblikovali sistem zgodnjega opozarjanja za preprečevanje naravnih nesreč in nesreč, ki jih povzročijo industrijske, prevozne in druge dejavnosti, kot so poplave, požari in dejavnosti izkoriščanja v Jadranskem morju; poudarja, da bi moral biti center neposredno povezan z mehanizmom EU za civilno zaščito; poudarja, da je pomembno z boljšim razumevanjem in izmenjavo najboljših praks ohraniti ekosistem in biotsko raznovrstnost regije;

| 82. | poziva države, ki niso članice EU, naj pospešijo izvajanje sektorskega pravnega reda (kot je okvirna direktiva o vodah), da bi lahko v prihodnosti pristopile k Uniji; |
| --- | --- |

82.

poziva države, ki niso članice EU, naj pospešijo izvajanje sektorskega pravnega reda (kot je okvirna direktiva o vodah), da bi lahko v prihodnosti pristopile k Uniji;

| 83. | odločno poziva države članice, naj se posvetujejo s pristojnimi oblastmi sosednjih držav in lokalnih skupnosti v makroregiji, zlasti ko gre za gospodarske dejavnosti, za katere velja presoja vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje; |
| --- | --- |

83.

odločno poziva države članice, naj se posvetujejo s pristojnimi oblastmi sosednjih držav in lokalnih skupnosti v makroregiji, zlasti ko gre za gospodarske dejavnosti, za katere velja presoja vplivov na okolje v skladu z Direktivo 2014/52/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 16. aprila 2014 o spremembi Direktive 2011/92/EU o presoji vplivov nekaterih javnih in zasebnih projektov na okolje;

Trajnosten in konkurenčen turizem

| 84. | poudarja izjemen pomen turizma za evropsko gospodarstvo in razvoj socialne kohezije v EU, zlasti za sredozemske države in regijo kot celoto; poudarja, da je treba razviti nove pristope kot prispevek k zmanjšanju sezonske odvisnosti, v skladu z vplivom turizma na okolje in trajnostjo turizma; poziva k večji podpori pri financiranju turističnih projektov iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter drugih virov; |
| --- | --- |

84.

poudarja izjemen pomen turizma za evropsko gospodarstvo in razvoj socialne kohezije v EU, zlasti za sredozemske države in regijo kot celoto; poudarja, da je treba razviti nove pristope kot prispevek k zmanjšanju sezonske odvisnosti, v skladu z vplivom turizma na okolje in trajnostjo turizma; poziva k večji podpori pri financiranju turističnih projektov iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter drugih virov;

| 85. | poziva k nujnemu izboljšanju čezmejnih cestnih povezav, da bi povečali konkurenčnost turizma, saj slabe povezave povzročajo ozka grla v prometu in dolge zamude; poudarja, da je za potrebe turizma nujno treba izboljšati obstoječo infrastrukturo zračnega prometa in pomorsko povezavo med obema obalama Jadrana; |
| --- | --- |

85.

poziva k nujnemu izboljšanju čezmejnih cestnih povezav, da bi povečali konkurenčnost turizma, saj slabe povezave povzročajo ozka grla v prometu in dolge zamude; poudarja, da je za potrebe turizma nujno treba izboljšati obstoječo infrastrukturo zračnega prometa in pomorsko povezavo med obema obalama Jadrana;

| 86. | poudarja, da je treba spodbujati uporabo obstoječih letališč v makroregiji, da bi se izognili prekomernemu zbiranju potnikov na le nekaj letalskih vozliščih, ter podpirati trajnostne in bolj uravnotežene turistične tokove v različne kraje; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je treba spodbujati uporabo obstoječih letališč v makroregiji, da bi se izognili prekomernemu zbiranju potnikov na le nekaj letalskih vozliščih, ter podpirati trajnostne in bolj uravnotežene turistične tokove v različne kraje;

| 87. | priznava, da sta bogata kulturna in naravna dediščina (vključno s kulturnimi dejavnostmi, kot so kino, gledališče in glasba) največji prednosti regije, na katerih sloni turizem; opozarja, da so v vseh državah udeleženkah številna zavarovana območja, vpisana v seznam Unesca, in območja omrežja Natura 2000; meni, da kljub pomembnemu prispevku turizma h gospodarstvu njegove možnosti niso v celoti izkoriščene, zlasti zaradi poudarjene sezonskosti in pomanjkljivosti na področju inovacij, trajnosti, prometne infrastrukture, kakovosti turistične ponudbe, spretnosti in znanj vključenih deležnikov ter odgovornega upravljanja turizma; v zvezi s tem poziva države udeleženke, naj sprejmejo politike za zagotavljanje ustreznih povezav in turističnih storitev tako med poletno sezono kot zunaj nje, da bi diverzificirale turistične tokove in zagotovile prisotnost turistov v vseh letnih časih; poudarja pomen povezovanja turizma z naravno, kulturno in umetniško dediščino; |
| --- | --- |

87.

priznava, da sta bogata kulturna in naravna dediščina (vključno s kulturnimi dejavnostmi, kot so kino, gledališče in glasba) največji prednosti regije, na katerih sloni turizem; opozarja, da so v vseh državah udeleženkah številna zavarovana območja, vpisana v seznam Unesca, in območja omrežja Natura 2000; meni, da kljub pomembnemu prispevku turizma h gospodarstvu njegove možnosti niso v celoti izkoriščene, zlasti zaradi poudarjene sezonskosti in pomanjkljivosti na področju inovacij, trajnosti, prometne infrastrukture, kakovosti turistične ponudbe, spretnosti in znanj vključenih deležnikov ter odgovornega upravljanja turizma; v zvezi s tem poziva države udeleženke, naj sprejmejo politike za zagotavljanje ustreznih povezav in turističnih storitev tako med poletno sezono kot zunaj nje, da bi diverzificirale turistične tokove in zagotovile prisotnost turistov v vseh letnih časih; poudarja pomen povezovanja turizma z naravno, kulturno in umetniško dediščino;

| 88. | spodbuja države članice, naj podpirajo trajnostne rešitve mobilnosti v turističnem sektorju ter s tem izboljšajo kakovost turističnih storitev in povečajo doseg sektorja; |
| --- | --- |

88.

spodbuja države članice, naj podpirajo trajnostne rešitve mobilnosti v turističnem sektorju ter s tem izboljšajo kakovost turističnih storitev in povečajo doseg sektorja;

| 89. | priznava pomen nacionalnih in naravnih parkov ter zaščitenih območij kot temeljev prihodnjega izobraževanja državljanov o vprašanjih okoljske zaščite in boja proti podnebnim spremembam; |
| --- | --- |

89.

priznava pomen nacionalnih in naravnih parkov ter zaščitenih območij kot temeljev prihodnjega izobraževanja državljanov o vprašanjih okoljske zaščite in boja proti podnebnim spremembam;

| 90. | poudarja, da je sodelovanje med državami nujno za nadaljnji razvoj turizma v regiji; spodbuja oblikovanje strategij turizma za Jadransko in Jonsko morje, ki temeljijo na trajnosti ter državam omogočajo izkoriščanje sinergij in obravnavo skupnih izzivov na makroregionalni ravni; meni, da je nujno delati z združenimi močmi za povečanje prepoznavnosti destinacij v jadransko-jonski regiji; |
| --- | --- |

90.

poudarja, da je sodelovanje med državami nujno za nadaljnji razvoj turizma v regiji; spodbuja oblikovanje strategij turizma za Jadransko in Jonsko morje, ki temeljijo na trajnosti ter državam omogočajo izkoriščanje sinergij in obravnavo skupnih izzivov na makroregionalni ravni; meni, da je nujno delati z združenimi močmi za povečanje prepoznavnosti destinacij v jadransko-jonski regiji;

| 91. | odločno poziva Evropsko komisijo, države udeleženke ter lokalne in regionalne oblasti, naj ukrepajo, da bi spodbudile deležnike k izboljšanju turistične infrastrukture; |
| --- | --- |

91.

odločno poziva Evropsko komisijo, države udeleženke ter lokalne in regionalne oblasti, naj ukrepajo, da bi spodbudile deležnike k izboljšanju turistične infrastrukture;

| 92. | poudarja, da je pomembno podpirati kulturne in ustvarjalne dejavnosti ter zlasti razvoj in vključevanje podjetniških dejavnosti na področjih glasbe, gledališča, plesa in filma; poziva k organiziranju festivalov, konvencij in kulturnih prireditev, ki spodbujajo vključevanje; |
| --- | --- |

92.

poudarja, da je pomembno podpirati kulturne in ustvarjalne dejavnosti ter zlasti razvoj in vključevanje podjetniških dejavnosti na področjih glasbe, gledališča, plesa in filma; poziva k organiziranju festivalov, konvencij in kulturnih prireditev, ki spodbujajo vključevanje;

| 93. | opozarja, da je treba omogočiti lažji dostop do pomoči in financiranja malih in srednjih podjetij, ki so bistvenega pomena za turistični sektor; spodbuja deležnike v regiji, naj sodelujejo v Evropski podjetniški mreži, da bi delili izkušnje, se mrežno povezovali in našli čezmejne partnerje; |
| --- | --- |

93.

opozarja, da je treba omogočiti lažji dostop do pomoči in financiranja malih in srednjih podjetij, ki so bistvenega pomena za turistični sektor; spodbuja deležnike v regiji, naj sodelujejo v Evropski podjetniški mreži, da bi delili izkušnje, se mrežno povezovali in našli čezmejne partnerje;

| 94. | poudarja pomen projektov pametne specializacije in pametnih skupnosti, ki vključujejo izkoriščanje obstoječih inovacijskih platform, kot je vzpostavitev jadransko-jonskega območja ustvarjalnosti; |
| --- | --- |

94.

poudarja pomen projektov pametne specializacije in pametnih skupnosti, ki vključujejo izkoriščanje obstoječih inovacijskih platform, kot je vzpostavitev jadransko-jonskega območja ustvarjalnosti;

| 95. | podpira razvoj razvejane turistične ponudbe, ki vključuje turistične tematske parke in poti ter kulturni, kmečki, zdravstveni, medicinski, navtični, enogastronomski, konferenčni in športni turizem, vključno s kolesarjenjem, golfom, potapljanjem, pohodništvom, smučanjem, planinarjenjem in športi na prostem, da se spodbuja turizem skozi vse leto in izboljša konkurenčnost turističnih destinacij; podpira razvoj podeželskega turizma, da bi se zmanjšal pritisk na glavna turistična središča in ozko obalno območje, kar bi prispevalo k preseganju sezonskosti; podpira širjenje turističnih dejavnosti v zaledje z oblikovanjem integriranih turističnih proizvodov, ki vključujejo tudi najpomembnejše zanimivosti v makroregiji in njenih glavnih mestih; |
| --- | --- |

95.

podpira razvoj razvejane turistične ponudbe, ki vključuje turistične tematske parke in poti ter kulturni, kmečki, zdravstveni, medicinski, navtični, enogastronomski, konferenčni in športni turizem, vključno s kolesarjenjem, golfom, potapljanjem, pohodništvom, smučanjem, planinarjenjem in športi na prostem, da se spodbuja turizem skozi vse leto in izboljša konkurenčnost turističnih destinacij; podpira razvoj podeželskega turizma, da bi se zmanjšal pritisk na glavna turistična središča in ozko obalno območje, kar bi prispevalo k preseganju sezonskosti; podpira širjenje turističnih dejavnosti v zaledje z oblikovanjem integriranih turističnih proizvodov, ki vključujejo tudi najpomembnejše zanimivosti v makroregiji in njenih glavnih mestih;

| 96. | poudarja, kako pomembna je skladnost upravljanja turizma in infrastrukture ter da je treba izboljšati kakovost in raznolikost storitev in priložnosti, pri tem pa upoštevati posebne značilnosti regije; poudarja tudi pomen spodbujanja in ohranjanja lokalne in regionalne tradicije; |
| --- | --- |

96.

poudarja, kako pomembna je skladnost upravljanja turizma in infrastrukture ter da je treba izboljšati kakovost in raznolikost storitev in priložnosti, pri tem pa upoštevati posebne značilnosti regije; poudarja tudi pomen spodbujanja in ohranjanja lokalne in regionalne tradicije;

| 97. | poudarja pomen preučevanja nadomestnih poti in poslovnih modelov ter boljšega povezovanja ponudb križarjenja z lokalnimi prebivalci in izdelki ter meni, da bi se tako lahko boljše reševala netrajnostna prezasedenost in boljše izkoristil ves potencial z več trajnimi ekonomskimi koristmi za lokalna gospodarstva; priznava pomen razvijanja in označevanja makroregionalnih turističnih poti s pomočjo zemljevidov in dodatnega oglaševanja obstoječih poti; |
| --- | --- |

97.

poudarja pomen preučevanja nadomestnih poti in poslovnih modelov ter boljšega povezovanja ponudb križarjenja z lokalnimi prebivalci in izdelki ter meni, da bi se tako lahko boljše reševala netrajnostna prezasedenost in boljše izkoristil ves potencial z več trajnimi ekonomskimi koristmi za lokalna gospodarstva; priznava pomen razvijanja in označevanja makroregionalnih turističnih poti s pomočjo zemljevidov in dodatnega oglaševanja obstoječih poti;

| 98. | zagovarja izkoriščanje najbolj značilnih sklopov proizvodov območja za potrebe turizma ter razvoj programov promocije in trženja; |
| --- | --- |

98.

zagovarja izkoriščanje najbolj značilnih sklopov proizvodov območja za potrebe turizma ter razvoj programov promocije in trženja;

| 99. | poudarja potrebo po resnični intermodalnosti prevoza z uporabo integrirane mreže storitev in stičišč, da bi se razvil kakovosten ekoturizem; |
| --- | --- |

99.

poudarja potrebo po resnični intermodalnosti prevoza z uporabo integrirane mreže storitev in stičišč, da bi se razvil kakovosten ekoturizem;

| 100. | poziva k razvoju jadransko-jonske listine, ki bo vsebovala merila, načela in smernice za spodbujanje trajnostnega turizma z uporabo evropskega sistema kazalnikov turizma za ocenjevanje turističnih destinacij, da bi se izboljšal njihov trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

100.

poziva k razvoju jadransko-jonske listine, ki bo vsebovala merila, načela in smernice za spodbujanje trajnostnega turizma z uporabo evropskega sistema kazalnikov turizma za ocenjevanje turističnih destinacij, da bi se izboljšal njihov trajnostni razvoj;

o

o o

| 101. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav udeleženk v strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (Hrvaška, Grčija, Italija, Slovenija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora in Srbija). |
| --- | --- |

101.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter vladam in parlamentom držav udeleženk v strategiji EU za jadransko-jonsko regijo (Hrvaška, Grčija, Italija, Slovenija, Albanija, Bosna in Hercegovina, Črna gora in Srbija).

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(3)  UL C 349 E, 29.11.2013, str. 1.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/37 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/37

---

P8_TA(2015)0384

Kohezijska politika in pregled strategije Evropa 2020

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o kohezijski politiki in pregledu strategije Evropa 2020 (2014/2246(INI))

(2017/C 355/05)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 4, 162 in od 174 do 178 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 4, 162 in od 174 do 178 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah) (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1301/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem skladu za regionalni razvoj in o posebnih določbah glede cilja „naložbe za rast in delovna mesta“ ter o razveljavitvi Uredbe (ES) št. 1080/2006 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (3),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1299/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o posebnih določbah za podporo cilju „evropsko teritorialno sodelovanje“ iz Evropskega sklada za regionalni razvoj (4),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1302/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o spremembi Uredbe (ES) št. 1082/2006 o ustanovitvi evropskega združenja za teritorialno sodelovanje (EZTS), kar zadeva razjasnitev, poenostavitev in izboljšanje ustanavljanja in delovanja takih združenj (5),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1300/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Kohezijskem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1084/2006 (6),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (7),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom „Naložbe za delovna mesta in rast: – Spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU“ z dne 23. julija 2014 (v nadaljevanju: šesto kohezijsko poročilo), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom „Naložbe za delovna mesta in rast: – Spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU“ z dne 23. julija 2014 (v nadaljevanju: šesto kohezijsko poročilo),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (8), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (8),

| — | ob upoštevanju osmega poročila Komisije o napredku na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije z naslovom „Regionalna in urbana razsežnost krize“ z dne 26. junija 2013, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osmega poročila Komisije o napredku na področju ekonomske, socialne in teritorialne kohezije z naslovom „Regionalna in urbana razsežnost krize“ z dne 26. junija 2013,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (9), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pametni specializaciji: mrežno povezovanje centrov odličnosti za učinkovito kohezijsko politiko (9),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (10), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 14. januarja 2014 o pripravljenosti držav članic EU za učinkovit in pravočasen začetek novega programskega obdobja kohezijske politike (10),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (11), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (11),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o zamudah pri začetku izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 (12), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. novembra 2014 o zamudah pri začetku izvajanja kohezijske politike za obdobje 2014–2020 (12),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 3. marca 2010 z naslovom „Strategija za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2010)2020),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2011 z naslovom „Okvir za naslednjo generacijo inovativnih finančnih instrumentov – platformi EU za lastniški kapital in dolg“ (COM(2011)0662), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 19. oktobra 2011 z naslovom „Okvir za naslednjo generacijo inovativnih finančnih instrumentov – platformi EU za lastniški kapital in dolg“ (COM(2011)0662),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/760 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (13), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) 2015/760 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 29. aprila 2015 o evropskih dolgoročnih investicijskih skladih (13),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“ (COM(2015)0012),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast, ki ga je sprejel Svet za splošne zadeve (kohezijo) dne 19. novembra 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji: naložbe za delovna mesta in rast, ki ga je sprejel Svet za splošne zadeve (kohezijo) dne 19. novembra 2014,

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (14), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 3. decembra 2014 o šestem poročilu o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji (14),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta z naslovom „Načrt za prenovljeno strategijo Evropa 2020: prispevek usmerjevalnega odbora platforme za spremljanje strategije Evropa 2020 Odbora regij“ (15), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta z naslovom „Načrt za prenovljeno strategijo Evropa 2020: prispevek usmerjevalnega odbora platforme za spremljanje strategije Evropa 2020 Odbora regij“ (15),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 o šestem kohezijskem poročilu Komisije (16), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2015 o šestem kohezijskem poročilu Komisije (16),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2015 z naslovom „Rezultati javnega posvetovanja o strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2015)0100), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 2. marca 2015 z naslovom „Rezultati javnega posvetovanja o strategiji Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast“ (COM(2015)0100),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“ (COM(2015)0012), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 13. januarja 2015 z naslovom „Kako čim bolje izkoristiti prožnost v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast“ (COM(2015)0012),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0277/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj (A8-0277/2015),

| A. | ker je kohezijska politika glavna politika za rast naložb in razvojna politika EU, ki je usklajena s cilji strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter katere cilj je odprava razlik med regijami in spodbujanje konvergence, njen proračun pa znaša 351,8 milijard EUR do konca leta 2020; ker se EU še vedno sooča s posledicami gospodarske in finančne krize (visoka brezposelnost, neenakomerno in počasno okrevanje gospodarstva); ker je cilj kohezijske politike zagotoviti, da bosta vsa energija in vse zmogljivosti mobilizirane in usmerjene v uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za trajnostno rast in delovna mesta; |
| --- | --- |

A.

ker je kohezijska politika glavna politika za rast naložb in razvojna politika EU, ki je usklajena s cilji strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast ter katere cilj je odprava razlik med regijami in spodbujanje konvergence, njen proračun pa znaša 351,8 milijard EUR do konca leta 2020; ker se EU še vedno sooča s posledicami gospodarske in finančne krize (visoka brezposelnost, neenakomerno in počasno okrevanje gospodarstva); ker je cilj kohezijske politike zagotoviti, da bosta vsa energija in vse zmogljivosti mobilizirane in usmerjene v uresničevanje ciljev strategije Evropa 2020 za trajnostno rast in delovna mesta;

| B. | ker je bistveno, da različne pobude EU za rast in delovna mesta ter za varstvo okolja in podnebja ohranijo skladen pristop; ker imajo vodilne pobude strategije Evropa 2020 ključno vlogo pri izboljševanju usklajevanja na lokalni in regionalni ravni v zvezi z izvajanjem kohezijske politike; ker določbe o načrtovanju programov oz. o poročanju ne vsebujejo konkretnega mehanizma, ki bi bil izrecno usmerjen v prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) k uresničitvi vodilnih pobud; ker bo treba pri pregledu strategije Evropa 2020 obravnavati izvajanje vodilnih pobud ter si prizadevati za uravnoteženje finančnih, proračunskih in gospodarskih ukrepov na eni strani ter socialnih, izobraževalnih in okoljskih vidikov in vidikov enakosti (še posebej spolov) na drugi strani; |
| --- | --- |

B.

ker je bistveno, da različne pobude EU za rast in delovna mesta ter za varstvo okolja in podnebja ohranijo skladen pristop; ker imajo vodilne pobude strategije Evropa 2020 ključno vlogo pri izboljševanju usklajevanja na lokalni in regionalni ravni v zvezi z izvajanjem kohezijske politike; ker določbe o načrtovanju programov oz. o poročanju ne vsebujejo konkretnega mehanizma, ki bi bil izrecno usmerjen v prispevek evropskih strukturnih in investicijskih skladov (skladi ESI) k uresničitvi vodilnih pobud; ker bo treba pri pregledu strategije Evropa 2020 obravnavati izvajanje vodilnih pobud ter si prizadevati za uravnoteženje finančnih, proračunskih in gospodarskih ukrepov na eni strani ter socialnih, izobraževalnih in okoljskih vidikov in vidikov enakosti (še posebej spolov) na drugi strani;

| C. | ker sta vse bolj potrebni večja soodgovornost različnih udeleženih akterjev za strategijo na različnih ravneh upravljanja in deljena odgovornost, skupaj z ustreznimi pravicami in obveznostmi na vseh ravneh izvajanja projekta; ker je treba okrepiti upravljanje na več ravneh in partnerstvo, saj ta načela omogočajo odpravljanje pomanjkanja upravne zmogljivosti; |
| --- | --- |

C.

ker sta vse bolj potrebni večja soodgovornost različnih udeleženih akterjev za strategijo na različnih ravneh upravljanja in deljena odgovornost, skupaj z ustreznimi pravicami in obveznostmi na vseh ravneh izvajanja projekta; ker je treba okrepiti upravljanje na več ravneh in partnerstvo, saj ta načela omogočajo odpravljanje pomanjkanja upravne zmogljivosti;

| D. | ker so se cilji kohezijske politike sčasoma nedvomno razvili, da bi podprli naložbe v najpomembnejše evropske prednostne naloge, kar dokazuje njihovo prilagodljivost in učinkovitost, obenem pa je ostal osrednji cilj zmanjšanje neskladja med stopnjami razvoja različnih regij, krepitev potenciala regij in spodbujanje trajnostnega razvoja; ker Evropski sklad za strateške naložbe vnaša nove elemente v splošno strategijo EU za ustvarjanje inovativne, trajnostne in vključujoče rasti ter kvalificiranih delovnih mest; |
| --- | --- |

D.

ker so se cilji kohezijske politike sčasoma nedvomno razvili, da bi podprli naložbe v najpomembnejše evropske prednostne naloge, kar dokazuje njihovo prilagodljivost in učinkovitost, obenem pa je ostal osrednji cilj zmanjšanje neskladja med stopnjami razvoja različnih regij, krepitev potenciala regij in spodbujanje trajnostnega razvoja; ker Evropski sklad za strateške naložbe vnaša nove elemente v splošno strategijo EU za ustvarjanje inovativne, trajnostne in vključujoče rasti ter kvalificiranih delovnih mest;

| E. | ker bi bilo treba pri pregledu strategije Evropa 2020 upoštevati resne in raznolike posledice ekonomske in finančne krize za države članice in regije ter biti zaradi doslednosti in učinkovitosti pameten in uravnotežen; ker se bo vseeno morda razmišljalo o drugih ukrepi, kot so infrastrukturni ukrepi, ukrepi na notranjem trgu in ukrepi, povezani z upravnimi zmogljivostmi; ker je treba upoštevati posebne ozemeljske značilnosti, s posebnim poudarkom na regijah iz členov 174 and 349 PDEU; |
| --- | --- |

E.

ker bi bilo treba pri pregledu strategije Evropa 2020 upoštevati resne in raznolike posledice ekonomske in finančne krize za države članice in regije ter biti zaradi doslednosti in učinkovitosti pameten in uravnotežen; ker se bo vseeno morda razmišljalo o drugih ukrepi, kot so infrastrukturni ukrepi, ukrepi na notranjem trgu in ukrepi, povezani z upravnimi zmogljivostmi; ker je treba upoštevati posebne ozemeljske značilnosti, s posebnim poudarkom na regijah iz členov 174 and 349 PDEU;

| F. | ker je vmesni pregled strategije Evropa 2020 (čeprav z zamudo leta 2015), predvsem priložnost za oceno (in priznanje) prispevka kohezijske politike k doseganju ciljev strategije in izboljšanju obstoječih medsebojnih povezav in vplivov med različnimi politikami EU ter s proračunom EU, da bi bila za njih učinkovito gonilo za izvajanje te strategije; ker je ta faza bistvenega pomena za oblikovanje prihodnje kohezijske politike kot naložbene politike EU, obenem pa daje prednost zmanjšanju razvojnih razlik in ponovnem pospeševanju konvergenčnega procesa; |
| --- | --- |

F.

ker je vmesni pregled strategije Evropa 2020 (čeprav z zamudo leta 2015), predvsem priložnost za oceno (in priznanje) prispevka kohezijske politike k doseganju ciljev strategije in izboljšanju obstoječih medsebojnih povezav in vplivov med različnimi politikami EU ter s proračunom EU, da bi bila za njih učinkovito gonilo za izvajanje te strategije; ker je ta faza bistvenega pomena za oblikovanje prihodnje kohezijske politike kot naložbene politike EU, obenem pa daje prednost zmanjšanju razvojnih razlik in ponovnem pospeševanju konvergenčnega procesa;

Strategija Evropa 2020 in njena medsebojna povezanost s kohezijsko politiko

| 1. | opozarja, da je strategija Evropa 2020 krovna dolgoročna strategija Evropske unije za rast in delovna mesta, ki temelji na petih ambicioznih ciljih: zaposlovanje, inovacije, podnebne spremembe in energetska trajnost, izobraževanje ter boj proti revščini in socialni izključenosti; ugotavlja, da cilje dopolnjuje sedem vodilnih pobud in da so izzivi, ki so bili opredeljeni leta 2010, neenako obravnavani, napredek na ravni EU pri izpolnjevanju nekaterih od njih, kot je boj proti brezposelnosti, pa je še vedno zmeren; poudarja, da bi se morala EU osredotočiti na trajnostno rast in razvoj ter dostojnih delovnih mestih, da bi zagotovila dolgoročne koristi od svojih naložb; |
| --- | --- |

1.

opozarja, da je strategija Evropa 2020 krovna dolgoročna strategija Evropske unije za rast in delovna mesta, ki temelji na petih ambicioznih ciljih: zaposlovanje, inovacije, podnebne spremembe in energetska trajnost, izobraževanje ter boj proti revščini in socialni izključenosti; ugotavlja, da cilje dopolnjuje sedem vodilnih pobud in da so izzivi, ki so bili opredeljeni leta 2010, neenako obravnavani, napredek na ravni EU pri izpolnjevanju nekaterih od njih, kot je boj proti brezposelnosti, pa je še vedno zmeren; poudarja, da bi se morala EU osredotočiti na trajnostno rast in razvoj ter dostojnih delovnih mestih, da bi zagotovila dolgoročne koristi od svojih naložb;

| 2. | poudarja dejstvo, da bi lahko tudi napredek na področju enakosti spolov prispeval h gospodarski rasti, trajnostnemu razvoju in socialni koheziji; |
| --- | --- |

2.

poudarja dejstvo, da bi lahko tudi napredek na področju enakosti spolov prispeval h gospodarski rasti, trajnostnemu razvoju in socialni koheziji;

| 3. | poudarja, da sta bila leta 2010 vzpostavljena okvir gospodarskega upravljanja EU in njegov izvedbeni mehanizem (evropski semester), da bi se zagotovilo usklajevanje ukrepov fiskalne politike in strukturnih reform in boljše usklajevanje nacionalnih proračunskih politik za rast in delovna mesta na ravni EU in na nacionalni ravni, ter za podporo uresničevanju strategije; opozarja na dejstvo, da je treba obravnavati še nadaljnje izzive, povezane z usklajevanjem in sinhronizacijo; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da sta bila leta 2010 vzpostavljena okvir gospodarskega upravljanja EU in njegov izvedbeni mehanizem (evropski semester), da bi se zagotovilo usklajevanje ukrepov fiskalne politike in strukturnih reform in boljše usklajevanje nacionalnih proračunskih politik za rast in delovna mesta na ravni EU in na nacionalni ravni, ter za podporo uresničevanju strategije; opozarja na dejstvo, da je treba obravnavati še nadaljnje izzive, povezane z usklajevanjem in sinhronizacijo;

| 4. | poudarja, da je bila kohezijska politika za obdobje 2007–2013, ki je bila usklajena s predhodnico, tj. lizbonsko strategijo, in je imela podobne temeljne cilje, že v fazi izvajanja, ko je bila uvedena strategija Evropa 2020, in da bi bilo zato reprogramiranje v skladu s cilji nove strategije težavno in neproduktivno; poudarja, da kohezijska politika za številne države članice v času gospodarske krize ni bila zgolj edini vir naložb, temveč je s sredstvi za lizbonsko strategijo tudi znatno podprla izvajanje strategije, kot kažejo šesto kohezijsko poročilo ter različna sporočila in študije Komisije; opozarja, da je sčasoma lizbonska strategija izgubila zavezanost držav članic, regij in mest in da je upravljanje strategije Evropa 2020 zlasti v skladu z načeli kohezijske politike in instrumenti, ki lahko zagotovijo prevzem odgovornosti za izvajanje strategije; |
| --- | --- |

4.

poudarja, da je bila kohezijska politika za obdobje 2007–2013, ki je bila usklajena s predhodnico, tj. lizbonsko strategijo, in je imela podobne temeljne cilje, že v fazi izvajanja, ko je bila uvedena strategija Evropa 2020, in da bi bilo zato reprogramiranje v skladu s cilji nove strategije težavno in neproduktivno; poudarja, da kohezijska politika za številne države članice v času gospodarske krize ni bila zgolj edini vir naložb, temveč je s sredstvi za lizbonsko strategijo tudi znatno podprla izvajanje strategije, kot kažejo šesto kohezijsko poročilo ter različna sporočila in študije Komisije; opozarja, da je sčasoma lizbonska strategija izgubila zavezanost držav članic, regij in mest in da je upravljanje strategije Evropa 2020 zlasti v skladu z načeli kohezijske politike in instrumenti, ki lahko zagotovijo prevzem odgovornosti za izvajanje strategije;

| 5. | poziva Komisijo, naj v okviru naknadnih vrednotenj za programsko obdobje 2007–2013 zagotovi informacije o usmerjenosti na izid in rezultate ter konkretnem prispevku kohezijske politike k ciljem strategije Evropa 2020; poudarja pomen razumevanja realnosti in omejitev razpoložljivih dokazov o prispevku kohezijske politike h krovnim ciljem strategije ter glede na pretrese, ki so jih utrpela gospodarstva EU, še posebej v primeru držav, ki jih je kriza močno prizadela; se zaveda, da bi lahko te ugotovitve pripomogle pri sedanjem izvajanju strategije; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, naj v okviru naknadnih vrednotenj za programsko obdobje 2007–2013 zagotovi informacije o usmerjenosti na izid in rezultate ter konkretnem prispevku kohezijske politike k ciljem strategije Evropa 2020; poudarja pomen razumevanja realnosti in omejitev razpoložljivih dokazov o prispevku kohezijske politike h krovnim ciljem strategije ter glede na pretrese, ki so jih utrpela gospodarstva EU, še posebej v primeru držav, ki jih je kriza močno prizadela; se zaveda, da bi lahko te ugotovitve pripomogle pri sedanjem izvajanju strategije;

| 6. | poudarja, da je kohezijska politika ključni instrument EU za naložbe v realno gospodarstvo in je izraz evropske solidarnosti, ko povečuje rast in blaginjo ter zmanjšuje gospodarske, socialne in ozemeljske razlike; opozarja, da je kohezijska politika v celoti usklajena s cilji strategije Evropa 2020 in zagotavlja potreben okvir za naložbe, ne da bi bila samo sredstvo za njegovo izvajanje; v zvezi s tem poudarja, da so skladi ESI na podlagi tematske osredotočenosti po novi strukturi, usmerjeni v 11 tematskih ciljev, ki izhajajo neposredno iz ciljev strategije Evropa 2020, in da so bili za zagotovitev, da izvedene naložbe povečujejo učinkovitost teh ciljev, določeni pogoji, ki so neposredno povezani s temi tematskimi cilji; poudarja, da v celoti podpira ta novi pristop, ki bo prispeval k povečanju učinkovitosti porabe; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da je kohezijska politika ključni instrument EU za naložbe v realno gospodarstvo in je izraz evropske solidarnosti, ko povečuje rast in blaginjo ter zmanjšuje gospodarske, socialne in ozemeljske razlike; opozarja, da je kohezijska politika v celoti usklajena s cilji strategije Evropa 2020 in zagotavlja potreben okvir za naložbe, ne da bi bila samo sredstvo za njegovo izvajanje; v zvezi s tem poudarja, da so skladi ESI na podlagi tematske osredotočenosti po novi strukturi, usmerjeni v 11 tematskih ciljev, ki izhajajo neposredno iz ciljev strategije Evropa 2020, in da so bili za zagotovitev, da izvedene naložbe povečujejo učinkovitost teh ciljev, določeni pogoji, ki so neposredno povezani s temi tematskimi cilji; poudarja, da v celoti podpira ta novi pristop, ki bo prispeval k povečanju učinkovitosti porabe;

| 7. | poudarja, da kohezijska politika razvija sinergije z drugimi politikami EU, kot so digitalni enotni trg, energetska unija, enotni kapitalski trg in socialna politika ter da je z vsemi svojimi instrumenti in cilji, vključno z makroregionalnimi strategijami, agendo za urbana območja, teritorialno agendo, naložbami v MSP, pametno rast in strategije pametne specializacije, bistveno prispevala h krepitvi enotnega trga in doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poziva nacionalne in regionalne organe v vsej Evropi, naj oblikujejo strategije za pametno specializacijo in izkoriščajo sinergije med različnimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi instrumenti, tako javnimi kot zasebnimi; |
| --- | --- |

7.

poudarja, da kohezijska politika razvija sinergije z drugimi politikami EU, kot so digitalni enotni trg, energetska unija, enotni kapitalski trg in socialna politika ter da je z vsemi svojimi instrumenti in cilji, vključno z makroregionalnimi strategijami, agendo za urbana območja, teritorialno agendo, naložbami v MSP, pametno rast in strategije pametne specializacije, bistveno prispevala h krepitvi enotnega trga in doseganju ciljev strategije Evropa 2020; poziva nacionalne in regionalne organe v vsej Evropi, naj oblikujejo strategije za pametno specializacijo in izkoriščajo sinergije med različnimi evropskimi, nacionalnimi in regionalnimi instrumenti, tako javnimi kot zasebnimi;

| 8. | opozarja tudi na povezavo s širšim procesom gospodarskega upravljanja prek ukrepov, ki povezujejo učinkovitost skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem; poziva države članice, da ukrepajo z vso odgovornostjo, da bi se kar najbolje preprečili njihova uporaba in negativni učinki na izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter doseganje ciljev kohezijske politike; poleg tega poudarja, da je treba zagotavljati podporo državam članicam, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami; pozdravlja mehanizme prožnosti v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012) za krepitev povezave med naložbami, strukturnimi reformami, naložbami in uporabo sredstev za spodbujanje dolgoročne trajnostne rasti ter pospeševanje napredka pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

8.

opozarja tudi na povezavo s širšim procesom gospodarskega upravljanja prek ukrepov, ki povezujejo učinkovitost skladov ESI z dobrim gospodarskim upravljanjem; poziva države članice, da ukrepajo z vso odgovornostjo, da bi se kar najbolje preprečili njihova uporaba in negativni učinki na izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter doseganje ciljev kohezijske politike; poleg tega poudarja, da je treba zagotavljati podporo državam članicam, ki se soočajo z začasnimi proračunskimi težavami; pozdravlja mehanizme prožnosti v okviru obstoječih pravil Pakta za stabilnost in rast (COM(2015)0012) za krepitev povezave med naložbami, strukturnimi reformami, naložbami in uporabo sredstev za spodbujanje dolgoročne trajnostne rasti ter pospeševanje napredka pri doseganju ciljev strategije Evropa 2020;

| 9. | z zaskrbljenostjo poudarja, da v sedanjem programskem obdobju prihaja do zamud pri izvajanju kohezijske politike; poudarja, da je samo izvajanje na zelo zgodnji stopnji, čeprav je večina operativnih programov že določena; kljub temu poudarja, da je že mogoče izvesti ocene glede usmerjenosti sredstev politike v prednostne naloge, ki prispevajo k trajnostni rasti in delovnim mestom; v zvezi s tem ugotavlja, da so se v skladu s prvo oceno, ki jo je izdala Komisija, zneski, dodeljeni za raziskave in inovacije, podporo malim in srednjim podjetjem, IKT, nizkoogljično gospodarstvo, zaposlovanje, socialno vključevanje, izobraževanje in krepitev zmogljivosti, v primerjavi s prejšnjimi programskimi obdobji bistveno povišali, medtem ko se je raven podpore za prometno in okoljsko infrastrukturo znižala; opozarja, da bodo podatki o izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 v času vmesnega pregleda strategije Evropa 2020 še vedno pomanjkljivi, zato konkretna ocena prispevka teh skladov k doseganju ciljev strategije morda še vedno ne bo mogoča na tej stopnji; ceni, da so države članice že sprejele ukrepe, na primer za zagotovitev, da bo 20 % njihovih virov porabljenih za podnebne ukrepe; |
| --- | --- |

9.

z zaskrbljenostjo poudarja, da v sedanjem programskem obdobju prihaja do zamud pri izvajanju kohezijske politike; poudarja, da je samo izvajanje na zelo zgodnji stopnji, čeprav je večina operativnih programov že določena; kljub temu poudarja, da je že mogoče izvesti ocene glede usmerjenosti sredstev politike v prednostne naloge, ki prispevajo k trajnostni rasti in delovnim mestom; v zvezi s tem ugotavlja, da so se v skladu s prvo oceno, ki jo je izdala Komisija, zneski, dodeljeni za raziskave in inovacije, podporo malim in srednjim podjetjem, IKT, nizkoogljično gospodarstvo, zaposlovanje, socialno vključevanje, izobraževanje in krepitev zmogljivosti, v primerjavi s prejšnjimi programskimi obdobji bistveno povišali, medtem ko se je raven podpore za prometno in okoljsko infrastrukturo znižala; opozarja, da bodo podatki o izvajanju evropskih strukturnih in investicijskih skladov za obdobje 2014–2020 v času vmesnega pregleda strategije Evropa 2020 še vedno pomanjkljivi, zato konkretna ocena prispevka teh skladov k doseganju ciljev strategije morda še vedno ne bo mogoča na tej stopnji; ceni, da so države članice že sprejele ukrepe, na primer za zagotovitev, da bo 20 % njihovih virov porabljenih za podnebne ukrepe;

| 10. | priznava, da bi se z opredelitvijo okvira uspešnosti in uvedbo predhodne pogojenosti ter povezavami s priporočili za posamezne države v načrtovanju kohezijske politike za obdobje 2014-2020 lahko zagotovilo boljše investicijsko okolje za kar največji prispevek kohezijske politike k uresničevanju vodilnih ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

10.

priznava, da bi se z opredelitvijo okvira uspešnosti in uvedbo predhodne pogojenosti ter povezavami s priporočili za posamezne države v načrtovanju kohezijske politike za obdobje 2014-2020 lahko zagotovilo boljše investicijsko okolje za kar največji prispevek kohezijske politike k uresničevanju vodilnih ciljev strategije Evropa 2020;

Dinamika pregleda in s tem povezani izzivi

| 11. | opozarja, da je Komisija leta 2014 začela postopek pregleda strategije z objavo sporočila z naslovom „Ocena izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, in obžaluje, da je ta dokument nezadostno obravnaval kohezijsko politiko in z njo povezane instrumente; ceni, da se je postopek nadaljeval z javnim posvetovanjem, ki je bilo izvedeno med majem in oktobrom 2014, da bi tako zbrali dokaze za postopek pregleda, in izraža zadovoljstvo, da sta bili potrjeni ustreznost in pomembnost strategije ter njenih ciljev in prednostnih nalog; |
| --- | --- |

11.

opozarja, da je Komisija leta 2014 začela postopek pregleda strategije z objavo sporočila z naslovom „Ocena izvajanja strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast“, in obžaluje, da je ta dokument nezadostno obravnaval kohezijsko politiko in z njo povezane instrumente; ceni, da se je postopek nadaljeval z javnim posvetovanjem, ki je bilo izvedeno med majem in oktobrom 2014, da bi tako zbrali dokaze za postopek pregleda, in izraža zadovoljstvo, da sta bili potrjeni ustreznost in pomembnost strategije ter njenih ciljev in prednostnih nalog;

| 12. | ugotavlja, da so vodilne pobude izpolnile svoj namen, vendar tudi poudarja, da je njihova prepoznavnost dokaj nizka; obžaluje, da je gospodarska in finančna kriza poglobila razlike v Evropski uniji in je bilo storjenega premalo napredka pri doseganju več vodilnih ciljev strategije, zlasti cilje glede zaposlovanja, raziskav in razvoja, revščine in socialne izključenosti; pozdravlja ugotovitev, da je treba za izboljšanje uresničevanja strategije okrepiti odgovornost in delovanje na kraju samem, tako da se utrdijo vertikalna in horizontalna partnerstva; poudarja, da bi morala strategija spodbujati k premiku od pristopa, osredotočenega na proces in izid, k pristopu, usmerjenemu v dejanske rezultate, da bi se zagotovila kar najvišjo učinkovitost in uspešnost za EU politike, ki so z njo povezane; |
| --- | --- |

12.

ugotavlja, da so vodilne pobude izpolnile svoj namen, vendar tudi poudarja, da je njihova prepoznavnost dokaj nizka; obžaluje, da je gospodarska in finančna kriza poglobila razlike v Evropski uniji in je bilo storjenega premalo napredka pri doseganju več vodilnih ciljev strategije, zlasti cilje glede zaposlovanja, raziskav in razvoja, revščine in socialne izključenosti; pozdravlja ugotovitev, da je treba za izboljšanje uresničevanja strategije okrepiti odgovornost in delovanje na kraju samem, tako da se utrdijo vertikalna in horizontalna partnerstva; poudarja, da bi morala strategija spodbujati k premiku od pristopa, osredotočenega na proces in izid, k pristopu, usmerjenemu v dejanske rezultate, da bi se zagotovila kar najvišjo učinkovitost in uspešnost za EU politike, ki so z njo povezane;

| 13. | pozdravlja, da Eurostat redno objavlja kazalnike napredka v zvezi z izvajanjem strategije Evropa 2020; vendar poziva k večji podrobnosti in točnosti na regionalni ravni v zvezi s podatki, zagotovljenimi na ravni NUTS II in NUTS III, ker bo to vse bolj pomembno zaradi nepredvidenih gospodarskih in socialnih problemov, ki se pojavljajo v različnih regijah EU ne glede na njihovo stopnjo razvitosti; poleg tega opozarja na tri razsežnosti kohezijske politike – gospodarsko, socialno in ozemeljsko, ter meni, da je zato mogoče meriti samo na podlagi gospodarskih kazalnikov; Komisijo in države v zvezi s tem poziva, naj nadaljujejo razpravo in učinkoviteje sodelujejo pri razvoju bolj vključujočih kazalnikov, ki bodo dopolnjevali BDP, da bi postali bolj ustrezni za ocenjevanje napredka pri doseganju prednostnih ciljev strategije Evropa 2020; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja, da Eurostat redno objavlja kazalnike napredka v zvezi z izvajanjem strategije Evropa 2020; vendar poziva k večji podrobnosti in točnosti na regionalni ravni v zvezi s podatki, zagotovljenimi na ravni NUTS II in NUTS III, ker bo to vse bolj pomembno zaradi nepredvidenih gospodarskih in socialnih problemov, ki se pojavljajo v različnih regijah EU ne glede na njihovo stopnjo razvitosti; poleg tega opozarja na tri razsežnosti kohezijske politike – gospodarsko, socialno in ozemeljsko, ter meni, da je zato mogoče meriti samo na podlagi gospodarskih kazalnikov; Komisijo in države v zvezi s tem poziva, naj nadaljujejo razpravo in učinkoviteje sodelujejo pri razvoju bolj vključujočih kazalnikov, ki bodo dopolnjevali BDP, da bi postali bolj ustrezni za ocenjevanje napredka pri doseganju prednostnih ciljev strategije Evropa 2020;

| 14. | ugotavlja, da naj bi bil predlog Komisije o pregledu strategije Evropa 2020 objavljen pred koncem leta 2015 in obžaluje to zamudo, saj je bil prvotno načrtovan za začetek leta 2015; ponovno poudarja, da bo pregled potekal v precej neugodnem trenutku cikla kohezijske politike, ko poteka dejanski proces izvajanja; poleg tega poudarja, da bi bilo predčasno reprogramiranje povsem neproduktivno za dolgoročno strateško načrtovanje kohezijske politike: |
| --- | --- |

14.

ugotavlja, da naj bi bil predlog Komisije o pregledu strategije Evropa 2020 objavljen pred koncem leta 2015 in obžaluje to zamudo, saj je bil prvotno načrtovan za začetek leta 2015; ponovno poudarja, da bo pregled potekal v precej neugodnem trenutku cikla kohezijske politike, ko poteka dejanski proces izvajanja; poleg tega poudarja, da bi bilo predčasno reprogramiranje povsem neproduktivno za dolgoročno strateško načrtovanje kohezijske politike:

| 15. | pozdravlja ustanovitev projektne skupine za boljše izvajanje skladov EU; pozdravlja tudi ustanovitev službe za podporo strukturnim reformam, ki je uradno začela delovati 1. julija 2015 in ki bo državam članicam nudila tehnično podporo, da bodo lahko učinkoviteje izvajale strukturne reforme in priporočila za posamezne države; |
| --- | --- |

15.

pozdravlja ustanovitev projektne skupine za boljše izvajanje skladov EU; pozdravlja tudi ustanovitev službe za podporo strukturnim reformam, ki je uradno začela delovati 1. julija 2015 in ki bo državam članicam nudila tehnično podporo, da bodo lahko učinkoviteje izvajale strukturne reforme in priporočila za posamezne države;

| 16. | hkrati priznava, da je treba obravnavati razvoj gospodarskih obetov, uporabo novih instrumentov, napredek, dosežen pri uresničevanju ciljev strategije, in posledično potrebo po operativnih prilagoditvah; |
| --- | --- |

16.

hkrati priznava, da je treba obravnavati razvoj gospodarskih obetov, uporabo novih instrumentov, napredek, dosežen pri uresničevanju ciljev strategije, in posledično potrebo po operativnih prilagoditvah;

| 17. | zato poziva, naj bo vmesni pregled strategije Evropa 2020 pameten in uravnotežen ter osredotočen na večjo medsebojno povezanost petih ciljev strategije in njenih vodilnih pobud ter na opredelitev metod, s katerimi bi jih lahko bolje prenesli naprej in ocenili brez ustvarjanja dodatnih plasti zapletenosti in pretiranega upravnega bremena; poudarja, da bi moral upoštevati prednosti in slabosti gospodarstva EU, kot so vse večje neenakosti (na primer v premoženju), visoka brezposelnost in visok javni dolg; poudarja, da je treba vzporedno s poudarkom na makroekonomskih merilih fiskalnega in gospodarskega upravljanja stremeti tudi k napredku pri doseganju krovnih ciljev strategije Evropa 2020; meni, da je treba pozornost nameniti tudi večji družbeni in okoljski trajnosti, večji socialni vključenosti in enakosti spolov; poudarja pomen ohranitve podpore, ki jo službe Komisije nudijo organom držav članic za izboljšanje upravne zmogljivosti; |
| --- | --- |

17.

zato poziva, naj bo vmesni pregled strategije Evropa 2020 pameten in uravnotežen ter osredotočen na večjo medsebojno povezanost petih ciljev strategije in njenih vodilnih pobud ter na opredelitev metod, s katerimi bi jih lahko bolje prenesli naprej in ocenili brez ustvarjanja dodatnih plasti zapletenosti in pretiranega upravnega bremena; poudarja, da bi moral upoštevati prednosti in slabosti gospodarstva EU, kot so vse večje neenakosti (na primer v premoženju), visoka brezposelnost in visok javni dolg; poudarja, da je treba vzporedno s poudarkom na makroekonomskih merilih fiskalnega in gospodarskega upravljanja stremeti tudi k napredku pri doseganju krovnih ciljev strategije Evropa 2020; meni, da je treba pozornost nameniti tudi večji družbeni in okoljski trajnosti, večji socialni vključenosti in enakosti spolov; poudarja pomen ohranitve podpore, ki jo službe Komisije nudijo organom držav članic za izboljšanje upravne zmogljivosti;

| 18. | ponovno poziva k okrepitvi razsežnosti odgovornosti za strategijo, preglednosti strategije, sodelovanja in poistovetenja z njo z vključevanjem lokalnih in regionalnih organov ter ustreznih deležnikov civilne družbe in zainteresiranih strani, od določanja in oblikovanja ciljev do izvajanja, spremljanja in ocenjevanja strategije; poudarja ključni pomen okrepljene strukture upravljanja, ki temelji na upravljanju na več ravneh, struktur spodbud, učinkovitega mešanega pristopa od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor, modela partnerstva kohezijske politike in javno-zasebnih partnerstev na splošno za posvetovanje in sodelovanje z vsemi deležniki za zagotovitev ustrezne zmogljivosti za doseganje dolgoročnih ciljev; opozarja, da so v skladu z institucionalnimi in pravnimi okviri držav članic, tudi regionalni in lokalni organi odgovorni za javne naložbe in bi zato morala biti priznani kot ključni akterji pri izvajanju strategije; |
| --- | --- |

18.

ponovno poziva k okrepitvi razsežnosti odgovornosti za strategijo, preglednosti strategije, sodelovanja in poistovetenja z njo z vključevanjem lokalnih in regionalnih organov ter ustreznih deležnikov civilne družbe in zainteresiranih strani, od določanja in oblikovanja ciljev do izvajanja, spremljanja in ocenjevanja strategije; poudarja ključni pomen okrepljene strukture upravljanja, ki temelji na upravljanju na več ravneh, struktur spodbud, učinkovitega mešanega pristopa od zgoraj navzdol in od spodaj navzgor, modela partnerstva kohezijske politike in javno-zasebnih partnerstev na splošno za posvetovanje in sodelovanje z vsemi deležniki za zagotovitev ustrezne zmogljivosti za doseganje dolgoročnih ciljev; opozarja, da so v skladu z institucionalnimi in pravnimi okviri držav članic, tudi regionalni in lokalni organi odgovorni za javne naložbe in bi zato morala biti priznani kot ključni akterji pri izvajanju strategije;

| 19. | poleg tega predlaga, da bi morali lokalni in regionalni organi ter deležniki v projektu strategije Evropa 2020 obnoviti zavezo v obliki pakta med njimi, državami članicami in Komisijo, da bi se zagotovila odgovornost in udeležba in da bi bilo treba sprejeti kodeks ravnanja, ki bo podoben kodeksu za partnerstva, ki je bila uveden v okviru kohezijske politike za obdobje 2014–2020; |
| --- | --- |

19.

poleg tega predlaga, da bi morali lokalni in regionalni organi ter deležniki v projektu strategije Evropa 2020 obnoviti zavezo v obliki pakta med njimi, državami članicami in Komisijo, da bi se zagotovila odgovornost in udeležba in da bi bilo treba sprejeti kodeks ravnanja, ki bo podoben kodeksu za partnerstva, ki je bila uveden v okviru kohezijske politike za obdobje 2014–2020;

| 20. | poudarja, da je treba uporabiti resnično ozemeljski pristop k strategiji Evropa 2020, da bi javne ukrepe in naložbe prilagodili različnim ozemeljskim značilnostim in posebnim potrebam; meni, da je zelo pomembno povezati splošni pristop strategije Evropa 2020 in teritorialni pristop teritorialne agende 2020; meni tudi, da bi morali biti možni prilagojeni prostovoljni regionalni cilji strategije Evropa 2020 in da bi bilo treba o njih razpravljati na regionalni ravni brez dodatnega birokratskega bremena na terenu; poudarja, da bi morali biti takšni prilagojeni prostovoljni regionalni cilji skladni s krovnimi cilji strategije in ne bi smeli biti omejeni na vnaprej določene cilje; v zvezi s tem opozarja tudi na pomen strategij lokalnega razvoja, ki jih vodi skupnost; |
| --- | --- |

20.

poudarja, da je treba uporabiti resnično ozemeljski pristop k strategiji Evropa 2020, da bi javne ukrepe in naložbe prilagodili različnim ozemeljskim značilnostim in posebnim potrebam; meni, da je zelo pomembno povezati splošni pristop strategije Evropa 2020 in teritorialni pristop teritorialne agende 2020; meni tudi, da bi morali biti možni prilagojeni prostovoljni regionalni cilji strategije Evropa 2020 in da bi bilo treba o njih razpravljati na regionalni ravni brez dodatnega birokratskega bremena na terenu; poudarja, da bi morali biti takšni prilagojeni prostovoljni regionalni cilji skladni s krovnimi cilji strategije in ne bi smeli biti omejeni na vnaprej določene cilje; v zvezi s tem opozarja tudi na pomen strategij lokalnega razvoja, ki jih vodi skupnost;

| 21. | priznava pomembno vlogo mest in mestnih območij kot gonil rasti in delovnih mest in se zavzema za to, da bi bil pri pregledu strategije Evropa 2020 upoštevan širši holističen pristop k prihodnjemu razvoju mest kot subjektov, ki igrajo aktivno vlogo pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020; poziva Komisijo, naj torej preuči nedavno deklaracijo iz Rige o agendi za mesta glede na osrednjo vlogo mestnih območij (velikih pa tudi majhnih in srednjih); zlasti poudarja, da je treba predvideti ustrezno strategijo za srednja in majhna urbana območja na podlagi pristopa, ki ustvarja sinergije z digitalno agendo in instrumentom za povezovanje Evrope; |
| --- | --- |

21.

priznava pomembno vlogo mest in mestnih območij kot gonil rasti in delovnih mest in se zavzema za to, da bi bil pri pregledu strategije Evropa 2020 upoštevan širši holističen pristop k prihodnjemu razvoju mest kot subjektov, ki igrajo aktivno vlogo pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020; poziva Komisijo, naj torej preuči nedavno deklaracijo iz Rige o agendi za mesta glede na osrednjo vlogo mestnih območij (velikih pa tudi majhnih in srednjih); zlasti poudarja, da je treba predvideti ustrezno strategijo za srednja in majhna urbana območja na podlagi pristopa, ki ustvarja sinergije z digitalno agendo in instrumentom za povezovanje Evrope;

| 22. | poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o vlogi ozemeljskih vidikov kot dejavnikov gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest in trajnostnega razvoja, in zahteva, da se v pregledu strategije Evropa 2020 obravnavajo ozemeljski učinki in zagotovijo smernice o tem, kako jih reševati; poudarja pomen posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi na tem področju, saj imajo odločilno vlogo pri izvajanju teritorialnih razvojnih strategij; poudarja tudi vlogo, ki bi jo lahko imele makroregionalne strategije in evropsko teritorialno sodelovanje na splošno za uspešno izvajanje ciljev strategije Evropa 2020, saj mnogi razvojni projekti vključujejo čezmejna območja, tudi več regij in držav in so sposobne razviti krajevne odzive na dolgoročne izzive; |
| --- | --- |

22.

poziva Komisijo, naj zagotovi informacije o vlogi ozemeljskih vidikov kot dejavnikov gospodarske rasti, ustvarjanja delovnih mest in trajnostnega razvoja, in zahteva, da se v pregledu strategije Evropa 2020 obravnavajo ozemeljski učinki in zagotovijo smernice o tem, kako jih reševati; poudarja pomen posvetovanja z lokalnimi in regionalnimi organi na tem področju, saj imajo odločilno vlogo pri izvajanju teritorialnih razvojnih strategij; poudarja tudi vlogo, ki bi jo lahko imele makroregionalne strategije in evropsko teritorialno sodelovanje na splošno za uspešno izvajanje ciljev strategije Evropa 2020, saj mnogi razvojni projekti vključujejo čezmejna območja, tudi več regij in držav in so sposobne razviti krajevne odzive na dolgoročne izzive;

| 23. | ugotavlja pomen novega instrumenta EU za naložbe, tj. Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), ki bo podprl mobilizacijo do 315 milijard EUR naložb, da bi se odpravile vrzeli pri naložbah v EU in povečal učinek javnih izdatkov; poudarja, da bi moral biti dodatek k skladom ESI in njihova dopolnitev; obžaluje, da ni jasno povezan s strategijo Evropa 2020, vendar meni, da bi moral prek svojih ciljev in z izborom uresničljivih, trajnostnih projektov prispevati k izvajanju strategije na določenih področjih; |
| --- | --- |

23.

ugotavlja pomen novega instrumenta EU za naložbe, tj. Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI), ki bo podprl mobilizacijo do 315 milijard EUR naložb, da bi se odpravile vrzeli pri naložbah v EU in povečal učinek javnih izdatkov; poudarja, da bi moral biti dodatek k skladom ESI in njihova dopolnitev; obžaluje, da ni jasno povezan s strategijo Evropa 2020, vendar meni, da bi moral prek svojih ciljev in z izborom uresničljivih, trajnostnih projektov prispevati k izvajanju strategije na določenih področjih;

| 24. | poleg tega poudarja, da je nujno treba zagotoviti popolno skladnost in sinergije med vsemi instrumenti EU, tako da se strategija pametne specializacije postavi v ospredje investicijskih instrumentov, da bi preprečili podvajanja ali navzkrižja med njimi ali med različnimi ravnmi izvajanja politike; zato zahteva, da se strategija Evropa 2020 pri pregledu potrdi kot dolgoročni okvir EU za rast in obravnava izziv usklajevanja instrumentov politike, vključno z Evropskim skladom za strateške naložbe, da bi učinkovito uporabili vse razpoložljive vire in dosegli pričakovane rezultate v zvezi s splošnimi strateškimi cilji; |
| --- | --- |

24.

poleg tega poudarja, da je nujno treba zagotoviti popolno skladnost in sinergije med vsemi instrumenti EU, tako da se strategija pametne specializacije postavi v ospredje investicijskih instrumentov, da bi preprečili podvajanja ali navzkrižja med njimi ali med različnimi ravnmi izvajanja politike; zato zahteva, da se strategija Evropa 2020 pri pregledu potrdi kot dolgoročni okvir EU za rast in obravnava izziv usklajevanja instrumentov politike, vključno z Evropskim skladom za strateške naložbe, da bi učinkovito uporabili vse razpoložljive vire in dosegli pričakovane rezultate v zvezi s splošnimi strateškimi cilji;

| 25. | poziva Komisijo, naj z namenom spodbujanja splošnega skladnega razvoja EU in glede na ključno vlogo kohezijske politike pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, pri pregledu ciljev strategije ter ciljev v skladu s členom 174 in 349 upošteva značilnosti in omejitve posebnih območij, kot so podeželska območja, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, otoške, čezmejne in gorske regije ter najbolj oddaljene regije EU; s tem v zvezi opozarja na potencial takšnih področij, kot so biotehnologija, energija iz obnovljivih virov in biotska raznovrstnost; |
| --- | --- |

25.

poziva Komisijo, naj z namenom spodbujanja splošnega skladnega razvoja EU in glede na ključno vlogo kohezijske politike pri uresničevanju ciljev strategije Evropa 2020, pri pregledu ciljev strategije ter ciljev v skladu s členom 174 in 349 upošteva značilnosti in omejitve posebnih območij, kot so podeželska območja, ki jih je prizadela industrijska tranzicija, regije, ki so hudo in stalno prizadete zaradi neugodnih naravnih ali demografskih razmer, otoške, čezmejne in gorske regije ter najbolj oddaljene regije EU; s tem v zvezi opozarja na potencial takšnih področij, kot so biotehnologija, energija iz obnovljivih virov in biotska raznovrstnost;

| 26. | poudarja vse boljše rezultate glede povečevanja količine, kakovosti in učinka naložb v raziskave in inovacije z usklajeno uporabo instrumentov kohezijske politike in programa Obzorje 2020 v okviru vmesnega pregleda strategije Evropa 2020; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pri pregledu ciljev strategije Evropa 2020 okrepi vse morebitne povezave in sinergije med tema dvema pomembnima okviroma politik ter vzpostavi spletni sistem sledenja za ugotavljanje v katerih primerih se financiranje iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov kombinira s programom Obzorje 2020, Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi programi, ki jih financira Unija; pozdravlja načrt, da se za prosilce, ki so ocenjeni kot odlični, ne morejo pa pridobiti financiranja iz programa Obzorje 2020, uvede „znak odličnosti“, da bi jim tako pomagali pri dostopu do skladov ESI; |
| --- | --- |

26.

poudarja vse boljše rezultate glede povečevanja količine, kakovosti in učinka naložb v raziskave in inovacije z usklajeno uporabo instrumentov kohezijske politike in programa Obzorje 2020 v okviru vmesnega pregleda strategije Evropa 2020; poziva Komisijo, naj v zvezi s tem pri pregledu ciljev strategije Evropa 2020 okrepi vse morebitne povezave in sinergije med tema dvema pomembnima okviroma politik ter vzpostavi spletni sistem sledenja za ugotavljanje v katerih primerih se financiranje iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov kombinira s programom Obzorje 2020, Evropskim skladom za strateške naložbe in drugimi programi, ki jih financira Unija; pozdravlja načrt, da se za prosilce, ki so ocenjeni kot odlični, ne morejo pa pridobiti financiranja iz programa Obzorje 2020, uvede „znak odličnosti“, da bi jim tako pomagali pri dostopu do skladov ESI;

| 27. | poziva Komisijo, naj oblikuje dosleden in stalen postopek ocenjevanja, s katerim bo lahko redno ocenjevala napredek v zvezi s cilji strategije Evropa 2020 ter predlagala niz ustreznih ukrepov za njihovo uresničitev ter priporočila za kohezijsko politiko po letu 2020; poudarja, da je vloga Parlamenta usklajeno nadzorovati izvajanje strategije Evropa 2020 in kohezijske politike, pri čemer se mora usklajevati v Parlamentu pa tudi z vsemi relevantnimi institucijami; v zvezi s tem poziva, naj se Parlament pravočasno vključi v vse ustrezne razprave, namenjene oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik iz strategije; opozarja, kako pomembno je v te izmenjave mnenj vključiti tudi Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor, nacionalne parlamente, lokalne in regionalne organe ter druge deležnike in zainteresirane strani; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj oblikuje dosleden in stalen postopek ocenjevanja, s katerim bo lahko redno ocenjevala napredek v zvezi s cilji strategije Evropa 2020 ter predlagala niz ustreznih ukrepov za njihovo uresničitev ter priporočila za kohezijsko politiko po letu 2020; poudarja, da je vloga Parlamenta usklajeno nadzorovati izvajanje strategije Evropa 2020 in kohezijske politike, pri čemer se mora usklajevati v Parlamentu pa tudi z vsemi relevantnimi institucijami; v zvezi s tem poziva, naj se Parlament pravočasno vključi v vse ustrezne razprave, namenjene oblikovanju, izvajanju in ocenjevanju politik iz strategije; opozarja, kako pomembno je v te izmenjave mnenj vključiti tudi Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor, nacionalne parlamente, lokalne in regionalne organe ter druge deležnike in zainteresirane strani;

Prihodnja kohezijska politika – pogled onstran bližnje prihodnosti

| 28. | meni, da bo pregled strategije Evropa 2020, ki bo izveden pred predložitvijo predloga za vmesno revizijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, zagotovil podlago za prihodnjo kohezijsko politiko po letu 2020 in druge instrumente večletnega finančnega okvira; v zvezi s tem poudarja pomen učinkovitega obravnavanja vseh zgoraj izraženih pomislekov in hkratnega zagotavljanja neprekinjenosti strateškega pristopa; opozarja tudi na dodano vrednost vseevropske kohezijske politike, ki mora ostati eden od glavnih instrumentov EU za naložbe v rast, ustvarjanje delovnih mest in varstvo podnebja, ob zagotavljanju uravnoteženega in usklajenega razvoja v vsej EU, kot katalizator sprememb in spodbuda za blaginjo tudi v manj razvitih regijah; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti trajnostno raven financiranja za evropske strukturne in investicijske sklade po letu 2020; |
| --- | --- |

28.

meni, da bo pregled strategije Evropa 2020, ki bo izveden pred predložitvijo predloga za vmesno revizijo večletnega finančnega okvira za obdobje 2014–2020, zagotovil podlago za prihodnjo kohezijsko politiko po letu 2020 in druge instrumente večletnega finančnega okvira; v zvezi s tem poudarja pomen učinkovitega obravnavanja vseh zgoraj izraženih pomislekov in hkratnega zagotavljanja neprekinjenosti strateškega pristopa; opozarja tudi na dodano vrednost vseevropske kohezijske politike, ki mora ostati eden od glavnih instrumentov EU za naložbe v rast, ustvarjanje delovnih mest in varstvo podnebja, ob zagotavljanju uravnoteženega in usklajenega razvoja v vsej EU, kot katalizator sprememb in spodbuda za blaginjo tudi v manj razvitih regijah; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti trajnostno raven financiranja za evropske strukturne in investicijske sklade po letu 2020;

| 29. | poudarja, da bi bilo treba prihodnjo kohezijsko politiko in prihodnjo dolgoročno strategijo EU oblikovati pred koncem sedanjega mandata Komisije, ob upoštevanju, da bodo leta 2019 volitve v Parlament, kar bo pomenilo znatno časovno omejitev za sozakonodajalce v zvezi s koledarjem pogajanj, za Komisijo in države članice pa pri pripravi in sprejetju novih partnerskih sporazumov in operativnih programov pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira; hkrati ugotavlja, da se bodo začela tudi pogajanja v zvezi s prihodnjim večletnim finančnim okvirom; zato poziva Komisijo, naj upošteva vse posebne omejitve, ki so jih ustvarile medsebojne povezave in zahteve glede časovnega usklajevanja, ter razvije usklajen pristop v zvezi s prihodnjo dolgoročno strategijo EU za trajnostno rast in delovna mesta, proračunom EU, zlasti kohezijsko politiko, in instrumenti večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi bilo treba prihodnjo kohezijsko politiko in prihodnjo dolgoročno strategijo EU oblikovati pred koncem sedanjega mandata Komisije, ob upoštevanju, da bodo leta 2019 volitve v Parlament, kar bo pomenilo znatno časovno omejitev za sozakonodajalce v zvezi s koledarjem pogajanj, za Komisijo in države članice pa pri pripravi in sprejetju novih partnerskih sporazumov in operativnih programov pred začetkom naslednjega večletnega finančnega okvira; hkrati ugotavlja, da se bodo začela tudi pogajanja v zvezi s prihodnjim večletnim finančnim okvirom; zato poziva Komisijo, naj upošteva vse posebne omejitve, ki so jih ustvarile medsebojne povezave in zahteve glede časovnega usklajevanja, ter razvije usklajen pristop v zvezi s prihodnjo dolgoročno strategijo EU za trajnostno rast in delovna mesta, proračunom EU, zlasti kohezijsko politiko, in instrumenti večletnega finančnega okvira;

o

o o

| 30. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam in njihovim regijam. |
| --- | --- |

30.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, državam članicam in njihovim regijam.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL L 347, 20.12.2013, str. 289.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 470.

(4)  UL L 347, 20.12.2013, str. 259.

(5)  UL L 347, 20.12.2013, str. 303.

(6)  UL L 347, 20.12.2013, str. 281.

(7)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(8)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(9)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0002.

(10)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0015.

(11)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0132.

(12)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0068.

(13)  UL L 123, 19.5.2015, str. 98.

(14)  UL C 19, 21.1.2015, str. 9.

(15)  https://portal.cor.europa.eu/europe2020/SiteCollectionDocuments/2459-brochure-BlueprintEU2020.pdf

(16)  UL C 242, 23.7.2015, str. 43.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/45 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/45

---

P8_TA(2015)0385

Evropski strukturni in investicijski skladi ter dobro gospodarsko upravljanje

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o evropskih strukturnih in investicijskih skladih ter dobrem gospodarskem upravljanju: smernice za izvajanje člena 23 uredbe o skupnih določbah (2015/2052(INI))

(2017/C 355/06)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije o smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 (COM(2014)0494) (v nadaljnjem besedilu: 'smernice'), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije o smernicah o uporabi ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem v skladu s členom 23 Uredbe (EU) št. 1303/2013 (COM(2014)0494) (v nadaljnjem besedilu: 'smernice'),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 4, 162, od 174 do 178 in 349 Pogodbe, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU) ter zlasti členov 4, 162, od 174 do 178 in 349 Pogodbe,

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU) št. 1303/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o skupnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu, Evropskem kmetijskem skladu za razvoj podeželja in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo, o splošnih določbah o Evropskem skladu za regionalni razvoj, Evropskem socialnem skladu, Kohezijskem skladu in Evropskem skladu za pomorstvo in ribištvo ter o razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1083/2006 (1) (v nadaljnjem besedilu: uredba o skupnih določbah),

| — | ob upoštevanju izjave Komisije v zvezi s členom 23, vključene v Izjave v zvezi z Uredbo (EU) št. 1303/2013 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju izjave Komisije v zvezi s členom 23, vključene v Izjave v zvezi z Uredbo (EU) št. 1303/2013 (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2013 o vplivu proračunskih omejitev za lokalne in regionalne oblasti glede izdatkov strukturnih skladov EU v državah članicah (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. oktobra 2013 o vplivu proračunskih omejitev za lokalne in regionalne oblasti glede izdatkov strukturnih skladov EU v državah članicah (3),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (4), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 20. maja 2010 o prispevku kohezijske politike k doseganju lizbonskih ciljev in ciljev strategije EU 2020 (4),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Evropske Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 26. februarja 2014 o 7. in 8. poročilu Evropske Komisije o napredku kohezijske politike Evropske unije ter strateškem poročilu 2013 o izvajanju programov 2007–2013 (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 22. oktobra 2014 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: izvajanje prednostnih nalog za leto 2014 (6),

| — | ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom „Naložbe za delovna mesta in rast: Spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU“ z dne 23. julija 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju šestega poročila Komisije o ekonomski, socialni in teritorialni koheziji z naslovom „Naložbe za delovna mesta in rast: Spodbujanje razvoja in dobrega upravljanja regij in mest v EU“ z dne 23. julija 2014,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Kohezijska politika: Strateško poročilo 2013 o izvajanju programov v obdobju 2007–2013“ z dne 18. aprila 2013 (COM(2013)0210), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Kohezijska politika: Strateško poročilo 2013 o izvajanju programov v obdobju 2007–2013“ z dne 18. aprila 2013 (COM(2013)0210),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. februarja 2015 o smernicah o ukrepih za povezovanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 12. februarja 2015 o smernicah o ukrepih za povezovanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem,

| — | ob upoštevanju študije Parlamenta iz januarja 2014 o evropskem gospodarskem upravljanju in kohezijski politiki (generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Parlamenta iz januarja 2014 o evropskem gospodarskem upravljanju in kohezijski politiki (generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika),

| — | ob upoštevanju informativnega obvestila Parlamenta iz decembra 2014 z naslovom „The European Structural and Investment Funds and sound economic governance: guidelines for the implementation of Article 23 of the Common Provisions Regulation“ (Evropski strukturni in investicijski skladi ter dobro gospodarsko upravljanje: smernice za izvajanje člena 23 uredbe o skupnih določbah) (generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju informativnega obvestila Parlamenta iz decembra 2014 z naslovom „The European Structural and Investment Funds and sound economic governance: guidelines for the implementation of Article 23 of the Common Provisions Regulation“ (Evropski strukturni in investicijski skladi ter dobro gospodarsko upravljanje: smernice za izvajanje člena 23 uredbe o skupnih določbah) (generalni direktorat za notranjo politiko, tematski sektor B: strukturna in kohezijska politika),

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0268/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za regionalni razvoj in mnenj Odbora za proračun in Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve (A8-0268/2015),

| A. | ker kohezijska politika temelji na Pogodbi in je izraz evropske solidarnosti, njen cilj pa je okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v Uniji, predvsem pa zmanjšati razlike med regijami ter spodbujati skladen in uravnotežen družbeno-gospodarski razvoj; ker je tudi naložbena politika, ki prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast; |
| --- | --- |

A.

ker kohezijska politika temelji na Pogodbi in je izraz evropske solidarnosti, njen cilj pa je okrepiti ekonomsko, socialno in teritorialno kohezijo v Uniji, predvsem pa zmanjšati razlike med regijami ter spodbujati skladen in uravnotežen družbeno-gospodarski razvoj; ker je tudi naložbena politika, ki prispeva k doseganju ciljev strategije Evropa 2020 za pametno, trajnostno in vključujočo rast;

| B. | ker sedanji zakonodajni okvir za kohezijsko politiko, ki sicer vzpostavlja povezave s strategijo EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast, evropskim semestrom in integriranimi smernicami Evrope 2020 ter z zadevnimi priporočili za posamezne države in priporočili Sveta, kljub temu pogojujejo zelo posebne naloge, cilji in horizontalna načela; |
| --- | --- |

B.

ker sedanji zakonodajni okvir za kohezijsko politiko, ki sicer vzpostavlja povezave s strategijo EU za pametno, trajnostno in vključujočo rast, evropskim semestrom in integriranimi smernicami Evrope 2020 ter z zadevnimi priporočili za posamezne države in priporočili Sveta, kljub temu pogojujejo zelo posebne naloge, cilji in horizontalna načela;

| C. | ker je cilj sedanjega pravnega okvira evropskih strukturnih in investicijskih skladov okrepiti usklajevanje, dopolnjevanje in sinergije z drugimi politikami in instrumenti EU; |
| --- | --- |

C.

ker je cilj sedanjega pravnega okvira evropskih strukturnih in investicijskih skladov okrepiti usklajevanje, dopolnjevanje in sinergije z drugimi politikami in instrumenti EU;

| D. | ker obstajajo dokazi, da so dobro upravljanje in učinkovite javne institucije nujni za trajnostno in dolgoročno gospodarsko rast, ustvarjanje novih delovnih mest ter socialni in teritorialni razvoj, čeprav je dokazov o makroekonomskih dejavnikih, ki vplivajo na način delovanja kohezijske politike, manj; |
| --- | --- |

D.

ker obstajajo dokazi, da so dobro upravljanje in učinkovite javne institucije nujni za trajnostno in dolgoročno gospodarsko rast, ustvarjanje novih delovnih mest ter socialni in teritorialni razvoj, čeprav je dokazov o makroekonomskih dejavnikih, ki vplivajo na način delovanja kohezijske politike, manj;

| E. | ker lahko ekonomska in finančna nepredvidljivost ter pravna negotovost povzročita upad javnih in zasebnih naložb, kar bi ogrozilo doseganje ciljev kohezijske politike; |
| --- | --- |

E.

ker lahko ekonomska in finančna nepredvidljivost ter pravna negotovost povzročita upad javnih in zasebnih naložb, kar bi ogrozilo doseganje ciljev kohezijske politike;

| F. | ker se smernice nanašajo na prvi del ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem v skladu s členom 23 uredbe o skupnih določbah; ker se to nanaša na reprogramiranje in začasno ustavitev plačil, ki niso obvezna, za razliko od drugega dela člena 23 uredbe o skupnih določbah, ki zahteva začasno ustavitev obveznosti ali plačil, kadar države članice ne sprejmejo popravnih ukrepov v okviru postopka gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

F.

ker se smernice nanašajo na prvi del ukrepov za povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem v skladu s členom 23 uredbe o skupnih določbah; ker se to nanaša na reprogramiranje in začasno ustavitev plačil, ki niso obvezna, za razliko od drugega dela člena 23 uredbe o skupnih določbah, ki zahteva začasno ustavitev obveznosti ali plačil, kadar države članice ne sprejmejo popravnih ukrepov v okviru postopka gospodarskega upravljanja;

| G. | ker so države članice, kot kažejo rezultati Komisije, ki je ocenila napredek v izvajanju 279 priporočil za posamezne države, izdanih leta 2012 in 2013, do sedaj dosegle nizko stopnjo izvajanja zadevnih priporočil, in sicer popolno upoštevanje ali velik napredek pri 28 priporočilih za posamezne države (10 %), delni napredek pri 136 priporočilih (48,7 %) ter omejeni napredek ali nobenega napredka pri 115 priporočilih (41,2 %); |
| --- | --- |

G.

ker so države članice, kot kažejo rezultati Komisije, ki je ocenila napredek v izvajanju 279 priporočil za posamezne države, izdanih leta 2012 in 2013, do sedaj dosegle nizko stopnjo izvajanja zadevnih priporočil, in sicer popolno upoštevanje ali velik napredek pri 28 priporočilih za posamezne države (10 %), delni napredek pri 136 priporočilih (48,7 %) ter omejeni napredek ali nobenega napredka pri 115 priporočilih (41,2 %);

Povezovanje uspešnosti evropskih strukturnih in investicijskih skladov z dobrim gospodarskim upravljanjem

| 1. | poudarja pomen instrumentov in sredstev kohezijske politike za ohranjanje stopnje naložb z evropsko dodano vrednostjo v državah članicah in regijah, namenjenih pospešenemu ustvarjanju novih delovnih mest in izboljšanju socialno-ekonomskih razmer, zlasti tam, kjer so naložbe zaradi gospodarske in finančne krize močno upadle; |
| --- | --- |

1.

poudarja pomen instrumentov in sredstev kohezijske politike za ohranjanje stopnje naložb z evropsko dodano vrednostjo v državah članicah in regijah, namenjenih pospešenemu ustvarjanju novih delovnih mest in izboljšanju socialno-ekonomskih razmer, zlasti tam, kjer so naložbe zaradi gospodarske in finančne krize močno upadle;

| 2. | meni, da mehanizmi gospodarskega upravljanja ne smejo ovirati uresničevanja ciljev politike evropskih strukturnih in investicijskih skladov, čeprav je treba upoštevati njihov prispevek k ustvarjanju stabilnega makroekonomskega okolja in uspešne, učinkovite in v rezultate usmerjene kohezijske politike; |
| --- | --- |

2.

meni, da mehanizmi gospodarskega upravljanja ne smejo ovirati uresničevanja ciljev politike evropskih strukturnih in investicijskih skladov, čeprav je treba upoštevati njihov prispevek k ustvarjanju stabilnega makroekonomskega okolja in uspešne, učinkovite in v rezultate usmerjene kohezijske politike;

| 3. | meni, da je treba člen 23 uredbe o skupnih določbah uporabiti zgolj kot skrajni ukrep za učinkovitejše izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov, |
| --- | --- |

3.

meni, da je treba člen 23 uredbe o skupnih določbah uporabiti zgolj kot skrajni ukrep za učinkovitejše izvajanje evropskih strukturnih in investicijskih skladov,

| 4. | poudarja večletni in dolgoročni značaj programov in ciljev v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov v nasprotju z letnim ciklom evropskega semestra; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti jasne mehanizme za izvajanje evropskega semestra, in poziva k tesnemu sodelovanju med obema postopkoma ter organi, pristojnimi za njuno izvajanje; |
| --- | --- |

4.

poudarja večletni in dolgoročni značaj programov in ciljev v okviru evropskih strukturnih in investicijskih skladov v nasprotju z letnim ciklom evropskega semestra; v zvezi s tem poudarja, da je treba zagotoviti jasne mehanizme za izvajanje evropskega semestra, in poziva k tesnemu sodelovanju med obema postopkoma ter organi, pristojnimi za njuno izvajanje;

| 5. | poudarja, da mora Komisija pripraviti belo knjigo, v kateri bo upoštevala dolgoročne učinke javnih naložb in vzpostavila tipologijo kakovostnih naložb, s katero bo mogoče jasno prepoznati naložbe, ki imajo dolgoročno najboljše učinke; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da mora Komisija pripraviti belo knjigo, v kateri bo upoštevala dolgoročne učinke javnih naložb in vzpostavila tipologijo kakovostnih naložb, s katero bo mogoče jasno prepoznati naložbe, ki imajo dolgoročno najboljše učinke;

| 6. | opozarja, da je imela kohezijska politika ključno vlogo in se je izkazala za zelo odzivno na makroekonomske in javnofinančne omejitve v okviru sedanje krize z reprogramiranjem več kot 11 % razpoložljivih proračunskih sredstev v obdobju od 2007 do 2012, da je podprla najbolj pereče potrebe in okrepila določene ukrepe; v zvezi s tem poudarja, da je v več državah članicah kohezijska politika predstavljala več kot 80 % javnih naložb v obdobju 2007–2013; |
| --- | --- |

6.

opozarja, da je imela kohezijska politika ključno vlogo in se je izkazala za zelo odzivno na makroekonomske in javnofinančne omejitve v okviru sedanje krize z reprogramiranjem več kot 11 % razpoložljivih proračunskih sredstev v obdobju od 2007 do 2012, da je podprla najbolj pereče potrebe in okrepila določene ukrepe; v zvezi s tem poudarja, da je v več državah članicah kohezijska politika predstavljala več kot 80 % javnih naložb v obdobju 2007–2013;

| 7. | poziva Komisijo, naj zagotovi dodatne analitične podatke o učinku in pomembnosti makroekonomskih mehanizmov na regionalni razvoj, učinkovitosti kohezijske politike ter o medsebojnem učinkovanju med evropskim okvirom gospodarskega upravljanja in kohezijsko politiko, pa tudi natančne informacije o tem, kako kohezijska politika prispeva k zadevnim priporočilom za posamezne države in priporočilom Sveta; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj zagotovi dodatne analitične podatke o učinku in pomembnosti makroekonomskih mehanizmov na regionalni razvoj, učinkovitosti kohezijske politike ter o medsebojnem učinkovanju med evropskim okvirom gospodarskega upravljanja in kohezijsko politiko, pa tudi natančne informacije o tem, kako kohezijska politika prispeva k zadevnim priporočilom za posamezne države in priporočilom Sveta;

| 8. | poziva države članice, naj čim bolje izkoristijo obstoječo prožnost v okviru pravil pakta za stabilnost in rast; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj čim bolje izkoristijo obstoječo prožnost v okviru pravil pakta za stabilnost in rast;

Reprogramiranje na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah

Splošni premisleki

| 9. | opozarja, da morajo biti vse odločitve v zvezi z reprogramiranjem ali začasno ustavitvijo plačil na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah sprejete izjemoma, dobro premišljene in podrobno utemeljene ter se morajo izvesti previdno, pri tem pa je treba navesti programe ali prednostne naloge, na katere se nanašajo, da se zagotovi preglednost ter omogočita preverjanje in pregled; poleg tega poudarja, da te odločitve ne smejo poslabšati težav, ki jih imajo regije ali države članice zaradi socialno-ekonomskega okolja, geografske lokacije ali posebnosti v smislu členov 174 in 349 PDEU; |
| --- | --- |

9.

opozarja, da morajo biti vse odločitve v zvezi z reprogramiranjem ali začasno ustavitvijo plačil na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah sprejete izjemoma, dobro premišljene in podrobno utemeljene ter se morajo izvesti previdno, pri tem pa je treba navesti programe ali prednostne naloge, na katere se nanašajo, da se zagotovi preglednost ter omogočita preverjanje in pregled; poleg tega poudarja, da te odločitve ne smejo poslabšati težav, ki jih imajo regije ali države članice zaradi socialno-ekonomskega okolja, geografske lokacije ali posebnosti v smislu členov 174 in 349 PDEU;

| 10. | meni, da sporazumi o partnerstvu in programi, sprejeti v tekočem programskem obdobju, upoštevajo zadevna priporočila za posamezne države in zadevna priporočila Sveta in zagotavljajo dobro podlago za izogibanje srednjeročnemu reprogramiranju, razen če bi se gospodarske razmere občutno poslabšale; |
| --- | --- |

10.

meni, da sporazumi o partnerstvu in programi, sprejeti v tekočem programskem obdobju, upoštevajo zadevna priporočila za posamezne države in zadevna priporočila Sveta in zagotavljajo dobro podlago za izogibanje srednjeročnemu reprogramiranju, razen če bi se gospodarske razmere občutno poslabšale;

| 11. | poudarja, da bi bilo pogosto reprogramiranje kontraproduktivno in da se mu je treba čim bolj izogniti, da ne bi motili upravljanja skladov ali spodkopavali stabilnosti in predvidljivosti večletne naložbene strategije ter da bi preprečili negativne učinke, tudi na črpanje sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da bi bilo pogosto reprogramiranje kontraproduktivno in da se mu je treba čim bolj izogniti, da ne bi motili upravljanja skladov ali spodkopavali stabilnosti in predvidljivosti večletne naložbene strategije ter da bi preprečili negativne učinke, tudi na črpanje sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov;

| 12. | pozdravlja previden pristop Komisije v zvezi z reprogramiranjem in njen namen, da ga ohrani na strogem minimumu; poziva k uvedbi pristopa zgodnjega opozarjanja, s katerim bi posamezne države članice opozorili na sprožitev postopka reprogramiranja na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah, in poudarja, da bi se bilo treba pred vsako zahtevo za reprogramiranje posvetovati z odborom za spremljanje; |
| --- | --- |

12.

pozdravlja previden pristop Komisije v zvezi z reprogramiranjem in njen namen, da ga ohrani na strogem minimumu; poziva k uvedbi pristopa zgodnjega opozarjanja, s katerim bi posamezne države članice opozorili na sprožitev postopka reprogramiranja na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah, in poudarja, da bi se bilo treba pred vsako zahtevo za reprogramiranje posvetovati z odborom za spremljanje;

| 13. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s posameznimi državami članicami izvede celovito analizo vseh razpoložljivih možnosti razen uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah za obravnavo vprašanj, ki so lahko povod za zahtevo za reprogramiranje; |
| --- | --- |

13.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju s posameznimi državami članicami izvede celovito analizo vseh razpoložljivih možnosti razen uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah za obravnavo vprašanj, ki so lahko povod za zahtevo za reprogramiranje;

| 14. | obžaluje vsako nesorazmerno povečanje upravnega bremena in stroške takega povečanja za vse upravne ravni, saj so roki kratki, postopek reprogramiranja na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah pa zapleten; svari pred vsakršnim prekrivanjem postopkov reprogramiranja na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah z naknadnimi cikli evropskega semestra; poziva Komisijo naj pretehta možnost, da se v okviru pregleda iz člena 23(16) uredbe o skupnih določbah na novo določi uporaba rokov; |
| --- | --- |

14.

obžaluje vsako nesorazmerno povečanje upravnega bremena in stroške takega povečanja za vse upravne ravni, saj so roki kratki, postopek reprogramiranja na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah pa zapleten; svari pred vsakršnim prekrivanjem postopkov reprogramiranja na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah z naknadnimi cikli evropskega semestra; poziva Komisijo naj pretehta možnost, da se v okviru pregleda iz člena 23(16) uredbe o skupnih določbah na novo določi uporaba rokov;

Horizontalna načela na podlagi uredbe o skupnih določbah

| 15. | izraža zaskrbljenost, ker v smernicah niso izrecno navedena splošna in horizontalna načela iz členov 4 do 8 uredbe o skupnih določbah, ter opozarja, da mora razlaga člena 23 te uredbe upoštevati ta načela in biti skladna z njimi, zlasti z načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh, ter z uredbo in skupnim strateškim okvirom kot celoto; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pojasni, kako bodo načela izrecno upoštevana pri uporabi določb člena 23 uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

15.

izraža zaskrbljenost, ker v smernicah niso izrecno navedena splošna in horizontalna načela iz členov 4 do 8 uredbe o skupnih določbah, ter opozarja, da mora razlaga člena 23 te uredbe upoštevati ta načela in biti skladna z njimi, zlasti z načeli partnerstva in upravljanja na več ravneh, ter z uredbo in skupnim strateškim okvirom kot celoto; v zvezi s tem poziva Komisijo, naj pojasni, kako bodo načela izrecno upoštevana pri uporabi določb člena 23 uredbe o skupnih določbah;

Podnacionalna razsežnost člena 23 uredbe o skupnih določbah

| 16. | poudarja, da je večji javni dolg predvsem posledica vladnih politik v državah članicah, in je resno zaskrbljen, da bodo zaradi nezmožnosti ustreznega obravnavanja makroekonomskih vprašanj na nacionalni ravni oškodovani podnacionalni organi ali upravičenci do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov in prosilci zanje; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je večji javni dolg predvsem posledica vladnih politik v državah članicah, in je resno zaskrbljen, da bodo zaradi nezmožnosti ustreznega obravnavanja makroekonomskih vprašanj na nacionalni ravni oškodovani podnacionalni organi ali upravičenci do sredstev iz evropskih strukturnih in investicijskih skladov in prosilci zanje;

| 17. | opozarja, da pravila o tematski osredotočenosti iz kohezijske politike za obdobje 2014–2020 omogočajo nekaj prožnosti pri obravnavi potreb držav članic in regij, ter ugotavlja, da bi lahko uporaba člena 23 uredbe o skupnih določbah to prožnost omejila; opozarja, da je treba upoštevati ključne teritorialne izzive in načelo subsidiarnosti, kot določa člen 4(3) uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

17.

opozarja, da pravila o tematski osredotočenosti iz kohezijske politike za obdobje 2014–2020 omogočajo nekaj prožnosti pri obravnavi potreb držav članic in regij, ter ugotavlja, da bi lahko uporaba člena 23 uredbe o skupnih določbah to prožnost omejila; opozarja, da je treba upoštevati ključne teritorialne izzive in načelo subsidiarnosti, kot določa člen 4(3) uredbe o skupnih določbah;

| 18. | poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in partnerji iz člena 5 uredbe o skupnih določbah oceni učinek in stroškovno učinkovitost vseh ukrepov, sprejetih na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah, na regionalni in lokalni ravni; |
| --- | --- |

18.

poziva Komisijo, naj v tesnem sodelovanju z državami članicami in partnerji iz člena 5 uredbe o skupnih določbah oceni učinek in stroškovno učinkovitost vseh ukrepov, sprejetih na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah, na regionalni in lokalni ravni;

| 19. | poudarja, da je treba lokalne in regionalne organe aktivno vključiti v kakršno koli reprogramiranje, in meni, da je treba z njihovo vključitvijo evropskemu semestru dati ozemeljsko razsežnost zaradi povezave med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter dobrim gospodarskim upravljanjem; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da je treba lokalne in regionalne organe aktivno vključiti v kakršno koli reprogramiranje, in meni, da je treba z njihovo vključitvijo evropskemu semestru dati ozemeljsko razsežnost zaradi povezave med evropskimi strukturnimi in investicijskimi skladi ter dobrim gospodarskim upravljanjem;

| 20. | poziva Komisijo, naj člen 23 uredbe o skupnih določbah tolmači v skladu z načelom sorazmernosti, tako da ustrezno upošteva položaj tistih držav članic in regij, ki se soočajo s socialno-ekonomskimi težavami in v katerih evropski strukturni in investicijski skladi predstavljajo velik delež naložb, kar je še toliko pomembnejše zaradi krize; poudarja, da držav članic in regij, zlasti tistih, ki zaostajajo, ne bi smeli dodatno prizadeti; |
| --- | --- |

20.

poziva Komisijo, naj člen 23 uredbe o skupnih določbah tolmači v skladu z načelom sorazmernosti, tako da ustrezno upošteva položaj tistih držav članic in regij, ki se soočajo s socialno-ekonomskimi težavami in v katerih evropski strukturni in investicijski skladi predstavljajo velik delež naložb, kar je še toliko pomembnejše zaradi krize; poudarja, da držav članic in regij, zlasti tistih, ki zaostajajo, ne bi smeli dodatno prizadeti;

Institucionalno usklajevanje, preglednost in odgovornost

| 21. | opozarja, da je močno institucionalno usklajevanje nujno, da se zagotovijo pravo dopolnjevanje in sinergije med politikami ter ustrezno in ustaljeno tolmačenje okvira dobrega gospodarskega upravljanja in njegovo medsebojno učinkovanje s kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

21.

opozarja, da je močno institucionalno usklajevanje nujno, da se zagotovijo pravo dopolnjevanje in sinergije med politikami ter ustrezno in ustaljeno tolmačenje okvira dobrega gospodarskega upravljanja in njegovo medsebojno učinkovanje s kohezijsko politiko;

| 22. | poziva k ustreznemu pretoku informacij med Komisijo, Svetom in Parlamentom ter k razpravi na ustrezni politični ravni, da bi zagotovili enotno razumevanje glede razlage pogojev uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah; v zvezi s tem opozarja, da bi za sprejemanje sklepov iz člena 23 uredbe o skupnih določbah potrebovali posebno sestavo Sveta za kohezijsko politiko; |
| --- | --- |

22.

poziva k ustreznemu pretoku informacij med Komisijo, Svetom in Parlamentom ter k razpravi na ustrezni politični ravni, da bi zagotovili enotno razumevanje glede razlage pogojev uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah; v zvezi s tem opozarja, da bi za sprejemanje sklepov iz člena 23 uredbe o skupnih določbah potrebovali posebno sestavo Sveta za kohezijsko politiko;

| 23. | meni, da je treba nujno zagotoviti preglednost in odgovornost, tako da se Parlamentu dodeli demokratični nadzor nad sistemom upravljanja v smislu člena 23 uredbe o skupnih določbah, ki uvaja pomembne omejitve v pristopu od spodaj navzgor, ki je pomemben del kohezijske politike; |
| --- | --- |

23.

meni, da je treba nujno zagotoviti preglednost in odgovornost, tako da se Parlamentu dodeli demokratični nadzor nad sistemom upravljanja v smislu člena 23 uredbe o skupnih določbah, ki uvaja pomembne omejitve v pristopu od spodaj navzgor, ki je pomemben del kohezijske politike;

Začasna ustavitev plačil

| 24. | opozarja, da je začasna ustavitev plačil zadeva, o kateri odloča Svet na podlagi predloga, ki ga Komisija lahko sprejme v primeru, kadar država članica ne ukrepa učinkovito; poudarja, da člen 23 uredbe o skupnih določbah določa pomembno pravno varstvo, ki zagotavlja, da se mehanizem začasne ustavitve lahko uporablja le izjemoma; |
| --- | --- |

24.

opozarja, da je začasna ustavitev plačil zadeva, o kateri odloča Svet na podlagi predloga, ki ga Komisija lahko sprejme v primeru, kadar država članica ne ukrepa učinkovito; poudarja, da člen 23 uredbe o skupnih določbah določa pomembno pravno varstvo, ki zagotavlja, da se mehanizem začasne ustavitve lahko uporablja le izjemoma;

| 25. | poudarja kaznovalni značaj vseh začasnih ustavitev plačil in poziva Komisijo, naj na podlagi svoje diskrecijske pravice nadvse previdno in strogo v skladu s členom 23(6) uredbe o skupnih določbah predlaga začasno ustavitev plačil po ustreznem upoštevanju vseh pomembnih informacij in elementov, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga, in mnenj, ki so bila podana v tem dialogu; |
| --- | --- |

25.

poudarja kaznovalni značaj vseh začasnih ustavitev plačil in poziva Komisijo, naj na podlagi svoje diskrecijske pravice nadvse previdno in strogo v skladu s členom 23(6) uredbe o skupnih določbah predlaga začasno ustavitev plačil po ustreznem upoštevanju vseh pomembnih informacij in elementov, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga, in mnenj, ki so bila podana v tem dialogu;

| 26. | v zvezi z merili za določanje začasno ustavljenih programov in ravni začasne ustavitve v okviru prvega dela pozdravlja previdni pristop, sprejet s smernicami, po katerem se bodo upoštevale ekonomske in socialne razmere v državah članicah z upoštevanjem olajševalnih dejavnikov, podobnih tistim, ki so predvideni v okviru začasnih ustavitev na podlagi člena 23(9) uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

26.

v zvezi z merili za določanje začasno ustavljenih programov in ravni začasne ustavitve v okviru prvega dela pozdravlja previdni pristop, sprejet s smernicami, po katerem se bodo upoštevale ekonomske in socialne razmere v državah članicah z upoštevanjem olajševalnih dejavnikov, podobnih tistim, ki so predvideni v okviru začasnih ustavitev na podlagi člena 23(9) uredbe o skupnih določbah;

| 27. | poziva Komisijo, naj določi roke, ko je treba odpraviti začasno ustavitev plačil iz člena 23(8) uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

27.

poziva Komisijo, naj določi roke, ko je treba odpraviti začasno ustavitev plačil iz člena 23(8) uredbe o skupnih določbah;

Vloga Parlamenta v okviru člena 23 uredbe o skupnih določbah

| 28. | obžaluje, da smernice ne omenjajo vloge Parlamenta kljub dejstvu, da je bila uredba o skupnih določbah sprejeta z rednim zakonodajnim postopkom, in kljub stalnim pozivom Parlamenta, da je treba okrepiti demokratično odgovornost in nadzor v okviru gospodarskega upravljanja; |
| --- | --- |

28.

obžaluje, da smernice ne omenjajo vloge Parlamenta kljub dejstvu, da je bila uredba o skupnih določbah sprejeta z rednim zakonodajnim postopkom, in kljub stalnim pozivom Parlamenta, da je treba okrepiti demokratično odgovornost in nadzor v okviru gospodarskega upravljanja;

| 29. | meni, da bi bilo treba sodelovanje Parlamenta kot glavnega demokratičnega poroka za pravilno izvrševanje člena 23(15) uredbe o skupnih določbah formalizirati z jasnim postopkom, ki bi Parlamentu omogočal, da bi ga v vseh fazah obveščali o sprejetju zahtev za reprogramiranje ali katerih koli predlogov in sklepov o začasni ustavitvi obveznosti ali plačil; |
| --- | --- |

29.

meni, da bi bilo treba sodelovanje Parlamenta kot glavnega demokratičnega poroka za pravilno izvrševanje člena 23(15) uredbe o skupnih določbah formalizirati z jasnim postopkom, ki bi Parlamentu omogočal, da bi ga v vseh fazah obveščali o sprejetju zahtev za reprogramiranje ali katerih koli predlogov in sklepov o začasni ustavitvi obveznosti ali plačil;

| 30. | poudarja potrebo po stalnem, jasnem in preglednem sodelovanju na medinstitucionalni ravni in meni, da bi moral takšen postopek vključevati najmanj naslednje korake:






  — | Komisija bi morala nemudoma obvestiti Parlament o priporočilih za posamezne države in priporočilih Sveta, ki so pomembna z vidika evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter programov finančne pomoči ali njihovih sprememb ter ki so lahko povod za zahtevo za reprogramiranje, podano v skladu s členom 23(1) uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- | --- |

30.

poudarja potrebo po stalnem, jasnem in preglednem sodelovanju na medinstitucionalni ravni in meni, da bi moral takšen postopek vključevati najmanj naslednje korake:

—

Komisija bi morala nemudoma obvestiti Parlament o priporočilih za posamezne države in priporočilih Sveta, ki so pomembna z vidika evropskih strukturnih in investicijskih skladov ter programov finančne pomoči ali njihovih sprememb ter ki so lahko povod za zahtevo za reprogramiranje, podano v skladu s členom 23(1) uredbe o skupnih določbah;

| — | Komisija bi morala nemudoma obvestiti Parlament o vseh zahtevah za reprogramiranje na podlagi člena 23(1) uredbe o skupnih določbah ali predlogu za sklep o začasni ustavitvi plačil na podlagi člena 23(6) uredbe o skupnih določbah, kar bi Parlamentu omogočilo, da bi z resolucijo podal svoje stališče pred sprejetjem nadaljnjih ukrepov; |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala nemudoma obvestiti Parlament o vseh zahtevah za reprogramiranje na podlagi člena 23(1) uredbe o skupnih določbah ali predlogu za sklep o začasni ustavitvi plačil na podlagi člena 23(6) uredbe o skupnih določbah, kar bi Parlamentu omogočilo, da bi z resolucijo podal svoje stališče pred sprejetjem nadaljnjih ukrepov;

| — | Komisija bi morala upoštevati stališče, ki ga poda Parlament, in vse elemente, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga iz člena 23(15) uredbe o skupnih določbah, in mnenja, ki so bila podana v tem dialogu; |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala upoštevati stališče, ki ga poda Parlament, in vse elemente, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga iz člena 23(15) uredbe o skupnih določbah, in mnenja, ki so bila podana v tem dialogu;

| — | Komisija bi morala na poziv Parlamenta pojasniti, ali so se v postopku upoštevala mnenja Parlamenta, in tudi vse druge nadaljnje ukrepe, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga; |
| --- | --- |

—

Komisija bi morala na poziv Parlamenta pojasniti, ali so se v postopku upoštevala mnenja Parlamenta, in tudi vse druge nadaljnje ukrepe, ki izhajajo iz strukturiranega dialoga;

| — | Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor bi bilo treba obvestiti o vseh zahtevah za reprogramiranje ter pridobiti njuno mnenje; |
| --- | --- |

—

Odbor regij in Evropski ekonomsko-socialni odbor bi bilo treba obvestiti o vseh zahtevah za reprogramiranje ter pridobiti njuno mnenje;

| — | Parlament, Svet in Komisija bi morali vzpostaviti dialog z vidika uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah, tako da bi zagotovili medinstitucionalno usklajevanje in ustrezen pretok informacij, ki bi omogočala spremljanje uporabe katerega koli postopka na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah; |
| --- | --- |

—

Parlament, Svet in Komisija bi morali vzpostaviti dialog z vidika uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah, tako da bi zagotovili medinstitucionalno usklajevanje in ustrezen pretok informacij, ki bi omogočala spremljanje uporabe katerega koli postopka na podlagi člena 23 uredbe o skupnih določbah;

| 31. | poziva Komisijo, naj v okviru pregleda uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah v skladu z odstavkom 17 omenjenega člena poroča o učinku in rezultatih, doseženih z uporabo člena 23 uredbe o skupnih določbah, in podrobno poroča tudi o tem, v kolikšnem obsegu je vsaka zahteva za reprogramiranje temeljila na izvajanju zadevnih priporočil za posamezne države ali priporočil Sveta ali povečala rast in učinek konkurenčnosti razpoložljivih evropskih strukturnih in investicijskih skladov za države članice, vključene v programe finančne pomoči, ter zagotovi podatke o vseh začasno ustavljenih zneskih in zadevnih programih; |
| --- | --- |

31.

poziva Komisijo, naj v okviru pregleda uporabe člena 23 uredbe o skupnih določbah v skladu z odstavkom 17 omenjenega člena poroča o učinku in rezultatih, doseženih z uporabo člena 23 uredbe o skupnih določbah, in podrobno poroča tudi o tem, v kolikšnem obsegu je vsaka zahteva za reprogramiranje temeljila na izvajanju zadevnih priporočil za posamezne države ali priporočil Sveta ali povečala rast in učinek konkurenčnosti razpoložljivih evropskih strukturnih in investicijskih skladov za države članice, vključene v programe finančne pomoči, ter zagotovi podatke o vseh začasno ustavljenih zneskih in zadevnih programih;

o

o o

| 32. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter državam članicam in njihovim regijam. |
| --- | --- |

32.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji ter državam članicam in njihovim regijam.

---

(1)  UL L 347, 20.12.2013, str. 320.

(2)  UL C 375, 20.12.2013, str. 2.

(3)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0401.

(4)  UL C 161 E, 31.5.2011, str. 120.

(5)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0132.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0038.

---

Četrtek, 29. oktober 2015

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/51 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/51

---

P8_TA(2015)0388

Nadaljnji ukrepi na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2014 o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2014 o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (2015/2635(RSP))

(2017/C 355/07)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju pravnega okvira Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 in 21, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 in 52, Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti členov 6, 8, 9, 10 in 13, ter sodne prakse evropskih sodišč glede varnosti, zasebnosti in svobode govora, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju pravnega okvira Pogodbe o Evropski uniji (PEU), zlasti členov 2, 3, 4, 5, 6, 7, 10 in 21, Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 1, 3, 6, 7, 8, 10, 11, 20, 21, 42, 47, 48 in 52, Evropske konvencije o človekovih pravicah, zlasti členov 6, 8, 9, 10 in 13, ter sodne prakse evropskih sodišč glede varnosti, zasebnosti in svobode govora,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora Agencije ZDA za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in čezatlantsko sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev (1) (v nadaljnjem besedilu: resolucija), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 12. marca 2014 o programu nadzora Agencije ZDA za nacionalno varnost, organih nadzora v različnih državah članicah ter njihovem učinku na temeljne pravice državljanov EU in čezatlantsko sodelovanje na področju pravosodja in notranjih zadev (1) (v nadaljnjem besedilu: resolucija),

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta z dne 19. januarja 2015 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi preiskave odbora LIBE o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta z dne 19. januarja 2015 o nadaljnjem ukrepanju na podlagi preiskave odbora LIBE o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (2),

| — | ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 21. aprila 2015 o množičnem nadzoru, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije parlamentarne skupščine Sveta Evrope z dne 21. aprila 2015 o množičnem nadzoru,

| — | ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2014 o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (O-000114/2015 – B8-0769/2015 in O-000115/2015 – B8-0770/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanj Svetu in Komisiji o nadaljnjem ukrepanju na podlagi resolucije Evropskega parlamenta z dne 12. marca 2014 o elektronskem množičnem nadzoru državljanov EU (O-000114/2015 – B8-0769/2015 in O-000115/2015 – B8-0770/2015),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker je Parlament v svoji resoluciji organe ZDA in države članice EU pozval, naj prepovejo dejavnosti vsesplošnega množičnega nadzora in obdelavo neprečiščenih osebnih podatkov državljanov, in ostro obsodil dejanja obveščevalnih služb, o katerih je bil obveščen in ki so resno ogrozila zaupanje državljanov EU in njihove temeljne pravice; ker je resolucija glede na zmogljivosti programov za množičen nadzor, o katerih je bil obveščen, nakazala tudi obstoj drugih možnih motivov, na primer politično in gospodarsko vohunjenje; |
| --- | --- |

A.

ker je Parlament v svoji resoluciji organe ZDA in države članice EU pozval, naj prepovejo dejavnosti vsesplošnega množičnega nadzora in obdelavo neprečiščenih osebnih podatkov državljanov, in ostro obsodil dejanja obveščevalnih služb, o katerih je bil obveščen in ki so resno ogrozila zaupanje državljanov EU in njihove temeljne pravice; ker je resolucija glede na zmogljivosti programov za množičen nadzor, o katerih je bil obveščen, nakazala tudi obstoj drugih možnih motivov, na primer politično in gospodarsko vohunjenje;

| B. | ker je v resoluciji vzpostavil institut „evropski digitalni habeas corpus za varstvo temeljnih pravic v digitalni dobi“ z osmimi posebnimi ukrepi in naročil Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj v roku enega leta Parlament obvesti, v kolikšni meri se je sledilo priporočilom; |
| --- | --- |

B.

ker je v resoluciji vzpostavil institut „evropski digitalni habeas corpus za varstvo temeljnih pravic v digitalni dobi“ z osmimi posebnimi ukrepi in naročil Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj v roku enega leta Parlament obvesti, v kolikšni meri se je sledilo priporočilom;

| C. | ker je delovni dokument z dne 19. januarja 2015 poročal o razvoju dogodkov od sprejetja resolucije, nadaljnjih razkritjih o domnevnih dejavnostih elektronskega množičnega nadzora in o izvajanju predlaganega instituta „evropski digitalni habeas corpus“, naveden pa je tudi omejen odziv institucij, držav članic in deležnikov, ki so bili pozvani k ukrepanju; |
| --- | --- |

C.

ker je delovni dokument z dne 19. januarja 2015 poročal o razvoju dogodkov od sprejetja resolucije, nadaljnjih razkritjih o domnevnih dejavnostih elektronskega množičnega nadzora in o izvajanju predlaganega instituta „evropski digitalni habeas corpus“, naveden pa je tudi omejen odziv institucij, držav članic in deležnikov, ki so bili pozvani k ukrepanju;

| D. | ker je Parlament v svoji resoluciji pozval Komisijo in druge institucije, organe, službe in agencije EU, naj v skladu s členom 265 PDEU („opustitev ukrepanja“) ukrepajo v zvezi s priporočili; |
| --- | --- |

D.

ker je Parlament v svoji resoluciji pozval Komisijo in druge institucije, organe, službe in agencije EU, naj v skladu s členom 265 PDEU („opustitev ukrepanja“) ukrepajo v zvezi s priporočili;

| E. | ker je Wikileaks pred nedavnim razkril namenski nadzor komunikacije zadnjih treh francoskih predsednikov, francoskega kabineta ministrov in francoskega veleposlanika v Združenih državah; ker je to obsežno strateško in gospodarsko vohunjenje za francoskimi državnimi strukturami in največjimi francoskimi podjetji v zadnjih desetih letih izvajala Agencija ZDA za nacionalno varnost; |
| --- | --- |

E.

ker je Wikileaks pred nedavnim razkril namenski nadzor komunikacije zadnjih treh francoskih predsednikov, francoskega kabineta ministrov in francoskega veleposlanika v Združenih državah; ker je to obsežno strateško in gospodarsko vohunjenje za francoskimi državnimi strukturami in največjimi francoskimi podjetji v zadnjih desetih letih izvajala Agencija ZDA za nacionalno varnost;

| F. | ker je v poročilu posebnega poročevalca o spodbujanju in varstvu pravice do svobode mnenja in izražanja navedeno, da šifriranje in anonimnost zagotavljata zasebnost in varnost, potrebni za uresničevanje pravice do svobode mnenja in izražanja v digitalni dobi; ker je v tem poročilu tudi navedeno, da morajo biti vse omejitve šifriranja in anonimnosti strogo zamejene v skladu z načeli legalnosti, potrebnosti, ustreznosti in legitimnosti cilja; |
| --- | --- |

F.

ker je v poročilu posebnega poročevalca o spodbujanju in varstvu pravice do svobode mnenja in izražanja navedeno, da šifriranje in anonimnost zagotavljata zasebnost in varnost, potrebni za uresničevanje pravice do svobode mnenja in izražanja v digitalni dobi; ker je v tem poročilu tudi navedeno, da morajo biti vse omejitve šifriranja in anonimnosti strogo zamejene v skladu z načeli legalnosti, potrebnosti, ustreznosti in legitimnosti cilja;

| 1. | pozdravlja preiskave nemškega zveznega parlamenta, Sveta Evrope, Združenih narodov in brazilskega senata, razprave v mnogih drugih nacionalnih parlamentih in delo številnih akterjev civilne družbe, ki so prispevali k splošnemu ozaveščanju o elektronskem množičnem nadzoru; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja preiskave nemškega zveznega parlamenta, Sveta Evrope, Združenih narodov in brazilskega senata, razprave v mnogih drugih nacionalnih parlamentih in delo številnih akterjev civilne družbe, ki so prispevali k splošnemu ozaveščanju o elektronskem množičnem nadzoru;

| 2. | poziva države članice EU, naj umaknejo vse kazenske obtožbe zoper Edwarda Snowdna, mu zagotovijo zaščito in posledično preprečijo njegovo izročitev oziroma predajo tretjim stranem, s čimer mu bodo priznale status prijavitelja nepravilnosti in mednarodnega zagovornika človekovih pravic; |
| --- | --- |

2.

poziva države članice EU, naj umaknejo vse kazenske obtožbe zoper Edwarda Snowdna, mu zagotovijo zaščito in posledično preprečijo njegovo izročitev oziroma predajo tretjim stranem, s čimer mu bodo priznale status prijavitelja nepravilnosti in mednarodnega zagovornika človekovih pravic;

| 3. | je vseeno zelo razočaran, da se večina držav članic, pa tudi institucije EU, v splošnem ni zavedla nujnosti ukrepanja in ni pokazala pripravljenosti za resno reševanje vprašanj iz resolucije in za izvedbo konkretnih priporočil iz resolucije, obenem pa je razočaran nad premajhno preglednostjo v odnosih z Evropskim parlamentom in nezadostnim dialogom z njim; |
| --- | --- |

3.

je vseeno zelo razočaran, da se večina držav članic, pa tudi institucije EU, v splošnem ni zavedla nujnosti ukrepanja in ni pokazala pripravljenosti za resno reševanje vprašanj iz resolucije in za izvedbo konkretnih priporočil iz resolucije, obenem pa je razočaran nad premajhno preglednostjo v odnosih z Evropskim parlamentom in nezadostnim dialogom z njim;

| 4. | je zaskrbljen zaradi nekaterih nedavnih zakonov za razširitev nadzornih zmogljivosti obveščevalnih organov v državah članicah, med drugim v Franciji, kjer je francoska državna skupščina 24. junija 2015 sprejela nov zakon o obveščevalni dejavnosti, več njegovih določb pa po navedbah Komisije načenja pomembna pravna vprašanja, v Združenem kraljestvu, kjer je bil leta 2014 sprejet zakon o hrambi podatkov in preiskovalnih pooblastilih, sodišče pa je naknadno odločilo, da so določeni členi tega zakona nezakoniti in bi jih morali razveljaviti, ter na Nizozemskem, kjer se pripravlja nova zakonodaja za posodobitev zakona o obveščevalni in varnostni dejavnosti iz leta 2002; ponovno poziva vse države članice, naj zagotovijo skladnost sedanjih in prihodnjih zakonodajnih okvirov in mehanizmov nadzora, ki urejajo dejavnosti obveščevalnih agencij, s standardi Evropske konvencije o človekovih pravicah in z vso ustrezno zakonodajo Unije; |
| --- | --- |

4.

je zaskrbljen zaradi nekaterih nedavnih zakonov za razširitev nadzornih zmogljivosti obveščevalnih organov v državah članicah, med drugim v Franciji, kjer je francoska državna skupščina 24. junija 2015 sprejela nov zakon o obveščevalni dejavnosti, več njegovih določb pa po navedbah Komisije načenja pomembna pravna vprašanja, v Združenem kraljestvu, kjer je bil leta 2014 sprejet zakon o hrambi podatkov in preiskovalnih pooblastilih, sodišče pa je naknadno odločilo, da so določeni členi tega zakona nezakoniti in bi jih morali razveljaviti, ter na Nizozemskem, kjer se pripravlja nova zakonodaja za posodobitev zakona o obveščevalni in varnostni dejavnosti iz leta 2002; ponovno poziva vse države članice, naj zagotovijo skladnost sedanjih in prihodnjih zakonodajnih okvirov in mehanizmov nadzora, ki urejajo dejavnosti obveščevalnih agencij, s standardi Evropske konvencije o človekovih pravicah in z vso ustrezno zakonodajo Unije;

| 5. | pozdravlja preiskavo nemškega zveznega parlamenta o množičnem nadzoru; je močno zaskrbljen zaradi ugotovitev o množičnem nadzoru telekomunikacij in internetnega prometa v Uniji, ki ga je izvajala nemška obveščevalna agencija BND v sodelovanju z Agencijo ZDA za nacionalno varnost; to obravnava kot kršitev načela o lojalnem sodelovanju iz člena 4(3) PEU; |
| --- | --- |

5.

pozdravlja preiskavo nemškega zveznega parlamenta o množičnem nadzoru; je močno zaskrbljen zaradi ugotovitev o množičnem nadzoru telekomunikacij in internetnega prometa v Uniji, ki ga je izvajala nemška obveščevalna agencija BND v sodelovanju z Agencijo ZDA za nacionalno varnost; to obravnava kot kršitev načela o lojalnem sodelovanju iz člena 4(3) PEU;

| 6. | poziva svojega predsednika, naj generalnega sekretarja Sveta Evrope pozove k sprožitvi postopka iz člena 52, v skladu s katerim „mora na zahtevo generalnega sekretarja Sveta Evrope vsaka visoka pogodbena stranka predložiti pojasnila o tem, kako njeno notranje pravo zagotavlja učinkovito uveljavljanje vseh določb te konvencije“; |
| --- | --- |

6.

poziva svojega predsednika, naj generalnega sekretarja Sveta Evrope pozove k sprožitvi postopka iz člena 52, v skladu s katerim „mora na zahtevo generalnega sekretarja Sveta Evrope vsaka visoka pogodbena stranka predložiti pojasnila o tem, kako njeno notranje pravo zagotavlja učinkovito uveljavljanje vseh določb te konvencije“;

| 7. | meni, da je dosedanji odziv Komisije na resolucijo glede na razsežnost razkritij povsem nezadosten; poziva Komisijo, naj na podlagi pozivov iz resolucije ukrepa najkasneje do decembra 2015; si pridržuje pravico, da proti Komisiji sproži postopek zaradi opustitve ukrepanja ali da določena proračunska sredstva za Komisijo prenese v rezervo, dokler se ustrezno ne obravnavajo vsa priporočila; |
| --- | --- |

7.

meni, da je dosedanji odziv Komisije na resolucijo glede na razsežnost razkritij povsem nezadosten; poziva Komisijo, naj na podlagi pozivov iz resolucije ukrepa najkasneje do decembra 2015; si pridržuje pravico, da proti Komisiji sproži postopek zaradi opustitve ukrepanja ali da določena proračunska sredstva za Komisijo prenese v rezervo, dokler se ustrezno ne obravnavajo vsa priporočila;

| 8. | poudarja pomen sodbe Sodišča Evropske unije z dne 8. aprila 2014, s katero je bila razveljavljena Direktiva 2006/24/ES o hrambi podatkov; opozarja, da je Sodišče določilo, da je treba posege tega instrumenta v temeljno pravico do zasebnosti omejiti na to, kar je nujno potrebno; poudarja, da ta sodba osvetljuje nov vidik, saj se Sodišče EU v njej izrecno sklicuje na določeno sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s splošnimi programi nadzora in je zdaj ta načela, ki izvirajo iz konkretne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, vneslo v pravo EU na tem področju; poudarja, da je na podlagi tega mogoče pričakovati, da bo Sodišče EU v prihodnosti v skladu z Listino uporabilo enako razlago pri ocenjevanju veljavnosti drugih zakonodajnih aktov Unije in držav članic na tem področju, tj. področju splošnih programov nadzora; |
| --- | --- |

8.

poudarja pomen sodbe Sodišča Evropske unije z dne 8. aprila 2014, s katero je bila razveljavljena Direktiva 2006/24/ES o hrambi podatkov; opozarja, da je Sodišče določilo, da je treba posege tega instrumenta v temeljno pravico do zasebnosti omejiti na to, kar je nujno potrebno; poudarja, da ta sodba osvetljuje nov vidik, saj se Sodišče EU v njej izrecno sklicuje na določeno sodno prakso Evropskega sodišča za človekove pravice v zvezi s splošnimi programi nadzora in je zdaj ta načela, ki izvirajo iz konkretne sodne prakse Evropskega sodišča za človekove pravice, vneslo v pravo EU na tem področju; poudarja, da je na podlagi tega mogoče pričakovati, da bo Sodišče EU v prihodnosti v skladu z Listino uporabilo enako razlago pri ocenjevanju veljavnosti drugih zakonodajnih aktov Unije in držav članic na tem področju, tj. področju splošnih programov nadzora;

Sveženj ukrepov o varstvu podatkov

| 9. | pozdravlja začetek neformalnih medinstitucionalnih pogajanj o osnutku splošne uredbe o varstvu podatkov in sprejetje splošnega pristopa glede osnutka direktive o varstvu podatkov v Svetu; ponavlja svojo namero, da pogajanja o svežnju ukrepov o varstvu podatkov zaključi v letu 2015; |
| --- | --- |

9.

pozdravlja začetek neformalnih medinstitucionalnih pogajanj o osnutku splošne uredbe o varstvu podatkov in sprejetje splošnega pristopa glede osnutka direktive o varstvu podatkov v Svetu; ponavlja svojo namero, da pogajanja o svežnju ukrepov o varstvu podatkov zaključi v letu 2015;

| 10. | opominja Svet na njegovo zavezo, da bo pri spreminjanju predlogov Komisije spoštoval Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; zlasti ponavlja, da stopnja varstva, ki ga bo zagotavljal sveženj ukrepov, ne sme biti nižja od že veljavne stopnje varstva iz Direktive 95/46/ES; |
| --- | --- |

10.

opominja Svet na njegovo zavezo, da bo pri spreminjanju predlogov Komisije spoštoval Listino Evropske unije o temeljnih pravicah; zlasti ponavlja, da stopnja varstva, ki ga bo zagotavljal sveženj ukrepov, ne sme biti nižja od že veljavne stopnje varstva iz Direktive 95/46/ES;

| 11. | poudarja, da sta tako uredba o varstvu podatkov kot direktiva o varstvu podatkov nujno potrebni za zaščito temeljnih pravic posameznikov, zato ju je treba obravnavati kot sveženj in ju sprejeti hkrati, da se zagotovi visoka raven varstva pri vseh dejavnostih obdelave podatkov v EU in v vseh okoliščinah; poudarja, da je pri sprejetju svežnja treba doseči povečanje pravic in zaščite posameznikov v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da sta tako uredba o varstvu podatkov kot direktiva o varstvu podatkov nujno potrebni za zaščito temeljnih pravic posameznikov, zato ju je treba obravnavati kot sveženj in ju sprejeti hkrati, da se zagotovi visoka raven varstva pri vseh dejavnostih obdelave podatkov v EU in v vseh okoliščinah; poudarja, da je pri sprejetju svežnja treba doseči povečanje pravic in zaščite posameznikov v zvezi z obdelavo njihovih osebnih podatkov;

Krovni sporazum med EU in ZDA

| 12. | je seznanjen, da so se od sprejetja resolucije zaključila pogajanja z ZDA o krovnem sporazumu med EU in ZDA o varstvu osebnih podatkov pri prenosu in obdelavi podatkov za namene pregona (v nadaljnjem besedilu: krovni sporazum) in da je bil parafiran osnutek sporazuma; |
| --- | --- |

12.

je seznanjen, da so se od sprejetja resolucije zaključila pogajanja z ZDA o krovnem sporazumu med EU in ZDA o varstvu osebnih podatkov pri prenosu in obdelavi podatkov za namene pregona (v nadaljnjem besedilu: krovni sporazum) in da je bil parafiran osnutek sporazuma;

| 13. | pozdravlja prizadevanja administracije ZDA, da s krovnim sporazumom obnovi zaupanje, in zlasti dejstvo, da je bil zakon o pravnih sredstvih (Judicial Redress Act) iz leta 2015 dne 20. oktobra 2015 uspešno sprejet v predstavniškem domu, kar poudarja znatne in pozitivne ukrepe ZDA v odgovor na pomisleke EU; meni, da je izjemno pomembno zagotoviti enake pravice do učinkovitega pravnega sredstva v vseh enakih okoliščinah za državljane EU oziroma posameznike, katerih osebne podatke obdelujejo v EU in jih prenašajo v ZDA, brez razlikovanja med državljani EU in ZDA; poziva senat ZDA, naj sprejme zakonodajo, s katero bo to zagotovil; poudarja, da je eden od pogojev za podpis in sklenitev krovnega sporazuma sprejetje zakona o pravnih sredstvih v ameriškem kongresu; |
| --- | --- |

13.

pozdravlja prizadevanja administracije ZDA, da s krovnim sporazumom obnovi zaupanje, in zlasti dejstvo, da je bil zakon o pravnih sredstvih (Judicial Redress Act) iz leta 2015 dne 20. oktobra 2015 uspešno sprejet v predstavniškem domu, kar poudarja znatne in pozitivne ukrepe ZDA v odgovor na pomisleke EU; meni, da je izjemno pomembno zagotoviti enake pravice do učinkovitega pravnega sredstva v vseh enakih okoliščinah za državljane EU oziroma posameznike, katerih osebne podatke obdelujejo v EU in jih prenašajo v ZDA, brez razlikovanja med državljani EU in ZDA; poziva senat ZDA, naj sprejme zakonodajo, s katero bo to zagotovil; poudarja, da je eden od pogojev za podpis in sklenitev krovnega sporazuma sprejetje zakona o pravnih sredstvih v ameriškem kongresu;

Varni pristan

| 14. | opozarja, da resolucija poziva k takojšnjemu prenehanju izvajanja odločbe o varnem pristanu, saj ta državljanom EU ne zagotavlja ustreznega varstva osebnih podatkov; |
| --- | --- |

14.

opozarja, da resolucija poziva k takojšnjemu prenehanju izvajanja odločbe o varnem pristanu, saj ta državljanom EU ne zagotavlja ustreznega varstva osebnih podatkov;

| 15. | spominja, da imajo mednarodni sporazumi, ki jih sklene EU, prednost pred sekundarno zakonodajo EU, in zato poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da krovni sporazumi ne omejujejo pravic oseb, na katere se nanašajo podatki, in varoval, ki se uporabljajo pri prenosu podatkov, v skladu z zakonodajo EU; zato poziva Komisijo, naj podrobno in natančno oceni, kakšno bi bilo medsebojno delovanje krovnega sporazuma in pravnega okvira EU o varstvu podatkov ter kako bi krovni sporazum vplival na pravni okvir EU, vključno s sedanjim okvirnim sklepom Sveta, direktivo o varstvu podatkov (95/46/ES) in prihodnjimi direktivami in uredbami o varstvu podatkov; poziva Komisijo, naj pred začetkom postopka ratifikacije Parlamentu predstavi poročilo s pravno oceno o tej temi; |
| --- | --- |

15.

spominja, da imajo mednarodni sporazumi, ki jih sklene EU, prednost pred sekundarno zakonodajo EU, in zato poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da krovni sporazumi ne omejujejo pravic oseb, na katere se nanašajo podatki, in varoval, ki se uporabljajo pri prenosu podatkov, v skladu z zakonodajo EU; zato poziva Komisijo, naj podrobno in natančno oceni, kakšno bi bilo medsebojno delovanje krovnega sporazuma in pravnega okvira EU o varstvu podatkov ter kako bi krovni sporazum vplival na pravni okvir EU, vključno s sedanjim okvirnim sklepom Sveta, direktivo o varstvu podatkov (95/46/ES) in prihodnjimi direktivami in uredbami o varstvu podatkov; poziva Komisijo, naj pred začetkom postopka ratifikacije Parlamentu predstavi poročilo s pravno oceno o tej temi;

| 16. | opozarja, da je Komisija v sporočilu o delovanju varnega pristana z dne 27. novembra 2013 na ZDA naslovila 13 priporočil, da bi zagotovila ustrezno raven varstva; |
| --- | --- |

16.

opozarja, da je Komisija v sporočilu o delovanju varnega pristana z dne 27. novembra 2013 na ZDA naslovila 13 priporočil, da bi zagotovila ustrezno raven varstva;

| 17. | pozdravlja, da je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 6. oktobra 2015 razveljavilo odločbo Komisije 2000/520/ES o primernosti varnega pristana ZDA; poudarja, da je sodba potrdila dolgotrajno stališče Parlamenta, da zaščita v okviru tega instrumenta ni primerna; poziva Komisijo, naj za vse osebne podatke, ki se prenašajo v ZDA, nemudoma sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi učinkovito raven zaščite, ki je v osnovi enakovredna zaščiti v EU; |
| --- | --- |

17.

pozdravlja, da je Sodišče Evropske unije v sodbi z dne 6. oktobra 2015 razveljavilo odločbo Komisije 2000/520/ES o primernosti varnega pristana ZDA; poudarja, da je sodba potrdila dolgotrajno stališče Parlamenta, da zaščita v okviru tega instrumenta ni primerna; poziva Komisijo, naj za vse osebne podatke, ki se prenašajo v ZDA, nemudoma sprejme potrebne ukrepe, da zagotovi učinkovito raven zaščite, ki je v osnovi enakovredna zaščiti v EU;

| 18. | nasprotuje dejstvu, da Parlament ni prejel nobenega uradnega sporočila Komisije o stanju izvajanja teh 13 priporočil, čeprav je Komisija napovedala, da bo to storila do poletja 2014; poudarja, da mora Komisija po odločitvi Sodišča o razveljavitvi odločbe 2000/520/ES nujno pripraviti temeljit pregled dosedanjih pogajanj in oceniti učinek sodbe na napovedana nadaljnja pogajanja; poziva Komisijo, naj nemudoma preuči alternative varnemu pristanu in učinek sodbe na vse druge instrumente za prenašanje osebnih podatkov v ZDA ter poroča o zadevi do konca leta 2015; |
| --- | --- |

18.

nasprotuje dejstvu, da Parlament ni prejel nobenega uradnega sporočila Komisije o stanju izvajanja teh 13 priporočil, čeprav je Komisija napovedala, da bo to storila do poletja 2014; poudarja, da mora Komisija po odločitvi Sodišča o razveljavitvi odločbe 2000/520/ES nujno pripraviti temeljit pregled dosedanjih pogajanj in oceniti učinek sodbe na napovedana nadaljnja pogajanja; poziva Komisijo, naj nemudoma preuči alternative varnemu pristanu in učinek sodbe na vse druge instrumente za prenašanje osebnih podatkov v ZDA ter poroča o zadevi do konca leta 2015;

| 19. | poziva Komisijo, naj oceni pravni učinek in posledice sodbe Sodišča EU z dne 6. oktobra 2015 v zadevi Schrems (C–362/14) na sporazume s tretjimi državami, ki omogočajo prenos osebnih podatkov, kot je sporazum med EU in ZDA o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP), na sporazume o evidencah podatkov o potnikih (PNR), na krovni sporazum med EU in ZDA ter na druge instrumente v okviru prava EU, ki vključujejo zbiranje in obdelavo osebnih podatkov; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj oceni pravni učinek in posledice sodbe Sodišča EU z dne 6. oktobra 2015 v zadevi Schrems (C–362/14) na sporazume s tretjimi državami, ki omogočajo prenos osebnih podatkov, kot je sporazum med EU in ZDA o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (TFTP), na sporazume o evidencah podatkov o potnikih (PNR), na krovni sporazum med EU in ZDA ter na druge instrumente v okviru prava EU, ki vključujejo zbiranje in obdelavo osebnih podatkov;

Demokratični nadzor

| 20. | ob popolnem spoštovanju pristojnosti nacionalnih parlamentov glede nadzora nacionalnih obveščevalnih služb poziva vse nacionalne parlamente, ki tega še niso storili, naj temeljito ovrednotijo obveščevalne dejavnosti in vzpostavijo resen nadzor nad njimi, obenem pa zagotovijo, da bodo imeli ti nadzorni odbori/organi zadostna sredstva, tehnično strokovno znanje in pravna sredstva ter dostop do vseh ustreznih dokumentov, da bodo lahko učinkovito in neodvisno nadzorovali obveščevalne službe in izmenjavo informacij s tujimi obveščevalnimi službami; se ponovno zavezuje, da bo tesno sodeloval z nacionalnimi parlamenti, da bi z izmenjavo dobre prakse in skupnih standardov zagotovili vzpostavitev učinkovitih nadzornih mehanizmov; |
| --- | --- |

20.

ob popolnem spoštovanju pristojnosti nacionalnih parlamentov glede nadzora nacionalnih obveščevalnih služb poziva vse nacionalne parlamente, ki tega še niso storili, naj temeljito ovrednotijo obveščevalne dejavnosti in vzpostavijo resen nadzor nad njimi, obenem pa zagotovijo, da bodo imeli ti nadzorni odbori/organi zadostna sredstva, tehnično strokovno znanje in pravna sredstva ter dostop do vseh ustreznih dokumentov, da bodo lahko učinkovito in neodvisno nadzorovali obveščevalne službe in izmenjavo informacij s tujimi obveščevalnimi službami; se ponovno zavezuje, da bo tesno sodeloval z nacionalnimi parlamenti, da bi z izmenjavo dobre prakse in skupnih standardov zagotovili vzpostavitev učinkovitih nadzornih mehanizmov;

| 21. | namerava sprejeti nadaljnje ukrepe na podlagi konference o demokratičnem nadzoru nad obveščevalnimi službami v Evropski uniji, ki je potekala 28. in 29. maja 2015, in si še naprej prizadevati, da bi v tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti zagotovili izmenjavo dobre prakse o nadzoru obveščevalnih dejavnosti; pozdravlja skupne sklepne ugotovitve sopredsednikov te konference, v katerih sta izrazila namen čez dve leti sklicati prihodnjo konferenco; |
| --- | --- |

21.

namerava sprejeti nadaljnje ukrepe na podlagi konference o demokratičnem nadzoru nad obveščevalnimi službami v Evropski uniji, ki je potekala 28. in 29. maja 2015, in si še naprej prizadevati, da bi v tesnem sodelovanju z nacionalnimi parlamenti zagotovili izmenjavo dobre prakse o nadzoru obveščevalnih dejavnosti; pozdravlja skupne sklepne ugotovitve sopredsednikov te konference, v katerih sta izrazila namen čez dve leti sklicati prihodnjo konferenco;

| 22. | meni, da bi bilo treba podpreti obstoječa orodja sodelovanja med organi nadzora, kot je Evropska mreža nacionalnih obveščevalnih nadzornikov (ENNIR), ter jih bolj uporabljati, po možnosti tako, da bi nacionalni parlamenti izkoristili IPEX, okvir za medparlamentarno izmenjavo informacij o EU, v skladu z njegovim dosegom in tehničnimi zmogljivostmi; |
| --- | --- |

22.

meni, da bi bilo treba podpreti obstoječa orodja sodelovanja med organi nadzora, kot je Evropska mreža nacionalnih obveščevalnih nadzornikov (ENNIR), ter jih bolj uporabljati, po možnosti tako, da bi nacionalni parlamenti izkoristili IPEX, okvir za medparlamentarno izmenjavo informacij o EU, v skladu z njegovim dosegom in tehničnimi zmogljivostmi;

| 23. | ponovno poziva k prekinitvi izvajanja sporazuma o Programu nadzora nad financiranjem terorizma (TFTP); |
| --- | --- |

23.

ponovno poziva k prekinitvi izvajanja sporazuma o Programu nadzora nad financiranjem terorizma (TFTP);

| 24. | poudarja, da je potrebna skupna opredelitev pojma „nacionalna varnost“, da bi EU in države članice lahko zagotavljale pravno varnost; ugotavlja, da neobstoj jasne opredelitve dopušča samovoljo izvršnih in obveščevalnih skupnosti v EU ter njihovo zlorabljanje temeljnih pravic in pravne države; |
| --- | --- |

24.

poudarja, da je potrebna skupna opredelitev pojma „nacionalna varnost“, da bi EU in države članice lahko zagotavljale pravno varnost; ugotavlja, da neobstoj jasne opredelitve dopušča samovoljo izvršnih in obveščevalnih skupnosti v EU ter njihovo zlorabljanje temeljnih pravic in pravne države;

| 25. | spodbuja Komisijo in države članice, naj v zakonodajo, ki omogoča zbiranje osebnih podatkov ali nadzor nad evropskimi državljani, vključijo določbe o časovni omejitvi in podaljšanju veljavnosti; poudarja, da so tovrstne določbe bistvena varovala, ki v demokratični družbi zagotavljajo redno presojo nujnosti in sorazmernosti instrumentov, ki omogočajo vdor v zasebnost; |
| --- | --- |

25.

spodbuja Komisijo in države članice, naj v zakonodajo, ki omogoča zbiranje osebnih podatkov ali nadzor nad evropskimi državljani, vključijo določbe o časovni omejitvi in podaljšanju veljavnosti; poudarja, da so tovrstne določbe bistvena varovala, ki v demokratični družbi zagotavljajo redno presojo nujnosti in sorazmernosti instrumentov, ki omogočajo vdor v zasebnost;

Ponovna vzpostavitev zaupanja

| 26. | poudarja, da ostaja zdrav odnos med EU in ZDA izjemno pomemben za oba partnerja; ugotavlja, da so razkritja o nadzoru spodkopala javno podporo temu odnosu, in poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za ponovno vzpostavitev zaupanja, zlasti v luči sedanje nujne potrebe po sodelovanju pri številnih skupnih geopolitičnih vprašanjih; v tem kontekstu poudarja, da je treba med EU in ZDA najti sporazumno rešitev kot celoto, ki bo spoštovala temeljne pravice; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da ostaja zdrav odnos med EU in ZDA izjemno pomemben za oba partnerja; ugotavlja, da so razkritja o nadzoru spodkopala javno podporo temu odnosu, in poudarja, da je treba sprejeti ukrepe za ponovno vzpostavitev zaupanja, zlasti v luči sedanje nujne potrebe po sodelovanju pri številnih skupnih geopolitičnih vprašanjih; v tem kontekstu poudarja, da je treba med EU in ZDA najti sporazumno rešitev kot celoto, ki bo spoštovala temeljne pravice;

| 27. | pozdravlja nedavne zakonodajne in sodne odločitve v ZDA o omejitvi množičnega nadzora, ki ga izvaja Agencija ZDA za nacionalno varnost, vključno s tem, da je bil zakon ZDA o svobodi kot posledica kompromisa obeh domov in obeh strank v kongresu sprejet brez predlogov sprememb, ter sodbo višjega sodišča drugega okrožja o programu Agencije ZDA za nacionalno varnost za vodenje evidence telefonskih pogovorov; vseeno obžaluje, da bodo te odločitve vplivale zlasti na državljane ZDA, medtem ko ostaja položaj državljanov EU nespremenjen; |
| --- | --- |

27.

pozdravlja nedavne zakonodajne in sodne odločitve v ZDA o omejitvi množičnega nadzora, ki ga izvaja Agencija ZDA za nacionalno varnost, vključno s tem, da je bil zakon ZDA o svobodi kot posledica kompromisa obeh domov in obeh strank v kongresu sprejet brez predlogov sprememb, ter sodbo višjega sodišča drugega okrožja o programu Agencije ZDA za nacionalno varnost za vodenje evidence telefonskih pogovorov; vseeno obžaluje, da bodo te odločitve vplivale zlasti na državljane ZDA, medtem ko ostaja položaj državljanov EU nespremenjen;

| 28. | meni, da bi vse odločitve o uporabi tehnologije za nadzor morale sloneti na temeljiti oceni nujnosti in sorazmernosti; pozdravlja rezultate raziskovalnega projekta SURVEILLE, ki ponuja metodologijo za oceno tehnologije za nadzor ob upoštevanju pravnih, etičnih in tehnoloških meril; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi vse odločitve o uporabi tehnologije za nadzor morale sloneti na temeljiti oceni nujnosti in sorazmernosti; pozdravlja rezultate raziskovalnega projekta SURVEILLE, ki ponuja metodologijo za oceno tehnologije za nadzor ob upoštevanju pravnih, etičnih in tehnoloških meril;

| 29. | poudarja, da bi morala EU na ravni Združenih narodov in v skladu z mednarodnim paktom Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah prispevati k razvoju mednarodnih standardov/načel, da bi ustvarili svetovni okvir za varstvo podatkov, vključno s posebnimi omejitvami glede zbiranja za namene nacionalne varnosti; |
| --- | --- |

29.

poudarja, da bi morala EU na ravni Združenih narodov in v skladu z mednarodnim paktom Združenih narodov o državljanskih in političnih pravicah prispevati k razvoju mednarodnih standardov/načel, da bi ustvarili svetovni okvir za varstvo podatkov, vključno s posebnimi omejitvami glede zbiranja za namene nacionalne varnosti;

| 30. | je prepričan, da se lahko tekmovanju med obveščevalnimi službami izognemo le, če se na svetovni ravni vzpostavijo zanesljive norme; |
| --- | --- |

30.

je prepričan, da se lahko tekmovanju med obveščevalnimi službami izognemo le, če se na svetovni ravni vzpostavijo zanesljive norme;

Zasebna podjetja

| 31. | pozdravlja pobude zasebnega sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologij glede razvoja rešitev za kriptografsko varnost in internetnih storitev, ki izboljšujejo varnost; spodbuja stalni razvoj uporabnikom prijaznih nastavitev aplikacij, ki strankam pomagajo upravljati, katere informacije delijo, s kom in kako; ugotavlja, da so tudi različna podjetja objavila, da nameravajo v odziv na razkritja o množičnem nadzoru omogočiti neprekinjeno šifriranje; |
| --- | --- |

31.

pozdravlja pobude zasebnega sektorja informacijskih in komunikacijskih tehnologij glede razvoja rešitev za kriptografsko varnost in internetnih storitev, ki izboljšujejo varnost; spodbuja stalni razvoj uporabnikom prijaznih nastavitev aplikacij, ki strankam pomagajo upravljati, katere informacije delijo, s kom in kako; ugotavlja, da so tudi različna podjetja objavila, da nameravajo v odziv na razkritja o množičnem nadzoru omogočiti neprekinjeno šifriranje;

| 32. | opozarja, da v skladu s členom 15(1) Direktive 2000/31/ES države članice od ponudnikov storitev prenosa, shranjevanja in gostiteljstva ne smejo zahtevati nadzora podatkov, ki jih prenašajo ali shranjujejo, pa tudi ne dejavnega raziskovanja okoliščin, ki kažejo, da gre za nezakonito dejavnost; zlasti opozarja, da je Sodišče Evropske unije v sodbah C-360/10 in C-70/10 zavrnilo ukrepe za dejavni nadzor skoraj vseh uporabnikov zadevnih storitev (ponudniki internetnih storitev v prvem primeru in družbenih omrežij v drugem) in je pojasnilo, da je prepovedana vsaka odredba, ki bi od ponudnika storitev gostovanja zahtevala splošni nadzor; |
| --- | --- |

32.

opozarja, da v skladu s členom 15(1) Direktive 2000/31/ES države članice od ponudnikov storitev prenosa, shranjevanja in gostiteljstva ne smejo zahtevati nadzora podatkov, ki jih prenašajo ali shranjujejo, pa tudi ne dejavnega raziskovanja okoliščin, ki kažejo, da gre za nezakonito dejavnost; zlasti opozarja, da je Sodišče Evropske unije v sodbah C-360/10 in C-70/10 zavrnilo ukrepe za dejavni nadzor skoraj vseh uporabnikov zadevnih storitev (ponudniki internetnih storitev v prvem primeru in družbenih omrežij v drugem) in je pojasnilo, da je prepovedana vsaka odredba, ki bi od ponudnika storitev gostovanja zahtevala splošni nadzor;

| 33. | pozdravlja dejstvo, da podjetja za IT in telekomunikacijske družbe objavljajo poročila o preglednosti v zvezi z zahtevami vlad za podatke o uporabnikih; poziva države članice, naj objavijo statistične podatke o svojih zahtevah zasebnim podjetjem za podatke o zasebnih uporabnikih; |
| --- | --- |

33.

pozdravlja dejstvo, da podjetja za IT in telekomunikacijske družbe objavljajo poročila o preglednosti v zvezi z zahtevami vlad za podatke o uporabnikih; poziva države članice, naj objavijo statistične podatke o svojih zahtevah zasebnim podjetjem za podatke o zasebnih uporabnikih;

Sporazum o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti (sporazum TFTP)

| 34. | je razočaran, da Komisija ni upoštevala jasnega poziva Parlamenta k opustitvi izvajanja sporazuma o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti med EU in ZDA (sporazum TFTP), glede na to, da ni bilo razjasnjeno, ali bodo imeli dostop do podatkov organizacije SWIFT tudi drugi organi vlade ZDA, ne da bi bil spoštovan sporazum TFTP; namerava to upoštevati pri prihodnjem odločanju o odobritvi mednarodnih sporazumov; |
| --- | --- |

34.

je razočaran, da Komisija ni upoštevala jasnega poziva Parlamenta k opustitvi izvajanja sporazuma o programu za sledenje financiranja terorističnih dejavnosti med EU in ZDA (sporazum TFTP), glede na to, da ni bilo razjasnjeno, ali bodo imeli dostop do podatkov organizacije SWIFT tudi drugi organi vlade ZDA, ne da bi bil spoštovan sporazum TFTP; namerava to upoštevati pri prihodnjem odločanju o odobritvi mednarodnih sporazumov;

Druge izmenjave osebnih podatkov s tretjimi državami

| 35. | poudarja svoje stališče, da je treba strogo spremljati vse sporazume, mehanizme in sklepe o ustreznosti izmenjave s tretjimi državami, Komisija pa bi morala kot varuhinja pogodb sprejeti takojšnje nadaljnje ukrepe; |
| --- | --- |

35.

poudarja svoje stališče, da je treba strogo spremljati vse sporazume, mehanizme in sklepe o ustreznosti izmenjave s tretjimi državami, Komisija pa bi morala kot varuhinja pogodb sprejeti takojšnje nadaljnje ukrepe;

| 36. | pozdravlja izjavo EU in ZDA v Rigi 3. junija 2015 o okrepitvi čezatlantskega sodelovanja na področju pravosodja, svobode in varnosti, v kateri sta se podpisnici zavezali, da bosta pospešili izvajanje sporazuma o vzajemni pravni pomoči med ZDA in EU, ga pregledali, kot je predvideno v samem sporazumu, in izvedli delavnice, na katerih bi o teh vprašanjih razpravljali z nacionalnimi pristojnimi oblastmi; poudarja, da je vzajemna pravna pomoč instrument, naj podlagi katerega bi morali organi kazenskega pregona držav članic sodelovati z organi tretjih držav; v zvezi s tem poziva države članice EU in ameriško vlado, naj spoštujejo omenjene zaveze, da bi kmalu zaključili pregled sporazuma o vzajemni pravni pomoči med ZDA in EU; |
| --- | --- |

36.

pozdravlja izjavo EU in ZDA v Rigi 3. junija 2015 o okrepitvi čezatlantskega sodelovanja na področju pravosodja, svobode in varnosti, v kateri sta se podpisnici zavezali, da bosta pospešili izvajanje sporazuma o vzajemni pravni pomoči med ZDA in EU, ga pregledali, kot je predvideno v samem sporazumu, in izvedli delavnice, na katerih bi o teh vprašanjih razpravljali z nacionalnimi pristojnimi oblastmi; poudarja, da je vzajemna pravna pomoč instrument, naj podlagi katerega bi morali organi kazenskega pregona držav članic sodelovati z organi tretjih držav; v zvezi s tem poziva države članice EU in ameriško vlado, naj spoštujejo omenjene zaveze, da bi kmalu zaključili pregled sporazuma o vzajemni pravni pomoči med ZDA in EU;

| 37. | poziva Komisijo, naj Parlamentu do konca leta 2015 poroča o prepoznanih vrzelih glede dostopa organov kazenskega pregona in obveščevalnih služb tretjih držav v različnih instrumentih za mednarodni prenos podatkov ter o načinih za njihovo reševanje, da bi zagotovili neprekinjenost zahtevanega ustreznega varstva osebnih podatkov iz EU, ki se prenašajo v tretje države; |
| --- | --- |

37.

poziva Komisijo, naj Parlamentu do konca leta 2015 poroča o prepoznanih vrzelih glede dostopa organov kazenskega pregona in obveščevalnih služb tretjih držav v različnih instrumentih za mednarodni prenos podatkov ter o načinih za njihovo reševanje, da bi zagotovili neprekinjenost zahtevanega ustreznega varstva osebnih podatkov iz EU, ki se prenašajo v tretje države;

Zaščita načela pravne države in temeljnih pravic državljanov EU/okrepljena zaščita prijaviteljev nepravilnosti in novinarjev

| 38. | meni, da so temeljne pravice državljanov še naprej v nevarnosti in je bilo storjeno premalo, da bi zagotovili njihovo popolno varstvo v primerih elektronskega množičnega nadzora; obžaluje omejen napredek pri zaščiti prijaviteljev nepravilnosti in novinarjev; |
| --- | --- |

38.

meni, da so temeljne pravice državljanov še naprej v nevarnosti in je bilo storjeno premalo, da bi zagotovili njihovo popolno varstvo v primerih elektronskega množičnega nadzora; obžaluje omejen napredek pri zaščiti prijaviteljev nepravilnosti in novinarjev;

| 39. | obžaluje dejstvo, da številne množične obveščevalne programe in obveščevalne programe velikega obsega ženejo ekonomski interesi družb, ki te programe razvijajo in upravljajo, kar se je zgodilo v primeru opustitve ciljno usmerjenega programa Agencije ZDA za nacionalno varnost „Thinthread“ ter njegove nadomestitve z nadzornim programom velikega obsega „Trailblazer“, ki je bil leta 2001 oddan v zunanje izvajanje družbi SAIC; |
| --- | --- |

39.

obžaluje dejstvo, da številne množične obveščevalne programe in obveščevalne programe velikega obsega ženejo ekonomski interesi družb, ki te programe razvijajo in upravljajo, kar se je zgodilo v primeru opustitve ciljno usmerjenega programa Agencije ZDA za nacionalno varnost „Thinthread“ ter njegove nadomestitve z nadzornim programom velikega obsega „Trailblazer“, ki je bil leta 2001 oddan v zunanje izvajanje družbi SAIC;

| 40. | ponavlja, da je resno zaskrbljen zaradi dela v odboru Sveta Evrope za konvencijo o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001 (konvencije iz Budimpešte) v zvezi s tolmačenjem člena 32 te konvencije o čezmejnem dostopu do shranjenih računalniških podatkov s privolitvijo ali v primeru javne dostopnosti, in nasprotuje sklenitvi dodatnih protokolov ali smernic z namenom, da se razširi področje uporabe te določbe in s tem preseže sedanja ureditev s to konvencijo, ki je že tako velika izjema od načela teritorialnosti, saj bi lahko privedla do neoviranega dostopa organov kazenskega pregona na daljavo do strežnikov in računalnikov v drugih jurisdikcijah, ne da bi pri tem spoštovali sporazume o vzajemni pravni pomoči in druge instrumente pravosodnega sodelovanja, ki obstajajo zaradi zagotavljanja temeljnih pravic posameznikov, vključno z varstvom podatkov in načelom dolžnega pravnega postopanja; poudarja, da je EU izvajala svojo pristojnost na področju kibernetskega kriminala, zato bi morali spoštovati pooblastila Komisije in Parlamenta; |
| --- | --- |

40.

ponavlja, da je resno zaskrbljen zaradi dela v odboru Sveta Evrope za konvencijo o kibernetski kriminaliteti z dne 23. novembra 2001 (konvencije iz Budimpešte) v zvezi s tolmačenjem člena 32 te konvencije o čezmejnem dostopu do shranjenih računalniških podatkov s privolitvijo ali v primeru javne dostopnosti, in nasprotuje sklenitvi dodatnih protokolov ali smernic z namenom, da se razširi področje uporabe te določbe in s tem preseže sedanja ureditev s to konvencijo, ki je že tako velika izjema od načela teritorialnosti, saj bi lahko privedla do neoviranega dostopa organov kazenskega pregona na daljavo do strežnikov in računalnikov v drugih jurisdikcijah, ne da bi pri tem spoštovali sporazume o vzajemni pravni pomoči in druge instrumente pravosodnega sodelovanja, ki obstajajo zaradi zagotavljanja temeljnih pravic posameznikov, vključno z varstvom podatkov in načelom dolžnega pravnega postopanja; poudarja, da je EU izvajala svojo pristojnost na področju kibernetskega kriminala, zato bi morali spoštovati pooblastila Komisije in Parlamenta;

| 41. | obžaluje, da se Komisija ni odzvala na zahtevo Parlamenta, da preuči možnosti za vzpostavitev celovitega evropskega programa za zaščito prijaviteljev nepravilnosti, in jo poziva, naj najkasneje do konca leta 2016 predloži sporočilo o tej temi; |
| --- | --- |

41.

obžaluje, da se Komisija ni odzvala na zahtevo Parlamenta, da preuči možnosti za vzpostavitev celovitega evropskega programa za zaščito prijaviteljev nepravilnosti, in jo poziva, naj najkasneje do konca leta 2016 predloži sporočilo o tej temi;

| 42. | pozdravlja resolucijo o izboljšanju zaščite prijaviteljev nepravilnosti, ki jo je 23. junija 2015 sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope, zlasti 9. točko o pomembnosti prijavljanja nepravilnosti, da bi zagotovili spoštovanje pravnih omejitev nadzora, in 10. točko, v kateri EU poziva, naj sprejme zakone za zaščito prijaviteljev nepravilnosti, ki bodo zajemali tudi zaposlene v nacionalnih varnostnih ali obveščevalnih službah ter zasebnih podjetjih s tega področja, obenem pa naj prijaviteljem nepravilnosti, ki jim grozijo povračilni ukrepi v domovini, odobri azil, kolikor to dopušča nacionalno pravo, v primeru da njihova razkritja v skladu z načeli, ki jih zagovarja skupščina, izpolnjujejo pogoje za zaščito; |
| --- | --- |

42.

pozdravlja resolucijo o izboljšanju zaščite prijaviteljev nepravilnosti, ki jo je 23. junija 2015 sprejela parlamentarna skupščina Sveta Evrope, zlasti 9. točko o pomembnosti prijavljanja nepravilnosti, da bi zagotovili spoštovanje pravnih omejitev nadzora, in 10. točko, v kateri EU poziva, naj sprejme zakone za zaščito prijaviteljev nepravilnosti, ki bodo zajemali tudi zaposlene v nacionalnih varnostnih ali obveščevalnih službah ter zasebnih podjetjih s tega področja, obenem pa naj prijaviteljem nepravilnosti, ki jim grozijo povračilni ukrepi v domovini, odobri azil, kolikor to dopušča nacionalno pravo, v primeru da njihova razkritja v skladu z načeli, ki jih zagovarja skupščina, izpolnjujejo pogoje za zaščito;

| 43. | poudarja, da množični nadzor resno ogroža poklicno zaupnost reguliranih poklicev, tudi zdravnikov, novinarjev in odvetnikov; zlasti poudarja pravico državljanov EU, da so zaščiteni pred nadzorom zaupnega sporazumevanja s svojim odvetnikom, kar bi kršilo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člene 6, 47 in 48, ter Direktivo 2013/48/EU o pravici do dostopa do odvetnika; poziva Komisijo, naj najkasneje do konca leta 2016 predloži sporočilo o zaščiti zaupnega sporazumevanja v poklicih, kjer velja pravica do varovanja zaupnosti; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da množični nadzor resno ogroža poklicno zaupnost reguliranih poklicev, tudi zdravnikov, novinarjev in odvetnikov; zlasti poudarja pravico državljanov EU, da so zaščiteni pred nadzorom zaupnega sporazumevanja s svojim odvetnikom, kar bi kršilo Listino Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti člene 6, 47 in 48, ter Direktivo 2013/48/EU o pravici do dostopa do odvetnika; poziva Komisijo, naj najkasneje do konca leta 2016 predloži sporočilo o zaščiti zaupnega sporazumevanja v poklicih, kjer velja pravica do varovanja zaupnosti;

| 44. | poziva Komisijo, naj za države članice pripravi smernice o tem, kako uskladiti instrumente zbiranja osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj, tudi terorizma, s sodbama Sodišča EU z dne 8. aprila 2014 o hrambi podatkov (zadevi C–293/12 in C–594/12) in z dne 6. oktobra 2015 o varnem pristanu (zadeva C–362/14); zlasti opozarja na točki 58 in 59 sodbe o hrambi podatkov ter na točki 93 in 94 sodbe o varnem pristanu, kjer se jasno zahteva ciljno usmerjen pristop za zbiranje podatkov, in ne zajemanje v celoti; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo, naj za države članice pripravi smernice o tem, kako uskladiti instrumente zbiranja osebnih podatkov za namene preprečevanja, odkrivanja, preiskovanja in pregona kaznivih dejanj, tudi terorizma, s sodbama Sodišča EU z dne 8. aprila 2014 o hrambi podatkov (zadevi C–293/12 in C–594/12) in z dne 6. oktobra 2015 o varnem pristanu (zadeva C–362/14); zlasti opozarja na točki 58 in 59 sodbe o hrambi podatkov ter na točki 93 in 94 sodbe o varnem pristanu, kjer se jasno zahteva ciljno usmerjen pristop za zbiranje podatkov, in ne zajemanje v celoti;

| 45. | poudarja, da najnovejša sodna praksa, zlasti sodba Sodišča EU z dne 8. aprila 2014 o hrambi podatkov, jasno določa zakonsko zahtevo, da je treba dokazati nujnost in sorazmernost vsakršnih ukrepov, ki vključujejo zbiranje in uporabo osebnih podatkov in bi lahko posegali v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter v pravico do varstva podatkov; meni, da je obžalovanja vredno, da se zaradi političnih razlogov pri sprejemanju odločitev pogosto spodkopava skladnost s temi pravnimi načeli; poziva Komisijo, naj v okviru svojega načrta za boljše pravno urejanje zagotovi visoko kakovost celotne zakonodaje EU in njeno skladnost z vsemi pravnimi standardi in sodno prakso ter z Listino EU o temeljnih pravicah; priporoča, naj bosta preizkusa nujnosti in sorazmernosti vedno vključena v oceno učinka vseh ukrepov kazenskega pregona in varnostnih ukrepov, ki predvidevajo uporabo in zbiranje osebnih podatkov; |
| --- | --- |

45.

poudarja, da najnovejša sodna praksa, zlasti sodba Sodišča EU z dne 8. aprila 2014 o hrambi podatkov, jasno določa zakonsko zahtevo, da je treba dokazati nujnost in sorazmernost vsakršnih ukrepov, ki vključujejo zbiranje in uporabo osebnih podatkov in bi lahko posegali v pravico do spoštovanja zasebnega in družinskega življenja ter v pravico do varstva podatkov; meni, da je obžalovanja vredno, da se zaradi političnih razlogov pri sprejemanju odločitev pogosto spodkopava skladnost s temi pravnimi načeli; poziva Komisijo, naj v okviru svojega načrta za boljše pravno urejanje zagotovi visoko kakovost celotne zakonodaje EU in njeno skladnost z vsemi pravnimi standardi in sodno prakso ter z Listino EU o temeljnih pravicah; priporoča, naj bosta preizkusa nujnosti in sorazmernosti vedno vključena v oceno učinka vseh ukrepov kazenskega pregona in varnostnih ukrepov, ki predvidevajo uporabo in zbiranje osebnih podatkov;

Evropska strategija za večjo neodvisnost na področju informacijskih tehnologij

| 46. | je razočaran, da Komisija v odziv na podrobna priporočila iz resolucije za izboljšanje varnosti na področju informacijske tehnologije in internetne zasebnosti v EU ni zadostno ukrepala; |
| --- | --- |

46.

je razočaran, da Komisija v odziv na podrobna priporočila iz resolucije za izboljšanje varnosti na področju informacijske tehnologije in internetne zasebnosti v EU ni zadostno ukrepala;

| 47. | pozdravlja dosedanje korake za izboljšanje varnosti na področju informacijske tehnologije v Parlamentu, kot jih predvideva akcijski načrt o varnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij v EP, ki ga je pripravil GD ITEC; zahteva nadaljevanje teh prizadevanj ter popolno in hitro uresničenje priporočil iz resolucije; poziva k novem razmišljanju in po potrebi zakonodajnim spremembam na področju javnih naročil za izboljšanje varnosti na področju informacijskih tehnologij v institucijah EU; poziva, naj se lastniška programska oprema v vseh institucijah EU sistematično zamenja z odprtokodno programsko opremo, ki jo je mogoče revidirati in preveriti, in da se v vse prihodnje razpisne postopke za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo vključi obvezno izborno merilo odprte kode, obenem pa se zagotovi dostopnost učinkovitih orodij za šifriranje; |
| --- | --- |

47.

pozdravlja dosedanje korake za izboljšanje varnosti na področju informacijske tehnologije v Parlamentu, kot jih predvideva akcijski načrt o varnosti informacijskih in komunikacijskih tehnologij v EP, ki ga je pripravil GD ITEC; zahteva nadaljevanje teh prizadevanj ter popolno in hitro uresničenje priporočil iz resolucije; poziva k novem razmišljanju in po potrebi zakonodajnim spremembam na področju javnih naročil za izboljšanje varnosti na področju informacijskih tehnologij v institucijah EU; poziva, naj se lastniška programska oprema v vseh institucijah EU sistematično zamenja z odprtokodno programsko opremo, ki jo je mogoče revidirati in preveriti, in da se v vse prihodnje razpisne postopke za informacijsko in komunikacijsko tehnologijo vključi obvezno izborno merilo odprte kode, obenem pa se zagotovi dostopnost učinkovitih orodij za šifriranje;

| 48. | ponovno ostro poziva, da se v okviru novih pobud, kot je enotni digitalni trg, razvijejo evropske strategije za večjo neodvisnost na področju informacijskih tehnologij in internetno zasebnost, ki bodo spodbudile industrijo IT v EU; |
| --- | --- |

48.

ponovno ostro poziva, da se v okviru novih pobud, kot je enotni digitalni trg, razvijejo evropske strategije za večjo neodvisnost na področju informacijskih tehnologij in internetno zasebnost, ki bodo spodbudile industrijo IT v EU;

| 49. | namerava po konferenci „Zaščita zasebnosti v spletu z izboljšanjem varnosti in neodvisnosti na področju informacijskih tehnologij v EU“ (Protecting on-line privacy by enhancing IT security and EU IT autonomy), ki je predvidena za konec leta 2015, predložil nadaljnja priporočila za to področje; |
| --- | --- |

49.

namerava po konferenci „Zaščita zasebnosti v spletu z izboljšanjem varnosti in neodvisnosti na področju informacijskih tehnologij v EU“ (Protecting on-line privacy by enhancing IT security and EU IT autonomy), ki je predvidena za konec leta 2015, predložil nadaljnja priporočila za to področje;

Demokratično in nevtralno upravljanje interneta

| 50. | pozdravlja cilj Komisije, v skladu s katerim naj bi EU postala referenčni akter za upravljanje interneta, in njeno vizijo modela več deležnikov za upravljanje interneta, ki jo je aprila 2014 ponovila na svetovnem srečanju deležnikov o prihodnosti upravljanja interneta (NETMundial) v Braziliji; z zanimanjem pričakuje rezultate nadaljnjega mednarodnega dela na tem področju, tudi v forumu o upravljanju interneta (Internet Governance Forum); |
| --- | --- |

50.

pozdravlja cilj Komisije, v skladu s katerim naj bi EU postala referenčni akter za upravljanje interneta, in njeno vizijo modela več deležnikov za upravljanje interneta, ki jo je aprila 2014 ponovila na svetovnem srečanju deležnikov o prihodnosti upravljanja interneta (NETMundial) v Braziliji; z zanimanjem pričakuje rezultate nadaljnjega mednarodnega dela na tem področju, tudi v forumu o upravljanju interneta (Internet Governance Forum);

| 51. | svari pred očitnim krčenjem temeljne pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, ki se zgodi, ko vsak drobec informacij o človekovem vedenju velja za potencialno uporabnega v boju proti prihodnjim kaznivim dejanjem, kar nujno privede do kulture množičnega nadzora, kjer je vsak državljan obravnavan kot potencialni osumljenec, in vodi do propada družbenih vezi in zaupanja; |
| --- | --- |

51.

svari pred očitnim krčenjem temeljne pravice do zasebnosti in varstva osebnih podatkov, ki se zgodi, ko vsak drobec informacij o človekovem vedenju velja za potencialno uporabnega v boju proti prihodnjim kaznivim dejanjem, kar nujno privede do kulture množičnega nadzora, kjer je vsak državljan obravnavan kot potencialni osumljenec, in vodi do propada družbenih vezi in zaupanja;

| 52. | namerava upoštevati ugotovitve Agencije za temeljne pravice iz poglobljene raziskave o varstvu temeljnih pravic pri opravljanju nadzora in zlasti o trenutnem pravnem stanju državljanov EU, kar zadeva pravna sredstva, ki so jim na voljo v zvezi z omenjenimi dejavnostmi; |
| --- | --- |

52.

namerava upoštevati ugotovitve Agencije za temeljne pravice iz poglobljene raziskave o varstvu temeljnih pravic pri opravljanju nadzora in zlasti o trenutnem pravnem stanju državljanov EU, kar zadeva pravna sredstva, ki so jim na voljo v zvezi z omenjenimi dejavnostmi;

Nadaljnje ukrepanje

| 53. | naroči Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj še naprej spremlja dogajanje na tem področju in nadaljnje ukrepe k priporočilom iz resolucije; |
| --- | --- |

53.

naroči Odboru za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve, naj še naprej spremlja dogajanje na tem področju in nadaljnje ukrepe k priporočilom iz resolucije;

o

o o

| 54. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope. |
| --- | --- |

54.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu, Komisiji, vladam in parlamentom držav članic ter Svetu Evrope.

---

(1)  Sprejeta besedila, P7_TA(2014)0230.

(2)  PE546.737v01-00.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/59 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/59

---

P8_TA(2015)0389

Priporočilo Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o priporočilu Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (2015/2820(RSP))

(2017/C 355/08)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. septembra 2015 glede priporočila Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (COM(2015)0462), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije z dne 17. septembra 2015 glede priporočila Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (COM(2015)0462),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 o letnem pregledu rasti 2015 (COM(2014)0902), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 28. novembra 2014 o letnem pregledu rasti 2015 (COM(2014)0902),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o evropskem semestru za usklajevanje gospodarskih politik: zaposlovanje in socialni vidiki v letnem pregledu rasti za leto 2015 (1),

| — | ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 9. marca 2015 o letnem pregledu rasti za leto 2015 in skupnem poročilu o zaposlovanju: politične smernice za politike zaposlovanja in socialne politike (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sklepov Sveta za zaposlovanje, socialno politiko, zdravje in varstvo potrošnikov z dne 9. marca 2015 o letnem pregledu rasti za leto 2015 in skupnem poročilu o zaposlovanju: politične smernice za politike zaposlovanja in socialne politike (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča z dne 8. julija 2015 o predlogu sklepa Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic (3),

| — | ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 3/2015 „Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju posebnega poročila Računskega sodišča št. 3/2015 „Jamstvo EU za mlade: narejeni so bili prvi koraki, vendar se nakazujejo tveganja pri izvajanju“,

| — | ob upoštevanju študije Evropskega omrežja za socialno politiko o povezani podpori za dolgotrajno brezposelne: študija nacionalnih politik (2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju študije Evropskega omrežja za socialno politiko o povezani podpori za dolgotrajno brezposelne: študija nacionalnih politik (2015),

| — | ob upoštevanju vprašanja za Svet o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (O-000121/2015 – B8-1102/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja za Svet o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela (O-000121/2015 – B8-1102/2015),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za zaposlovanje in socialne zadeve,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker se je zaradi gospodarske krize in njenih posledic od leta 2007 dolgotrajna brezposelnost podvojila, tako da je dolgotrajno brezposelnih že polovica vseh brezposelnih ali več kot 12 milijonov ljudi, kar predstavlja 5 % aktivnega prebivalstva EU; ker je bilo leta 2014 več kot 60 % dolgotrajno brezposelnih brez dela najmanj dve zaporedni leti; |
| --- | --- |

A.

ker se je zaradi gospodarske krize in njenih posledic od leta 2007 dolgotrajna brezposelnost podvojila, tako da je dolgotrajno brezposelnih že polovica vseh brezposelnih ali več kot 12 milijonov ljudi, kar predstavlja 5 % aktivnega prebivalstva EU; ker je bilo leta 2014 več kot 60 % dolgotrajno brezposelnih brez dela najmanj dve zaporedni leti;

| B. | ker se stopnja dolgotrajne brezposelnosti med državami članicami močno razlikuje in sega od 1,5 % v Avstriji do 19,5 % v Grčiji; ker so države z najvišjo stopnjo dolgotrajne brezposelnosti Italija, Portugalska, Slovaška, Hrvaška, Španija in Grčija; ker je treba spodbuditi oživitev gospodarstva, saj trenutno ne zagotavlja dovolj zagona za bistveno zmanjšanje visoke stopnje strukturne brezposelnosti; |
| --- | --- |

B.

ker se stopnja dolgotrajne brezposelnosti med državami članicami močno razlikuje in sega od 1,5 % v Avstriji do 19,5 % v Grčiji; ker so države z najvišjo stopnjo dolgotrajne brezposelnosti Italija, Portugalska, Slovaška, Hrvaška, Španija in Grčija; ker je treba spodbuditi oživitev gospodarstva, saj trenutno ne zagotavlja dovolj zagona za bistveno zmanjšanje visoke stopnje strukturne brezposelnosti;

| C. | ker so zaradi neprijavljanja velikega deleža dolgotrajno brezposelnih in metodoloških pomanjkljivosti pri zbiranju podatkov razmere v uradnih statistikah podcenjene; |
| --- | --- |

C.

ker so zaradi neprijavljanja velikega deleža dolgotrajno brezposelnih in metodoloških pomanjkljivosti pri zbiranju podatkov razmere v uradnih statistikah podcenjene;

| D. | ker dolgotrajna brezposelnost pogosto vodi v revščino, neenakost in socialno izključenost ter ima nesorazmeren učinek na ranljive ljudi, ki so v slabšem položaju na trgu dela; |
| --- | --- |

D.

ker dolgotrajna brezposelnost pogosto vodi v revščino, neenakost in socialno izključenost ter ima nesorazmeren učinek na ranljive ljudi, ki so v slabšem položaju na trgu dela;

| E. | ker dolgotrajna brezposelnost vse bolj preprečuje ljudem dostop do trga dela zaradi izgube pridobljenih znanj in poklicnih mrež ter izgube delovnega ritma in lahko privede do začaranega kroga odmaknjenosti od družbe, družinskih trenj in občutka odtujenosti; ker vsako leto zaradi neuspešnega iskanja zaposlitve obupa in postane neaktivna petina dolgotrajno brezposelnih; |
| --- | --- |

E.

ker dolgotrajna brezposelnost vse bolj preprečuje ljudem dostop do trga dela zaradi izgube pridobljenih znanj in poklicnih mrež ter izgube delovnega ritma in lahko privede do začaranega kroga odmaknjenosti od družbe, družinskih trenj in občutka odtujenosti; ker vsako leto zaradi neuspešnega iskanja zaposlitve obupa in postane neaktivna petina dolgotrajno brezposelnih;

| F. | ker so posledice dolgotrajne brezposelnosti še posebej hude v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov in pogosto vodijo v nizko doseženo stopnjo izobrazbe, odmaknjenost od „sveta dela“, resnejše duševne in zdravstvene težave ter socialno izključenost, revščina pa se v najhujših primerih prenaša iz ene generacije v naslednjo; |
| --- | --- |

F.

ker so posledice dolgotrajne brezposelnosti še posebej hude v gospodinjstvih brez delovno aktivnih članov in pogosto vodijo v nizko doseženo stopnjo izobrazbe, odmaknjenost od „sveta dela“, resnejše duševne in zdravstvene težave ter socialno izključenost, revščina pa se v najhujših primerih prenaša iz ene generacije v naslednjo;

| G. | ker imajo obdobja dolgotrajne brezposelnosti pogosto dolgotrajne negativne posledice za možnost zaposlitve, napredovanje v poklicu, plačilni razred in pokojnino („učinki stigmatizacije“); |
| --- | --- |

G.

ker imajo obdobja dolgotrajne brezposelnosti pogosto dolgotrajne negativne posledice za možnost zaposlitve, napredovanje v poklicu, plačilni razred in pokojnino („učinki stigmatizacije“);

| H. | ker je dolgotrajna brezposelnost zaradi izgube pridobljenih znanj in povečanih socialnih izdatkov ogromen strošek za družbo, k temu pa je treba prišteti še nedenarne stroške, ker večje število ljudi izgubi samozavest in ne izpolni svojega osebnega potenciala, ter ker se zmanjša socialna kohezija; |
| --- | --- |

H.

ker je dolgotrajna brezposelnost zaradi izgube pridobljenih znanj in povečanih socialnih izdatkov ogromen strošek za družbo, k temu pa je treba prišteti še nedenarne stroške, ker večje število ljudi izgubi samozavest in ne izpolni svojega osebnega potenciala, ter ker se zmanjša socialna kohezija;

| I. | ker stalno visoka raven dolgotrajne brezposelnosti ogroža doseganje krovnih ciljev strategije Evropa 2020, in sicer cilj 75-odstotne zaposlenosti v starostni skupini 20-64 let ter cilj, da bo vsaj 20 milijonov ljudi manj živelo v revščini ali socialni izključenosti ali v strahu pred njima; |
| --- | --- |

I.

ker stalno visoka raven dolgotrajne brezposelnosti ogroža doseganje krovnih ciljev strategije Evropa 2020, in sicer cilj 75-odstotne zaposlenosti v starostni skupini 20-64 let ter cilj, da bo vsaj 20 milijonov ljudi manj živelo v revščini ali socialni izključenosti ali v strahu pred njima;

| J. | ker so ohranjanje pridobljenih znanj v primeru izgube delovnega mesta, pa tudi izobraževanje, usposabljanje in prekvalificiranje, ki predvidevajo prihodnje potrebe po znanju in spretnostih, pomemben element pri preprečevanju in odpravljanju dolgotrajne brezposelnosti; |
| --- | --- |

J.

ker so ohranjanje pridobljenih znanj v primeru izgube delovnega mesta, pa tudi izobraževanje, usposabljanje in prekvalificiranje, ki predvidevajo prihodnje potrebe po znanju in spretnostih, pomemben element pri preprečevanju in odpravljanju dolgotrajne brezposelnosti;

| K. | ker je to priporočilo podobno jamstvu za mlade; ker je treba upoštevati začetne izkušnje, pridobljene z izvajanjem jamstva za mlade; |
| --- | --- |

K.

ker je to priporočilo podobno jamstvu za mlade; ker je treba upoštevati začetne izkušnje, pridobljene z izvajanjem jamstva za mlade;

| 1. | pozdravlja pobudo Komisije za priporočilo Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela; poudarja, da bi zgodnejša objava predloga in dogovor v Svetu lahko preprečila velik delež dolgotrajne brezposelnosti, ki jo opažamo danes; izraža zaskrbljenost, da priporočilo Sveta morda ne bo dovolj, da bi hitro izboljšali razmere dolgotrajno brezposelnih, ter spodbuja države članice, naj dosežejo rezultate; |
| --- | --- |

1.

pozdravlja pobudo Komisije za priporočilo Sveta o vključevanju dolgotrajno brezposelnih na trg dela; poudarja, da bi zgodnejša objava predloga in dogovor v Svetu lahko preprečila velik delež dolgotrajne brezposelnosti, ki jo opažamo danes; izraža zaskrbljenost, da priporočilo Sveta morda ne bo dovolj, da bi hitro izboljšali razmere dolgotrajno brezposelnih, ter spodbuja države članice, naj dosežejo rezultate;

| 2. | podpira tri glavne elemente predloga: (i) ambiciozno povečanje prijavljanja dolgotrajno brezposelnih na zavodu za zaposlovanje, da bi zajeli vse; (ii) ocenjevanje posameznikovega potenciala, potreb in želja glede delovnega mesta pri dolgotrajno brezposelnih, preden njihova brezposelnost doseže 18 mesecev; in (iii) ponudba posamezniku prilagojene, uravnotežene in razumljive pogodbe o vključitvi v zaposlitev med dolgotrajno brezposelnim in udeleženimi službami, še preden brezposelnost doseže 18 mesecev; vendar poudarja, da je posamezno oceno treba opraviti, preden brezposelnost traja 12 mesecev, da bi zagotovili, da je mogoče pogodbo o vključitvi v zaposlitev skleniti, še preden brezposelnost doseže 18 mesecev; vztraja, da bi morali v pristopu s tremi koraki po potrebi v celoten proces vključiti tudi nevladne akterje, kot so socialne nevladne organizacije, ki delajo z dolgotrajno brezposelnimi; |
| --- | --- |

2.

podpira tri glavne elemente predloga: (i) ambiciozno povečanje prijavljanja dolgotrajno brezposelnih na zavodu za zaposlovanje, da bi zajeli vse; (ii) ocenjevanje posameznikovega potenciala, potreb in želja glede delovnega mesta pri dolgotrajno brezposelnih, preden njihova brezposelnost doseže 18 mesecev; in (iii) ponudba posamezniku prilagojene, uravnotežene in razumljive pogodbe o vključitvi v zaposlitev med dolgotrajno brezposelnim in udeleženimi službami, še preden brezposelnost doseže 18 mesecev; vendar poudarja, da je posamezno oceno treba opraviti, preden brezposelnost traja 12 mesecev, da bi zagotovili, da je mogoče pogodbo o vključitvi v zaposlitev skleniti, še preden brezposelnost doseže 18 mesecev; vztraja, da bi morali v pristopu s tremi koraki po potrebi v celoten proces vključiti tudi nevladne akterje, kot so socialne nevladne organizacije, ki delajo z dolgotrajno brezposelnimi;

| 3. | poudarja, da je treba zajeti vse dolgotrajno brezposelne, tudi tiste, ki niso prijavljeni, in ne zgolj tiste, ki so brezposelni 18 mesecev ali več; meni, da je bistvenega pomena, da se politike držav članic, namenjene kratkoročno brezposelnim (manj kot 12 mesecev) in brezposelnim mladim (vključno z jamstvom za mlade), brezšivno ujemajo s politikami, namenjenimi odpravljanju dolgotrajne brezposelnosti; |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je treba zajeti vse dolgotrajno brezposelne, tudi tiste, ki niso prijavljeni, in ne zgolj tiste, ki so brezposelni 18 mesecev ali več; meni, da je bistvenega pomena, da se politike držav članic, namenjene kratkoročno brezposelnim (manj kot 12 mesecev) in brezposelnim mladim (vključno z jamstvom za mlade), brezšivno ujemajo s politikami, namenjenimi odpravljanju dolgotrajne brezposelnosti;

| 4. | odobrava poziv k tesnemu sodelovanju in učinkovitemu usklajevanju vseh strani, udeleženih v ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih oseb (tudi organizacij civilne družbe, kjer je ustrezno), in vzpostavitvi enotnih kontaktnih točk, kjer bo za brezposelno osebo pristojen en referent, to prizadevanje za ponovno vključevanje pa ne bo prekinjeno, če se spremeni status brezposelne osebe za namene prejemanja socialne pomoči; |
| --- | --- |

4.

odobrava poziv k tesnemu sodelovanju in učinkovitemu usklajevanju vseh strani, udeleženih v ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih oseb (tudi organizacij civilne družbe, kjer je ustrezno), in vzpostavitvi enotnih kontaktnih točk, kjer bo za brezposelno osebo pristojen en referent, to prizadevanje za ponovno vključevanje pa ne bo prekinjeno, če se spremeni status brezposelne osebe za namene prejemanja socialne pomoči;

| 5. | poudarja potrebo po individualnem pristopu pri ocenjevanju sposobnosti in potreb dolgotrajno brezposelnih oseb, kar zadeva njihovo ponovno vključevanje na trg dela, pri tem pa je treba spoštovati njihove obstoječe pravice ter upoštevati njihov splošni osebni položaj in s tem povezane potrebe; poudarja potrebo po zadostnemu številu visoko kvalificiranega osebja, ki bo sposobno individualnega pristopa k heterogeni skupini dolgotrajno brezposelnih; |
| --- | --- |

5.

poudarja potrebo po individualnem pristopu pri ocenjevanju sposobnosti in potreb dolgotrajno brezposelnih oseb, kar zadeva njihovo ponovno vključevanje na trg dela, pri tem pa je treba spoštovati njihove obstoječe pravice ter upoštevati njihov splošni osebni položaj in s tem povezane potrebe; poudarja potrebo po zadostnemu številu visoko kvalificiranega osebja, ki bo sposobno individualnega pristopa k heterogeni skupini dolgotrajno brezposelnih;

| 6. | je seznanjen s priporočili za uvedbo pisne in razumljive „pogodbe o vključitvi v zaposlitev“, v kateri bodo zapisane pravice in dolžnosti tako brezposelne osebe kot organov, ki jih predstavlja referent, ter bo tako določala jasna pričakovanja za vse udeležene strani, bo poštena do brezposelnih in bo spoštovala njihove osebne kvalifikacije in delavske pravice; poziva k rednemu posodabljanju te pogodbe; |
| --- | --- |

6.

je seznanjen s priporočili za uvedbo pisne in razumljive „pogodbe o vključitvi v zaposlitev“, v kateri bodo zapisane pravice in dolžnosti tako brezposelne osebe kot organov, ki jih predstavlja referent, ter bo tako določala jasna pričakovanja za vse udeležene strani, bo poštena do brezposelnih in bo spoštovala njihove osebne kvalifikacije in delavske pravice; poziva k rednemu posodabljanju te pogodbe;

| 7. | meni, da je bistveno, da so programi za ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih usmerjeni v potrebe trga dela in oblikovani v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji; poziva države članice k spodbujanju delodajalcev, tudi v duhu družbene odgovornosti gospodarskih družb, naj dejavno ponujajo prosta delovna mesta dolgotrajno brezposelnim in po potrebi imenujejo mentorje za lažjo ponovno vključitev dolgotrajno brezposelnih v delovno okolje; poziva zavode za zaposlovanje v državah članicah, naj malim in srednjim podjetjem pomagajo vzpostaviti takšno mentorstvo; opozarja, da dolgotrajno brezposelni ne potrebujejo zgolj delovnih mest, temveč tudi celovito svetovanje in pripravo za uspešen ponovni vstop na trg dela; |
| --- | --- |

7.

meni, da je bistveno, da so programi za ponovno vključevanje dolgotrajno brezposelnih usmerjeni v potrebe trga dela in oblikovani v tesnem sodelovanju s socialnimi partnerji; poziva države članice k spodbujanju delodajalcev, tudi v duhu družbene odgovornosti gospodarskih družb, naj dejavno ponujajo prosta delovna mesta dolgotrajno brezposelnim in po potrebi imenujejo mentorje za lažjo ponovno vključitev dolgotrajno brezposelnih v delovno okolje; poziva zavode za zaposlovanje v državah članicah, naj malim in srednjim podjetjem pomagajo vzpostaviti takšno mentorstvo; opozarja, da dolgotrajno brezposelni ne potrebujejo zgolj delovnih mest, temveč tudi celovito svetovanje in pripravo za uspešen ponovni vstop na trg dela;

| 8. | poziva države članice, naj z ustreznim nacionalnim financiranjem izenačijo sredstva, ki jih EU, zlasti prek Evropskega socialnega sklada, vlaga v nacionalne politike za odpravljanje dolgotrajne brezposelnosti; poudarja, da proračunske omejitve, s katerimi se soočajo nekatere države članice (zlasti v okviru programov za makroekonomsko prilagoditev), ne smejo preprečiti hitrega izvajanja priporočila; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za hiter dostop do finančnih sredstev EU in, kjer je mogoče, pridobi dodatna sredstva, kot je to storila v primeru pobude za zaposlovanje mladih; poudarja, da mora več držav članic dodeliti ustrezna finančna sredstva za krepitev upravnih zmogljivosti zavodov za zaposlovanje; |
| --- | --- |

8.

poziva države članice, naj z ustreznim nacionalnim financiranjem izenačijo sredstva, ki jih EU, zlasti prek Evropskega socialnega sklada, vlaga v nacionalne politike za odpravljanje dolgotrajne brezposelnosti; poudarja, da proračunske omejitve, s katerimi se soočajo nekatere države članice (zlasti v okviru programov za makroekonomsko prilagoditev), ne smejo preprečiti hitrega izvajanja priporočila; poziva Komisijo, naj preuči možnosti za hiter dostop do finančnih sredstev EU in, kjer je mogoče, pridobi dodatna sredstva, kot je to storila v primeru pobude za zaposlovanje mladih; poudarja, da mora več držav članic dodeliti ustrezna finančna sredstva za krepitev upravnih zmogljivosti zavodov za zaposlovanje;

| 9. | poziva zlasti k povečanju finančnih in upravnih zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, da bodo lahko odigrali osrednjo vlogo pri izvajanju tega predloga; |
| --- | --- |

9.

poziva zlasti k povečanju finančnih in upravnih zmogljivosti javnih zavodov za zaposlovanje, da bodo lahko odigrali osrednjo vlogo pri izvajanju tega predloga;

| 10. | poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo, kako podpreti posebne programe usposabljanja na delovnem mestu, načrte za poslovni razvoj in naložbene načrte, ki ustvarjajo kakovostna trajnostna delovna mesta za dolgotrajno brezposelne; |
| --- | --- |

10.

poziva Komisijo in države članice, naj ocenijo, kako podpreti posebne programe usposabljanja na delovnem mestu, načrte za poslovni razvoj in naložbene načrte, ki ustvarjajo kakovostna trajnostna delovna mesta za dolgotrajno brezposelne;

| 11. | poudarja, da je za uspešno izvajanje priporočila bistveno tesno sodelovanje med Komisijo in državami članicami, na nacionalni ravni pa tudi med (panožnimi) socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, ki predstavljajo brezposelne, lokalnimi in regionalnimi organi, zavodi in zasebnimi agencijami za zaposlovanje, ponudniki socialnega in zdravstvenega varstva ter lokalnimi in regionalnimi ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, pa tudi dejavna udeležba delodajalcev, da bi bolje razumeli zahteve in potrebe podjetij; |
| --- | --- |

11.

poudarja, da je za uspešno izvajanje priporočila bistveno tesno sodelovanje med Komisijo in državami članicami, na nacionalni ravni pa tudi med (panožnimi) socialnimi partnerji, organizacijami civilne družbe, ki predstavljajo brezposelne, lokalnimi in regionalnimi organi, zavodi in zasebnimi agencijami za zaposlovanje, ponudniki socialnega in zdravstvenega varstva ter lokalnimi in regionalnimi ustanovami za izobraževanje in usposabljanje, pa tudi dejavna udeležba delodajalcev, da bi bolje razumeli zahteve in potrebe podjetij;

| 12. | opozarja na svoje stališče o sklepu Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, v kateri vztraja pri posebnih ukrepih za zaščito dolgotrajno brezposelnih pred socialno izključenostjo in za njihovo ponovno vključitev na trg dela, pri tem pa je treba spoštovati Pogodbi; |
| --- | --- |

12.

opozarja na svoje stališče o sklepu Sveta o smernicah za politike zaposlovanja držav članic, v kateri vztraja pri posebnih ukrepih za zaščito dolgotrajno brezposelnih pred socialno izključenostjo in za njihovo ponovno vključitev na trg dela, pri tem pa je treba spoštovati Pogodbi;

| 13. | poziva države članice, naj pri oblikovanju svojega nacionalnega pristopa k odpravljanju dolgotrajne brezposelnosti upoštevajo regionalne razlike, tudi razlike med mestnimi in podeželskimi območji; |
| --- | --- |

13.

poziva države članice, naj pri oblikovanju svojega nacionalnega pristopa k odpravljanju dolgotrajne brezposelnosti upoštevajo regionalne razlike, tudi razlike med mestnimi in podeželskimi območji;

| 14. | pozdravlja predlog Komisije, da se prek evropskega semestra in odbora za zaposlovanje vzpostavi večstranski nadzor nad izvajanjem priporočila; vztraja, da mora biti ta nadzor temeljit in po potrebi dopolnjen z navodili v priporočilih za posamezne države članice; poziva Komisijo, naj olajša procese vzajemnega učenja in tako poveže države članice z visoko stopnjo dolgotrajne brezposelnosti z državami članicami, ki so uspešne pri hitrem ponovnem vključevanju (dolgotrajno) brezposelnih na svoje trge dela; |
| --- | --- |

14.

pozdravlja predlog Komisije, da se prek evropskega semestra in odbora za zaposlovanje vzpostavi večstranski nadzor nad izvajanjem priporočila; vztraja, da mora biti ta nadzor temeljit in po potrebi dopolnjen z navodili v priporočilih za posamezne države članice; poziva Komisijo, naj olajša procese vzajemnega učenja in tako poveže države članice z visoko stopnjo dolgotrajne brezposelnosti z državami članicami, ki so uspešne pri hitrem ponovnem vključevanju (dolgotrajno) brezposelnih na svoje trge dela;

| 15. | poziva ministre za zaposlovanje in socialne zadeve, naj upoštevajo prispevke Parlamenta, preden sklenejo dogovor glede priporočila; |
| --- | --- |

15.

poziva ministre za zaposlovanje in socialne zadeve, naj upoštevajo prispevke Parlamenta, preden sklenejo dogovor glede priporočila;

| 16. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

16.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0068.

(2)  Dokument Sveta 6147/15.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0261.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/63 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/63

---

P8_TA(2015)0390

Varna uporaba daljinsko vodenih zrakoplovnih sistemov (RPAS) na področju civilnega letalstva

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o varni uporabi daljinsko vodenih zrakoplovnih sistemov (RPAS), splošno znanih kot brezpilotna zračna plovila, na področju civilnega letalstva (2014/2243(INI))

(2017/C 355/09)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2014 z naslovom „Nova doba letalstva – Odprtje letalskega trga za varno in trajnostno civilno uporabo daljinsko vodenih zračnih sistemov“ (COM(2014)0207), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z dne 8. aprila 2014 z naslovom „Nova doba letalstva – Odprtje letalskega trga za varno in trajnostno civilno uporabo daljinsko vodenih zračnih sistemov“ (COM(2014)0207),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 4(2)(g) in 16 ter naslova VI, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije, zlasti členov 4(2)(g) in 16 ter naslova VI,

| — | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti členov 7 in 8,

| — | ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Direktive 95/46/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. oktobra 1995 o varstvu posameznikov pri obdelavi osebnih podatkov in o prostem pretoku takih podatkov,

| — | ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Nova doba letalstva – Odprtje letalskega trga za varno in trajnostno civilno uporabo daljinsko vodenih zračnih sistemov“, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja evropskega nadzornika za varstvo podatkov o sporočilu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z naslovom „Nova doba letalstva – Odprtje letalskega trga za varno in trajnostno civilno uporabo daljinsko vodenih zračnih sistemov“,

| — | ob upoštevanju končnega poročila usmerjevalne evropske skupine za RPAS o časovnem načrtu vključevanja civilnih daljinsko vodenih zrakoplovnih sistemov v evropski sistem letalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju končnega poročila usmerjevalne evropske skupine za RPAS o časovnem načrtu vključevanja civilnih daljinsko vodenih zrakoplovnih sistemov v evropski sistem letalstva,

| — | ob upoštevanju deklaracije iz Rige o daljinsko vodenih zrakoplovih (dronih) o okvirih za prihodnost letalstva, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju deklaracije iz Rige o daljinsko vodenih zrakoplovih (dronih) o okvirih za prihodnost letalstva,

| — | ob upoštevanju poročila zgornjega doma parlamenta Združenega kraljestva o civilni uporabi dronov v EU, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila zgornjega doma parlamenta Združenega kraljestva o civilni uporabi dronov v EU,

| — | ob upoštevanju predloga Evropske agencije za varnost v letalstvu z naslovom „A risk based approach to regulation of unmanned aircraft“ (Pristop na podlagi tveganja k ureditvi za brezpilotne letalske sisteme), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Evropske agencije za varnost v letalstvu z naslovom „A risk based approach to regulation of unmanned aircraft“ (Pristop na podlagi tveganja k ureditvi za brezpilotne letalske sisteme),

| — | ob upoštevanju Čikaške konvencije z dne 7. decembra 1944, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Čikaške konvencije z dne 7. decembra 1944,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0261/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenja Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0261/2015),

| A. | ker navdušenci že desetletja uporabljajo majhne, radijsko vodene modele letal; ker se uporaba RPAS, splošno znanih kot brezpilotna zračna plovila ali droni, zadnjih 15 let zelo povečuje; ker so vse popularnejši zlasti mali RPAS, zasnovani za ljubitelje in rekreativne namene; |
| --- | --- |

A.

ker navdušenci že desetletja uporabljajo majhne, radijsko vodene modele letal; ker se uporaba RPAS, splošno znanih kot brezpilotna zračna plovila ali droni, zadnjih 15 let zelo povečuje; ker so vse popularnejši zlasti mali RPAS, zasnovani za ljubitelje in rekreativne namene;

| B. | ker se tehnologija, ki je bila prvotno razvita za vojaške namene, zdaj komercialno uporablja, s čimer se premikajo zakonodajne meje; ker RPAS za profesionalno uporabo dandanes prinašajo tudi precej koristi za različne vrste civilne uporabe, katerih dodana vrednost se povečuje z razdaljo med napravo in upravljavcem zrakoplova na daljavo (poleti „zunaj vidnega polja“); ker te izredno raznolike uporabe, ki se lahko v prihodnje še razširijo, vključujejo zlasti varnostne inšpekcijske preglede in spremljanje infrastrukture (železniški tiri, jezovi in elektrarne), ocenjevanje posledic naravnih nesreč, precizno kmetovanje (premišljeno kmetijstvo), medijsko produkcijo, termografijo iz zraka in dostavo pošiljk v odmaknjene regije; ker je v bližnji prihodnosti mogoče predvideti hiter razvoj novih aplikacij, kar odraža inovativnost in dinamičnost industrije RPAS; |
| --- | --- |

B.

ker se tehnologija, ki je bila prvotno razvita za vojaške namene, zdaj komercialno uporablja, s čimer se premikajo zakonodajne meje; ker RPAS za profesionalno uporabo dandanes prinašajo tudi precej koristi za različne vrste civilne uporabe, katerih dodana vrednost se povečuje z razdaljo med napravo in upravljavcem zrakoplova na daljavo (poleti „zunaj vidnega polja“); ker te izredno raznolike uporabe, ki se lahko v prihodnje še razširijo, vključujejo zlasti varnostne inšpekcijske preglede in spremljanje infrastrukture (železniški tiri, jezovi in elektrarne), ocenjevanje posledic naravnih nesreč, precizno kmetovanje (premišljeno kmetijstvo), medijsko produkcijo, termografijo iz zraka in dostavo pošiljk v odmaknjene regije; ker je v bližnji prihodnosti mogoče predvideti hiter razvoj novih aplikacij, kar odraža inovativnost in dinamičnost industrije RPAS;

| C. | ker lahko ta tehnologija nadomesti človeka v nevarnih okoljih; |
| --- | --- |

C.

ker lahko ta tehnologija nadomesti človeka v nevarnih okoljih;

| D. | ker obstajata dve kategoriji uporabe RPAS: profesionalna in rekreativna uporaba; ker je treba ti dve različni kategoriji, ki sta neločljivo povezani, urejati ločeno znotraj istega regulativnega okvira EU; |
| --- | --- |

D.

ker obstajata dve kategoriji uporabe RPAS: profesionalna in rekreativna uporaba; ker je treba ti dve različni kategoriji, ki sta neločljivo povezani, urejati ločeno znotraj istega regulativnega okvira EU;

| E. | ker je v veljavni zakonodaji EU določeno, da je načeloma Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) organ za izdajanje dovoljenj za RPAS z največjo vzletno maso več kot 150 kg; ker so za sisteme s 150 kg ali manj pristojne države članice; |
| --- | --- |

E.

ker je v veljavni zakonodaji EU določeno, da je načeloma Evropska agencija za varnost v letalstvu (EASA) organ za izdajanje dovoljenj za RPAS z največjo vzletno maso več kot 150 kg; ker so za sisteme s 150 kg ali manj pristojne države članice;

| F. | ker so predpise za RPAS že sprejele ali pa jih pripravljajo Avstrija, Češka republika, Danska, Francija (1), Hrvaška, Nemčija, Italija, Irska, Poljska, Španija in Združeno kraljestvo (2); ker na Danskem, v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem že delujejo šole pilotiranja teh sistemov, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu pa ima za to dovoljenje že več kot 500 pilotov; |
| --- | --- |

F.

ker so predpise za RPAS že sprejele ali pa jih pripravljajo Avstrija, Češka republika, Danska, Francija (1), Hrvaška, Nemčija, Italija, Irska, Poljska, Španija in Združeno kraljestvo (2); ker na Danskem, v Združenem kraljestvu in na Nizozemskem že delujejo šole pilotiranja teh sistemov, na Nizozemskem in v Združenem kraljestvu pa ima za to dovoljenje že več kot 500 pilotov;

| G. | ker so vsi veljavni predpisi za RPAS v Evropi prilagojeni oceni varnostnega tveganja uporabe; ker so ti predpisi osredotočeni na operaterje, ne pa na zrakoplove, kot je to običajno v letalstvu s posadko; ker je tveganje odvisno od vrste naprave in njenih značilnosti (teža, hitrost itd.), pa tudi od mnogih drugih dejavnikov, kot so recimo območje, prek katerega se leti, strokovno znanje operaterja, specifična vrsta uporabe in sposobnost operaterja, da se spoprime z nepredvidenimi okoliščinami; |
| --- | --- |

G.

ker so vsi veljavni predpisi za RPAS v Evropi prilagojeni oceni varnostnega tveganja uporabe; ker so ti predpisi osredotočeni na operaterje, ne pa na zrakoplove, kot je to običajno v letalstvu s posadko; ker je tveganje odvisno od vrste naprave in njenih značilnosti (teža, hitrost itd.), pa tudi od mnogih drugih dejavnikov, kot so recimo območje, prek katerega se leti, strokovno znanje operaterja, specifična vrsta uporabe in sposobnost operaterja, da se spoprime z nepredvidenimi okoliščinami;

| H. | ker v tej industriji od izdelave do končnega uporabnika obstaja ogromen potencial za gospodarsko rast, in sicer tako za velika podjetja kot tudi za dobavno verigo, v kateri je več tisoč malih in srednjih podjetij ter inovativnih zagonskih podjetij; ker je nujno, da se ohranijo vrhunski proizvodni standardi in standardi delovanja, ob spodbujanju evropskega vodilnega položaja na tem področju; |
| --- | --- |

H.

ker v tej industriji od izdelave do končnega uporabnika obstaja ogromen potencial za gospodarsko rast, in sicer tako za velika podjetja kot tudi za dobavno verigo, v kateri je več tisoč malih in srednjih podjetij ter inovativnih zagonskih podjetij; ker je nujno, da se ohranijo vrhunski proizvodni standardi in standardi delovanja, ob spodbujanju evropskega vodilnega položaja na tem področju;

| I. | ker je zaradi hitrega razvoja tega trga prav, da se RPAS vključijo v obstoječe programe za letalstvo, kot sta skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (SESAR) in program Obzorje 2020; ker je industrija že vložila precej finančnih sredstev in bi jih bila pripravljena vložiti še več, če bi zagotovili lažji dostop do financiranja za MSP, ki predstavljajo večji del tega sektorja; ker bo dodatno financiranje za nadaljnje raziskave in razvoj (R in R) bistvenega pomena za podpiranje te nove industrije ter varno in učinkovito vključitev RPAS v zračni prostor; |
| --- | --- |

I.

ker je zaradi hitrega razvoja tega trga prav, da se RPAS vključijo v obstoječe programe za letalstvo, kot sta skupno podjetje za raziskave o upravljanju zračnega prometa na enotnem evropskem nebu (SESAR) in program Obzorje 2020; ker je industrija že vložila precej finančnih sredstev in bi jih bila pripravljena vložiti še več, če bi zagotovili lažji dostop do financiranja za MSP, ki predstavljajo večji del tega sektorja; ker bo dodatno financiranje za nadaljnje raziskave in razvoj (R in R) bistvenega pomena za podpiranje te nove industrije ter varno in učinkovito vključitev RPAS v zračni prostor;

| J. | ker so države članice, industrija in Komisija celo že v tej zgodnji fazi prepoznale potencial tega trga in želijo poudariti, da morajo vsi okviri politike omogočiti rast evropske industrije, da bi lahko konkurirala na svetovni ravni; |
| --- | --- |

J.

ker so države članice, industrija in Komisija celo že v tej zgodnji fazi prepoznale potencial tega trga in želijo poudariti, da morajo vsi okviri politike omogočiti rast evropske industrije, da bi lahko konkurirala na svetovni ravni;

| K. | ker je ta nastajajoči trg velika priložnost za naložbe, inovacije in ustvarjanje delovnih mest v dobavni verigi ter prinaša družbene koristi, obenem pa je treba priznati, da je treba zavarovati javni interes, kar zajema zlasti vprašanja zasebnosti, varstva podatkov, odgovornosti in odgovornosti do tretjih oseb; |
| --- | --- |

K.

ker je ta nastajajoči trg velika priložnost za naložbe, inovacije in ustvarjanje delovnih mest v dobavni verigi ter prinaša družbene koristi, obenem pa je treba priznati, da je treba zavarovati javni interes, kar zajema zlasti vprašanja zasebnosti, varstva podatkov, odgovornosti in odgovornosti do tretjih oseb;

| L. | ker bo razvoj RPAS kljub njegovem gospodarskem potencialu v prihodnje eden največjih izzivov, kar zadeva varnost v letalstvu ter varnost in zaščito oseb in podjetij; |
| --- | --- |

L.

ker bo razvoj RPAS kljub njegovem gospodarskem potencialu v prihodnje eden največjih izzivov, kar zadeva varnost v letalstvu ter varnost in zaščito oseb in podjetij;

| M. | ker mora Evropska unija čim prej razviti zakonodajni okvir, ki se bo nanašal samo na civilno uporabo RPAS; |
| --- | --- |

M.

ker mora Evropska unija čim prej razviti zakonodajni okvir, ki se bo nanašal samo na civilno uporabo RPAS;

| N. | ker mora evropski zakonodajni okvir po eni strani omogočati sektorju, da nadaljuje z inovacijami in se razvija v najboljših možnih pogojih, po drugi strani pa državljanom zagotavljati učinkovito zaščito blaga in oseb ter varstvo njihovih osebnih podatkov in zasebnosti; |
| --- | --- |

N.

ker mora evropski zakonodajni okvir po eni strani omogočati sektorju, da nadaljuje z inovacijami in se razvija v najboljših možnih pogojih, po drugi strani pa državljanom zagotavljati učinkovito zaščito blaga in oseb ter varstvo njihovih osebnih podatkov in zasebnosti;

Mednarodna razsežnost

| 1. | ugotavlja, da so ZDA za mnoge vodilni trg za uporabo RPAS, čeprav to velja zgolj za vojaške operacije; poudarja, da pa je na civilnem področju vodilna Evropa, ki ima 2 500 operaterjev (400 v Združenem kraljestvu, 300 v Nemčiji, 1 500 v Franciji, 250 na Švedskem itd.), medtem ko jih je drugod po svetu 2 342, ki si mora na vso moč prizadevati za okrepitev svojega trdnega konkurenčnega položaja; |
| --- | --- |

1.

ugotavlja, da so ZDA za mnoge vodilni trg za uporabo RPAS, čeprav to velja zgolj za vojaške operacije; poudarja, da pa je na civilnem področju vodilna Evropa, ki ima 2 500 operaterjev (400 v Združenem kraljestvu, 300 v Nemčiji, 1 500 v Franciji, 250 na Švedskem itd.), medtem ko jih je drugod po svetu 2 342, ki si mora na vso moč prizadevati za okrepitev svojega trdnega konkurenčnega položaja;

| 2. | ugotavlja, da ima Japonska veliko število operaterjev RPAS in 20 let izkušenj, predvsem z njihovo uporabo v preciznem kmetijstvu, kot je škropljenje posevkov; opozarja, da je bila to prva država, ki je sredi devetdesetih let dvajsetega stoletja dovolila uporabo te tehnologije v kmetijstvu, število operaterjev pa je v nekaj letih skokovito naraslo; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da ima Japonska veliko število operaterjev RPAS in 20 let izkušenj, predvsem z njihovo uporabo v preciznem kmetijstvu, kot je škropljenje posevkov; opozarja, da je bila to prva država, ki je sredi devetdesetih let dvajsetega stoletja dovolila uporabo te tehnologije v kmetijstvu, število operaterjev pa je v nekaj letih skokovito naraslo;

| 3. | ugotavlja, da ima Izrael zelo dejavno proizvodno industrijo, vendar je ta neposredno osredotočena na vojaške RPAS; poudarja, da je zaradi integrirane civilno-vojaške navigacijske službe zračnega prometa te sisteme zdaj lažje vključiti v izraelski zračni prostor; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da ima Izrael zelo dejavno proizvodno industrijo, vendar je ta neposredno osredotočena na vojaške RPAS; poudarja, da je zaradi integrirane civilno-vojaške navigacijske službe zračnega prometa te sisteme zdaj lažje vključiti v izraelski zračni prostor;

| 4. | ugotavlja, da so Avstralija, Kitajska (kjer proizvedejo veliko zelo malih sistemov RPAS) in Južna Afrika med 50 državami, ki razvijajo RPAS; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da so Avstralija, Kitajska (kjer proizvedejo veliko zelo malih sistemov RPAS) in Južna Afrika med 50 državami, ki razvijajo RPAS;

| 5. | poudarja, da je treba priznati, da imajo ti sistemi svetovno razsežnost, in poziva Komisijo, naj to v celoti upošteva; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je treba priznati, da imajo ti sistemi svetovno razsežnost, in poziva Komisijo, naj to v celoti upošteva;

Stanje v državah članicah EU

| 6. | poudarja, da se v vseh državah članicah izvaja kakšna dejavnost RPAS, v proizvodnji in/ali operacijsko; |
| --- | --- |

6.

poudarja, da se v vseh državah članicah izvaja kakšna dejavnost RPAS, v proizvodnji in/ali operacijsko;

| 7. | poudarja, da so operativne dejavnosti, če ni odobrena izjema, zakonite le, če je na voljo nacionalna zakonodaja; opozarja, da to temelji na pravilu Mednarodne organizacije civilnega letalstva, v skladu s katerim je treba za vsako operacijo brezpilotnih zrakoplovov izdati posebno odobritev (3); |
| --- | --- |

7.

poudarja, da so operativne dejavnosti, če ni odobrena izjema, zakonite le, če je na voljo nacionalna zakonodaja; opozarja, da to temelji na pravilu Mednarodne organizacije civilnega letalstva, v skladu s katerim je treba za vsako operacijo brezpilotnih zrakoplovov izdati posebno odobritev (3);

| 8. | ugotavlja, da bi neobstoj harmonizirane ureditve na ravni EU lahko preprečil razvoj evropskega trga RPAS glede na to, da za nacionalna dovoljenja ne velja vzajemno priznavanje s strani drugih držav članic; |
| --- | --- |

8.

ugotavlja, da bi neobstoj harmonizirane ureditve na ravni EU lahko preprečil razvoj evropskega trga RPAS glede na to, da za nacionalna dovoljenja ne velja vzajemno priznavanje s strani drugih držav članic;

Najpomembnejša vprašanja

| 9. | meni, da sektor RPAS nujno potrebuje evropska in splošna pravila za zagotovitev čezmejnega razvoja teh sistemov; meni, da je potreben jasen evropski pravni okvir, da se zagotovijo naložbe in razvoj konkurenčnega evropskega sektorja RPAS; poudarja, da obstaja tveganje, da gospodarski potencial in pozitivne posledice teh sistemov ne bodo v celoti uresničeni, če ne bomo hitro ukrepali; |
| --- | --- |

9.

meni, da sektor RPAS nujno potrebuje evropska in splošna pravila za zagotovitev čezmejnega razvoja teh sistemov; meni, da je potreben jasen evropski pravni okvir, da se zagotovijo naložbe in razvoj konkurenčnega evropskega sektorja RPAS; poudarja, da obstaja tveganje, da gospodarski potencial in pozitivne posledice teh sistemov ne bodo v celoti uresničeni, če ne bomo hitro ukrepali;

| 10. | opozarja na gospodarski pomen tega sektorja in poudarja, da je treba z ustreznimi politikami, ki bodo sorazmerne svojemu cilju, obenem pa malim in srednjim podjetjem ne bodo nalagale nepotrebnih bremen, zaščititi zasebnost in zagotoviti varstvo podatkov, varnost in varovanje; |
| --- | --- |

10.

opozarja na gospodarski pomen tega sektorja in poudarja, da je treba z ustreznimi politikami, ki bodo sorazmerne svojemu cilju, obenem pa malim in srednjim podjetjem ne bodo nalagale nepotrebnih bremen, zaščititi zasebnost in zagotoviti varstvo podatkov, varnost in varovanje;

| 11. | meni, da bi z jasnim, učinkovitim, zanesljivim in čim prej vzpostavljenim evropskim okvirom lahko pospešili razprave o pripravi svetovnih predpisov za uporabo brezpilotnih zrakoplovov; |
| --- | --- |

11.

meni, da bi z jasnim, učinkovitim, zanesljivim in čim prej vzpostavljenim evropskim okvirom lahko pospešili razprave o pripravi svetovnih predpisov za uporabo brezpilotnih zrakoplovov;

| 12. | meni, da mora ta prihodnja zakonodaja jasno razlikovati med profesionalno in rekreativno uporabo RPAS; |
| --- | --- |

12.

meni, da mora ta prihodnja zakonodaja jasno razlikovati med profesionalno in rekreativno uporabo RPAS;

| 13. | poudarja, da sta varnost in varovanje izjemnega pomena za morebitne operacije in pravila RPAS ter da morata biti sorazmerna s tveganji; meni, da bi moral biti prihodnji evropski regulativni okvir prilagojen posebnim tveganjem, povezanim s poleti „zunaj vidnega polja“, pri čemer pa ne bi smel odvračati od te vrste poletov; |
| --- | --- |

13.

poudarja, da sta varnost in varovanje izjemnega pomena za morebitne operacije in pravila RPAS ter da morata biti sorazmerna s tveganji; meni, da bi moral biti prihodnji evropski regulativni okvir prilagojen posebnim tveganjem, povezanim s poleti „zunaj vidnega polja“, pri čemer pa ne bi smel odvračati od te vrste poletov;

| 14. | poudarja, da je nadvse pomembno vprašanje varstva podatkov in zasebnosti, da se spodbudi širša javna podpora za uporabo civilnih RPAS, pa tudi da se omogočita rast in varna vključitev teh sistemov v civilno letalstvo ob doslednem spoštovanju Direktive 95/46/ES o varstvu podatkov, pravice do varstva zasebnosti iz člena 7 Listine o temeljnih pravicah, pravice do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine in člena 16 PDEU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo v oblikovanje vseh politik EU na področju RPAS vključena zagotovila v zvezi z varstvom zasebnosti in podatkov v skladu z načelom nujnosti in sorazmernosti; zato v tje zvezi poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj standardov za koncepta vgrajene in privzete zasebnosti; |
| --- | --- |

14.

poudarja, da je nadvse pomembno vprašanje varstva podatkov in zasebnosti, da se spodbudi širša javna podpora za uporabo civilnih RPAS, pa tudi da se omogočita rast in varna vključitev teh sistemov v civilno letalstvo ob doslednem spoštovanju Direktive 95/46/ES o varstvu podatkov, pravice do varstva zasebnosti iz člena 7 Listine o temeljnih pravicah, pravice do varstva osebnih podatkov iz člena 8 Listine in člena 16 PDEU; poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo, da bodo v oblikovanje vseh politik EU na področju RPAS vključena zagotovila v zvezi z varstvom zasebnosti in podatkov v skladu z načelom nujnosti in sorazmernosti; zato v tje zvezi poziva Komisijo, naj spodbuja razvoj standardov za koncepta vgrajene in privzete zasebnosti;

| 15. | se strinja s petimi bistvenimi načeli za prihodnji razvoj RPAS iz deklaracije iz Rige in jih v celoti podpira, in sicer:






  — | RPAS je treba obravnavati kot nove vrste zrakoplovov s sorazmernimi predpisi, ki temeljijo na tveganosti vsake uporabe; |
| --- | --- | --- |

15.

se strinja s petimi bistvenimi načeli za prihodnji razvoj RPAS iz deklaracije iz Rige in jih v celoti podpira, in sicer:

—

RPAS je treba obravnavati kot nove vrste zrakoplovov s sorazmernimi predpisi, ki temeljijo na tveganosti vsake uporabe;

| — | določiti je treba predpise EU za varno izvajanje storitev teh sistemov, da bo industrija lahko vlagala; |
| --- | --- |

—

določiti je treba predpise EU za varno izvajanje storitev teh sistemov, da bo industrija lahko vlagala;

| — | razviti je treba tehnologijo in standarde za celovito vključitev teh sistemov v evropski zračni prostor; |
| --- | --- |

—

razviti je treba tehnologijo in standarde za celovito vključitev teh sistemov v evropski zračni prostor;

| — | za rast njihovih storitev je ključno sprejemanje javnosti; |
| --- | --- |

—

za rast njihovih storitev je ključno sprejemanje javnosti;

| — | operater teh sistemov je odgovoren za njihovo uporabo; |
| --- | --- |

—

operater teh sistemov je odgovoren za njihovo uporabo;

| 16. | meni, da so z vidika upravljanja zračnega prometa kratkoročno že na voljo operativni postopki, ki omogočajo lete RPAS zunaj posebnih in omejenih območij; opozarja, da mnogi civilni in vojaški RPAS letijo z uporabo namenskih koridorjev pri višjem ločitvenem merilu od standardnega, ki se običajno uporablja za zrakoplove s posadko; |
| --- | --- |

16.

meni, da so z vidika upravljanja zračnega prometa kratkoročno že na voljo operativni postopki, ki omogočajo lete RPAS zunaj posebnih in omejenih območij; opozarja, da mnogi civilni in vojaški RPAS letijo z uporabo namenskih koridorjev pri višjem ločitvenem merilu od standardnega, ki se običajno uporablja za zrakoplove s posadko;

| 17. | poudarja pomen poletov „zunaj vidnega polja“ za razvoj sektorja; meni, da mora evropska zakonodaja spodbujati ta način delovanja; |
| --- | --- |

17.

poudarja pomen poletov „zunaj vidnega polja“ za razvoj sektorja; meni, da mora evropska zakonodaja spodbujati ta način delovanja;

| 18. | priznava, da je vpliv RPAS na promet zrakoplovov s posadko omejen, saj je teh sistemov manj v primerjavi z zrakoplovi s posadko; vendar ugotavlja, da se lahko pritisk na upravljanje zračnega prometa zaradi dobrodošlega povečanja uporabe teh sistemov za športne in rekreacijske namene vseeno poveča, kar lahko v določenih okoliščinah ogrozi varnost zračnega prometa, vendar poziva, naj pristojni organi upoštevajo ta dejavnik in naj se ta vključi v prihodnje predpise EU, da bi zagotovili trajno učinkovit standard na področju upravljanja zračnega prometa v vseh državah članicah; |
| --- | --- |

18.

priznava, da je vpliv RPAS na promet zrakoplovov s posadko omejen, saj je teh sistemov manj v primerjavi z zrakoplovi s posadko; vendar ugotavlja, da se lahko pritisk na upravljanje zračnega prometa zaradi dobrodošlega povečanja uporabe teh sistemov za športne in rekreacijske namene vseeno poveča, kar lahko v določenih okoliščinah ogrozi varnost zračnega prometa, vendar poziva, naj pristojni organi upoštevajo ta dejavnik in naj se ta vključi v prihodnje predpise EU, da bi zagotovili trajno učinkovit standard na področju upravljanja zračnega prometa v vseh državah članicah;

| 19. | poudarja, da bi bilo dobro, da bi dolgoročne tehnične in regulativne rešitve RPAS omogočale uporabo zračnega prostora skupaj z drugimi uporabniki tega prostora, ne da bi za slednje določili nove zahteve glede opreme; ugotavlja, da veliko malih RPAS leti na višini pod 500 čevljev skupaj z zrakoplovi s posadko; poudarja, da izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa sicer na tej višini ne zagotavljajo storitev ATC, kljub temu pa morajo zagotavljati ustrezne informacije za soobstoj obeh vrst zrakoplovov v istem zračnem prostoru; ugotavlja, da Eurocontrol države podpira pri ustvarjanju skupnega dogovora o s tem povezanih vprašanjih in čim večji harmonizaciji; |
| --- | --- |

19.

poudarja, da bi bilo dobro, da bi dolgoročne tehnične in regulativne rešitve RPAS omogočale uporabo zračnega prostora skupaj z drugimi uporabniki tega prostora, ne da bi za slednje določili nove zahteve glede opreme; ugotavlja, da veliko malih RPAS leti na višini pod 500 čevljev skupaj z zrakoplovi s posadko; poudarja, da izvajalci navigacijskih služb zračnega prometa sicer na tej višini ne zagotavljajo storitev ATC, kljub temu pa morajo zagotavljati ustrezne informacije za soobstoj obeh vrst zrakoplovov v istem zračnem prostoru; ugotavlja, da Eurocontrol države podpira pri ustvarjanju skupnega dogovora o s tem povezanih vprašanjih in čim večji harmonizaciji;

| 20. | meni, da je vprašanje identifikacije brezpilotnih zrakoplovov, ne glede na njihovo velikost, ključnega pomena; poudarja, da je treba poiskati rešitve, ki upoštevajo rekreativno ali komercialno uporabo brezpilotnega zrakoplova; |
| --- | --- |

20.

meni, da je vprašanje identifikacije brezpilotnih zrakoplovov, ne glede na njihovo velikost, ključnega pomena; poudarja, da je treba poiskati rešitve, ki upoštevajo rekreativno ali komercialno uporabo brezpilotnega zrakoplova;

Rešitve za prihodnost

| 21. | meni, da je treba na podlagi ocene tveganj oblikovati jasen, harmoniziran in sorazmeren evropski regulativni okvir, ki podjetij ne bo obremenjeval s pretiranimi predpisi, ki bi ovirali naložbe in inovacije v industriji RPAS, hkrati pa bo ustrezno zaščitil državljane in spodbujal naložbe za ustvarjanje trajnostnih in inovativnih delovnih mest; meni, da bi morala vsaka podrobna ocena tveganj temeljiti na konceptu operacij, ki ga je uvedla Evropska agencija za varnost v letalstvu, ter bi morala upoštevati notranje značilnosti RPAS (maso, obseg operacij, hitrost) in vrsto njihove uporabe (rekreacijska ali profesionalna); meni, da mora biti ta okvir dolgoročen in mora upoštevati možne spremembe in variacije teh tehnologij v prihodnosti; |
| --- | --- |

21.

meni, da je treba na podlagi ocene tveganj oblikovati jasen, harmoniziran in sorazmeren evropski regulativni okvir, ki podjetij ne bo obremenjeval s pretiranimi predpisi, ki bi ovirali naložbe in inovacije v industriji RPAS, hkrati pa bo ustrezno zaščitil državljane in spodbujal naložbe za ustvarjanje trajnostnih in inovativnih delovnih mest; meni, da bi morala vsaka podrobna ocena tveganj temeljiti na konceptu operacij, ki ga je uvedla Evropska agencija za varnost v letalstvu, ter bi morala upoštevati notranje značilnosti RPAS (maso, obseg operacij, hitrost) in vrsto njihove uporabe (rekreacijska ali profesionalna); meni, da mora biti ta okvir dolgoročen in mora upoštevati možne spremembe in variacije teh tehnologij v prihodnosti;

| 22. | podpira namero Komisije, da odpravi prag 150 kg in ga nadomesti z usklajenim in celovitim regulativnim okvirom EU, ki bo nacionalnim pristojnim organom ter usposobljeni organom ali združenjem omogočal, da izvajajo dejavnosti validacije in nadzora; meni, da je treba sorazmernost predpisov dopolniti s potrebno prožnostjo v procesih in postopkih; |
| --- | --- |

22.

podpira namero Komisije, da odpravi prag 150 kg in ga nadomesti z usklajenim in celovitim regulativnim okvirom EU, ki bo nacionalnim pristojnim organom ter usposobljeni organom ali združenjem omogočal, da izvajajo dejavnosti validacije in nadzora; meni, da je treba sorazmernost predpisov dopolniti s potrebno prožnostjo v procesih in postopkih;

| 23. | meni, da bo treba spremembo pristojnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu na področju RPAS upoštevati pri proračunu agencije, da bo lahko opravljala naloge, ki so ji dodeljene; |
| --- | --- |

23.

meni, da bo treba spremembo pristojnosti Evropske agencije za varnost v letalstvu na področju RPAS upoštevati pri proračunu agencije, da bo lahko opravljala naloge, ki so ji dodeljene;

| 24. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v oblikovanje vseh politik EU o sistemih RPAS vključena zagotovila v zvezi z varstvom zasebnosti in podatkov, pri čemer naj bo predpisana minimalna zahteva glede ocene učinkov ter vgrajenega in privzetega varstva zasebnosti; |
| --- | --- |

24.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo v oblikovanje vseh politik EU o sistemih RPAS vključena zagotovila v zvezi z varstvom zasebnosti in podatkov, pri čemer naj bo predpisana minimalna zahteva glede ocene učinkov ter vgrajenega in privzetega varstva zasebnosti;

| 25. | je zaskrbljen zaradi morebitne nezakonite in nevarne uporabe sistemov RPAS (na primer preoblikovanje civilnih sistemov RPAS v orožje, ki se uporabi v vojaške ali druge namene, ali uporaba sistemov RPAS za onemogočanje navigacijskih ali komunikacijskih sistemov); poziva Komisijo, naj podpre razvoj potrebne tehnologije za varnost, varovanje in zasebnost pri uporabi RPAS, tudi s sredstvi v okviru programa Obzorje 2020, ki so v prvi vrsti namenjena raziskavam in razvoju sistemov, tehnologij itd. ter jih je mogoče uporabiti za krepitev vgrajene in privzete zasebnosti in za podpiranje razvoja tehnologij, kot so tehnologije za zaznavanje in izogibanje, virtualno omejevanje (geo-fencing) ali tehnologije proti motenju in proti ugrabitvam, pa tudi za tehnologije vgrajene in privzete zasebnosti, kar bo omogočilo varno uporabo civilnih sistemov RPAS; |
| --- | --- |

25.

je zaskrbljen zaradi morebitne nezakonite in nevarne uporabe sistemov RPAS (na primer preoblikovanje civilnih sistemov RPAS v orožje, ki se uporabi v vojaške ali druge namene, ali uporaba sistemov RPAS za onemogočanje navigacijskih ali komunikacijskih sistemov); poziva Komisijo, naj podpre razvoj potrebne tehnologije za varnost, varovanje in zasebnost pri uporabi RPAS, tudi s sredstvi v okviru programa Obzorje 2020, ki so v prvi vrsti namenjena raziskavam in razvoju sistemov, tehnologij itd. ter jih je mogoče uporabiti za krepitev vgrajene in privzete zasebnosti in za podpiranje razvoja tehnologij, kot so tehnologije za zaznavanje in izogibanje, virtualno omejevanje (geo-fencing) ali tehnologije proti motenju in proti ugrabitvam, pa tudi za tehnologije vgrajene in privzete zasebnosti, kar bo omogočilo varno uporabo civilnih sistemov RPAS;

| 26. | poziva k razvoju inovativnih tehnologij na področju RPAS, ki imajo ogromen potencial za ustvarjanje delovnih mest, zlasti zelenih, saj vključujejo širok spekter poklicev; poziva k razvoju in proučevanju velikega potenciala za vključevanje MSP v storitve, ki so povezane s proizvodnjo specializiranih delov in materialov; poudarja, da je treba organizirati in spodbujati središča za pridobivanje kvalifikacij in usposabljanje; |
| --- | --- |

26.

poziva k razvoju inovativnih tehnologij na področju RPAS, ki imajo ogromen potencial za ustvarjanje delovnih mest, zlasti zelenih, saj vključujejo širok spekter poklicev; poziva k razvoju in proučevanju velikega potenciala za vključevanje MSP v storitve, ki so povezane s proizvodnjo specializiranih delov in materialov; poudarja, da je treba organizirati in spodbujati središča za pridobivanje kvalifikacij in usposabljanje;

| 27. | meni, da bi morale biti v predpisih na ravni EU in nacionalni ravni jasno navedene določbe, ki se uporabljajo za RPAS, kar zadeva notranji trg, mednarodno trgovino (proizvodnja, prodaja, nabava, trgovanje in uporaba RPAS) ter temeljni pravici do zasebnosti in varstva podatkov; meni tudi, da bi morali ti predpisi prispevati k pravilnemu izvrševanju zakonodaje na področju zasebnosti in varstva podatkov ter katerekoli druge veljavne zakonodaje, ki se nanaša na letenje z RPAS, kot je zakonodaja na kazenskem področju in na področjih intelektualne lastnine, letalstva in okolja; poudarja, da je treba zagotoviti, da je vsak, ki upravlja RPAS, seznanjen z osnovnimi predpisi za uporabo RPAS, ki bi morali biti navedeni v obvestilu kupcem RPAS; |
| --- | --- |

27.

meni, da bi morale biti v predpisih na ravni EU in nacionalni ravni jasno navedene določbe, ki se uporabljajo za RPAS, kar zadeva notranji trg, mednarodno trgovino (proizvodnja, prodaja, nabava, trgovanje in uporaba RPAS) ter temeljni pravici do zasebnosti in varstva podatkov; meni tudi, da bi morali ti predpisi prispevati k pravilnemu izvrševanju zakonodaje na področju zasebnosti in varstva podatkov ter katerekoli druge veljavne zakonodaje, ki se nanaša na letenje z RPAS, kot je zakonodaja na kazenskem področju in na področjih intelektualne lastnine, letalstva in okolja; poudarja, da je treba zagotoviti, da je vsak, ki upravlja RPAS, seznanjen z osnovnimi predpisi za uporabo RPAS, ki bi morali biti navedeni v obvestilu kupcem RPAS;

| 28. | meni, da morajo industrija, regulatorji in gospodarski subjekti združiti moči, da bodo lahko zagotovili pravno varnost, spodbudno za naložbe, da se ne bomo vrteli v začaranem krogu, in sicer ko industrija ni pripravljena vlagati v razvoj potrebnih tehnologij, če ni gotovo, kakšna bo njihova ureditev, regulatorji pa niso pripravljeni oblikovati standardov, dokler industrija ne razvije tehnologij, ki bi jih lahko odobrili; odločno poudarja, da morajo biti MSP resnično vključena v ta postopek oblikovanja standardov; |
| --- | --- |

28.

meni, da morajo industrija, regulatorji in gospodarski subjekti združiti moči, da bodo lahko zagotovili pravno varnost, spodbudno za naložbe, da se ne bomo vrteli v začaranem krogu, in sicer ko industrija ni pripravljena vlagati v razvoj potrebnih tehnologij, če ni gotovo, kakšna bo njihova ureditev, regulatorji pa niso pripravljeni oblikovati standardov, dokler industrija ne razvije tehnologij, ki bi jih lahko odobrili; odločno poudarja, da morajo biti MSP resnično vključena v ta postopek oblikovanja standardov;

| 29. | meni, da sta „pristop na podlagi tveganja“ v skladu z deklaracijo iz Rige in koncept operacij, ki ga je predlagala Evropska agencija za varnost v letalstvu, trdna podlaga za zagotavljanje varnega delovanja RPAS; regulativne zahteve bodo morale temeljiti na posameznih primerih ali pristopu na podlagi vrste/razreda, odvisno od tega, kaj je primerneje, in bodo zagotavljale visoko raven varnosti in interoperabilnosti; meni, da je za zagotovitev uspeha proizvajalcev in operaterjev RPAS nadvse pomembno, da pristojni regulativni organ potrdi zahteve Evropske organizacije za opremo civilnega letalstva (EUROCAE) v zvezi s standardizacijo; |
| --- | --- |

29.

meni, da sta „pristop na podlagi tveganja“ v skladu z deklaracijo iz Rige in koncept operacij, ki ga je predlagala Evropska agencija za varnost v letalstvu, trdna podlaga za zagotavljanje varnega delovanja RPAS; regulativne zahteve bodo morale temeljiti na posameznih primerih ali pristopu na podlagi vrste/razreda, odvisno od tega, kaj je primerneje, in bodo zagotavljale visoko raven varnosti in interoperabilnosti; meni, da je za zagotovitev uspeha proizvajalcev in operaterjev RPAS nadvse pomembno, da pristojni regulativni organ potrdi zahteve Evropske organizacije za opremo civilnega letalstva (EUROCAE) v zvezi s standardizacijo;

| 30. | meni, da bi morali prihodnji evropski in mednarodni predpisi za RPAS obravnavati vprašanja v zvezi s:






  — | plovnostjo; |
| --- | --- | --- |

30.

meni, da bi morali prihodnji evropski in mednarodni predpisi za RPAS obravnavati vprašanja v zvezi s:

—

plovnostjo;

| — | certifikacijskimi specifikacijami; |
| --- | --- |

—

certifikacijskimi specifikacijami;

| — | komercialno in rekreativno uporabo; |
| --- | --- |

—

komercialno in rekreativno uporabo;

| — | identifikacijo brezpilotnega zrakoplova, lastnika/operatorja; |
| --- | --- |

—

identifikacijo brezpilotnega zrakoplova, lastnika/operatorja;

| — | odobritvijo organizacij za usposabljanje pilotov; |
| --- | --- |

—

odobritvijo organizacij za usposabljanje pilotov;

| — | usposabljanjem pilotov in izdajanjem licenc za pilote; |
| --- | --- |

—

usposabljanjem pilotov in izdajanjem licenc za pilote;

| — | operacijami; |
| --- | --- |

—

operacijami;

| — | odgovornostjo in zavarovanjem; |
| --- | --- |

—

odgovornostjo in zavarovanjem;

| — | varstvom podatkov in zasebnostjo; |
| --- | --- |

—

varstvom podatkov in zasebnostjo;

| — | postavitvijo virtualnih ograj („geo-fencing“), |
| --- | --- |

—

postavitvijo virtualnih ograj („geo-fencing“),

| — | območji prepovedi letenja; |
| --- | --- |

—

območji prepovedi letenja;

| 31. | poziva države članice, naj v primeru, da se za poklicne uporabnike in lastnike sistemov RPAS organizira usposabljanje, zagotovijo, da bo to vključevalo tudi usposabljanje o varstvu podatkov in zasebnosti in da bo za poklicne uporabnike teh sistemov veljalo vzajemno priznavanje v državah članicah, da se odpravijo morebitne tržne omejitve; |
| --- | --- |

31.

poziva države članice, naj v primeru, da se za poklicne uporabnike in lastnike sistemov RPAS organizira usposabljanje, zagotovijo, da bo to vključevalo tudi usposabljanje o varstvu podatkov in zasebnosti in da bo za poklicne uporabnike teh sistemov veljalo vzajemno priznavanje v državah članicah, da se odpravijo morebitne tržne omejitve;

| 32. | poudarja, da morajo biti RPAS, ki letijo zunaj vidnega polja, opremljeni s tehnologijo za zaznavanje in izogibanje, da bodo zaznali zračno plovilo, ki uporablja isti zračni prostor, in ne bodo ogrožali varnosti zračnih plovil s posadko, obenem pa bodo upoštevali območja, na katerih je letenje prepovedano, kot so letališča, jedrske elektrarne in kemijski obrati ter druga kritična infrastruktura; zato poziva Komisijo, naj zagotovi potrebne proračune za raziskave in razvoj prek Skupnega podjetja SESAR; |
| --- | --- |

32.

poudarja, da morajo biti RPAS, ki letijo zunaj vidnega polja, opremljeni s tehnologijo za zaznavanje in izogibanje, da bodo zaznali zračno plovilo, ki uporablja isti zračni prostor, in ne bodo ogrožali varnosti zračnih plovil s posadko, obenem pa bodo upoštevali območja, na katerih je letenje prepovedano, kot so letališča, jedrske elektrarne in kemijski obrati ter druga kritična infrastruktura; zato poziva Komisijo, naj zagotovi potrebne proračune za raziskave in razvoj prek Skupnega podjetja SESAR;

| 33. | poziva Evropsko komisijo ter zadevne agencije in skupna podjetja, naj okrepijo svoje raziskovalne in razvojne programe; meni, da mora EU ob upoštevanju pričakovanih gospodarskih učinkov tega sektorja spodbujati razvoj evropskih tehnologij, zlasti prek programa Obzorje 2020; poziva, naj se v raziskovalnih programih upošteva tudi razvoj tehnologij zaznavanja in ujetja brezpilotnih zrakoplovov; |
| --- | --- |

33.

poziva Evropsko komisijo ter zadevne agencije in skupna podjetja, naj okrepijo svoje raziskovalne in razvojne programe; meni, da mora EU ob upoštevanju pričakovanih gospodarskih učinkov tega sektorja spodbujati razvoj evropskih tehnologij, zlasti prek programa Obzorje 2020; poziva, naj se v raziskovalnih programih upošteva tudi razvoj tehnologij zaznavanja in ujetja brezpilotnih zrakoplovov;

| 34. | opozarja, da je bil evropski program EGNOS globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS), ki izboljšuje signal GPS, leta 2011 certificiran za uporabo v civilnem letalstvu in da bo program Galileo v naslednjih nekaj letih postopno prešel v obratovalno fazo: s tem v zvezi meni, da bodo napreden sistem upravljanja zračnega prometa in aplikacije za RPAS, ki temeljijo na evropskih programih GNSS, pozitivno prispevali k varnemu delovanju RPAS; |
| --- | --- |

34.

opozarja, da je bil evropski program EGNOS globalnega satelitskega navigacijskega sistema (GNSS), ki izboljšuje signal GPS, leta 2011 certificiran za uporabo v civilnem letalstvu in da bo program Galileo v naslednjih nekaj letih postopno prešel v obratovalno fazo: s tem v zvezi meni, da bodo napreden sistem upravljanja zračnega prometa in aplikacije za RPAS, ki temeljijo na evropskih programih GNSS, pozitivno prispevali k varnemu delovanju RPAS;

| 35. | ugotavlja, da bi morali biti RPAS v skladu s pristopom na podlagi tveganja opremljeni z identifikacijskim čipom in registrirani, da se zagotovijo sledljivost, odgovornost in pravilno izvajanje pravil odgovornosti do tretjih oseb; |
| --- | --- |

35.

ugotavlja, da bi morali biti RPAS v skladu s pristopom na podlagi tveganja opremljeni z identifikacijskim čipom in registrirani, da se zagotovijo sledljivost, odgovornost in pravilno izvajanje pravil odgovornosti do tretjih oseb;

| 36. | podpira koncept operacij za brezpilotne zrakoplove, ki ga je razvila Evropska agencija za varnost v letalstvu in določa tri različne kategorije RPAS ter z njimi povezane predpise; |
| --- | --- |

36.

podpira koncept operacij za brezpilotne zrakoplove, ki ga je razvila Evropska agencija za varnost v letalstvu in določa tri različne kategorije RPAS ter z njimi povezane predpise;

| 37. | ugotavlja, da je izvrševanje zakonodaje o RPAS ključnega pomena za varno in uspešno vključitev teh sistemov v evropski zračni prostor; |
| --- | --- |

37.

ugotavlja, da je izvrševanje zakonodaje o RPAS ključnega pomena za varno in uspešno vključitev teh sistemov v evropski zračni prostor;

| 38. | poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostna sredstva za izvrševanje te zakonodaje; |
| --- | --- |

38.

poziva Komisijo in države članice, naj zagotovijo zadostna sredstva za izvrševanje te zakonodaje;

| 39. | poudarja, da gre pri skupnih organih za določitev predpisov o brezpilotnih sistemih (JARUS) za mednaroden organ s prostovoljnim članstvom, ki združuje nacionalne organe za civilno letalstvo iz 22 držav članic in nečlanic EU ter regulativne agencije/organe; poudarja, da organu JARUS predseduje predstavnik Evropske agencije za varnost v letalstvu, ki bo obravnavala prihodnjo uredbo o RPAS; opozarja, da naj bi ta organ oblikoval tehnične, varnostne in operativne zahteve za certifikacijo in varno vključitev velikih in malih RPAS v zračni prostor in na letališča; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da gre pri skupnih organih za določitev predpisov o brezpilotnih sistemih (JARUS) za mednaroden organ s prostovoljnim članstvom, ki združuje nacionalne organe za civilno letalstvo iz 22 držav članic in nečlanic EU ter regulativne agencije/organe; poudarja, da organu JARUS predseduje predstavnik Evropske agencije za varnost v letalstvu, ki bo obravnavala prihodnjo uredbo o RPAS; opozarja, da naj bi ta organ oblikoval tehnične, varnostne in operativne zahteve za certifikacijo in varno vključitev velikih in malih RPAS v zračni prostor in na letališča;

| 40. | meni, da bi JARUS prek postopka vzajemnega priznavanja lahko zagotovil, da se bodo vsi prihodnji predpisi EU usklajevali z mednarodnimi dogovori v drugih državah; |
| --- | --- |

40.

meni, da bi JARUS prek postopka vzajemnega priznavanja lahko zagotovil, da se bodo vsi prihodnji predpisi EU usklajevali z mednarodnimi dogovori v drugih državah;

| 41. | meni, da bi morale agencije držav članic za varstvo podatkov sodelovati in si sporočati podatke ter primere dobre prakse ter zagotoviti skladnost z veljavnimi smernicami in regulativo za varstvo podatkov, kot je Direktiva 95/46/ES; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi morale agencije držav članic za varstvo podatkov sodelovati in si sporočati podatke ter primere dobre prakse ter zagotoviti skladnost z veljavnimi smernicami in regulativo za varstvo podatkov, kot je Direktiva 95/46/ES;

| 42. | poudarja, da morajo službe kazenskega pregona in obveščevalne službe pri uporabi sistemov RPAS spoštovati temeljno pravico do zasebnosti, varstva podatkov, svobode gibanja in svobode izražanja in da je treba obravnavati potencialna tveganja pri uporabi teh sistemov v te namene, kar zadeva nadzor posameznikov in skupin ter nadziranje javnih mest, na primer na mejah; |
| --- | --- |

42.

poudarja, da morajo službe kazenskega pregona in obveščevalne službe pri uporabi sistemov RPAS spoštovati temeljno pravico do zasebnosti, varstva podatkov, svobode gibanja in svobode izražanja in da je treba obravnavati potencialna tveganja pri uporabi teh sistemov v te namene, kar zadeva nadzor posameznikov in skupin ter nadziranje javnih mest, na primer na mejah;

| 43. | meni, da bi si morale agencije držav članic za varstvo podatkov izmenjavati posebne smernice za varstvo podatkov za komercialne RPAS, in poziva države članice, naj skrbno izvajajo zakonodajo na področju varstva podatkov tako, da bodo v celoti upoštevale pomisleke javnosti v zvezi z zasebnostjo in ne bodo uvajale nesorazmernih upravnih obremenitev za operatorje RPAS; |
| --- | --- |

43.

meni, da bi si morale agencije držav članic za varstvo podatkov izmenjavati posebne smernice za varstvo podatkov za komercialne RPAS, in poziva države članice, naj skrbno izvajajo zakonodajo na področju varstva podatkov tako, da bodo v celoti upoštevale pomisleke javnosti v zvezi z zasebnostjo in ne bodo uvajale nesorazmernih upravnih obremenitev za operatorje RPAS;

| 44. | močno priporoča, naj se razširi sedanja razprava med EU in nacionalnimi oblikovalci politike in regulatorji, industrijskim sektorjem, malimi in srednjimi podjetji ter komercialnimi podjetji in naj se vzpostavi javna razprava, v kateri bodo sodelovali državljani in drugi ustrezni deležniki, kot so nevladne organizacije (tudi organizacije civilne družbe) in organi za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, da se ugotovijo in obravnavajo pomisleki glede varstva temeljnih pravic ter odgovornost in izzivi, s katerimi se soočajo različni akterji pri varovanju teh pravic in zagotavljanju varnosti državljanov pri uporabi sistemov RPAS; |
| --- | --- |

44.

močno priporoča, naj se razširi sedanja razprava med EU in nacionalnimi oblikovalci politike in regulatorji, industrijskim sektorjem, malimi in srednjimi podjetji ter komercialnimi podjetji in naj se vzpostavi javna razprava, v kateri bodo sodelovali državljani in drugi ustrezni deležniki, kot so nevladne organizacije (tudi organizacije civilne družbe) in organi za preiskovanje in pregon kaznivih dejanj, da se ugotovijo in obravnavajo pomisleki glede varstva temeljnih pravic ter odgovornost in izzivi, s katerimi se soočajo različni akterji pri varovanju teh pravic in zagotavljanju varnosti državljanov pri uporabi sistemov RPAS;

| 45. | meni, da mora Parlament oblikovati svoje stališče, preden Komisija sprejme paket o letalskem prometu, s čimer se bo odzval tudi na poziv industrije k jasnim smernicam; |
| --- | --- |

45.

meni, da mora Parlament oblikovati svoje stališče, preden Komisija sprejme paket o letalskem prometu, s čimer se bo odzval tudi na poziv industrije k jasnim smernicam;

| 46. | poudarja, da je potreben jasen pravni okvir, ki bo temeljil na ustreznih merilih v zvezi z uporabo kamer in senzorjev, zlasti na komercialnih in zasebnih sistemih RPAS in bo zagotavljal učinkovito varstvo pravice do zasebnosti in varstvo podatkov, pa tudi varnost državljanov, ob upoštevanju dejstva, da so sestavni deli teh sistemov vse manjši, kar pomeni, da so naprave vse lažje prenosljive in jih je vse težje odkriti; |
| --- | --- |

46.

poudarja, da je potreben jasen pravni okvir, ki bo temeljil na ustreznih merilih v zvezi z uporabo kamer in senzorjev, zlasti na komercialnih in zasebnih sistemih RPAS in bo zagotavljal učinkovito varstvo pravice do zasebnosti in varstvo podatkov, pa tudi varnost državljanov, ob upoštevanju dejstva, da so sestavni deli teh sistemov vse manjši, kar pomeni, da so naprave vse lažje prenosljive in jih je vse težje odkriti;

| 47. | poziva odbora TRAN in LIBE, naj organizirata skupno predstavitev, na katero naj povabita predstavnike industrije, nacionalnih organov za varstvo zasebnosti, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, Komisije in nevladnih organizacij, ki delujejo na področju temeljnih pravic; |
| --- | --- |

47.

poziva odbora TRAN in LIBE, naj organizirata skupno predstavitev, na katero naj povabita predstavnike industrije, nacionalnih organov za varstvo zasebnosti, Evropskega nadzornika za varstvo podatkov, Komisije in nevladnih organizacij, ki delujejo na področju temeljnih pravic;

| 48. | poziva Komisijo, naj preuči mehanizem rednega poročanja, pri katerem bi se upošteval tehnični razvoj ter razvoj politike in najboljše prakse na nacionalni ravni, poleg tega pa bi bile obravnavane nesreče s sistemi RPAS, ter naj pripravi pregled in oceno regulativnih pristopov na ravni držav članic, da bo mogoče primerjati in ugotavljati najboljše prakse. |
| --- | --- |

48.

poziva Komisijo, naj preuči mehanizem rednega poročanja, pri katerem bi se upošteval tehnični razvoj ter razvoj politike in najboljše prakse na nacionalni ravni, poleg tega pa bi bile obravnavane nesreče s sistemi RPAS, ter naj pripravi pregled in oceno regulativnih pristopov na ravni držav članic, da bo mogoče primerjati in ugotavljati najboljše prakse.

o

o o

| 49. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

49.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  http://www.developpement-durable.gouv.fr/Quelle-place-pour-les-drones-dans.html

(2)  http://www.caa.co.uk/default.aspx?catid=1995&pageid=16012

(3)  http://www.icao.int/Meetings/UAS/Documents/Circular%20328_en.pdf

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/71 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/71

---

P8_TA(2015)0391

Novi izzivi in strategije za spodbujanje turizma v Evropi

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o novih izzivih in strategijah za spodbujanje turizma v Evropi (2014/2241(INI))

(2017/C 355/10)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike“ (COM(2010)0352), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropa, prva svetovna turistična destinacija – nov okvir evropske turistične politike“ (COM(2010)0352),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 27. septembra 2011 o Evropi, prvi svetovni turistični destinaciji – nov okvir evropske turistične politike (1),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska strategija za večjo rast in delovna mesta v obalnem in pomorskem turizmu“ (COM(2014)0086), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Evropska strategija za večjo rast in delovna mesta v obalnem in pomorskem turizmu“ (COM(2014)0086),

| — | ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije z naslovom „Varnost turističnih nastanitvenih storitev“ (COM(2014)0464), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zelene knjige Evropske komisije z naslovom „Varnost turističnih nastanitvenih storitev“ (COM(2014)0464),

| — | ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“ (COM(2015)0215), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju sporočila Komisije z naslovom „Boljše pravno urejanje za boljše rezultate – agenda EU“ (COM(2015)0215),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 25. oktobra 2011 o mobilnosti in vključevanju invalidov ter Evropski strategiji o invalidnosti 2010–2020 (2),

| — | ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 6. maja 2003 o dostopnosti kulturne infrastrukture in kulturnih dejavnosti za invalide (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju resolucije Sveta z dne 6. maja 2003 o dostopnosti kulturne infrastrukture in kulturnih dejavnosti za invalide (3),

| — | ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 195, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Pogodbe o delovanju Evropske unije (PDEU), zlasti člena 195,

| — | ob upoštevanju člena 52 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 52 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0258/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za promet in turizem ter mnenj Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov in Odbora za kulturo in izobraževanje (A8-0258/2015),

| A. | ker morajo ukrepi, sprejeti na ravni EU na podlagi člena 195 PDEU, dopolnjevati ukrepe držav članic na področju turizma, pri čemer je izključena morebitna harmonizacija zakonov; |
| --- | --- |

A.

ker morajo ukrepi, sprejeti na ravni EU na podlagi člena 195 PDEU, dopolnjevati ukrepe držav članic na področju turizma, pri čemer je izključena morebitna harmonizacija zakonov;

| B. | ker je turizem ključno področje potencialne rasti evropskega gospodarstva, ki ustvarja več kot 10 % BDP Evropske unije, če upoštevamo sektorje, ki so povezani s turizmom; ker je turizem tudi gonilo obsežnega zaposlovanja, saj neposredno zaposluje 13 milijonov delavcev, kar je torej najmanj 12 % delovnih mest v EU; |
| --- | --- |

B.

ker je turizem ključno področje potencialne rasti evropskega gospodarstva, ki ustvarja več kot 10 % BDP Evropske unije, če upoštevamo sektorje, ki so povezani s turizmom; ker je turizem tudi gonilo obsežnega zaposlovanja, saj neposredno zaposluje 13 milijonov delavcev, kar je torej najmanj 12 % delovnih mest v EU;

| C. | ker je Evropa kot turistična destinacija na prvem mestu v svetu s tržnim deležem 52 %; ker statistični podatki kažejo, da se prebivalci EU na večino svojih potovanj še vedno najraje odpravijo znotraj EU, in ker naj bi Evropsko unijo po napovedih vsako leto do leta 2025 obiskalo 140 milijonov več mednarodnih turistov; |
| --- | --- |

C.

ker je Evropa kot turistična destinacija na prvem mestu v svetu s tržnim deležem 52 %; ker statistični podatki kažejo, da se prebivalci EU na večino svojih potovanj še vedno najraje odpravijo znotraj EU, in ker naj bi Evropsko unijo po napovedih vsako leto do leta 2025 obiskalo 140 milijonov več mednarodnih turistov;

| D. | ker turizem predstavlja eno večjih socialno-ekonomskih dejavnosti v EU, ki močno vpliva na gospodarsko rast, zaposlovanje in socialni razvoj, in ker bi lahko zato pripomogel k odpravljanju zdajšnje gospodarske in zaposlitvene krize; |
| --- | --- |

D.

ker turizem predstavlja eno večjih socialno-ekonomskih dejavnosti v EU, ki močno vpliva na gospodarsko rast, zaposlovanje in socialni razvoj, in ker bi lahko zato pripomogel k odpravljanju zdajšnje gospodarske in zaposlitvene krize;

| E. | ker je obalni in pomorski turizem največja pomorska dejavnost v Evropi in predstavlja več kot tretjino pomorskega gospodarstva, ki neposredno vpliva na številne druge sektorje gospodarstva EU in zaposluje 3,2 milijona oseb, večinoma v starosti od 16 do 35 let; ker prav tako velja opozoriti, da je ta sektor vzvod rasti in ustvarjanja delovnih mest, zlasti v atlantski in sredozemski regiji; |
| --- | --- |

E.

ker je obalni in pomorski turizem največja pomorska dejavnost v Evropi in predstavlja več kot tretjino pomorskega gospodarstva, ki neposredno vpliva na številne druge sektorje gospodarstva EU in zaposluje 3,2 milijona oseb, večinoma v starosti od 16 do 35 let; ker prav tako velja opozoriti, da je ta sektor vzvod rasti in ustvarjanja delovnih mest, zlasti v atlantski in sredozemski regiji;

| F. | ker prednostne naloge politik s področja turizma prispevajo najmanj k trem prednostnim nalogam Junckerjeve Komisije, in sicer k trajnostni rasti in delovnim mestom, povezanemu enotnemu digitalnemu trgu ter bolj povezanemu in pravičnejšemu notranjemu trgu; |
| --- | --- |

F.

ker prednostne naloge politik s področja turizma prispevajo najmanj k trem prednostnim nalogam Junckerjeve Komisije, in sicer k trajnostni rasti in delovnim mestom, povezanemu enotnemu digitalnemu trgu ter bolj povezanemu in pravičnejšemu notranjemu trgu;

| G. | ker ukrepi, ki jih je napovedala Komisija v sporočilu z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija, spodbujajo ambiciozni cilj ohraniti prevladujoči položaj Evrope kot turistične destinacije v svetu; |
| --- | --- |

G.

ker ukrepi, ki jih je napovedala Komisija v sporočilu z naslovom Evropa, prva svetovna turistična destinacija, spodbujajo ambiciozni cilj ohraniti prevladujoči položaj Evrope kot turistične destinacije v svetu;

| H. | ker v proračunu EU ni posebne vrstice, namenjene turizmu, in ker se ukrepi na tem področju izvajajo v okviru različnih skladov, pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov; |
| --- | --- |

H.

ker v proračunu EU ni posebne vrstice, namenjene turizmu, in ker se ukrepi na tem področju izvajajo v okviru različnih skladov, pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov;

| I. | ker se turizem v Evropi sooča s številnimi novimi izzivi, med drugim z digitalizacijo distribucijskih kanalov in novim sektorjem ekonomije delitve, naraščajočo konkurenco iz nastajajočih, cenejših destinacij tretjih trgov, s spreminjajočim se vedenjem potrošnikov, prehodom na gospodarstvo doživetij, povpraševanjem po kakovostnih storitvah za stranke, potrebo po tem, da se privabi in obdrži usposobljeno osebje, demografskimi spremembami in sezonsko naravo turizma; |
| --- | --- |

I.

ker se turizem v Evropi sooča s številnimi novimi izzivi, med drugim z digitalizacijo distribucijskih kanalov in novim sektorjem ekonomije delitve, naraščajočo konkurenco iz nastajajočih, cenejših destinacij tretjih trgov, s spreminjajočim se vedenjem potrošnikov, prehodom na gospodarstvo doživetij, povpraševanjem po kakovostnih storitvah za stranke, potrebo po tem, da se privabi in obdrži usposobljeno osebje, demografskimi spremembami in sezonsko naravo turizma;

| J. | ker se lahko oblikovalci politik na področju turizma spopadejo z izzivi, kot so demografske spremembe in sezonska narava turizma, tako da razvijejo produkte in storitve, ki bodo zadostili posebnim potrebam vse večjega števila starejših, ki lahko potujejo zunaj sezone; |
| --- | --- |

J.

ker se lahko oblikovalci politik na področju turizma spopadejo z izzivi, kot so demografske spremembe in sezonska narava turizma, tako da razvijejo produkte in storitve, ki bodo zadostili posebnim potrebam vse večjega števila starejših, ki lahko potujejo zunaj sezone;

| K. | ker se MSP v turističnem sektorju srečujejo z velikimi težavami zaradi precejšnjega regulativnega bremena; |
| --- | --- |

K.

ker se MSP v turističnem sektorju srečujejo z velikimi težavami zaradi precejšnjega regulativnega bremena;

| L. | ker je promoviranje Evrope s promocijo njenih turističnih destinacij in strategijo blagovne znamke pomembno za okrepitev njene podobe in prepoznavnosti ter konkurenčnosti z vrsto trajnostnih in visokokakovostnih turističnih destinacij ter omogoča, da se evropske destinacije razlikujejo od drugih mednarodnih destinacij, in pomaga privabiti mednarodne turiste, zlasti s tretjih trgov v razvoju; |
| --- | --- |

L.

ker je promoviranje Evrope s promocijo njenih turističnih destinacij in strategijo blagovne znamke pomembno za okrepitev njene podobe in prepoznavnosti ter konkurenčnosti z vrsto trajnostnih in visokokakovostnih turističnih destinacij ter omogoča, da se evropske destinacije razlikujejo od drugih mednarodnih destinacij, in pomaga privabiti mednarodne turiste, zlasti s tretjih trgov v razvoju;

| M. | ker konflikti blizu meja EU, na primer v Ukrajini in na Bližnjem vzhodu, pa tudi teroristične grožnje negativno vplivajo na turistični sektor in je treba zato na nacionalni in evropski ravni ukrepati proti temu; |
| --- | --- |

M.

ker konflikti blizu meja EU, na primer v Ukrajini in na Bližnjem vzhodu, pa tudi teroristične grožnje negativno vplivajo na turistični sektor in je treba zato na nacionalni in evropski ravni ukrepati proti temu;

| N. | ker trajnosten, dostopen in odgovoren turizem, ki je v sozvočju z naravo in pokrajino in mestnimi destinacijami ter temelji na učinkoviti rabi virov, trajnostni mobilnosti in varstvu podnebja, pomaga ohranjati lokalno okolje, zlasti v gorskih in obalnih regijah ter na otokih, in prinaša trajne rezultate za regionalno rast, izpolnjuje vse večje zahteve potnikov po kakovosti in pripomore h konkurenčnosti podjetij; |
| --- | --- |

N.

ker trajnosten, dostopen in odgovoren turizem, ki je v sozvočju z naravo in pokrajino in mestnimi destinacijami ter temelji na učinkoviti rabi virov, trajnostni mobilnosti in varstvu podnebja, pomaga ohranjati lokalno okolje, zlasti v gorskih in obalnih regijah ter na otokih, in prinaša trajne rezultate za regionalno rast, izpolnjuje vse večje zahteve potnikov po kakovosti in pripomore h konkurenčnosti podjetij;

| O. | ker ima evropski kulturni turizem pomembno vlogo za promocijo bogate kulturne raznolikosti Evrope, krepitev evropske identitete ter spodbujanje medkulturne izmenjave in multikulturnega razumevanja; |
| --- | --- |

O.

ker ima evropski kulturni turizem pomembno vlogo za promocijo bogate kulturne raznolikosti Evrope, krepitev evropske identitete ter spodbujanje medkulturne izmenjave in multikulturnega razumevanja;

| P. | ker imajo regije osrednjo vlogo v pripravi in izvajanju politik na regionalni ravni, ki so povezane s turizmom; |
| --- | --- |

P.

ker imajo regije osrednjo vlogo v pripravi in izvajanju politik na regionalni ravni, ki so povezane s turizmom;

| Q. | ker ekonomija delitve pomeni premik k novim poslovnim modelom, ki ga je povzročila hitro spreminjajoča se nova tehnologija, in ker so mnogi udeleženci v ekonomiji delitve del ekonomije potovalnih storitev; |
| --- | --- |

Q.

ker ekonomija delitve pomeni premik k novim poslovnim modelom, ki ga je povzročila hitro spreminjajoča se nova tehnologija, in ker so mnogi udeleženci v ekonomiji delitve del ekonomije potovalnih storitev;

| R. | ker ekonomija delitve zelo verjetno pozitivno vpliva na gospodarsko rast in blaginjo, čeprav so informacije o tem razpršene in je zato težko priti do trdnih zaključkov; |
| --- | --- |

R.

ker ekonomija delitve zelo verjetno pozitivno vpliva na gospodarsko rast in blaginjo, čeprav so informacije o tem razpršene in je zato težko priti do trdnih zaključkov;

| S. | ker bi morala biti ponudba storitev visokega standarda in varstvo pravic potrošnikov glavna prednostna naloga vseh, ki opravljajo s turizmom povezane storitve, tudi v sektorju, ki vključuje delitev in uporabo najnovejših internetnih tehnologij; |
| --- | --- |

S.

ker bi morala biti ponudba storitev visokega standarda in varstvo pravic potrošnikov glavna prednostna naloga vseh, ki opravljajo s turizmom povezane storitve, tudi v sektorju, ki vključuje delitev in uporabo najnovejših internetnih tehnologij;

| T. | ker potovanja in turizem predstavljajo enega od sektorjev, na katerega je digitalizacija najmočneje vplivala, in ker se s tem odpirajo številne priložnosti za potovalne agencije ne le v Evropi, temveč tudi v svetu; |
| --- | --- |

T.

ker potovanja in turizem predstavljajo enega od sektorjev, na katerega je digitalizacija najmočneje vplivala, in ker se s tem odpirajo številne priložnosti za potovalne agencije ne le v Evropi, temveč tudi v svetu;

Akcijski okvir Komisije

| 1. | poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o izvajanju ukrepov, določenih v navedenem sporočilu iz leta 2010, ter o porabi proračunskih sredstev iz strukturnih skladov in v okviru ustreznih programov EU, zlasti okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost in programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) ter posameznih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, in sicer v obliki dejanskega pregleda, vključno z oceno učinkovitosti ukrepov za spodbujanje turizma in utrditev konkurenčnosti turističnega sektorja EU; |
| --- | --- |

1.

poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o izvajanju ukrepov, določenih v navedenem sporočilu iz leta 2010, ter o porabi proračunskih sredstev iz strukturnih skladov in v okviru ustreznih programov EU, zlasti okvirnega programa za konkurenčnost in inovativnost in programa za konkurenčnost podjetij ter mala in srednja podjetja (COSME) ter posameznih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, in sicer v obliki dejanskega pregleda, vključno z oceno učinkovitosti ukrepov za spodbujanje turizma in utrditev konkurenčnosti turističnega sektorja EU;

| 2. | pričakuje, da bo Komisija poskrbela, da bo tudi v prihodnje mogoče sredstva iz raznih promocijskih skladov dodeliti za vzpostavitev ugodnih razmer za podjetja v turističnem sektorju EU; |
| --- | --- |

2.

pričakuje, da bo Komisija poskrbela, da bo tudi v prihodnje mogoče sredstva iz raznih promocijskih skladov dodeliti za vzpostavitev ugodnih razmer za podjetja v turističnem sektorju EU;

| 3. | odločno spodbuja Komisijo, naj preuči možnost o posebnem poglavju v naslednjem večletnem finančnem okviru, ki bo namenjeno izključno turizmu, saj bi bilo treba turizem v okviru proračuna in ukrepov bolj obravnavati kot posamezno gospodarsko dejavnost, ne pa ga financirati s sredstvi iz drugih področij politike; |
| --- | --- |

3.

odločno spodbuja Komisijo, naj preuči možnost o posebnem poglavju v naslednjem večletnem finančnem okviru, ki bo namenjeno izključno turizmu, saj bi bilo treba turizem v okviru proračuna in ukrepov bolj obravnavati kot posamezno gospodarsko dejavnost, ne pa ga financirati s sredstvi iz drugih področij politike;

| 4. | opozarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi (ESIF) še vedno največji vir zunanjega financiranja za dejavnosti, ki naj bi spodbujale turistični sektor v nekaterih državah članicah; zato poziva Komisijo, naj zagotovi večjo preglednost tega, kako lokalne uprave koristijo sredstva strukturnih skladov; |
| --- | --- |

4.

opozarja, da so evropski strukturni in investicijski skladi (ESIF) še vedno največji vir zunanjega financiranja za dejavnosti, ki naj bi spodbujale turistični sektor v nekaterih državah članicah; zato poziva Komisijo, naj zagotovi večjo preglednost tega, kako lokalne uprave koristijo sredstva strukturnih skladov;

| 5. | poziva Komisijo, države članice, regije in organe, pristojne za turizem, ter podjetja, zlasti MSP, naj čim bolj izkoristijo tudi nove možnosti financiranja iz Evropskega sklada za strateške naložbe, zlasti prek nacionalnih in regionalnih investicijskih bank, da bodo ukrepi EU v podporo turizmu bistveno boljši; |
| --- | --- |

5.

poziva Komisijo, države članice, regije in organe, pristojne za turizem, ter podjetja, zlasti MSP, naj čim bolj izkoristijo tudi nove možnosti financiranja iz Evropskega sklada za strateške naložbe, zlasti prek nacionalnih in regionalnih investicijskih bank, da bodo ukrepi EU v podporo turizmu bistveno boljši;

| 6. | podpira Komisijo, naj spodbuja razvoj turističnih pilotnih scenarijev v okviru programa Obzorje 2020; |
| --- | --- |

6.

podpira Komisijo, naj spodbuja razvoj turističnih pilotnih scenarijev v okviru programa Obzorje 2020;

| 7. | poziva Komisijo, naj vodnik o finančni podpori prevede v 24 uradnih jezikov EU, da se olajša dostop do informacij o možnostih financiranja, zlasti za MSP, saj so težave pri dostopu do financiranja ena od ovir, s katero se sooča ta sektor; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj vodnik o finančni podpori prevede v 24 uradnih jezikov EU, da se olajša dostop do informacij o možnostih financiranja, zlasti za MSP, saj so težave pri dostopu do financiranja ena od ovir, s katero se sooča ta sektor;

| 8. | poziva Komisijo, naj imenuje neodvisne strokovnjake za oceno učinka drugih politik EU na področju turizma ter analizo realne in potencialne grožnje za turizem zaradi konfliktov v sosednjih državah in regijah EU ter naj o tem poroča Parlamentu skupaj s predlogi za ukrepe za povečanje pozitivnega in zmanjšanje negativnega učinka na turizem; |
| --- | --- |

8.

poziva Komisijo, naj imenuje neodvisne strokovnjake za oceno učinka drugih politik EU na področju turizma ter analizo realne in potencialne grožnje za turizem zaradi konfliktov v sosednjih državah in regijah EU ter naj o tem poroča Parlamentu skupaj s predlogi za ukrepe za povečanje pozitivnega in zmanjšanje negativnega učinka na turizem;

| 9. | pričakuje, da bo Komisija na podlagi nove uredbe o turistični statistiki predložila pregled posodobljenih podatkov; |
| --- | --- |

9.

pričakuje, da bo Komisija na podlagi nove uredbe o turistični statistiki predložila pregled posodobljenih podatkov;

| 10. | ugotavlja, da si je treba še bolj prizadevati za razvoj celostnega pristopa k turizmu in zagotoviti, da se bodo pri oblikovanju in izvajanju drugih politik EU (npr. prometne politike, politike za razvoj podeželja) upoštevali interesi in potrebe tega sektorja; |
| --- | --- |

10.

ugotavlja, da si je treba še bolj prizadevati za razvoj celostnega pristopa k turizmu in zagotoviti, da se bodo pri oblikovanju in izvajanju drugih politik EU (npr. prometne politike, politike za razvoj podeželja) upoštevali interesi in potrebe tega sektorja;

| 11. | poziva Komisijo, naj predloži novo strategijo za turizem EU, ki bo nadomestila ali posodobila sporočilo iz leta 2010; |
| --- | --- |

11.

poziva Komisijo, naj predloži novo strategijo za turizem EU, ki bo nadomestila ali posodobila sporočilo iz leta 2010;

| 12. | pričakuje, da bo Komisija predložila podrobne izvedbene ukrepe v zvezi z novim sklopom skupnih ukrepov v okviru naslednjega evropskega turističnega foruma; |
| --- | --- |

12.

pričakuje, da bo Komisija predložila podrobne izvedbene ukrepe v zvezi z novim sklopom skupnih ukrepov v okviru naslednjega evropskega turističnega foruma;

| 13. | toplo priporoča, naj Komisija področju turizma prerazporedi dovolj človeških virov, saj je to področje bistven dejavnik gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest v Evropi; kritizira dejstvo, da temu področju ni dodeljeno dovolj vidno mesto na novem spletišču generalnega direktorata Komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja; poleg tega priporoča, naj bo to spletišče večjezično; |
| --- | --- |

13.

toplo priporoča, naj Komisija področju turizma prerazporedi dovolj človeških virov, saj je to področje bistven dejavnik gospodarske rasti in ustvarjanja delovnih mest v Evropi; kritizira dejstvo, da temu področju ni dodeljeno dovolj vidno mesto na novem spletišču generalnega direktorata Komisije za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja; poleg tega priporoča, naj bo to spletišče večjezično;

| 14. | poudarja pomen usklajevanja med službami in oddelki Komisije; |
| --- | --- |

14.

poudarja pomen usklajevanja med službami in oddelki Komisije;

| 15. | poziva Komisijo, naj preuči zmanjšanje nesorazmernega regulativnega bremena, ki negativno vpliva na konkurenčnost MSP v turističnem sektorju; poziva Komisijo in države članice, naj obstoječe regulativno breme zmanjšajo, ne pa še povečujejo; |
| --- | --- |

15.

poziva Komisijo, naj preuči zmanjšanje nesorazmernega regulativnega bremena, ki negativno vpliva na konkurenčnost MSP v turističnem sektorju; poziva Komisijo in države članice, naj obstoječe regulativno breme zmanjšajo, ne pa še povečujejo;

| 16. | opozarja Komisijo, da je turizem eden ključnih sektorjev evropskega gospodarstva, zato je treba bistveno izboljšati usklajevanje med državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter finančnimi institucijami ter vzpostaviti sinergijo med javnim in zasebnim turističnim sektorjem; poziva Komisijo, naj skuša poiskati mehanizem za učinkovito usklajevanje in sodelovanje v tem sektorju; |
| --- | --- |

16.

opozarja Komisijo, da je turizem eden ključnih sektorjev evropskega gospodarstva, zato je treba bistveno izboljšati usklajevanje med državami članicami, regionalnimi in lokalnimi organi ter finančnimi institucijami ter vzpostaviti sinergijo med javnim in zasebnim turističnim sektorjem; poziva Komisijo, naj skuša poiskati mehanizem za učinkovito usklajevanje in sodelovanje v tem sektorju;

| 17. | meni, da bi morala EU v okviru sodelovanja in dobrega sosedstva pripraviti ukrepe sodelovanja za razvoj turizma v tretjih državah, da bi omogočila uravnotežen razvoj njihovega gospodarstva, kar bi prispevalo tudi k zmanjšanju napetosti na področju medsosedskih odnosov ter povečalo privlačnost regije in dotok turistov; |
| --- | --- |

17.

meni, da bi morala EU v okviru sodelovanja in dobrega sosedstva pripraviti ukrepe sodelovanja za razvoj turizma v tretjih državah, da bi omogočila uravnotežen razvoj njihovega gospodarstva, kar bi prispevalo tudi k zmanjšanju napetosti na področju medsosedskih odnosov ter povečalo privlačnost regije in dotok turistov;

| 18. | meni, da bi razglasitev evropskega leta turizma pomagala promovirati raznolikost evropskega turizma in povečati prepoznavnost različnih deležnikov v turističnem sektorju; poziva Komisijo, naj razmisli o tej pobudi; |
| --- | --- |

18.

meni, da bi razglasitev evropskega leta turizma pomagala promovirati raznolikost evropskega turizma in povečati prepoznavnost različnih deležnikov v turističnem sektorju; poziva Komisijo, naj razmisli o tej pobudi;

| 19. | poziva Komisijo, naj predloži analizo prednosti in slabosti ustanovitve Evropske agencije za turizem; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj predloži analizo prednosti in slabosti ustanovitve Evropske agencije za turizem;

Promocija znamke/skupna promocija Evrope kot turistične destinacije

| 20. | odločno spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko komisijo za turizem (ETC), ki združuje nacionalne turistične organizacije, kot del skupnega evropskega pristopa tudi v prihodnje promovira Evropo kot najbolj priljubljeno turistično destinacijo na svetu in naj to promocijo še okrepi; zlasti poziva k izvajanju dolgoročne strategije „destinacija Evropa 2020“, ki sta jo februarja 2014 začeli Komisija in Evropska komisija za turizem in ki vključuje vrsto ukrepov za trženje, promocijo blagovne znamke in promocije Evrope kot turistične destinacije; |
| --- | --- |

20.

odločno spodbuja Komisijo, naj v sodelovanju z Evropsko komisijo za turizem (ETC), ki združuje nacionalne turistične organizacije, kot del skupnega evropskega pristopa tudi v prihodnje promovira Evropo kot najbolj priljubljeno turistično destinacijo na svetu in naj to promocijo še okrepi; zlasti poziva k izvajanju dolgoročne strategije „destinacija Evropa 2020“, ki sta jo februarja 2014 začeli Komisija in Evropska komisija za turizem in ki vključuje vrsto ukrepov za trženje, promocijo blagovne znamke in promocije Evrope kot turistične destinacije;

| 21. | poziva zlasti k oblikovanju blagovne znamke „destinacija Evropa“, ki bi dopolnjevala in okrepila promocijske dejavnosti turističnih organizacij, ki delujejo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in čezmejno, ter evropske turistične industrije za boljšo prepoznavnost in konkurenčnost evropskih nacionalnih, regionalnih in lokalnih turističnih destinacij, zlasti na oddaljenih trgih; poudarja, da je za blagovno znamko „destinacija Evropa“ potreben vključujoč pristop, s katerim se ustvarjajo prednosti za uveljavljene in manj poznane evropske destinacije, obenem pa se ohranja svojska raznolikost različnih evropskih regij, ki se navsezadnje preživljajo prav s svojo teritorialno blagovno znamko, in da je treba v celoti upoštevati pristojnosti držav članic v skladu s členom 195 PDEU; |
| --- | --- |

21.

poziva zlasti k oblikovanju blagovne znamke „destinacija Evropa“, ki bi dopolnjevala in okrepila promocijske dejavnosti turističnih organizacij, ki delujejo na nacionalni, regionalni in lokalni ravni in čezmejno, ter evropske turistične industrije za boljšo prepoznavnost in konkurenčnost evropskih nacionalnih, regionalnih in lokalnih turističnih destinacij, zlasti na oddaljenih trgih; poudarja, da je za blagovno znamko „destinacija Evropa“ potreben vključujoč pristop, s katerim se ustvarjajo prednosti za uveljavljene in manj poznane evropske destinacije, obenem pa se ohranja svojska raznolikost različnih evropskih regij, ki se navsezadnje preživljajo prav s svojo teritorialno blagovno znamko, in da je treba v celoti upoštevati pristojnosti držav članic v skladu s členom 195 PDEU;

| 22. | se zaveda, da je treba v skladu s potrebami in posebnimi zahtevami, ki so jih izrazile države članice, jasno opredeliti skupne cilje in analizirati potencial in dodano vrednost blagovne znake „destinacija Evropa“; meni, da se je zato treba poglobljeno posvetovati z industrijo, turističnimi organizacijami ter regionalnimi in lokalnimi organi; priporoča pripravo priročnika o uporabi te blagovne znamke, v katerem bi morale biti opisane dogovorjene oblike promocije; |
| --- | --- |

22.

se zaveda, da je treba v skladu s potrebami in posebnimi zahtevami, ki so jih izrazile države članice, jasno opredeliti skupne cilje in analizirati potencial in dodano vrednost blagovne znake „destinacija Evropa“; meni, da se je zato treba poglobljeno posvetovati z industrijo, turističnimi organizacijami ter regionalnimi in lokalnimi organi; priporoča pripravo priročnika o uporabi te blagovne znamke, v katerem bi morale biti opisane dogovorjene oblike promocije;

| 23. | priporoča, da bi preučili, kako lahko zasebni sektor sodeluje v tržni strategiji za blagovno znamko „destinacija Evropa“ in kako lahko finančno prispeva k razvoju te strategije in doseganju njenih ciljev; poudarja pomen javno-zasebnih partnerstev, zato predlaga pripravo programa posebnega javno-zasebnega partnerstva za turizem (SPOT); poziva države članice, naj v ta proces vključijo lokalne in regionalne organe ter naj za doseganje teh ciljev konstruktivno sodelujejo z industrijo; |
| --- | --- |

23.

priporoča, da bi preučili, kako lahko zasebni sektor sodeluje v tržni strategiji za blagovno znamko „destinacija Evropa“ in kako lahko finančno prispeva k razvoju te strategije in doseganju njenih ciljev; poudarja pomen javno-zasebnih partnerstev, zato predlaga pripravo programa posebnega javno-zasebnega partnerstva za turizem (SPOT); poziva države članice, naj v ta proces vključijo lokalne in regionalne organe ter naj za doseganje teh ciljev konstruktivno sodelujejo z industrijo;

| 24. | poziva k okrepitvi blagovne znamke „destinacija Evropa“ kot počitniška regija, ki je na vsem svetu najbolj prijazna do družin, otrok in nasploh vseh generacij; |
| --- | --- |

24.

poziva k okrepitvi blagovne znamke „destinacija Evropa“ kot počitniška regija, ki je na vsem svetu najbolj prijazna do družin, otrok in nasploh vseh generacij;

| 25. | meni, da mora biti ena ključnih sestavin te blagovne znamke varnost turistov; zato poziva organe držav članice, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo izvedejo strategije (vključno z informacijskimi kampanjami za turiste), katerih cilj naj bo turistom, ki obiščejo evropske turistične destinacije, zagotoviti čim varnejšo izkušnjo; |
| --- | --- |

25.

meni, da mora biti ena ključnih sestavin te blagovne znamke varnost turistov; zato poziva organe držav članice, naj v tesnem sodelovanju s Komisijo izvedejo strategije (vključno z informacijskimi kampanjami za turiste), katerih cilj naj bo turistom, ki obiščejo evropske turistične destinacije, zagotoviti čim varnejšo izkušnjo;

| 26. | poudarja, da je treba povečati politično ozaveščenost o tem, da je promocija Evrope v tretjih državah oblika trženja, katere cilj je povečati število tujih turistov, kar manj poznanim destinacijam in državam v gospodarskih težavah, pa tudi celotni EU, prinaša ekonomske koristi; meni, da stroga politika za pridobitev vizumov predstavlja oviro za receptivni turizem iz tretjih držav; pozdravlja ukrepe, ki jih je leta 2014 predlagala Komisija za izdajo novih turističnih vizumov in lažjo mobilnost turistov po schengenskem območju; v ta namen spodbuja Svet, naj hitro sklene dogovor s Parlamentom, da bo lahko EU imela koristi od večjega pritoka turistov iz določenih tretjih držav, kjer je velik potencialni interes za obisk Evrope; |
| --- | --- |

26.

poudarja, da je treba povečati politično ozaveščenost o tem, da je promocija Evrope v tretjih državah oblika trženja, katere cilj je povečati število tujih turistov, kar manj poznanim destinacijam in državam v gospodarskih težavah, pa tudi celotni EU, prinaša ekonomske koristi; meni, da stroga politika za pridobitev vizumov predstavlja oviro za receptivni turizem iz tretjih držav; pozdravlja ukrepe, ki jih je leta 2014 predlagala Komisija za izdajo novih turističnih vizumov in lažjo mobilnost turistov po schengenskem območju; v ta namen spodbuja Svet, naj hitro sklene dogovor s Parlamentom, da bo lahko EU imela koristi od večjega pritoka turistov iz določenih tretjih držav, kjer je velik potencialni interes za obisk Evrope;

| 27. | opozarja, da bi morala EU začeti vlagati, da bo pripravljena izkoristiti potencial tretjih držav z velikim številom prebivalcev in gospodarstev v vzponu, zlasti držav BRIK, kjer narašča število turistov, ki potujejo v tujino; poudarja, da potrebujemo pobude za spodbujanje turizma in večjo prožnosti in doslednost glede pridobitve turističnih vizumov in prečkanja meja; poudarja, da je zavzemanje za večje število turističnih platform za pridobivanje vizumov s previdnim pristopom k poenostavitvi vizumskega zakonika pomemben korak za povečanje števila turistov iz držav zunaj Evrope in za večjo prepoznavnost evropskih turistični destinacij; poudarja potencial popotniških vizumov za skupine turistov, ki so že bili v določeni državi, in pomen izvajanja več sporazumov za odpravo vizumov, da bi optimalno izkoristili število mednarodnih turistov; meni, da je ob upoštevanju pravice in obveznosti držav članic, da nadzorujejo vstop prek svojih meja, priporočljivo, da evropske institucije in države članice v okviru skupne vizumske politike razvijejo dolgoročno strategijo za bolj usklajene in poenostavljene postopke za pridobitev vizumov; |
| --- | --- |

27.

opozarja, da bi morala EU začeti vlagati, da bo pripravljena izkoristiti potencial tretjih držav z velikim številom prebivalcev in gospodarstev v vzponu, zlasti držav BRIK, kjer narašča število turistov, ki potujejo v tujino; poudarja, da potrebujemo pobude za spodbujanje turizma in večjo prožnosti in doslednost glede pridobitve turističnih vizumov in prečkanja meja; poudarja, da je zavzemanje za večje število turističnih platform za pridobivanje vizumov s previdnim pristopom k poenostavitvi vizumskega zakonika pomemben korak za povečanje števila turistov iz držav zunaj Evrope in za večjo prepoznavnost evropskih turistični destinacij; poudarja potencial popotniških vizumov za skupine turistov, ki so že bili v določeni državi, in pomen izvajanja več sporazumov za odpravo vizumov, da bi optimalno izkoristili število mednarodnih turistov; meni, da je ob upoštevanju pravice in obveznosti držav članic, da nadzorujejo vstop prek svojih meja, priporočljivo, da evropske institucije in države članice v okviru skupne vizumske politike razvijejo dolgoročno strategijo za bolj usklajene in poenostavljene postopke za pridobitev vizumov;

Vseevropski in nadnacionalni turistični proizvodi

| 28. | meni, da bi morali javni in zasebni deležniki okrepiti svoja prizadevanja za razvoj novih nadnacionalnih evropskih turističnih proizvodov, in sicer ob popolnem upoštevanju vloge makroregionalnih strategij pri tem razvoju; ugotavlja, da makroregije, kot je jadransko-jonska, ponujajo posebno naravno, kulturno in zgodovinsko podlago za razvoj takšnih proizvodov; poziva javne in zasebne deležnike baltske, donavske, jadransko-jonske in alpske makroregionalne strategije EU, naj vsak na svojem območju izdelajo skupno strategijo za razvoj turizma; |
| --- | --- |

28.

meni, da bi morali javni in zasebni deležniki okrepiti svoja prizadevanja za razvoj novih nadnacionalnih evropskih turističnih proizvodov, in sicer ob popolnem upoštevanju vloge makroregionalnih strategij pri tem razvoju; ugotavlja, da makroregije, kot je jadransko-jonska, ponujajo posebno naravno, kulturno in zgodovinsko podlago za razvoj takšnih proizvodov; poziva javne in zasebne deležnike baltske, donavske, jadransko-jonske in alpske makroregionalne strategije EU, naj vsak na svojem območju izdelajo skupno strategijo za razvoj turizma;

| 29. | spodbuja mednarodno sodelovanje pri pripravi nadnacionalnih tematskih itinerarjev (na ravni večjega števila evropskih držav), da bi še podkrepili doživljajske elemente, ki so motivacija za obisk določenih destinacij (opredeljenih na državni ravni), povečali mobilnost turistov med letnim dopustom, dosegli večjo povprečno potrošnjo in razširili platformo za promocijo (zlasti kar zadeva obiskovalce z oddaljenih trgov); |
| --- | --- |

29.

spodbuja mednarodno sodelovanje pri pripravi nadnacionalnih tematskih itinerarjev (na ravni večjega števila evropskih držav), da bi še podkrepili doživljajske elemente, ki so motivacija za obisk določenih destinacij (opredeljenih na državni ravni), povečali mobilnost turistov med letnim dopustom, dosegli večjo povprečno potrošnjo in razširili platformo za promocijo (zlasti kar zadeva obiskovalce z oddaljenih trgov);

| 30. | poudarja, da se je s pojavom destinacij zunaj Evrope povečala mednarodna konkurenca; meni, da je zato nadvse pomembno okrepiti sodelovanje med evropskimi destinacijami prek turističnih grozdov in mrež na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni ter na ravni morskih bazenov; |
| --- | --- |

30.

poudarja, da se je s pojavom destinacij zunaj Evrope povečala mednarodna konkurenca; meni, da je zato nadvse pomembno okrepiti sodelovanje med evropskimi destinacijami prek turističnih grozdov in mrež na lokalni, regionalni, nacionalni in nadnacionalni ravni ter na ravni morskih bazenov;

| 31. | priznava pomen nadnacionalnih turističnih proizvodov za spodbujanje teritorialne kohezije; zato je prepričan, da bi bilo treba pobude, ki se izvajajo v okvirih institucionaliziranega sodelovanja, podpreti z ustreznimi spodbudami; |
| --- | --- |

31.

priznava pomen nadnacionalnih turističnih proizvodov za spodbujanje teritorialne kohezije; zato je prepričan, da bi bilo treba pobude, ki se izvajajo v okvirih institucionaliziranega sodelovanja, podpreti z ustreznimi spodbudami;

| 32. | poziva države članice, naj promovirajo nove turistične poti z oživitvijo opustelih območij, ulic, železnic, zapuščenih stez in zastarelih poti; |
| --- | --- |

32.

poziva države članice, naj promovirajo nove turistične poti z oživitvijo opustelih območij, ulic, železnic, zapuščenih stez in zastarelih poti;

| 33. | poziva Komisijo in države članice Evropske komisije za turizem, naj podprejo njena sedanja pooblastila za pomoč pri razvoju in promociji ciljno usmerjenih nadnacionalnih in vseevropskih turističnih proizvodov in storitev, skupaj z obalnim in pomorskim turizmom, s pomočjo naprednega portala visiteurope.com; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo mogoče do tega portala dostopati tudi na vseh splošno razširjenih mobilnih in prenosnih napravah prek posebej programirane aplikacije; |
| --- | --- |

33.

poziva Komisijo in države članice Evropske komisije za turizem, naj podprejo njena sedanja pooblastila za pomoč pri razvoju in promociji ciljno usmerjenih nadnacionalnih in vseevropskih turističnih proizvodov in storitev, skupaj z obalnim in pomorskim turizmom, s pomočjo naprednega portala visiteurope.com; poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo mogoče do tega portala dostopati tudi na vseh splošno razširjenih mobilnih in prenosnih napravah prek posebej programirane aplikacije;

| 34. | poleg tega poziva Komisijo, naj okrepi svoje sodelovanje s Svetom Evrope, Evropsko komisijo za turizem in Svetovno turistično organizacijo Združenih narodov ter drugimi mednarodnimi partnerji, da okrepi prizadevanja za razvoj novih nadnacionalnih in vseevropskih turističnih proizvodov; |
| --- | --- |

34.

poleg tega poziva Komisijo, naj okrepi svoje sodelovanje s Svetom Evrope, Evropsko komisijo za turizem in Svetovno turistično organizacijo Združenih narodov ter drugimi mednarodnimi partnerji, da okrepi prizadevanja za razvoj novih nadnacionalnih in vseevropskih turističnih proizvodov;

| 35. | poudarja, da mora uspešna tržna strategija za promocijo evropskih turističnih proizvodov ustrezati potrebam različnih turističnih segmentov in trgov v tretjih državah, saj je treba upoštevati, da potrošniki danes bolj kot turistično destinacijo iščejo turistično doživetje; |
| --- | --- |

35.

poudarja, da mora uspešna tržna strategija za promocijo evropskih turističnih proizvodov ustrezati potrebam različnih turističnih segmentov in trgov v tretjih državah, saj je treba upoštevati, da potrošniki danes bolj kot turistično destinacijo iščejo turistično doživetje;

| 36. | poudarja, da morajo potovalne agencije in organizatorji potovanj promovirati evropsko številko 112 za klic v sili na ustreznih spletnih mestih in elektronskih vozovnicah ter na naših glavnih turističnih destinacijah; |
| --- | --- |

36.

poudarja, da morajo potovalne agencije in organizatorji potovanj promovirati evropsko številko 112 za klic v sili na ustreznih spletnih mestih in elektronskih vozovnicah ter na naših glavnih turističnih destinacijah;

| 37. | pozdravlja pobudo socialnega turizma Calypso, ki starejšim, mladim, ljudem z nižjimi dohodki in invalidom omogoča, da gredo na počitnice zunaj glavne sezone; poudarja, da bi lahko s to pobudo rešili problem sezonske narave, zlasti na manj poznanih destinacijah; |
| --- | --- |

37.

pozdravlja pobudo socialnega turizma Calypso, ki starejšim, mladim, ljudem z nižjimi dohodki in invalidom omogoča, da gredo na počitnice zunaj glavne sezone; poudarja, da bi lahko s to pobudo rešili problem sezonske narave, zlasti na manj poznanih destinacijah;

| 38. | vseeno meni, da se je treba za rešitev tega problema v Evropi bolj osredotočiti na razvoj ciljno usmerjenih turističnih proizvodov, ki turistom omogočajo posebno turistično izkušnjo in ustrezajo njihovim posebnim potrebam; zato poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira države članice in turistično industrijo, da ustvarijo bolj raznolike in ciljno usmerjene produkte s posebno tematiko, kot so podeželska, kulturna in industrijska dediščina, zgodovina, vera, zdravje, termalne in wellness dejavnosti, šport, vino in hrana, glasba in umetnost, in sicer kot oblika alternativnega turizma, ki danemu območju z diverzifikacijo gospodarstva in zaposlitvijo, ki je manj vezana na sezono, prinaša dodano vrednost; zato spodbuja države članice k primerni uporabi sredstev EU in poziva Komisijo, naj v skladu s tem razširi cilje za ukrepanje v okviru programa COSME; meni, da imajo športni, glasbeni in umetniški festivali velik potencial za mobilizacijo turistov iz Evrope in tujine; |
| --- | --- |

38.

vseeno meni, da se je treba za rešitev tega problema v Evropi bolj osredotočiti na razvoj ciljno usmerjenih turističnih proizvodov, ki turistom omogočajo posebno turistično izkušnjo in ustrezajo njihovim posebnim potrebam; zato poziva Komisijo, naj spodbuja in podpira države članice in turistično industrijo, da ustvarijo bolj raznolike in ciljno usmerjene produkte s posebno tematiko, kot so podeželska, kulturna in industrijska dediščina, zgodovina, vera, zdravje, termalne in wellness dejavnosti, šport, vino in hrana, glasba in umetnost, in sicer kot oblika alternativnega turizma, ki danemu območju z diverzifikacijo gospodarstva in zaposlitvijo, ki je manj vezana na sezono, prinaša dodano vrednost; zato spodbuja države članice k primerni uporabi sredstev EU in poziva Komisijo, naj v skladu s tem razširi cilje za ukrepanje v okviru programa COSME; meni, da imajo športni, glasbeni in umetniški festivali velik potencial za mobilizacijo turistov iz Evrope in tujine;

| 39. | poudarja, da imata raznolikost in večkulturnost Evrope velik potencial za razvoj tematskega turizma ter omogočata usklajeno spodbujanje alternativnega in trajnostnega turizma in kulturnih izmenjav; spodbuja pobude za medsebojno povezovanje turističnih znamenitosti, da bi oblikovali tematske turistične proizvode in poti na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer je treba izkoristiti dopolnjevanje in posebne značilnosti različnih evropskih turističnih znamenitosti, da bi turistom ponudili najboljšo možno izkušnjo; |
| --- | --- |

39.

poudarja, da imata raznolikost in večkulturnost Evrope velik potencial za razvoj tematskega turizma ter omogočata usklajeno spodbujanje alternativnega in trajnostnega turizma in kulturnih izmenjav; spodbuja pobude za medsebojno povezovanje turističnih znamenitosti, da bi oblikovali tematske turistične proizvode in poti na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni, pri čemer je treba izkoristiti dopolnjevanje in posebne značilnosti različnih evropskih turističnih znamenitosti, da bi turistom ponudili najboljšo možno izkušnjo;

| 40. | poudarja, da je treba promovirati in izpostavljati bogato evropsko kulturno dediščino, in sicer z uporabo Unescovega seznama svetovne dediščine kot edinstvenega prodajnega predloga, pa tudi z vključitvijo manj poznanih ali težje dostopnih krajev, zlasti ob upoštevanju dejstva, da kulturni turizem predstavlja približno 40 % evropskega turizma in torej bistveno prispeva gospodarski rasti, zaposlovanju, socialnim inovacijam ter lokalnemu in regionalnemu razvoju ter razvoju mest in podeželja, obenem pa zmanjšuje učinek sezonske narave turizma; v tem kontekstu poudarja ključno vlogo sponzoriranja pri vzdrževanju evropske dediščine in pomoči državam članicam pri prevzemanju tega stroškovnega bremena; |
| --- | --- |

40.

poudarja, da je treba promovirati in izpostavljati bogato evropsko kulturno dediščino, in sicer z uporabo Unescovega seznama svetovne dediščine kot edinstvenega prodajnega predloga, pa tudi z vključitvijo manj poznanih ali težje dostopnih krajev, zlasti ob upoštevanju dejstva, da kulturni turizem predstavlja približno 40 % evropskega turizma in torej bistveno prispeva gospodarski rasti, zaposlovanju, socialnim inovacijam ter lokalnemu in regionalnemu razvoju ter razvoju mest in podeželja, obenem pa zmanjšuje učinek sezonske narave turizma; v tem kontekstu poudarja ključno vlogo sponzoriranja pri vzdrževanju evropske dediščine in pomoči državam članicam pri prevzemanju tega stroškovnega bremena;

| 41. | meni, da bi lahko promocija kulturnih dogodkov na različnih ravneh prispevala k privlačnosti turističnih destinacij, in zato predlaga, da se preuči možnost o pripravi vseevropskega koledarja dogodkov, ki bi ga objavili na portalu VisitEurope.com, da bi izboljšali storitve obveščanja turistov; |
| --- | --- |

41.

meni, da bi lahko promocija kulturnih dogodkov na različnih ravneh prispevala k privlačnosti turističnih destinacij, in zato predlaga, da se preuči možnost o pripravi vseevropskega koledarja dogodkov, ki bi ga objavili na portalu VisitEurope.com, da bi izboljšali storitve obveščanja turistov;

| 42. | poziva nacionalne turistične organizacije, naj pobudam in nagradam, ki poudarjajo evropsko dediščino, namenijo ustrezno vidnost na spletu in naj spodbujajo promocijske pobude in dejavnosti (kot so znak evropske dediščine in evropske kulturne poti); |
| --- | --- |

42.

poziva nacionalne turistične organizacije, naj pobudam in nagradam, ki poudarjajo evropsko dediščino, namenijo ustrezno vidnost na spletu in naj spodbujajo promocijske pobude in dejavnosti (kot so znak evropske dediščine in evropske kulturne poti);

| 43. | ponovno poudarja pomen zaščite in ohranjanja kulturne dediščine pred morebitnimi škodljivimi učinki strukturnih sprememb, ki jih povzroča turizem, in tveganji za kulturno dediščino, ki jih prinaša množični turizem, zlasti med glavno sezono; namenja prednost kakovosti opravljenega dela pred stroški; v zvezi s tem poudarja, kako lahko pokroviteljstvo pripomore k ohranjanju evropske dediščine ter pomaga izravnavati zmanjšanje sredstev iz javnega proračuna v ta namen; |
| --- | --- |

43.

ponovno poudarja pomen zaščite in ohranjanja kulturne dediščine pred morebitnimi škodljivimi učinki strukturnih sprememb, ki jih povzroča turizem, in tveganji za kulturno dediščino, ki jih prinaša množični turizem, zlasti med glavno sezono; namenja prednost kakovosti opravljenega dela pred stroški; v zvezi s tem poudarja, kako lahko pokroviteljstvo pripomore k ohranjanju evropske dediščine ter pomaga izravnavati zmanjšanje sredstev iz javnega proračuna v ta namen;

| 44. | poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo ukrepe za zaščito ogroženih spomenikov in znamenitosti v Evropi, da bi ohranili in promovirali kulturno dediščino in tako spodbujali kulturni turizem; |
| --- | --- |

44.

poziva Komisijo in države članice, naj izvajajo ukrepe za zaščito ogroženih spomenikov in znamenitosti v Evropi, da bi ohranili in promovirali kulturno dediščino in tako spodbujali kulturni turizem;

| 45. | poudarja, kako pomemben je evropski kulturni turizem za osebno rast in osebna spoznanja, zlasti med mladimi, promoviranje bogate nacionalne in lokalne kulturne raznolikosti in dediščine Evrope, prispevanje k medkulturnemu učenju, zagotavljanje priložnosti za mreženje, krepitev evropske identitete ter izražanje evropskih vrednot; |
| --- | --- |

45.

poudarja, kako pomemben je evropski kulturni turizem za osebno rast in osebna spoznanja, zlasti med mladimi, promoviranje bogate nacionalne in lokalne kulturne raznolikosti in dediščine Evrope, prispevanje k medkulturnemu učenju, zagotavljanje priložnosti za mreženje, krepitev evropske identitete ter izražanje evropskih vrednot;

| 46. | poudarja potencial, ki ga ima kulturni turizem za zmanjšanje revščine; v zvezi s tem poziva k spodbujanju ustvarjalnih panog in podeželskega turizma v državah članicah, da bi promovirali izredno kulturno bogastvo Evrope ter se borili proti revščini in brezposelnosti; |
| --- | --- |

46.

poudarja potencial, ki ga ima kulturni turizem za zmanjšanje revščine; v zvezi s tem poziva k spodbujanju ustvarjalnih panog in podeželskega turizma v državah članicah, da bi promovirali izredno kulturno bogastvo Evrope ter se borili proti revščini in brezposelnosti;

| 47. | poudarja, da bi morali v okviru podpiranja kulturnih prireditev poenostaviti skupni nakup vozovnic in vstopnic; |
| --- | --- |

47.

poudarja, da bi morali v okviru podpiranja kulturnih prireditev poenostaviti skupni nakup vozovnic in vstopnic;

| 48. | poudarja, da je številčnost evropskih jezikov – uradnih, dodatnih uradnih, manjšinskih in manj znanih – temelj kulturne dediščine Evrope in ključnega pomena za trajnosten in odgovoren turizem; |
| --- | --- |

48.

poudarja, da je številčnost evropskih jezikov – uradnih, dodatnih uradnih, manjšinskih in manj znanih – temelj kulturne dediščine Evrope in ključnega pomena za trajnosten in odgovoren turizem;

| 49. | ugotavlja, da pomembni zgodovinski dogodki in znamenitosti, na primer tisti v okviru mreže Sites of Conscience, ponujajo priložnost za obravnavo sodobnih izzivov prek občutljive razlage in izobraževalnih programov; spodbuja uporabo kulturne dediščine in turizma, da bi spodbujali medkulturni dialog in zbližali narode Evrope; |
| --- | --- |

49.

ugotavlja, da pomembni zgodovinski dogodki in znamenitosti, na primer tisti v okviru mreže Sites of Conscience, ponujajo priložnost za obravnavo sodobnih izzivov prek občutljive razlage in izobraževalnih programov; spodbuja uporabo kulturne dediščine in turizma, da bi spodbujali medkulturni dialog in zbližali narode Evrope;

| 50. | poudarja potencial športnega turizma, ki bi lahko v prihodnosti postal eden od najbolj dinamičnih sektorjev v razvijajoči se evropski potovalni industriji, ter poziva k uvedbi posebnih politik za spodbujanje in podpiranje njegovega razvoja; želi spomniti na pomembno vlogo, ki jo imajo športne dejavnosti glede privlačnosti evropskih regij za turiste; poudarja priložnosti, ki jih ponujajo potovanja športnikov in gledalcev pred in med športnimi dogodki, s katerimi bi turiste lahko privabili tudi na najbolj oddaljena območja; poudarja, da se potencial športnega turizma še ne izkorišča dovolj; |
| --- | --- |

50.

poudarja potencial športnega turizma, ki bi lahko v prihodnosti postal eden od najbolj dinamičnih sektorjev v razvijajoči se evropski potovalni industriji, ter poziva k uvedbi posebnih politik za spodbujanje in podpiranje njegovega razvoja; želi spomniti na pomembno vlogo, ki jo imajo športne dejavnosti glede privlačnosti evropskih regij za turiste; poudarja priložnosti, ki jih ponujajo potovanja športnikov in gledalcev pred in med športnimi dogodki, s katerimi bi turiste lahko privabili tudi na najbolj oddaljena območja; poudarja, da se potencial športnega turizma še ne izkorišča dovolj;

Kakovost

| 51. | je prepričan, da mora evropski turizem narediti preskok z modela količinske rasti na model kvalitativne rasti, ki vodi k stalnemu in trajnostnemu razvoju, in da dejansko obstaja potreba po izgradnji turistične industrije, ki bo omogočala ustvarjanje več ustrezno plačanih delovnih mest za kvalificiran kader; meni, da gospodarska diverzifikacija turizma na podeželskih in obalnih območjih prinaša priložnosti za nove in trajnostne zaposlitve; |
| --- | --- |

51.

je prepričan, da mora evropski turizem narediti preskok z modela količinske rasti na model kvalitativne rasti, ki vodi k stalnemu in trajnostnemu razvoju, in da dejansko obstaja potreba po izgradnji turistične industrije, ki bo omogočala ustvarjanje več ustrezno plačanih delovnih mest za kvalificiran kader; meni, da gospodarska diverzifikacija turizma na podeželskih in obalnih območjih prinaša priložnosti za nove in trajnostne zaposlitve;

| 52. | ugotavlja razlike v standardih kakovosti za turistične storitve in meni, da so ti standardi pomembno sredstvo za zagotavljanje konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte in povečane preglednosti za potrošnika in torej omogočajo krepitev zaupanja vseh strani; poziva vse deležnike, naj še naprej razpravljajo o tem, kako lahko EU spodbudi standarde kakovosti turističnih storitev; |
| --- | --- |

52.

ugotavlja razlike v standardih kakovosti za turistične storitve in meni, da so ti standardi pomembno sredstvo za zagotavljanje konkurenčnih pogojev za gospodarske subjekte in povečane preglednosti za potrošnika in torej omogočajo krepitev zaupanja vseh strani; poziva vse deležnike, naj še naprej razpravljajo o tem, kako lahko EU spodbudi standarde kakovosti turističnih storitev;

| 53. | poziva Komisijo, naj uvede evropsko znamko turistične kakovosti in tako nagradi velika prizadevanja turističnih delavcev na področju podpiranja kakovosti turističnih storitev, ki temeljijo na največjem spoštovanju kulturne in naravne dediščine, izboljševanja kakovosti delovnih mest v turizmu, povečevanja dostopnosti za vse ter spodbujanja kulturnih tradicij lokalnih skupnosti; |
| --- | --- |

53.

poziva Komisijo, naj uvede evropsko znamko turistične kakovosti in tako nagradi velika prizadevanja turističnih delavcev na področju podpiranja kakovosti turističnih storitev, ki temeljijo na največjem spoštovanju kulturne in naravne dediščine, izboljševanja kakovosti delovnih mest v turizmu, povečevanja dostopnosti za vse ter spodbujanja kulturnih tradicij lokalnih skupnosti;

| 54. | poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje med državami članicami, da bi izboljšali kakovost proizvoda z zaščito blagovne znamke „made in“ („izdelano v“); |
| --- | --- |

54.

poziva Komisijo, naj okrepi sodelovanje med državami članicami, da bi izboljšali kakovost proizvoda z zaščito blagovne znamke „made in“ („izdelano v“);

| 55. | poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo s turističnimi zvezami in med seboj ter opredelijo skupni evropski sistem za klasifikacijo turistične infrastrukture (hoteli, restavracije itn.); meni, da bi bilo treba še dodatno spodbujati pobudo združenja Hotelstars Union za postopno uskladitev sistemov za klasifikacijo nastanitev v Evropi ter s tem omogočiti boljšo primerjavo nastanitvene ponudbe v Evropi in tako prispevati k skupnim merilom kakovosti storitev; |
| --- | --- |

55.

poziva Komisijo in države članice, naj sodelujejo s turističnimi zvezami in med seboj ter opredelijo skupni evropski sistem za klasifikacijo turistične infrastrukture (hoteli, restavracije itn.); meni, da bi bilo treba še dodatno spodbujati pobudo združenja Hotelstars Union za postopno uskladitev sistemov za klasifikacijo nastanitev v Evropi ter s tem omogočiti boljšo primerjavo nastanitvene ponudbe v Evropi in tako prispevati k skupnim merilom kakovosti storitev;

| 56. | meni, da je vzdrževanje varnostnih standardov v turističnih storitvah v EU nujen sestavni del dobre kakovosti; zato pozdravlja zeleno knjigo Komisije o varnosti turističnih nastanitvenih storitev; je seznanjen s predlogi številnih skupin potrošnikov, organizacij za požarno varnost in organizacij iz turističnega sektorja, ki podpirajo ukrepe na ravni EU na področju varnosti v turizmu; zato poziva Komisijo, naj predloži predloge za minimalne standarde za varnost turizma v EU, zlasti na področju požarne varnosti in zaščite pred ogljikovim monoksidom v počitniških nastanitvenih zmogljivostih; poudarja, da je potrebno sistematično zbiranje podatkov o varnosti nastanitev; |
| --- | --- |

56.

meni, da je vzdrževanje varnostnih standardov v turističnih storitvah v EU nujen sestavni del dobre kakovosti; zato pozdravlja zeleno knjigo Komisije o varnosti turističnih nastanitvenih storitev; je seznanjen s predlogi številnih skupin potrošnikov, organizacij za požarno varnost in organizacij iz turističnega sektorja, ki podpirajo ukrepe na ravni EU na področju varnosti v turizmu; zato poziva Komisijo, naj predloži predloge za minimalne standarde za varnost turizma v EU, zlasti na področju požarne varnosti in zaščite pred ogljikovim monoksidom v počitniških nastanitvenih zmogljivostih; poudarja, da je potrebno sistematično zbiranje podatkov o varnosti nastanitev;

| 57. | poudarja, da je visoka kakovost turističnih storitev zajamčena, če jih spremljajo ustrezno usposabljanje in dostojne delovne razmere, in da nespoštovanje ter zahtevanje manj znanj in spretnosti ter socialnih pridobitev na tem področju povzroča ravno nasprotni učinek; |
| --- | --- |

57.

poudarja, da je visoka kakovost turističnih storitev zajamčena, če jih spremljajo ustrezno usposabljanje in dostojne delovne razmere, in da nespoštovanje ter zahtevanje manj znanj in spretnosti ter socialnih pridobitev na tem področju povzroča ravno nasprotni učinek;

| 58. | meni, da je vlaganje v usposabljanje in izobraževanje ključen element za zagotavljanje kakovostnih storitev v sektorju, ki zaposluje večinoma mlade, običajno v starosti od 16 do 35 let; odločno spodbuja Komisijo, naj sodeluje z zasebnimi subjekti in drugimi javnimi organi pri oblikovanju programov usposabljanja in pripravništva zunaj glavne sezone, da bo ta sektor postal privlačnejši in manj sezonski; meni, da bi moral biti poudarek tega usposabljanja na pridobitvi višjih kvalifikacij in razvoju mehkih veščin, s čimer bi se izboljšali obeti za zaposlitev v tem sektorju; zato poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja turističnega sektorja za nadgradnjo znanj in kompetenc delodajalcev in delojemalcev, da bi znali predvideti prihodnje trende in potrebna znanja; meni, da bi bilo treba izboljšati zbiranje statističnih podatkov o zaposlenosti v turističnem sektorju; |
| --- | --- |

58.

meni, da je vlaganje v usposabljanje in izobraževanje ključen element za zagotavljanje kakovostnih storitev v sektorju, ki zaposluje večinoma mlade, običajno v starosti od 16 do 35 let; odločno spodbuja Komisijo, naj sodeluje z zasebnimi subjekti in drugimi javnimi organi pri oblikovanju programov usposabljanja in pripravništva zunaj glavne sezone, da bo ta sektor postal privlačnejši in manj sezonski; meni, da bi moral biti poudarek tega usposabljanja na pridobitvi višjih kvalifikacij in razvoju mehkih veščin, s čimer bi se izboljšali obeti za zaposlitev v tem sektorju; zato poziva Komisijo, naj podpre prizadevanja turističnega sektorja za nadgradnjo znanj in kompetenc delodajalcev in delojemalcev, da bi znali predvideti prihodnje trende in potrebna znanja; meni, da bi bilo treba izboljšati zbiranje statističnih podatkov o zaposlenosti v turističnem sektorju;

| 59. | v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre turistično panogo z odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti ter okrepitvijo pomena poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg; predlaga, naj Komisija izda vodnik o najboljši praksi in razpoložljivih možnosti za usposabljanje v EU in naj ga razširja, da bo omogočila večjo mero strokovnosti in večjo prostovoljno mobilnost strokovnjakov v EU; |
| --- | --- |

59.

v zvezi s tem poziva Komisijo, naj podpre turistično panogo z odpravo pomanjkanja znanj in spretnosti ter okrepitvijo pomena poklicnega izobraževanja in usposabljanja za trg; predlaga, naj Komisija izda vodnik o najboljši praksi in razpoložljivih možnosti za usposabljanje v EU in naj ga razširja, da bo omogočila večjo mero strokovnosti in večjo prostovoljno mobilnost strokovnjakov v EU;

| 60. | poudarja pomen izboljšanja vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij v turističnem sektorju med državami članicami, da bodo lahko delavci našli najboljše poklicne možnosti in da se s tem spodbudi njihova mobilnost; |
| --- | --- |

60.

poudarja pomen izboljšanja vzajemnega priznavanja poklicnih kvalifikacij v turističnem sektorju med državami članicami, da bodo lahko delavci našli najboljše poklicne možnosti in da se s tem spodbudi njihova mobilnost;

| 61. | pozdravlja orodja mobilnosti ter projekte sodelovanja, kot so zavezništva znanja in zavezništva sektorskih spretnosti v okviru programov Erasmus+ in Erasmus za mlade podjetnike, saj ta turističnim delavcem, ki so vključeni v izobraževanje in usposabljanje, na vseh stopnjah na učinkovit način omogočajo, da si izmenjujejo primere najboljše prakse, izboljšujejo svoje znanje jezikov in pridobivajo praktično znanje na področju kulturnega turizma; je pa zaskrbljen zaradi pomanjkanja zanimanja mladih za poklice v nekaterih sektorjih turizma; poudarja prednosti dualnega izobraževalnega sistema v turizmu in pomen kombiniranja učenja s praktičnimi delovnimi izkušnjami, kar izboljšuje teoretično znanje in praktične spretnosti; poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj za spodbujanje poklicnega usposabljanja v celoti izkoristijo priložnosti v okviru Evropskega socialnega sklada in drugih skladov EU ter nacionalnih in regionalnih skladov; |
| --- | --- |

61.

pozdravlja orodja mobilnosti ter projekte sodelovanja, kot so zavezništva znanja in zavezništva sektorskih spretnosti v okviru programov Erasmus+ in Erasmus za mlade podjetnike, saj ta turističnim delavcem, ki so vključeni v izobraževanje in usposabljanje, na vseh stopnjah na učinkovit način omogočajo, da si izmenjujejo primere najboljše prakse, izboljšujejo svoje znanje jezikov in pridobivajo praktično znanje na področju kulturnega turizma; je pa zaskrbljen zaradi pomanjkanja zanimanja mladih za poklice v nekaterih sektorjih turizma; poudarja prednosti dualnega izobraževalnega sistema v turizmu in pomen kombiniranja učenja s praktičnimi delovnimi izkušnjami, kar izboljšuje teoretično znanje in praktične spretnosti; poziva države članice ter lokalne in regionalne organe, naj za spodbujanje poklicnega usposabljanja v celoti izkoristijo priložnosti v okviru Evropskega socialnega sklada in drugih skladov EU ter nacionalnih in regionalnih skladov;

| 62. | poziva države članice, naj vlagajo v visokokakovostno usposabljanje za turistične vodiče in spodbujajo večjezični pristop za boljšo promocijo zanimivih lokacij za tuje turiste; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo evropske standarde kakovosti za turistične vodiče, tako da zagotovijo skladnost z minimalnimi zahtevami za usposabljanje; |
| --- | --- |

62.

poziva države članice, naj vlagajo v visokokakovostno usposabljanje za turistične vodiče in spodbujajo večjezični pristop za boljšo promocijo zanimivih lokacij za tuje turiste; poleg tega poziva Komisijo in države članice, naj opredelijo evropske standarde kakovosti za turistične vodiče, tako da zagotovijo skladnost z minimalnimi zahtevami za usposabljanje;

| 63. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o učinku davkov in dajatev za turistične proizvode in storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni na konkurenčnost Evrope kot destinacije; poziva države članice, naj priznajo pomen znižanja stopenj DDV za potovalne in turistične storitve, ki pomagajo razvijati lokalna gospodarstva ter vzdržujejo rast in delovna mesta, Evropi pa pomagajo, da ostaja konkurenčna na svetovnem trgu; |
| --- | --- |

63.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o učinku davkov in dajatev za turistične proizvode in storitve na lokalni, regionalni, nacionalni in evropski ravni na konkurenčnost Evrope kot destinacije; poziva države članice, naj priznajo pomen znižanja stopenj DDV za potovalne in turistične storitve, ki pomagajo razvijati lokalna gospodarstva ter vzdržujejo rast in delovna mesta, Evropi pa pomagajo, da ostaja konkurenčna na svetovnem trgu;

Izkoriščanje potenciala obalnega in morskega turizma

| 64. | priznava pomen evropske strategije za delovna mesta obalnem in morskem turizmu (v skladu s strategijo za modro rast in strategijo Evropa 2020) za obalna območja in otoke, saj ta določa vrsto skupnih odzivov na izzive, s katerimi se ta območja soočajo; |
| --- | --- |

64.

priznava pomen evropske strategije za delovna mesta obalnem in morskem turizmu (v skladu s strategijo za modro rast in strategijo Evropa 2020) za obalna območja in otoke, saj ta določa vrsto skupnih odzivov na izzive, s katerimi se ta območja soočajo;

| 65. | odločno spodbuja Komisijo, naj kot prilogo k 14 ukrepom iz navedene strategije za obalni in morski turizem predloži akcijski načrt s konkretnimi cilji in časovnim načrtom ter o napredku v zvezi s temi ukrepi poroča Parlamentu; |
| --- | --- |

65.

odločno spodbuja Komisijo, naj kot prilogo k 14 ukrepom iz navedene strategije za obalni in morski turizem predloži akcijski načrt s konkretnimi cilji in časovnim načrtom ter o napredku v zvezi s temi ukrepi poroča Parlamentu;

| 66. | poziva Komisijo, naj za spodbujanje vseevropskega dialoga in za lažjo izmenjavo najboljših praks in izvajanje dolgoročne strategij organizira letni seminar s sodelovanjem obalnih in pomorskih držav članic ter posameznih regij; |
| --- | --- |

66.

poziva Komisijo, naj za spodbujanje vseevropskega dialoga in za lažjo izmenjavo najboljših praks in izvajanje dolgoročne strategij organizira letni seminar s sodelovanjem obalnih in pomorskih držav članic ter posameznih regij;

| 67. | opozarja na pomen povezanosti in dostopnosti ter ugotavlja, da se ti v najbolj oddaljenih regijah in na otokih v glavni sezoni in zunaj nje razlikujeta, kar je v veliki meri odvisno od pomorskega in letalskega prometa; prav tako poudarja pomen priprave regionalnih načrtov, ki spodbujajo mobilnost znotraj destinacij; poziva Komisijo, naj ukrep 12 navedene strategije za obalni in morski turizem upošteva tudi učinkovitost državne pomoči v obalnih in pomorskih regijah; |
| --- | --- |

67.

opozarja na pomen povezanosti in dostopnosti ter ugotavlja, da se ti v najbolj oddaljenih regijah in na otokih v glavni sezoni in zunaj nje razlikujeta, kar je v veliki meri odvisno od pomorskega in letalskega prometa; prav tako poudarja pomen priprave regionalnih načrtov, ki spodbujajo mobilnost znotraj destinacij; poziva Komisijo, naj ukrep 12 navedene strategije za obalni in morski turizem upošteva tudi učinkovitost državne pomoči v obalnih in pomorskih regijah;

| 68. | odločno spodbuja Komisijo, naj skupaj z državami članicami in deležniki v sektorju navtičnega in pomorskega turizma oceni, ali je treba oblikovati pametne in inovativne strategije kot rešitev za odpravo sezonske narave turizma, ki bi bile prilagojene tako glavni sezoni kot obdobju zunaj nje, in sicer ob upoštevanju različnih ciljnih skupin; poziva deležnike, naj skušajo ustvariti doživljaje, proizvode in storitve, ki bodo povezani z lokalnimi proizvodi, zlasti v povezavi s pomorsko dediščino in kulturo, vodnimi športi, rekreacijskim jadranjem, opazovanjem morskega življenja in narave, dejavnostmi, vezanimi na sonce in plažo, obrtnim ribolovom, hrano in zdravjem; |
| --- | --- |

68.

odločno spodbuja Komisijo, naj skupaj z državami članicami in deležniki v sektorju navtičnega in pomorskega turizma oceni, ali je treba oblikovati pametne in inovativne strategije kot rešitev za odpravo sezonske narave turizma, ki bi bile prilagojene tako glavni sezoni kot obdobju zunaj nje, in sicer ob upoštevanju različnih ciljnih skupin; poziva deležnike, naj skušajo ustvariti doživljaje, proizvode in storitve, ki bodo povezani z lokalnimi proizvodi, zlasti v povezavi s pomorsko dediščino in kulturo, vodnimi športi, rekreacijskim jadranjem, opazovanjem morskega življenja in narave, dejavnostmi, vezanimi na sonce in plažo, obrtnim ribolovom, hrano in zdravjem;

| 69. | poudarja pomen turističnih križarjenj za rast turističnega sektorja v Evropi; zato poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami oceni potrebne vire ter obstoječo pristaniško in navtično infrastrukturo ter standardizira ločevanje odpadkov in recikliranje, da se za ta območja pripravijo inovativni ukrepi načrtovanja z razvojem koncepta Smart Port City (pametno pristaniško mesto); |
| --- | --- |

69.

poudarja pomen turističnih križarjenj za rast turističnega sektorja v Evropi; zato poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami oceni potrebne vire ter obstoječo pristaniško in navtično infrastrukturo ter standardizira ločevanje odpadkov in recikliranje, da se za ta območja pripravijo inovativni ukrepi načrtovanja z razvojem koncepta Smart Port City (pametno pristaniško mesto);

| 70. | poudarja, da so skupno načrtovanje in skupni ukrepi prav tako potrebni za sprejetje turizma med lokalnim prebivalstvom kot za njegov trajnostni razvoj; |
| --- | --- |

70.

poudarja, da so skupno načrtovanje in skupni ukrepi prav tako potrebni za sprejetje turizma med lokalnim prebivalstvom kot za njegov trajnostni razvoj;

Trajnosten, odgovoren in socialen turizem

| 71. | poziva Komisijo, naj v sodelovanju s strateškimi partnerji, kot je Evropska komisija za turizem, in drugimi deležniki še naprej spodbuja trajnosten, odgovoren in okolju prijazen turizem ter razvije posebne nove proizvode in promovira obstoječe, ter priporoča, naj razvije vseevropsko povsem dostopno spletno platformo, ki bo v eni podatkovni zbirki, dostopni prek portala Visiteurope.com, združevala razpoložljive podatke o certificiranih proizvodih, novih oblikah turizma, destinacijah in poteh ter o posebnih storitvah, kot so prevozna sredstva in turistični vodiči; |
| --- | --- |

71.

poziva Komisijo, naj v sodelovanju s strateškimi partnerji, kot je Evropska komisija za turizem, in drugimi deležniki še naprej spodbuja trajnosten, odgovoren in okolju prijazen turizem ter razvije posebne nove proizvode in promovira obstoječe, ter priporoča, naj razvije vseevropsko povsem dostopno spletno platformo, ki bo v eni podatkovni zbirki, dostopni prek portala Visiteurope.com, združevala razpoložljive podatke o certificiranih proizvodih, novih oblikah turizma, destinacijah in poteh ter o posebnih storitvah, kot so prevozna sredstva in turistični vodiči;

| 72. | meni, da je treba v okviru programa COSME rezervirati sredstva za (so)financiranje projektov trajnostnega turizma; |
| --- | --- |

72.

meni, da je treba v okviru programa COSME rezervirati sredstva za (so)financiranje projektov trajnostnega turizma;

| 73. | poziva Komisijo, naj dokonča evropsko listino za trajnostni in odgovorni turizem ter še naprej finančno podpira pomembne pobude in omrežja, kakršna sta projekt EDEN (Evropske destinacije odličnosti) in projekt evropskih kulturnih poti; |
| --- | --- |

73.

poziva Komisijo, naj dokonča evropsko listino za trajnostni in odgovorni turizem ter še naprej finančno podpira pomembne pobude in omrežja, kakršna sta projekt EDEN (Evropske destinacije odličnosti) in projekt evropskih kulturnih poti;

| 74. | spodbuja nacionalne turistične organizacije, naj na podlagi standardov, ki jih je predlagala Komisija, na nacionalni ravni vzpostavijo poseben edinstven portal za trajnostni in odgovorni turizem, ki bo strankam omogočal ozaveščeno izbiro med ciljnimi nacionalnimi in nadnacionalnimi proizvodi in destinacijami; |
| --- | --- |

74.

spodbuja nacionalne turistične organizacije, naj na podlagi standardov, ki jih je predlagala Komisija, na nacionalni ravni vzpostavijo poseben edinstven portal za trajnostni in odgovorni turizem, ki bo strankam omogočal ozaveščeno izbiro med ciljnimi nacionalnimi in nadnacionalnimi proizvodi in destinacijami;

| 75. | poudarja pomen zagotavljanja razvoja trajnostnega, odgovornega in dostopnega turizma, kjer je koncept „pametnih destinacij“ v osredju razvoja destinacije in združuje vidike trajnosti, izkustvenega turizma in ustrezne uporabe naravnih virov, skupaj z novimi tehnologijami ter vidiki fizične dostopnosti in dostopnosti prek IKT; je prepričan, da informacijske mreže za projekte mehkega turizma ponujajo dobre možnosti za podpiranje MSP, lokalnega trajnostnega razvoja, trajnostnih delovnih mest in stabilnega gospodarstva; |
| --- | --- |

75.

poudarja pomen zagotavljanja razvoja trajnostnega, odgovornega in dostopnega turizma, kjer je koncept „pametnih destinacij“ v osredju razvoja destinacije in združuje vidike trajnosti, izkustvenega turizma in ustrezne uporabe naravnih virov, skupaj z novimi tehnologijami ter vidiki fizične dostopnosti in dostopnosti prek IKT; je prepričan, da informacijske mreže za projekte mehkega turizma ponujajo dobre možnosti za podpiranje MSP, lokalnega trajnostnega razvoja, trajnostnih delovnih mest in stabilnega gospodarstva;

| 76. | poziva Komisijo, naj izvede študijo o certifikatih o trajnosti za storitve mehkega turizma, vključno z analizo prostovoljnih instrumentov, v kateri naj se navede, kateri instrumenti so bili uspešni; |
| --- | --- |

76.

poziva Komisijo, naj izvede študijo o certifikatih o trajnosti za storitve mehkega turizma, vključno z analizo prostovoljnih instrumentov, v kateri naj se navede, kateri instrumenti so bili uspešni;

| 77. | poziva k spodbujanju in nadaljnjemu razvoju otrokom in družinam naklonjene ponudbe v turističnem sektorju, na primer z oblikovanjem evropskega znaka za družinam prijazni turizem; |
| --- | --- |

77.

poziva k spodbujanju in nadaljnjemu razvoju otrokom in družinam naklonjene ponudbe v turističnem sektorju, na primer z oblikovanjem evropskega znaka za družinam prijazni turizem;

| 78. | poudarja pomen spodbujanja programov, ki bodo omogočili prenovo zastarelih hotelskih zmogljivosti v skladu z merili okoljsko trajnostnega turizma; |
| --- | --- |

78.

poudarja pomen spodbujanja programov, ki bodo omogočili prenovo zastarelih hotelskih zmogljivosti v skladu z merili okoljsko trajnostnega turizma;

| 79. | priznava pomembno vlogo evropskega turizma pri oživljanju podeželskih in mestnih območij, da bi dosegli trajnosten lokalni in regionalni razvoj; |
| --- | --- |

79.

priznava pomembno vlogo evropskega turizma pri oživljanju podeželskih in mestnih območij, da bi dosegli trajnosten lokalni in regionalni razvoj;

| 80. | poziva k razvoju trajnostnih turističnih storitev v regijah, ki imajo sicer velik kulturni in turistični potencial, vendar je bila njihova podoba okrnjena zaradi večje osredotočenosti na druge sektorje, vključno z industrijskim, in njihov razvoj; |
| --- | --- |

80.

poziva k razvoju trajnostnih turističnih storitev v regijah, ki imajo sicer velik kulturni in turistični potencial, vendar je bila njihova podoba okrnjena zaradi večje osredotočenosti na druge sektorje, vključno z industrijskim, in njihov razvoj;

| 81. | poudarja, kako pomembno se je zavedati, da turizem ne bi smel negativno vplivati na vsakodnevno življenje prebivalcev; meni namreč, da moralo biti lokalno prebivalstvo pozitivno vključeno v fenomen turizma in bi moralo imeti možnost pri tem sodelovati; |
| --- | --- |

81.

poudarja, kako pomembno se je zavedati, da turizem ne bi smel negativno vplivati na vsakodnevno življenje prebivalcev; meni namreč, da moralo biti lokalno prebivalstvo pozitivno vključeno v fenomen turizma in bi moralo imeti možnost pri tem sodelovati;

| 82. | poudarja, da so naravna in kulturna dediščina ter varstvo biotske raznovrstnosti dragocen kapital za turistični sektor, zato podpira države članice, regionalne oblasti in turistična podjetja pri spodbujanju ekološkega turizma, pa tudi spoštovanju okoljske zakonodaje EU pri določanju in izvajanju infrastrukturnih projektov; poziva države članice, naj pobude na področju naravne dediščine vključijo v svoje strategije razvoja nacionalnega in regionalnega turizma; |
| --- | --- |

82.

poudarja, da so naravna in kulturna dediščina ter varstvo biotske raznovrstnosti dragocen kapital za turistični sektor, zato podpira države članice, regionalne oblasti in turistična podjetja pri spodbujanju ekološkega turizma, pa tudi spoštovanju okoljske zakonodaje EU pri določanju in izvajanju infrastrukturnih projektov; poziva države članice, naj pobude na področju naravne dediščine vključijo v svoje strategije razvoja nacionalnega in regionalnega turizma;

| 83. | poudarja pomen trajnostnega in odgovornega turizma za zaščito in promocijo regionalne naravne in kulturne dediščine; zato je prepričan, da bi bilo treba podpreti in z ustreznimi ukrepi promovirati regionalne turistične proizvode in kratke postanke; |
| --- | --- |

83.

poudarja pomen trajnostnega in odgovornega turizma za zaščito in promocijo regionalne naravne in kulturne dediščine; zato je prepričan, da bi bilo treba podpreti in z ustreznimi ukrepi promovirati regionalne turistične proizvode in kratke postanke;

| 84. | poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo mreže zelenih poti, ki bodo vključevale podeželska in gozdnata območja ter manjše naravne lokacije, tako da v obstoječa infrastrukturna prometna omrežja vključijo nove ekološko trajnostne rešitve; |
| --- | --- |

84.

poziva Komisijo in države članice, naj razvijajo mreže zelenih poti, ki bodo vključevale podeželska in gozdnata območja ter manjše naravne lokacije, tako da v obstoječa infrastrukturna prometna omrežja vključijo nove ekološko trajnostne rešitve;

| 85. | poudarja, da lahko trajnostni ribolovni turizem pomembno prispeva h gospodarstvu podeželskih območij v Evropi; poudarja, da se ta oblika turizma lahko ohrani samo, če bo ravnanje z ogroženimi ribjimi vrstami v celinskih vodah Evrope bolj trajnostno; |
| --- | --- |

85.

poudarja, da lahko trajnostni ribolovni turizem pomembno prispeva h gospodarstvu podeželskih območij v Evropi; poudarja, da se ta oblika turizma lahko ohrani samo, če bo ravnanje z ogroženimi ribjimi vrstami v celinskih vodah Evrope bolj trajnostno;

| 86. | se zaveda, da je kmečki turizem ena najosnovnejših oblik alternativnega turizma v EU, ter poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami podpre ukrepe, katerih namen je zagotoviti spodbude za nadaljnji razvoj infrastrukture in dostopnosti tega sektorja; |
| --- | --- |

86.

se zaveda, da je kmečki turizem ena najosnovnejših oblik alternativnega turizma v EU, ter poziva Komisijo, naj v sodelovanju z državami članicami podpre ukrepe, katerih namen je zagotoviti spodbude za nadaljnji razvoj infrastrukture in dostopnosti tega sektorja;

| 87. | poziva Komisijo, naj okrepi promocijo lokalnih območij in posebnosti s spodbujanjem promocijskih predstavitev ter naj zagotovi zaščito lokalnih proizvodov, na primer s kmetijskimi in nekmetijskihmi geografskimi označbami; |
| --- | --- |

87.

poziva Komisijo, naj okrepi promocijo lokalnih območij in posebnosti s spodbujanjem promocijskih predstavitev ter naj zagotovi zaščito lokalnih proizvodov, na primer s kmetijskimi in nekmetijskihmi geografskimi označbami;

| 88. | meni, da so občutljiva območja, kot so otoki, obalna in gorska območja ter najbolj oddaljene regije, pogosto zelo odvisna od turističnih dejavnosti in prve žrtve podnebnih sprememb; zato je prepričan, da bi moralo biti varstvo podnebja prednostna naloga in bi ga bilo treba močneje vključiti v evropske, nacionalne in regionalne turistične in prometne politike, vključno z osredotočanjem na energetsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov, trajnostni promet in ravnanje z odpadki; poziva Komisijo, naj oceni, kako podnebne spremembe vpliva jo na turizem v teh občutljivih regijah, in sicer v gospodarskem, okoljskem in socialnem smislu, ter kakšen bo njihov vpliv v prihodnje; |
| --- | --- |

88.

meni, da so občutljiva območja, kot so otoki, obalna in gorska območja ter najbolj oddaljene regije, pogosto zelo odvisna od turističnih dejavnosti in prve žrtve podnebnih sprememb; zato je prepričan, da bi moralo biti varstvo podnebja prednostna naloga in bi ga bilo treba močneje vključiti v evropske, nacionalne in regionalne turistične in prometne politike, vključno z osredotočanjem na energetsko učinkovitost, energijo iz obnovljivih virov, trajnostni promet in ravnanje z odpadki; poziva Komisijo, naj oceni, kako podnebne spremembe vpliva jo na turizem v teh občutljivih regijah, in sicer v gospodarskem, okoljskem in socialnem smislu, ter kakšen bo njihov vpliv v prihodnje;

| 89. | poudarja, da je treba spodbujati turistični potencial oddaljenih podeželskih, otoških, obalnih in gorskih območij; spodbuja razvoj trajnostnega pomorskega in morskega turizma v EU ter poziva države članice, naj razvijejo trajnostno infrastrukturo in izboljšajo čezmejno povezljivost kot sredstvo za povečanje svoje privlačnosti in dostopnosti; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da je treba spodbujati turistični potencial oddaljenih podeželskih, otoških, obalnih in gorskih območij; spodbuja razvoj trajnostnega pomorskega in morskega turizma v EU ter poziva države članice, naj razvijejo trajnostno infrastrukturo in izboljšajo čezmejno povezljivost kot sredstvo za povečanje svoje privlačnosti in dostopnosti;

| 90. | poudarja dejstvo, da imajo otoki svoje težave, zlasti z vidika povezav med manjšimi otoki in celino, ter poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za spodbujanje naložb na teh območjih; |
| --- | --- |

90.

poudarja dejstvo, da imajo otoki svoje težave, zlasti z vidika povezav med manjšimi otoki in celino, ter poziva Komisijo, naj predlaga ukrepe za spodbujanje naložb na teh območjih;

| 91. | meni, da je uvedba prostovoljnih „okoljskih preverjanj“ za izboljšanje kakovosti okolja v turistični panogi koristen prispevek te panoge, ter priporoča, da se odlikujejo podjetja, ki se posebej zavzemajo za to; |
| --- | --- |

91.

meni, da je uvedba prostovoljnih „okoljskih preverjanj“ za izboljšanje kakovosti okolja v turistični panogi koristen prispevek te panoge, ter priporoča, da se odlikujejo podjetja, ki se posebej zavzemajo za to;

| 92. | poziva pristojne organe in gospodarske subjekte na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, naj si bolj prizadevajo za spodbujanje omrežij, ki niso namenjena cestnemu prometu, kot so evropske jahalne steze, pešpoti, romarske poti in kolesarske poti, v kombinaciji z vsemi čezmejnimi storitvami v železniškem prometu, vključno s hitrimi in nočnimi vlaki; opozarja, da bi bilo treba vedno raziskovati tudi interoperabilnost prometa z drugimi načini prevoza; priporoča odpravo povišanja cen vozovnic na mejnih odsekih, saj je to ena od ovir, zaradi katere uporaba železnic med turisti ni bolj razširjena; |
| --- | --- |

92.

poziva pristojne organe in gospodarske subjekte na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, naj si bolj prizadevajo za spodbujanje omrežij, ki niso namenjena cestnemu prometu, kot so evropske jahalne steze, pešpoti, romarske poti in kolesarske poti, v kombinaciji z vsemi čezmejnimi storitvami v železniškem prometu, vključno s hitrimi in nočnimi vlaki; opozarja, da bi bilo treba vedno raziskovati tudi interoperabilnost prometa z drugimi načini prevoza; priporoča odpravo povišanja cen vozovnic na mejnih odsekih, saj je to ena od ovir, zaradi katere uporaba železnic med turisti ni bolj razširjena;

| 93. | se zaveda, da je trajnostni urbani turizem hitro rastoča dejavnost ter da bi morali biti politika mobilnosti in prometna politika v turističnih mestnih središčih učinkoviti, trajnostni in bi morali privesti do razmer, v katerih pridobijo vsi, obiskovalci in obiskani; |
| --- | --- |

93.

se zaveda, da je trajnostni urbani turizem hitro rastoča dejavnost ter da bi morali biti politika mobilnosti in prometna politika v turističnih mestnih središčih učinkoviti, trajnostni in bi morali privesti do razmer, v katerih pridobijo vsi, obiskovalci in obiskani;

| 94. | podpira razvoj celostnih multimodalnih oblik prevoza za turiste z uvedbo vozovnic, ki omogočajo uporabo različnih prevoznih sredstev glede na različne potrebe; poudarja, da bi bil napredek v storitvah izdajanja integriranih vozovnic močna spodbuda za čezmejni turizem; |
| --- | --- |

94.

podpira razvoj celostnih multimodalnih oblik prevoza za turiste z uvedbo vozovnic, ki omogočajo uporabo različnih prevoznih sredstev glede na različne potrebe; poudarja, da bi bil napredek v storitvah izdajanja integriranih vozovnic močna spodbuda za čezmejni turizem;

| 95. | poudarja, da so električna vozila čedalje bolj privlačna rešitev za novo prožno mobilnost tako za podeželski kot za mestni turizem in da bi bilo treba okrepiti ponudbo te oblike mobilnosti v počitniških krajih; |
| --- | --- |

95.

poudarja, da so električna vozila čedalje bolj privlačna rešitev za novo prožno mobilnost tako za podeželski kot za mestni turizem in da bi bilo treba okrepiti ponudbo te oblike mobilnosti v počitniških krajih;

| 96. | poudarja, da je pomembno kolesarjem olajšati uporabo javnega prevoza; |
| --- | --- |

96.

poudarja, da je pomembno kolesarjem olajšati uporabo javnega prevoza;

| 97. | odločno spodbuja Komisijo, naj oceni možnost, da bi sistem kazalnikov za evropski turizem (ETIS) postal orodje EU v pomoč turističnim destinacijam pri nadzoru, upravljanju, ocenjevanju in nadgradnji uspešnosti z vidika trajnosti; |
| --- | --- |

97.

odločno spodbuja Komisijo, naj oceni možnost, da bi sistem kazalnikov za evropski turizem (ETIS) postal orodje EU v pomoč turističnim destinacijam pri nadzoru, upravljanju, ocenjevanju in nadgradnji uspešnosti z vidika trajnosti;

| 98. | poziva države članice, naj pozitivne izkušnje trajnostnega upravljanja turizma v okviru mednarodnega sodelovanja v tujini posredujejo dalje; |
| --- | --- |

98.

poziva države članice, naj pozitivne izkušnje trajnostnega upravljanja turizma v okviru mednarodnega sodelovanja v tujini posredujejo dalje;

| 99. | meni, da sta popolna dostopnost in cenovna dostopnost turizma sestavni del trajnosti tega sektorja; potrjuje, da načelo „turizem za vse“ ljudem, zlasti tistim s posebnimi potrebami (kot so invalidi ali ljudje z omejeno mobilnostjo, mladi, starejši, družine z nižjimi dohodki in družine z otroki), omogoča, da kot državljani uveljavljajo svoje pravice, ter bi se zato bilo treba pri vseh nacionalnih, regionalnih, lokalnih ali evropskih ukrepih v zvezi s turizmom opirati na to načelo; poziva države članice, naj se pri razvijanju turističnih konceptov za starejše in osebe s posebnimi oblikami invalidnosti posebej osredotočijo na uporabo novih tehnologij; |
| --- | --- |

99.

meni, da sta popolna dostopnost in cenovna dostopnost turizma sestavni del trajnosti tega sektorja; potrjuje, da načelo „turizem za vse“ ljudem, zlasti tistim s posebnimi potrebami (kot so invalidi ali ljudje z omejeno mobilnostjo, mladi, starejši, družine z nižjimi dohodki in družine z otroki), omogoča, da kot državljani uveljavljajo svoje pravice, ter bi se zato bilo treba pri vseh nacionalnih, regionalnih, lokalnih ali evropskih ukrepih v zvezi s turizmom opirati na to načelo; poziva države članice, naj se pri razvijanju turističnih konceptov za starejše in osebe s posebnimi oblikami invalidnosti posebej osredotočijo na uporabo novih tehnologij;

| 100. | priporoča, da države članice razvijejo enoten in pregleden vseevropski sistem prepoznavanja za dostopne možnosti ter vzpostavijo ustrezne internetne platforme; poziva Komisijo, naj predloži predloge v zvezi s tem; |
| --- | --- |

100.

priporoča, da države članice razvijejo enoten in pregleden vseevropski sistem prepoznavanja za dostopne možnosti ter vzpostavijo ustrezne internetne platforme; poziva Komisijo, naj predloži predloge v zvezi s tem;

| 101. | priporoča, da države članice kot merilo ustreznosti za turizem v okviru programov za gospodarski razvoj uvedejo zagotovitev dostopnosti; |
| --- | --- |

101.

priporoča, da države članice kot merilo ustreznosti za turizem v okviru programov za gospodarski razvoj uvedejo zagotovitev dostopnosti;

| 102. | poudarja, da zaupanje potrošnikov v podjetja, ki ponujajo storitve v turističnem sektorju, zajema tudi podjetja, ki potrošnikom zagotavljajo enostavne, učinkovite in hitre alternativne načine za reševanje potrošniških sporov, pa tudi podjetja, ki varujejo osebne in finančne podatke potrošnikov; |
| --- | --- |

102.

poudarja, da zaupanje potrošnikov v podjetja, ki ponujajo storitve v turističnem sektorju, zajema tudi podjetja, ki potrošnikom zagotavljajo enostavne, učinkovite in hitre alternativne načine za reševanje potrošniških sporov, pa tudi podjetja, ki varujejo osebne in finančne podatke potrošnikov;

| 103. | meni, da morajo letalski prevozniki, če naj bo evropski turizem dostopen, odpraviti izkrivljeno in pogosto prakso namenjanja več prostora poslovnemu razredu kot ekonomskemu; |
| --- | --- |

103.

meni, da morajo letalski prevozniki, če naj bo evropski turizem dostopen, odpraviti izkrivljeno in pogosto prakso namenjanja več prostora poslovnemu razredu kot ekonomskemu;

| 104. | poudarja prispevek civilne družbe k promociji novih oblik turizma, in sicer prek družbenih omrežij, prostovoljnih organizacij, kulturnih in športnih zvez, civilnih iniciativ ter organizacij, ki zastopajo mlade, ženske in izseljenske skupnosti; |
| --- | --- |

104.

poudarja prispevek civilne družbe k promociji novih oblik turizma, in sicer prek družbenih omrežij, prostovoljnih organizacij, kulturnih in športnih zvez, civilnih iniciativ ter organizacij, ki zastopajo mlade, ženske in izseljenske skupnosti;

| 105. | poziva k večjemu priznavanju pomembne vloge, ki jo ima sektor prostovoljstva pri razvoju in podpiranju turizma s prostovoljstvom na področju kulture; |
| --- | --- |

105.

poziva k večjemu priznavanju pomembne vloge, ki jo ima sektor prostovoljstva pri razvoju in podpiranju turizma s prostovoljstvom na področju kulture;

| 106. | poziva Komisijo in države članice, naj bodo pozorne na potencial socialne ekonomije za razvoj trajnostnega in odgovornega turizma ter ga podprejo; |
| --- | --- |

106.

poziva Komisijo in države članice, naj bodo pozorne na potencial socialne ekonomije za razvoj trajnostnega in odgovornega turizma ter ga podprejo;

| 107. | meni, da ima turizem pomembno socialno vrednost za mlade, zaposlene in upokojence, ter poziva države članice, naj izkoristijo sredstva EU za razvoj zdravstvenega in rekreacijskega turizma; |
| --- | --- |

107.

meni, da ima turizem pomembno socialno vrednost za mlade, zaposlene in upokojence, ter poziva države članice, naj izkoristijo sredstva EU za razvoj zdravstvenega in rekreacijskega turizma;

| 108. | poudarja, da nenehna kriza zaradi priseljevanja v Evropo še posebej vpliva na obalna območja, kjer turizem zagotavlja pomemben del dohodka tamkajšnjih prebivalcev; poziva Komisijo, naj pripravi osnutek poročila o učinku, ki ga ima nenadzorovani pritok priseljencev v EU na turistični sektor; |
| --- | --- |

108.

poudarja, da nenehna kriza zaradi priseljevanja v Evropo še posebej vpliva na obalna območja, kjer turizem zagotavlja pomemben del dohodka tamkajšnjih prebivalcev; poziva Komisijo, naj pripravi osnutek poročila o učinku, ki ga ima nenadzorovani pritok priseljencev v EU na turistični sektor;

Ekonomija delitve

| 109. | pozdravlja priložnosti, ki jih prinaša ekonomija delitve za zagonska in inovativna podjetja v turističnem sektorju; priznava, da te storitve dopolnjujejo drugo turistično ponudbo, kar zadeva njihovo lokacijo in osebe, katerim so namenjene; |
| --- | --- |

109.

pozdravlja priložnosti, ki jih prinaša ekonomija delitve za zagonska in inovativna podjetja v turističnem sektorju; priznava, da te storitve dopolnjujejo drugo turistično ponudbo, kar zadeva njihovo lokacijo in osebe, katerim so namenjene;

| 110. | opozarja, da je ekonomija delitve ali sodelovalna potrošnja nov družbeno-ekonomski model, ki se je pojavil s tehnološko revolucijo in internetom, ki povezuje ljudi prek spletnih platform, kjer je mogoče varno in pregledno poslovati z blagom in storitvami; |
| --- | --- |

110.

opozarja, da je ekonomija delitve ali sodelovalna potrošnja nov družbeno-ekonomski model, ki se je pojavil s tehnološko revolucijo in internetom, ki povezuje ljudi prek spletnih platform, kjer je mogoče varno in pregledno poslovati z blagom in storitvami;

| 111. | poudarja, da sedanja zakonodaja sloni ni primerna za ekonomijo delitve in so zato začele lokalne in nacionalne vlade preučevati te spletne platforme in si prizadevajo urediti njihov učinek, pogosto z uporabo nesorazmernih ukrepov, ki se v Uniji razlikujejo; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami preuči, katere pobude bi bilo najbolje sprejeti na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; priporoča razmislek o vzpostavitvi ustreznega regulativnega okvira kot del krovne strategije EU za enotni digitalni trg; |
| --- | --- |

111.

poudarja, da sedanja zakonodaja sloni ni primerna za ekonomijo delitve in so zato začele lokalne in nacionalne vlade preučevati te spletne platforme in si prizadevajo urediti njihov učinek, pogosto z uporabo nesorazmernih ukrepov, ki se v Uniji razlikujejo; poziva Komisijo, naj skupaj z državami članicami preuči, katere pobude bi bilo najbolje sprejeti na evropski, nacionalni, regionalni in lokalni ravni; priporoča razmislek o vzpostavitvi ustreznega regulativnega okvira kot del krovne strategije EU za enotni digitalni trg;

| 112. | poudarja, da je treba najprej analizirati odziv na rastočo ekonomijo delitve, preden se sprejmejo regulativni ukrepi; vseeno meni, da mora biti vsak ukrep, ki ga sprejmejo javni organi, sorazmeren in prožen, da bo mogoče vzpostaviti regulativni okvir, ki bo zagotavljal enake pogoje za podjetja, zlasti pa pozitivno poslovno okolje v podporo MSP in inovacijam v tem sektorju; poleg tega meni, da bi morali za varstvo potrošnikov predpisi o varnosti in zaščiti ter zdravstveni predpisi, ki se uporabljajo za tradicionalni turistični sektor, veljati tudi za turistične storitve, ki se v ekonomiji delitve zagotavljajo v komercialne namene; |
| --- | --- |

112.

poudarja, da je treba najprej analizirati odziv na rastočo ekonomijo delitve, preden se sprejmejo regulativni ukrepi; vseeno meni, da mora biti vsak ukrep, ki ga sprejmejo javni organi, sorazmeren in prožen, da bo mogoče vzpostaviti regulativni okvir, ki bo zagotavljal enake pogoje za podjetja, zlasti pa pozitivno poslovno okolje v podporo MSP in inovacijam v tem sektorju; poleg tega meni, da bi morali za varstvo potrošnikov predpisi o varnosti in zaščiti ter zdravstveni predpisi, ki se uporabljajo za tradicionalni turistični sektor, veljati tudi za turistične storitve, ki se v ekonomiji delitve zagotavljajo v komercialne namene;

| 113. | poudarja, da je treba pravilno opredeliti dejavnosti ponudnikov, da bo mogoče jasno razločevati med neformalno, priložnostno in stalno delitvijo ter poklicnimi storitvami, za katere bi se morale uporabljati ustrezne ureditve; |
| --- | --- |

113.

poudarja, da je treba pravilno opredeliti dejavnosti ponudnikov, da bo mogoče jasno razločevati med neformalno, priložnostno in stalno delitvijo ter poklicnimi storitvami, za katere bi se morale uporabljati ustrezne ureditve;

| 114. | poleg tega poudarja, da morajo biti platforme v celoti dostopne ter da morajo biti potrošniki, ki take strani uporabljajo, korektno obveščeni in se ne smejo zavajati, zagotoviti pa je treba tudi varstvo njihovih podatkov; poudarja pomen učinkovitega in preglednega sistema ocen in poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da ponudniki storitev ne kaznujejo potrošnikov zaradi negativnih ocen, ki jih slednji objavijo; |
| --- | --- |

114.

poleg tega poudarja, da morajo biti platforme v celoti dostopne ter da morajo biti potrošniki, ki take strani uporabljajo, korektno obveščeni in se ne smejo zavajati, zagotoviti pa je treba tudi varstvo njihovih podatkov; poudarja pomen učinkovitega in preglednega sistema ocen in poudarja, kako pomembno je zagotoviti, da ponudniki storitev ne kaznujejo potrošnikov zaradi negativnih ocen, ki jih slednji objavijo;

| 115. | poudarja, da morajo tehnološka podjetja, ki delujejo kot posredniki, ponudnike obvestiti o njihovih obveznostih, zlasti v zvezi z varstvom pravic potrošnikov, ter da morajo na zanesljiv in dostopen način zagotoviti informacije o vseh provizijah in skritih stroških, vezanih na poslovanje, in o tem, kako naj v celoti spoštujejo lokalne zakone, zlasti s področja davčne zakonodaje in spoštovanja pravil v zvezi z varstvom potrošnikov in pogoji dela tistih, ki opravljajo turistične storitve; |
| --- | --- |

115.

poudarja, da morajo tehnološka podjetja, ki delujejo kot posredniki, ponudnike obvestiti o njihovih obveznostih, zlasti v zvezi z varstvom pravic potrošnikov, ter da morajo na zanesljiv in dostopen način zagotoviti informacije o vseh provizijah in skritih stroških, vezanih na poslovanje, in o tem, kako naj v celoti spoštujejo lokalne zakone, zlasti s področja davčne zakonodaje in spoštovanja pravil v zvezi z varstvom potrošnikov in pogoji dela tistih, ki opravljajo turistične storitve;

| 116. | poziva Komisijo, naj oceni ekonomski in socialni učinek ekonomije delitve in njen pomen za turistično industrijo, potrošnike, tehnološka podjetja in javne organe, ter naj Parlamentu poroča o izidih svojih dosedanjih pobud, vključno z delom delovne skupine, vzpostavljene v okviru GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja; |
| --- | --- |

116.

poziva Komisijo, naj oceni ekonomski in socialni učinek ekonomije delitve in njen pomen za turistično industrijo, potrošnike, tehnološka podjetja in javne organe, ter naj Parlamentu poroča o izidih svojih dosedanjih pobud, vključno z delom delovne skupine, vzpostavljene v okviru GD za notranji trg, industrijo, podjetništvo ter mala in srednja podjetja;

Digitalizacija

| 117. | poziva Komisijo, naj skupaj z industrijo in turističnimi združenji opredeli pameten načrt pobud s poudarkom na širši usmerjenost inovacij (procesi, IKT in raziskave) ter na potrebnih znanjih, da bi tako potovalne agencije in turistična podjetja spodbudili, da sprejmejo digitalna orodja in jih učinkoviteje uporabljajo; meni, da bi lahko Komisija svoja prizadevanja osredotočila na širjenje najboljše prakse v povezavi s tem; |
| --- | --- |

117.

poziva Komisijo, naj skupaj z industrijo in turističnimi združenji opredeli pameten načrt pobud s poudarkom na širši usmerjenost inovacij (procesi, IKT in raziskave) ter na potrebnih znanjih, da bi tako potovalne agencije in turistična podjetja spodbudili, da sprejmejo digitalna orodja in jih učinkoviteje uporabljajo; meni, da bi lahko Komisija svoja prizadevanja osredotočila na širjenje najboljše prakse v povezavi s tem;

| 118. | pozdravlja digitalno platformo Komisije za turizem in njena cilja (i) krepitve inovacijskih zmogljivosti in digitalizacije MSP, povezanih s turizmom, za aktiviranje turističnega sektorja ter (ii) priprave predlogov za prilagajanje in oblikovanje trajnostnih, konkurenčnih in k potrošniku usmerjenih politik, namenjenih nadaljnjemu razvoju turističnega sektorja; spodbuja uporabo inovativnih tehnologij, izmenjavo dobre prakse in poglabljanje sodelovanja na regionalni ravni, da bi evropski turistični sektor postal privlačnejši in bolj konkurenčen; meni, da bi spodbujanje e-učenja in pogostejša uporaba digitalnih tehnologij še okrepila napredek k temu cilju; |
| --- | --- |

118.

pozdravlja digitalno platformo Komisije za turizem in njena cilja (i) krepitve inovacijskih zmogljivosti in digitalizacije MSP, povezanih s turizmom, za aktiviranje turističnega sektorja ter (ii) priprave predlogov za prilagajanje in oblikovanje trajnostnih, konkurenčnih in k potrošniku usmerjenih politik, namenjenih nadaljnjemu razvoju turističnega sektorja; spodbuja uporabo inovativnih tehnologij, izmenjavo dobre prakse in poglabljanje sodelovanja na regionalni ravni, da bi evropski turistični sektor postal privlačnejši in bolj konkurenčen; meni, da bi spodbujanje e-učenja in pogostejša uporaba digitalnih tehnologij še okrepila napredek k temu cilju;

| 119. | se zaveda, da se MSP (večinoma mikropodjetja) ter zagonska podjetja v turističnem sektorju soočajo s precejšnjimi težavami pri promoviranju svojih storitev v tujini in prilagajanju na hitro spreminjajoče se tržne razmere; ugotavlja, da jim lahko nova orodja informacijske tehnologije, kot je turistični poslovni portal, ki ga je razvila Komisija, poleg spletnih seminarjev pomagajo izkoristiti digitalne možnosti; poudarja, da bi razpoložljivost tega portala v vseh jezikih držav članic še bolj podkrepila teritorialne koristi teh ukrepov; podpira sprejetje podobnih pobud na lokalni, regionalni in nacionalni ravni; |
| --- | --- |

119.

se zaveda, da se MSP (večinoma mikropodjetja) ter zagonska podjetja v turističnem sektorju soočajo s precejšnjimi težavami pri promoviranju svojih storitev v tujini in prilagajanju na hitro spreminjajoče se tržne razmere; ugotavlja, da jim lahko nova orodja informacijske tehnologije, kot je turistični poslovni portal, ki ga je razvila Komisija, poleg spletnih seminarjev pomagajo izkoristiti digitalne možnosti; poudarja, da bi razpoložljivost tega portala v vseh jezikih držav članic še bolj podkrepila teritorialne koristi teh ukrepov; podpira sprejetje podobnih pobud na lokalni, regionalni in nacionalni ravni;

| 120. | poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja sodelovanje med javnimi in zasebnimi deležniki v turizmu za omogočanje raziskav in sprejetje digitalnih rešitev v evropskih podjetjih; zlasti poudarja, da je potrebno boljše usklajevanje med turističnimi uradi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, organizatorji potovanj, gostinskim sektorjem in digitalnimi podjetji; |
| --- | --- |

120.

poziva Komisijo, naj še naprej spodbuja sodelovanje med javnimi in zasebnimi deležniki v turizmu za omogočanje raziskav in sprejetje digitalnih rešitev v evropskih podjetjih; zlasti poudarja, da je potrebno boljše usklajevanje med turističnimi uradi na nacionalni, regionalni in lokalni ravni, organizatorji potovanj, gostinskim sektorjem in digitalnimi podjetji;

| 121. | poziva Komisijo, naj temu sektorju pomaga pri izgradnji orodij, ki bodo omogočala spremljanje destinacij obiskovalcev, prepoznavanje njihovega profila in sledenje njihovi mobilnosti, da bi tako spoznali njihove interese in razvili ustrezne proizvode ter oblikovali orodja za ponujanje destinacij po naročilu ter spremljanje mrež, da bi spoznali mnenja naših obiskovalcev; |
| --- | --- |

121.

poziva Komisijo, naj temu sektorju pomaga pri izgradnji orodij, ki bodo omogočala spremljanje destinacij obiskovalcev, prepoznavanje njihovega profila in sledenje njihovi mobilnosti, da bi tako spoznali njihove interese in razvili ustrezne proizvode ter oblikovali orodja za ponujanje destinacij po naročilu ter spremljanje mrež, da bi spoznali mnenja naših obiskovalcev;

| 122. | pričakuje, da bo Komisija predložila celovito poročilo, ki bo obsegalo oceno trenutnega stanja v zvezi z digitalizacijo turističnega trga EU, da bi opredelila in ustrezno obravnavala izzive in priložnosti za različne javne in zasebne akterje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; meni, da bi moralo tako poročilo vsebovati ustrezna priporočila, da bi se zagotovila poštena konkurenca in enaki pogoji za vse akterje ter bi se zaščitili potrošniki, tako da se jim zagotovijo preglednost, nevtralnost in dostopnost; |
| --- | --- |

122.

pričakuje, da bo Komisija predložila celovito poročilo, ki bo obsegalo oceno trenutnega stanja v zvezi z digitalizacijo turističnega trga EU, da bi opredelila in ustrezno obravnavala izzive in priložnosti za različne javne in zasebne akterje na nacionalni, regionalni in lokalni ravni; meni, da bi moralo tako poročilo vsebovati ustrezna priporočila, da bi se zagotovila poštena konkurenca in enaki pogoji za vse akterje ter bi se zaščitili potrošniki, tako da se jim zagotovijo preglednost, nevtralnost in dostopnost;

| 123. | ugotavlja, da vse več uporabnikov turistične storitve rezervira neposredno na spletu in da to lahko predstavlja tveganja za potrošnike, ki se pogosto ne zavedajo svojih pravic in ne poznajo veljavne zakonodaje; zahteva, da Komisija podrobno razišče morebitne zlorabe, ki se lahko pojavijo na tem področju, zlasti kadar gre za kombinirane nakupe pri več ponudnikih storitev (na primer letalske vozovnice in najem vozila), ter naj ob prihodnji reviziji direktive o paketnih potovanjih prilagodi in razvije te nove oblike storitev za rezervacije; |
| --- | --- |

123.

ugotavlja, da vse več uporabnikov turistične storitve rezervira neposredno na spletu in da to lahko predstavlja tveganja za potrošnike, ki se pogosto ne zavedajo svojih pravic in ne poznajo veljavne zakonodaje; zahteva, da Komisija podrobno razišče morebitne zlorabe, ki se lahko pojavijo na tem področju, zlasti kadar gre za kombinirane nakupe pri več ponudnikih storitev (na primer letalske vozovnice in najem vozila), ter naj ob prihodnji reviziji direktive o paketnih potovanjih prilagodi in razvije te nove oblike storitev za rezervacije;

| 124. | pozdravlja nedavni zaključek tristranskih pogovorov o revidirani direktivi o paketnem potovanju; poziva k njenemu pravočasnemu in učinkovitemu prenosu ter uporabi z namenom preoblikovanja sektorja in zaščite potrošnikov v digitalnem okolju; |
| --- | --- |

124.

pozdravlja nedavni zaključek tristranskih pogovorov o revidirani direktivi o paketnem potovanju; poziva k njenemu pravočasnemu in učinkovitemu prenosu ter uporabi z namenom preoblikovanja sektorja in zaščite potrošnikov v digitalnem okolju;

| 125. | poziva Komisijo, naj preusmeri sredstva in programe, da bi bolje podprla digitalizacijo evropskih turističnih podjetij; |
| --- | --- |

125.

poziva Komisijo, naj preusmeri sredstva in programe, da bi bolje podprla digitalizacijo evropskih turističnih podjetij;

| 126. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli ponudniki storitev pravičen in enak dostop do ustreznih podatkov ponudnikov potovanj in prevoza, da bi se omogočila uporaba digitalnih multimodalnih informacijskih storitev in storitev izdajanja vozovnic; ugotavlja pomen inteligentnih prevoznih sistemov (ITS) za zagotavljanje točnih cestno prometnih informacij v realnem času za razvoj celostnih mobilnostnih storitev, ki bi koristile razvoju evropskega turizma; |
| --- | --- |

126.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bodo imeli ponudniki storitev pravičen in enak dostop do ustreznih podatkov ponudnikov potovanj in prevoza, da bi se omogočila uporaba digitalnih multimodalnih informacijskih storitev in storitev izdajanja vozovnic; ugotavlja pomen inteligentnih prevoznih sistemov (ITS) za zagotavljanje točnih cestno prometnih informacij v realnem času za razvoj celostnih mobilnostnih storitev, ki bi koristile razvoju evropskega turizma;

| 127. | poziva države članice EU, naj določijo in podprejo vseevropske pobude, ki podpirajo uporabo digitalne infrastrukture in interoperabilnost med različnimi platformami; v zvezi s tem poziv države članice, naj zagotovijo brezplačni brezžični internet na turističnih območjih in naj v skladu s sprejeto odločitvijo do 15. junija 2017 odpravijo stroške gostovanja, pa tudi geografsko blokiranje; |
| --- | --- |

127.

poziva države članice EU, naj določijo in podprejo vseevropske pobude, ki podpirajo uporabo digitalne infrastrukture in interoperabilnost med različnimi platformami; v zvezi s tem poziv države članice, naj zagotovijo brezplačni brezžični internet na turističnih območjih in naj v skladu s sprejeto odločitvijo do 15. junija 2017 odpravijo stroške gostovanja, pa tudi geografsko blokiranje;

| 128. | poziva države članice in lokalne oblasti, naj zagotovijo, da bodo vse postaje ter točke prihoda, odhoda in transferja opremljene z informacijskimi pisarnami, v katerih bo usposobljeno osebje, ki bo sposobno zagotoviti informacije o ključnih destinacijah, prevoznih sredstvih in turističnih zmogljivostih, in tudi z digitalnimi informacijskimi sistemi v več jezikih z brezplačnim in neomejenim dostopom do wi-fi omrežij, ki jih lahko enakovredno uporabljajo tudi invalidi; |
| --- | --- |

128.

poziva države članice in lokalne oblasti, naj zagotovijo, da bodo vse postaje ter točke prihoda, odhoda in transferja opremljene z informacijskimi pisarnami, v katerih bo usposobljeno osebje, ki bo sposobno zagotoviti informacije o ključnih destinacijah, prevoznih sredstvih in turističnih zmogljivostih, in tudi z digitalnimi informacijskimi sistemi v več jezikih z brezplačnim in neomejenim dostopom do wi-fi omrežij, ki jih lahko enakovredno uporabljajo tudi invalidi;

| 129. | poudarja, da se morajo popotniki pri spletnih rezervacijah nastanitve ali prevoznih sredstev še vedno soočati z različnimi cenami in pogoji; zato pozdravlja sporočilo Komisije „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“; poziva Komisijo, naj sprejme celovit predlog za odpravo neupravičenega geografskega blokiranja dostopa do blaga, storitev in najboljše razpoložljive cene na podlagi geografske lokacije ali države prebivališča; |
| --- | --- |

129.

poudarja, da se morajo popotniki pri spletnih rezervacijah nastanitve ali prevoznih sredstev še vedno soočati z različnimi cenami in pogoji; zato pozdravlja sporočilo Komisije „Strategija za enotni digitalni trg za Evropo“; poziva Komisijo, naj sprejme celovit predlog za odpravo neupravičenega geografskega blokiranja dostopa do blaga, storitev in najboljše razpoložljive cene na podlagi geografske lokacije ali države prebivališča;

| 130. | poziva države članice, naj bo njihova prednostna naloga spodbujanje hitrih širokopasovnih povezav na oddaljenih in najbolj oddaljenih turističnih območjih, kot so otoki, obalna in gorska območja ter podeželje, da se pospeši rast turističnih podjetij in zmanjša digitalni razkorak v EU; |
| --- | --- |

130.

poziva države članice, naj bo njihova prednostna naloga spodbujanje hitrih širokopasovnih povezav na oddaljenih in najbolj oddaljenih turističnih območjih, kot so otoki, obalna in gorska območja ter podeželje, da se pospeši rast turističnih podjetij in zmanjša digitalni razkorak v EU;

| 131. | poziva države članice in udeležene subjekte, naj na vseh področjih turističnega sektorja in še zlasti na področju digitalizacije, razvijejo učinkovita sredstva za odpravo pomanjkanja strokovne delovne sile v tej panogi; |
| --- | --- |

131.

poziva države članice in udeležene subjekte, naj na vseh področjih turističnega sektorja in še zlasti na področju digitalizacije, razvijejo učinkovita sredstva za odpravo pomanjkanja strokovne delovne sile v tej panogi;

| 132. | je zaskrbljen, da v Evropi mnoge od gospodarskih koristi spletne distribucije niso izkoriščene; meni, da bi morale evropske vlade narediti več za vključevanje podjetništva, zlasti pa tehnološko-usmerjenih rešitev v Evropi; |
| --- | --- |

132.

je zaskrbljen, da v Evropi mnoge od gospodarskih koristi spletne distribucije niso izkoriščene; meni, da bi morale evropske vlade narediti več za vključevanje podjetništva, zlasti pa tehnološko-usmerjenih rešitev v Evropi;

o

o o

| 133. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

133.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL C 56 E, 26.2.2013, str. 41.

(2)  UL C 131 E, 8.5.2013, str. 9.

(3)  UL C 134, 7.6.2003, str. 7.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/86 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/86

---

P8_TA(2015)0392

Razvoj satelitske tehnologije, ki bo omogočala delovanje globalnih sistemov sledenja letalom

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o dodelitvi potrebnih pasov radiofrekvenčnega spektra v okviru Svetovne konference o radiokomunikacijah, ki bo od 2. do 27. novembra 2015 (WRC 2015) v Ženevi, za podporo prihodnjemu razvoju satelitske tehnologije, ki bo omogočala delovanje globalnih sistemov sledenja letalom (2015/2857(RSP))

(2017/C 355/11)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju nove točke o sledenju letalom na dnevnem redu naslednje Svetovne konference o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), ki bo od 2. do 27. novembra 2015 (WRC 2015) v Ženevi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju nove točke o sledenju letalom na dnevnem redu naslednje Svetovne konference o radiokomunikacijah Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU), ki bo od 2. do 27. novembra 2015 (WRC 2015) v Ženevi,

| — | ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o možnostih za sledenje zrakoplovom in določanje njihove lokacije, ki ga je Evropska unija predstavila na multidisciplinarnem srečanju Mednarodne organizacije civilnega letalstva glede globalnega sledenja letalom, ki je potekalo 12. in 13. maja 2014, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju delovnega dokumenta Komisije o možnostih za sledenje zrakoplovom in določanje njihove lokacije, ki ga je Evropska unija predstavila na multidisciplinarnem srečanju Mednarodne organizacije civilnega letalstva glede globalnega sledenja letalom, ki je potekalo 12. in 13. maja 2014,

| — | ob upoštevanju priporočil z omenjenega multidisciplinarnega srečanja Mednarodne organizacije civilnega letalstva glede globalnega sledenja letalom, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočil z omenjenega multidisciplinarnega srečanja Mednarodne organizacije civilnega letalstva glede globalnega sledenja letalom,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost v letalstvu št. 01/2014 z dne 5. maja 2014 o spremembah zahtev za zapisovalnike podatkov o letu in naprave za lociranje v vodi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske agencije za varnost v letalstvu št. 01/2014 z dne 5. maja 2014 o spremembah zahtev za zapisovalnike podatkov o letu in naprave za lociranje v vodi,

| — | ob upoštevanju varnostnih priporočil, ki so jih izdali različni nacionalni organi za preiskave v zvezi z varnostjo za izboljšanje varnosti prek poenostavljenega pridobivanja informacij za namene preiskav v zvezi z varnostjo v civilnem letalstvu in za izboljšanje zmogljivosti zapisovalnikov podatkov o letu ter ravnanja z njimi ter izboljšanje lociranja zrakoplovov po nesreči nad vodno površino (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju varnostnih priporočil, ki so jih izdali različni nacionalni organi za preiskave v zvezi z varnostjo za izboljšanje varnosti prek poenostavljenega pridobivanja informacij za namene preiskav v zvezi z varnostjo v civilnem letalstvu in za izboljšanje zmogljivosti zapisovalnikov podatkov o letu ter ravnanja z njimi ter izboljšanje lociranja zrakoplovov po nesreči nad vodno površino (1),

| — | ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 v zvezi z zahtevami za zapisovalnike podatkov o letu, naprave za lociranje v vodi in sisteme sledenja zrakoplovom (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka uredbe Komisije o spremembi Uredbe (EU) št. 965/2012 v zvezi z zahtevami za zapisovalnike podatkov o letu, naprave za lociranje v vodi in sisteme sledenja zrakoplovom (2),

| — | ob upoštevanju vprašanja Komisiji o dodelitvi potrebnih pasov radiofrekvenčnega spektra v okviru Svetovne konference o radiokomunikacijah, ki bo od 2. do 27. novembra 2015 (WRC 2015) v Ženevi, za podporo prihodnjemu razvoju satelitske tehnologije za omogočanje delovanja globalnih sistemov sledenja letalom (O-000118/2015 – B8-1101/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju vprašanja Komisiji o dodelitvi potrebnih pasov radiofrekvenčnega spektra v okviru Svetovne konference o radiokomunikacijah, ki bo od 2. do 27. novembra 2015 (WRC 2015) v Ženevi, za podporo prihodnjemu razvoju satelitske tehnologije za omogočanje delovanja globalnih sistemov sledenja letalom (O-000118/2015 – B8-1101/2015),

| — | ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za promet in turizem, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga resolucije Odbora za promet in turizem,

| — | ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 128(5) in člena 123(2) Poslovnika,

| A. | ker sta tragična leta AF447 letalske družbe Air France (1. junija 2009) in MH370 letalske družbe Malaysia Airlines (8. marca 2014) pokazala, da je treba vzpostaviti nove sisteme, s pomočjo katerih bo mogoče v vsakem trenutku določiti položaj zrakoplova za javni prevoz, tudi na oddaljeni lokaciji; |
| --- | --- |

A.

ker sta tragična leta AF447 letalske družbe Air France (1. junija 2009) in MH370 letalske družbe Malaysia Airlines (8. marca 2014) pokazala, da je treba vzpostaviti nove sisteme, s pomočjo katerih bo mogoče v vsakem trenutku določiti položaj zrakoplova za javni prevoz, tudi na oddaljeni lokaciji;

| B. | ker bodo takšni globalni nadzorni sistemi za upravljanje zračnega prometa omogočili lažjo določitev lokacije zrakoplova, če pride do česa neobičajnega, izrednih razmer ali nesreče; |
| --- | --- |

B.

ker bodo takšni globalni nadzorni sistemi za upravljanje zračnega prometa omogočili lažjo določitev lokacije zrakoplova, če pride do česa neobičajnega, izrednih razmer ali nesreče;

| C. | ker – v luči tragičnih letov AF447 in MH370 – izpad normalne električne energije na krovu ne bi smel vplivati na takšne sisteme, v okviru katerih ne bi smela obstajati možnosti, da se jih med letom onemogoči; |
| --- | --- |

C.

ker – v luči tragičnih letov AF447 in MH370 – izpad normalne električne energije na krovu ne bi smel vplivati na takšne sisteme, v okviru katerih ne bi smela obstajati možnosti, da se jih med letom onemogoči;

| D. | ker se bo s temi sistemi izboljšala učinkovitost operacij iskanja in reševanja ter preiskovanja, saj so s sedanjimi sistemi sledenja letalom zajeti le nekateri deli sveta; |
| --- | --- |

D.

ker se bo s temi sistemi izboljšala učinkovitost operacij iskanja in reševanja ter preiskovanja, saj so s sedanjimi sistemi sledenja letalom zajeti le nekateri deli sveta;

| E. | ker so ti sistemi lahko pomembno orodje za izboljšanje učinkovitosti in zmogljivosti upravljanja zračnega prometa ter lahko hkrati znatno izboljšajo varnost v letalstvu in znižajo stroške infrastrukture; |
| --- | --- |

E.

ker so ti sistemi lahko pomembno orodje za izboljšanje učinkovitosti in zmogljivosti upravljanja zračnega prometa ter lahko hkrati znatno izboljšajo varnost v letalstvu in znižajo stroške infrastrukture;

| F. | ker je Komisija v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, Mednarodno organizacijo civilnega letalstva in deležniki že začela preučevati različne tehnične možnosti, glede na njihovo učinkovitost, in je predlagala pravila za sledenje zrakoplovom, ki naj bi se začela izvajati postopoma; |
| --- | --- |

F.

ker je Komisija v sodelovanju z Evropsko agencijo za varnost v letalstvu, Mednarodno organizacijo civilnega letalstva in deležniki že začela preučevati različne tehnične možnosti, glede na njihovo učinkovitost, in je predlagala pravila za sledenje zrakoplovom, ki naj bi se začela izvajati postopoma;

| G. | ker se s satelitskimi komunikacijami podprta tehnologija samodejnega odvisnega nadzorovanja – difuzije (ADS-B), kot ena od možnosti, ki se trenutno uporabljajo in/ali preučujejo (na primer avtomatski odvisni nadzor – pogodba (ADS-C), letalski sistem podatkovnih komunikacij in poročanja (ACARS), visokofrekvenčna podatkovna povezava), zdi zelo obetavna; |
| --- | --- |

G.

ker se s satelitskimi komunikacijami podprta tehnologija samodejnega odvisnega nadzorovanja – difuzije (ADS-B), kot ena od možnosti, ki se trenutno uporabljajo in/ali preučujejo (na primer avtomatski odvisni nadzor – pogodba (ADS-C), letalski sistem podatkovnih komunikacij in poročanja (ACARS), visokofrekvenčna podatkovna povezava), zdi zelo obetavna;

| H. | ker je lahko tehnologija ADS-B v podporo pri nadzoru upravljanja zračnega prometa izven najgosteje naseljenih območij, kjer je radarska pokritost omejena, nemogoča ali izjemno draga (vključno z oceani in nenaseljenimi kopnimi območji); |
| --- | --- |

H.

ker je lahko tehnologija ADS-B v podporo pri nadzoru upravljanja zračnega prometa izven najgosteje naseljenih območij, kjer je radarska pokritost omejena, nemogoča ali izjemno draga (vključno z oceani in nenaseljenimi kopnimi območji);

| I. | ker satelitsko podprta tehnologija ADS-B ponudnikom navigacijskih storitev zračnega prometa omogoča nadzor prek komunikacije med zrakoplovom in skupino satelitov in ker ji bo v ta namen morda treba dodeliti določen pas radiofrekvenčnega spektra, ki je zaščiten pred motenjem; |
| --- | --- |

I.

ker satelitsko podprta tehnologija ADS-B ponudnikom navigacijskih storitev zračnega prometa omogoča nadzor prek komunikacije med zrakoplovom in skupino satelitov in ker ji bo v ta namen morda treba dodeliti določen pas radiofrekvenčnega spektra, ki je zaščiten pred motenjem;

| J. | ker je Svetovna konferenca o radiokomunikacijah (WRC 2015), ki naj bi v organizaciji Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) potekala novembra 2015, forum za ugotavljanje, katere radijske storitve se dodelijo določenim pasovom radiofrekvenčnega spektra; |
| --- | --- |

J.

ker je Svetovna konferenca o radiokomunikacijah (WRC 2015), ki naj bi v organizaciji Mednarodne telekomunikacijske zveze (ITU) potekala novembra 2015, forum za ugotavljanje, katere radijske storitve se dodelijo določenim pasovom radiofrekvenčnega spektra;

| K. | ker bi bilo treba s pomočjo ukrepov zagotoviti, da razvoj tehnologije ADS-B ne bo oviran, ker ustrezen pas radiofrekvenčnega spektra ni bil pravočasno dodeljen; |
| --- | --- |

K.

ker bi bilo treba s pomočjo ukrepov zagotoviti, da razvoj tehnologije ADS-B ne bo oviran, ker ustrezen pas radiofrekvenčnega spektra ni bil pravočasno dodeljen;

| 1. | podpira dejavnosti Komisije za hiter razvoj globalnega sistema sledenja letalom na podlagi zmogljivosti, s pomočjo katerega bi ponudniki navigacijskih storitev zračnega prometa lahko v vsakem trenutku določili položaj zrakoplova za javni prevoz, tudi na oddaljeni lokaciji; |
| --- | --- |

1.

podpira dejavnosti Komisije za hiter razvoj globalnega sistema sledenja letalom na podlagi zmogljivosti, s pomočjo katerega bi ponudniki navigacijskih storitev zračnega prometa lahko v vsakem trenutku določili položaj zrakoplova za javni prevoz, tudi na oddaljeni lokaciji;

| 2. | poudarja, da bi moral tak sistem delovati tudi v primeru izpada normalne električne energije na krovu in da v okviru tega sistema ne bi smela obstajati možnost, da se ga med letom onemogoči; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da bi moral tak sistem delovati tudi v primeru izpada normalne električne energije na krovu in da v okviru tega sistema ne bi smela obstajati možnost, da se ga med letom onemogoči;

| 3. | meni, da bi bilo treba razvoj takšnega sistema doseči s tesnim sodelovanjem med vsemi deležniki (npr. industrijo, letalskimi družbami, ponudniki navigacijskih storitev zračnega prometa, varnostnimi in reševalnimi službami, organi za preiskave v zvezi z varnostjo in mednarodnimi organizacijami); |
| --- | --- |

3.

meni, da bi bilo treba razvoj takšnega sistema doseči s tesnim sodelovanjem med vsemi deležniki (npr. industrijo, letalskimi družbami, ponudniki navigacijskih storitev zračnega prometa, varnostnimi in reševalnimi službami, organi za preiskave v zvezi z varnostjo in mednarodnimi organizacijami);

| 4. | ugotavlja, da je satelitsko podprta tehnologija ADS-B, ki temelji na komunikaciji med zrakoplovom in sateliti, ena od obetavnih možnosti za razvoj globalnega nadzornega sistema za upravljanje zračnega prometa; |
| --- | --- |

4.

ugotavlja, da je satelitsko podprta tehnologija ADS-B, ki temelji na komunikaciji med zrakoplovom in sateliti, ena od obetavnih možnosti za razvoj globalnega nadzornega sistema za upravljanje zračnega prometa;

| 5. | poudarja, da je pri izvajanju tehnologije ADS-B nujno treba upoštevati potrebe vseh uporabnikov zračnega prostora in zagotoviti interoperabilnost med alternativnimi tehnologijami, da se preprečijo kršitve na področju aktivne in pasivne varnosti; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da je pri izvajanju tehnologije ADS-B nujno treba upoštevati potrebe vseh uporabnikov zračnega prostora in zagotoviti interoperabilnost med alternativnimi tehnologijami, da se preprečijo kršitve na področju aktivne in pasivne varnosti;

| 6. | ugotavlja, da bo za razvoj satelitsko podprte tehnologije ADS-B morda treba dodeliti ustrezen pas radiofrekvenčnega spektra, da se prepreči kakršno koli motenje; |
| --- | --- |

6.

ugotavlja, da bo za razvoj satelitsko podprte tehnologije ADS-B morda treba dodeliti ustrezen pas radiofrekvenčnega spektra, da se prepreči kakršno koli motenje;

| 7. | poziva Komisijo, naj v luči naslednje Svetovne konference o radiokomunikacijah (WRC 2015), ki bo novembra 2015 v Ženevi, sprejme ustrezne ukrepe glede dodelitve potrebnih pasov radiofrekvenčnega spektra in tako podpre prihodnji razvoj globalnega satelitskega sistema sledenja letalom; |
| --- | --- |

7.

poziva Komisijo, naj v luči naslednje Svetovne konference o radiokomunikacijah (WRC 2015), ki bo novembra 2015 v Ženevi, sprejme ustrezne ukrepe glede dodelitve potrebnih pasov radiofrekvenčnega spektra in tako podpre prihodnji razvoj globalnega satelitskega sistema sledenja letalom;

| 8. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic. |
| --- | --- |

8.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo posreduje Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic.

---

(1)  Mnenje Evropske agencije za varnost v letalstvu št. 01/2014 z dne 5. maja 2014, „Reference“.

(2)  Dokument Komisije RPS COM-AC DRC(2015) D040413/02 s Prilogo.

---

III Pripravljalni akti

EVROPSKI PARLAMENT

Torek, 27. oktober 2015

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/89 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/89

---

P8_TA(2015)0360

Skupna kmetijska politika: razveljavitev zastarelih aktov ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 76/621/EGS o določitvi zgornje mejne vrednosti eruka kisline v oljih in masteh in Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja (COM(2015)0174 – C8-0101/2015 – 2015/0090(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 355/12)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0174), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0174),

| — | ob upoštevanju člena 294(2), prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0101/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2), prvega pododstavka člena 42 in člena 43(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0101/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora za pravne zadeve o predlagani pravni podlagi,

| — | ob upoštevanju člena 294(3) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 1. julija 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 1. julija 2015 (1),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. septembra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 7. septembra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 39 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0255/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0255/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

P8_TC1-COD(2015)0090

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 27. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 76/621/EGS o določitvi zgornje mejne vrednosti eruka kisline v oljih in masteh in Uredbe Sveta (ES) št. 320/2006 o ustanovitvi začasne sheme za prestrukturiranje industrije sladkorja

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/2284.)

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/91 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/91

---

P8_TA(2015)0361

Sporazum med EU in Švico o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku sklepa Sveta o sklenitvi, v imenu Evropske unije, protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (08266/1/2015 – C8-0169/2015 – 2015/0076(NLE))

(Posvetovanje)

(2017/C 355/13)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (08266/1/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga sklepa Sveta (08266/1/2015),

| — | ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (08297/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka protokola o spremembi k Sporazumu med Evropsko skupnostjo in Švicarsko konfederacijo o ukrepih, enakovrednih tistim iz Direktive Sveta 2003/48/ES o obdavčevanju dohodka od prihrankov v obliki plačil obresti (08297/2015),

| — | ob upoštevanju členov 115 in točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0169/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 115 in točke (b) drugega pododstavka člena 218(6) ter drugega pododstavka člena 218(8) Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerimi se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0169/2015),

| — | ob upoštevanju členov 59 in 108(7) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 108(7) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0271/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0271/2015),

| 1. | odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in sklenitev protokola o spremembi k Sporazumu; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek sklepa Sveta, kakor je bil spremenjen, in sklenitev protokola o spremembi k Sporazumu;

| 2. | obžaluje, da niso mogoče izboljšave, in sicer v zvezi z zagotovljenimi informacijami in z avtomatično, obvezno in neomejeno izmenjavo podatkov; |
| --- | --- |

2.

obžaluje, da niso mogoče izboljšave, in sicer v zvezi z zagotovljenimi informacijami in z avtomatično, obvezno in neomejeno izmenjavo podatkov;

| 3. | poziva Komisijo, naj v primeru sprememb ali novih dogodkov v zadnjih fazah sklepanja protokola o spremembi k Sporazumu obvesti Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj v primeru sprememb ali novih dogodkov v zadnjih fazah sklepanja protokola o spremembi k Sporazumu obvesti Parlament;

| 4. | opominja Svet, da se mora ponovno posvetovati s Parlamentom, če bo spremenil svoj osnutek sklepa; |
| --- | --- |

4.

opominja Svet, da se mora ponovno posvetovati s Parlamentom, če bo spremenil svoj osnutek sklepa;

| 5. | poudarja, da se je treba učinkovito boriti proti davčnim goljufijam in izogibanju davkov, zlasti proti davčnim utajam in izogibanju davkov fizičnih in pravnih oseb s stalnim prebivališčem v Uniji v sodelovanju s finančnimi institucijami s sedežem v tretjih državah; |
| --- | --- |

5.

poudarja, da se je treba učinkovito boriti proti davčnim goljufijam in izogibanju davkov, zlasti proti davčnim utajam in izogibanju davkov fizičnih in pravnih oseb s stalnim prebivališčem v Uniji v sodelovanju s finančnimi institucijami s sedežem v tretjih državah;

| 6. | poziva Komisijo, naj 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti protokola o spremembi k Sporazumu oceni uporabo Sporazuma in njegov izid ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo in mu po potrebi priloži predloge za revizijo Sporazuma; |
| --- | --- |

6.

poziva Komisijo, naj 18 mesecev po datumu začetka veljavnosti protokola o spremembi k Sporazumu oceni uporabo Sporazuma in njegov izid ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži poročilo in mu po potrebi priloži predloge za revizijo Sporazuma;

| 7. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije. |
| --- | --- |

7.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter vladam in parlamentom držav članic in Švicarske konfederacije.

Sprememba 1

Osnutek sklepa

Člen 2 – odstavek 1

| Osnutek sklepa | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2(1) Protokola o spremembi (4). | 1.   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2(1)
  in člena 4
  Protokola o spremembi (4)

  , da bi zagotovil upoštevanje pravil o avtomatični izmenjavi podatkov glede računov, o katerih se poroča, ter omogočil sodelovanje pri skladnosti in izvrševanju. |

Osnutek sklepa

Sprememba

1.   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2(1) Protokola o spremembi (4).

1.   Predsednik Sveta v imenu Unije pošlje uradno obvestilo iz člena 2(1)
  in člena 4
  Protokola o spremembi (4)

  , da bi zagotovil upoštevanje pravil o avtomatični izmenjavi podatkov glede računov, o katerih se poroča, ter omogočil sodelovanje pri skladnosti in izvrševanju.

Sprememba 2

Osnutek sklepa

Člen 2 – odstavek 2

| Osnutek sklepa | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija obvesti Švicarsko konfederacijo in države članice o uradnem obvestilu iz točke (d) člena 1(1) Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni
  , kot izhaja iz Protokola
  o spremembi. | 2.   Komisija obvesti Švicarsko konfederacijo in države članice o uradnem obvestilu iz točke (d) člena 1(1) Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni
  v skladu s Protokolom
  o spremembi. |

Osnutek sklepa

Sprememba

2.   Komisija obvesti Švicarsko konfederacijo in države članice o uradnem obvestilu iz točke (d) člena 1(1) Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni
  , kot izhaja iz Protokola
  o spremembi.

2.   Komisija obvesti Švicarsko konfederacijo in države članice o uradnem obvestilu iz točke (d) člena 1(1) Sporazuma med Evropsko unijo in Švicarsko konfederacijo o avtomatični izmenjavi podatkov o finančnih računih za izboljšanje spoštovanja davčnih predpisov na mednarodni ravni
  v skladu s Protokolom
  o spremembi.

---

(4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola o spremembi.

(4)  Generalni sekretariat Sveta bo v Uradnem listu Evropske unije objavil datum začetka veljavnosti Protokola o spremembi.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/93 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/93

---

P8_TA(2015)0362

Obdavčitev dohodkov od prihrankov v obliki plačil obresti: razveljavitev direktive o prihrankih *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu direktive Sveta o razveljavitvi Direktive Sveta 2003/48/ES (COM(2015)0129 – C8-0086/2015 – 2015/0065(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2017/C 355/14)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0129), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0129),

| — | ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0086/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0086/2015),

| — | ob upoštevanju členov 59 in 50(2) Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju členov 59 in 50(2) Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0299/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0299/2015),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog na podlagi člena 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | Direktiva 2014/107/EU ima na splošno širše področje uporabe od Direktive 2003/48/ES ter določa, da v primeru prekrivanja področij uporabe prevlada Direktiva 2014/107/EU. Še vedno je nekaj preostalih primerov, v katerih bi se uporabljala le Direktiva 2003/48/ES. Ti preostali primeri so posledica rahlih razlik v pristopu med obema direktivama ter različnih posebnih izjem. Če v teh omejenih primerih področje uporabe Direktive 2003/48/ES ne bi spadalo na področje uporabe Direktive 2014/107/EU, bi se zadevne določbe Direktive 2003/48/ES še naprej uporabljale, v Uniji pa bi veljali dvojni standardi poročanja. Stroški takšnega dvojnega poročanja
  bi
  prevladali nad manjšimi koristmi, ki bi jih imeli z ohranitvijo tega stanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

Direktiva 2014/107/EU ima na splošno širše področje uporabe od Direktive 2003/48/ES ter določa, da v primeru prekrivanja področij uporabe prevlada Direktiva 2014/107/EU. Še vedno je nekaj preostalih primerov, v katerih bi se uporabljala le Direktiva 2003/48/ES. Ti preostali primeri so posledica rahlih razlik v pristopu med obema direktivama ter različnih posebnih izjem. Če v teh omejenih primerih področje uporabe Direktive 2003/48/ES ne bi spadalo na področje uporabe Direktive 2014/107/EU, bi se zadevne določbe Direktive 2003/48/ES še naprej uporabljale, v Uniji pa bi veljali dvojni standardi poročanja. Stroški takšnega dvojnega poročanja
  bi
  prevladali nad manjšimi koristmi, ki bi jih imeli z ohranitvijo tega stanja.

| (5) | Direktiva 2014/107/EU ima na splošno širše področje uporabe od Direktive 2003/48/ES ter določa, da v primeru prekrivanja področij uporabe prevlada Direktiva 2014/107/EU. Še vedno je nekaj preostalih primerov, v katerih bi se uporabljala le Direktiva 2003/48/ES. Ti preostali primeri so posledica rahlih razlik v pristopu med obema direktivama ter različnih posebnih izjem. Če v teh omejenih primerih področje uporabe Direktive 2003/48/ES ne bi spadalo na področje uporabe Direktive 2014/107/EU, bi se zadevne določbe Direktive 2003/48/ES še naprej uporabljale, v Uniji pa bi veljali dvojni standardi poročanja.
  Čeprav o sistemu dvojnega poročanja ni bila opravljena specifična analiza stroškov in koristi, niti za začasno prehodno obdobje med dvema standardoma, se upravičeno domneva, da bi
  stroški takšnega dvojnega poročanja prevladali nad manjšimi koristmi, ki bi jih imeli z ohranitvijo tega stanja. |
| --- | --- |

(5)

Direktiva 2014/107/EU ima na splošno širše področje uporabe od Direktive 2003/48/ES ter določa, da v primeru prekrivanja področij uporabe prevlada Direktiva 2014/107/EU. Še vedno je nekaj preostalih primerov, v katerih bi se uporabljala le Direktiva 2003/48/ES. Ti preostali primeri so posledica rahlih razlik v pristopu med obema direktivama ter različnih posebnih izjem. Če v teh omejenih primerih področje uporabe Direktive 2003/48/ES ne bi spadalo na področje uporabe Direktive 2014/107/EU, bi se zadevne določbe Direktive 2003/48/ES še naprej uporabljale, v Uniji pa bi veljali dvojni standardi poročanja.
  Čeprav o sistemu dvojnega poročanja ni bila opravljena specifična analiza stroškov in koristi, niti za začasno prehodno obdobje med dvema standardoma, se upravičeno domneva, da bi
  stroški takšnega dvojnega poročanja prevladali nad manjšimi koristmi, ki bi jih imeli z ohranitvijo tega stanja.

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (11a) | Določbe, enakovredne tistim iz Direktive 2003/48/ES, se trenutno uporabljajo prek ločenih dvostranskih sporazumov med Unijo in petimi evropskimi državami, ki niso države članice Unije (Švicarska konfederacija, Kneževina Lihtenštajn, Republika San Marino, Kneževina Monako in Kneževina Andora), ter med vsako državo članico in 12 odvisnimi ali pridruženimi ozemlji (Kanalski otoki, Otok Man in odvisna ali pridružena ozemlja v Karibih). Pomembno je, da se vsi ti dvostranski sporazumi prilagodijo novemu svetovnemu standardu OECD in Direktivi 2014/107/EU. Bistveno je tudi, da v prehodu z obstoječega na novi standard ne nastanejo vrzeli ali druge pomanjkljivosti. Komisija sicer ima jasen mandat za pogajanja o spremembah teh sporazumov s petimi evropskimi državami, ki niso države članice Unije, vendar bi morala glede na svoje strokovno znanje prevzeti dejavnejšo vlogo tudi pri lajšanju in spodbujanju pregledov sporazumov med državami članicami in 12 odvisnimi ali pridruženimi ozemlji. Komisija bi morala, kjer je to primerno in po izrecni privolitvi države članice, prevzeti vodenje takšnih pogajanj, da bi bila pogajanja preprostejša in učinkovitejša. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11a)

Določbe, enakovredne tistim iz Direktive 2003/48/ES, se trenutno uporabljajo prek ločenih dvostranskih sporazumov med Unijo in petimi evropskimi državami, ki niso države članice Unije (Švicarska konfederacija, Kneževina Lihtenštajn, Republika San Marino, Kneževina Monako in Kneževina Andora), ter med vsako državo članico in 12 odvisnimi ali pridruženimi ozemlji (Kanalski otoki, Otok Man in odvisna ali pridružena ozemlja v Karibih). Pomembno je, da se vsi ti dvostranski sporazumi prilagodijo novemu svetovnemu standardu OECD in Direktivi 2014/107/EU. Bistveno je tudi, da v prehodu z obstoječega na novi standard ne nastanejo vrzeli ali druge pomanjkljivosti. Komisija sicer ima jasen mandat za pogajanja o spremembah teh sporazumov s petimi evropskimi državami, ki niso države članice Unije, vendar bi morala glede na svoje strokovno znanje prevzeti dejavnejšo vlogo tudi pri lajšanju in spodbujanju pregledov sporazumov med državami članicami in 12 odvisnimi ali pridruženimi ozemlji. Komisija bi morala, kjer je to primerno in po izrecni privolitvi države članice, prevzeti vodenje takšnih pogajanj, da bi bila pogajanja preprostejša in učinkovitejša.

Sprememba 3

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Komisija do 1. julija 2016 predloži Svetu in Evropskemu parlamentu poročilo o prehodu s standarda poročanja iz Direktive 2003/48/ES na novi standard poročanja, vzpostavljen z Direktivo 2014/107/EU. Poročilo med drugim vključuje tudi tveganja za nastanek vrzeli ali drugih nepravilnosti pri poročanju, ki bi lahko omogočile čezmejne davčne utaje in goljufije. Poročilo zajema tudi sorodne procese pregleda ločenih dvostranskih sporazumov med Unijo in petimi evropskimi državami, ki niso države članice Unije (Švicarska konfederacija, Kneževina Lihtenštajn, Republika San Marino, Kneževina Monako in Kneževina Andora), ter med vsako državo članico in 12 odvisnimi ali pridruženimi ozemlji (Kanalski otoki, Otok Man in odvisna ali pridružena ozemlja v Karibih). Komisija do 1. oktobra 2017 predloži poročilo o spremljanju, da bi podrobno spremljali razmere. Poročilom se po potrebi priložijo ustrezni zakonodajni predlogi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Komisija do 1. julija 2016 predloži Svetu in Evropskemu parlamentu poročilo o prehodu s standarda poročanja iz Direktive 2003/48/ES na novi standard poročanja, vzpostavljen z Direktivo 2014/107/EU. Poročilo med drugim vključuje tudi tveganja za nastanek vrzeli ali drugih nepravilnosti pri poročanju, ki bi lahko omogočile čezmejne davčne utaje in goljufije. Poročilo zajema tudi sorodne procese pregleda ločenih dvostranskih sporazumov med Unijo in petimi evropskimi državami, ki niso države članice Unije (Švicarska konfederacija, Kneževina Lihtenštajn, Republika San Marino, Kneževina Monako in Kneževina Andora), ter med vsako državo članico in 12 odvisnimi ali pridruženimi ozemlji (Kanalski otoki, Otok Man in odvisna ali pridružena ozemlja v Karibih). Komisija do 1. oktobra 2017 predloži poročilo o spremljanju, da bi podrobno spremljali razmere. Poročilom se po potrebi priložijo ustrezni zakonodajni predlogi.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/96 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/96

---

P8_TA(2015)0363

Avtomatizirana izmenjava daktiloskopskih podatkov na Švedskem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Švedskem (10027/2015 – C8-0197/2015 – 2015/0804(CNS))

(Posvetovanje)

(2017/C 355/15)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10027/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10027/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0197/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0197/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o krepitvi čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: izvajanje sklepa k Prümski pogodbi in evropskega modela za izmenjavo informacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o krepitvi čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: izvajanje sklepa k Prümski pogodbi in evropskega modela za izmenjavo informacij (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o evropski agendi za varnost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o evropski agendi za varnost (3),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0304/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0304/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0419.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/97 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/97

---

P8_TA(2015)0364

Avtomatizirana izmenjava daktiloskopskih podatkov v Belgiji *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov v Belgiji (10029/2015 – C8-0196/2015 – 2015/0805(CNS))

(Posvetovanje)

(2017/C 355/16)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (10029/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (10029/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0196/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0196/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o krepitvi čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: izvajanje sklepa k Prümski pogodbi in evropskega modela za izmenjavo informacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o krepitvi čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: izvajanje sklepa k Prümski pogodbi in evropskega modela za izmenjavo informacij (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o evropski agendi za varnost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o evropski agendi za varnost (3),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0303/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0303/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0419.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/98 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/98

---

P8_TA(2015)0365

Avtomatizirana izmenjava daktiloskopskih podatkov na Poljskem *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o osnutku izvedbenega sklepa Sveta o začetku avtomatizirane izmenjave daktiloskopskih podatkov na Poljskem (09989/2015 – C8-0195/2015 – 2015/0806(CNS))

(Posvetovanje)

(2017/C 355/17)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju osnutka Sveta (09989/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju osnutka Sveta (09989/2015),

| — | ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0195/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 39(1) Pogodbe o Evropski uniji, kakor je bila spremenjena z Amsterdamsko pogodbo, in člena 9 Protokola (št. 36) o prehodni ureditvi, v skladu s katerima se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0195/2015),

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2008/615/PNZ z dne 23. junija 2008 o poglobitvi čezmejnega sodelovanja, zlasti na področju boja proti terorizmu in čezmejnemu kriminalu (1), zlasti člena 33,

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o krepitvi čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: izvajanje sklepa k Prümski pogodbi in evropskega modela za izmenjavo informacij (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 10. oktobra 2013 o krepitvi čezmejnega sodelovanja na področju kazenskega pregona v EU: izvajanje sklepa k Prümski pogodbi in evropskega modela za izmenjavo informacij (2),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o evropski agendi za varnost (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 9. julija 2015 o evropski agendi za varnost (3),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0302/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve (A8-0302/2015),

| 1. | odobri osnutek Sveta; |
| --- | --- |

1.

odobri osnutek Sveta;

| 2. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

2.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 3. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti besedilo, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji.

---

(1)  UL L 210, 6.8.2008, str. 1.

(2)  Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0419.

(3)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0269.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/99 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/99

---

P8_TA(2015)0366

Paketna potovanja in povezani potovalni aranžmaji ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Direktive Evropskega parlamenta in Sveta o paketnih potovanjih in povezanih potovalnih aranžmajih, spremembi Uredbe (ES) št. 2006/2004 in Direktive 2011/83/EU Evropskega parlamenta in Sveta ter razveljavitvi Direktive Sveta 90/314/EGS (09173/3/2015 – C8-0281/2015 – 2013/0246(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2017/C 355/18)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09173/3/2015 – C8-0281/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09173/3/2015 – C8-0281/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2013 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 11. decembra 2013 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0512), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0512),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0297/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za notranji trg in varstvo potrošnikov (A8-0297/2015),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | upošteva izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

upošteva izjavo Komisije, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 170, 5.6.2014, str. 73.

(2)  Sprejeta besedila z dne 12.3.2014, P7_TA(2014)0222.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Komisije

Pri reviziji delovnega dokumenta služb Komisije z dne 3. decembra 2009„Navodila za izvajanje/uporabo Direktive 2005/29/ES o nepoštenih poslovnih praksah“ bo Komisija obravnavala tudi vprašanje poslovnih praks, pri katerih ponudniki potovalnih storitev, ki svoje storitve tržijo na spletu, ponujajo dodatne storitve na prikrit, nejasen ali dvoumen način, kot je skrivanje možnosti, da se dodatne storitve ne izberejo. Ko bodo revidirana navodila sprejeta, bo Komisija obvestila Parlament o tem, kako so bila upoštevana njegova stališča.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/100 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/100

---

P8_TA(2015)0367

Evropski enotni trg elektronskih komunikacij ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o določitvi ukrepov v zvezi z dostopom do odprtega interneta in spremembi Direktive 2002/22/ES o univerzalni storitvi in pravicah uporabnikov v zvezi z elektronskimi komunikacijskimi omrežji in storitvami ter Uredbe (EU) št. 531/2012 o gostovanju v javnih mobilnih komunikacijskih omrežjih v Uniji (10788/2/2015 – C8-0294/2015 – 2013/0309(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2017/C 355/19)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10788/2/2015 – C8-0294/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (10788/2/2015 – C8-0294/2015),

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj irskega parlamenta, malteške poslanske zbornice, avstrijskega zveznega sveta in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj irskega parlamenta, malteške poslanske zbornice, avstrijskega zveznega sveta in švedskega parlamenta v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerem izjavljajo, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 21. januarja 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 31. januarja 2014 (2),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0627), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (3) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0627),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0300/2015) |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za industrijo, raziskave in energetiko (A8-0300/2015)

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

2.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 4. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj, potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in ga v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta da objaviti v Uradnem listu Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 177, 11.6.2014, str. 64.

(2)  UL C 126, 26.4.2014, str. 53.

(3)  Sprejeta besedila, 3.4.2014, P7_TA(2014)0281.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/101 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/101

---

P8_TA(2015)0368

Trgovina z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje ***I

Spremembe, ki jih je Evropski parlament sprejel dne 27. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe Sveta (ES) št. 1236/2005 o trgovini z določenim blagom, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje (COM(2014)0001 – C7-0014/2014 – 2014/0005(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 355/20)

Sprememba 1

Predlog uredbe

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Izdaja globalnega dovoljenja bi bila ustrezna tudi v primeru, ko proizvajalec izvaža zdravila, za katera velja Uredba (ES) št. 1236/2005, distributerju v državi, ki ni odpravila smrtne kazni, pod pogojem, da sta izvoznik in distributer sklenila pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim mora distributer sprejeti ustrezen sklop ukrepov, ki zagotavlja, da se zdravila ne bodo uporabila za izvršitev smrtne kazni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Izdaja globalnega dovoljenja bi bila ustrezna tudi v primeru, ko proizvajalec izvaža zdravila, za katera velja Uredba (ES) št. 1236/2005, distributerju v državi, ki ni odpravila smrtne kazni, pod pogojem, da sta izvoznik in distributer sklenila pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim mora distributer sprejeti ustrezen sklop ukrepov, ki zagotavlja, da se zdravila ne bodo uporabila za izvršitev smrtne kazni.

| (8) | Izdaja globalnega dovoljenja bi bila ustrezna tudi v primeru, ko proizvajalec izvaža zdravila, za katera velja Uredba (ES) št. 1236/2005, distributerju v državi, ki ni odpravila smrtne kazni, pod pogojem, da sta izvoznik in distributer sklenila pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim mora distributer sprejeti ustrezen sklop ukrepov, ki zagotavlja, da se zdravila ne bodo uporabila za izvršitev smrtne kazni
  , mučenje ali drugo nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje
  . |
| --- | --- |

(8)

Izdaja globalnega dovoljenja bi bila ustrezna tudi v primeru, ko proizvajalec izvaža zdravila, za katera velja Uredba (ES) št. 1236/2005, distributerju v državi, ki ni odpravila smrtne kazni, pod pogojem, da sta izvoznik in distributer sklenila pravno zavezujoč dogovor, v skladu s katerim mora distributer sprejeti ustrezen sklop ukrepov, ki zagotavlja, da se zdravila ne bodo uporabila za izvršitev smrtne kazni
  , mučenje ali drugo nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje
  .

Sprememba 2

Predlog uredbe

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Posrednikom v Uniji je treba prepovedati zagotavljanje posredniških storitev v povezavi z blagom, katerega izvoz in uvoz sta prepovedana, saj je takšno blago praktično uporabno zgolj za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Prepoved zagotavljanja takšnih storitev služi zaščiti javne morale. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Posrednikom v Uniji je treba prepovedati zagotavljanje posredniških storitev v povezavi z blagom, katerega izvoz in uvoz sta prepovedana, saj je takšno blago praktično uporabno zgolj za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Prepoved zagotavljanja takšnih storitev služi zaščiti javne morale.

| (12) | Posrednikom v Uniji je treba prepovedati zagotavljanje posredniških storitev v povezavi z blagom, katerega izvoz in uvoz sta prepovedana, saj je takšno blago praktično uporabno zgolj za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Prepoved zagotavljanja takšnih storitev služi zaščiti javne morale
  in spoštovanju načel človekovega dostojanstva, na katerih temeljijo evropske vrednote, kakor je navedeno v Pogodbi o Evropski uniji ter Listini Evropske unije o temeljnih pravicah. |
| --- | --- |

(12)

Posrednikom v Uniji je treba prepovedati zagotavljanje posredniških storitev v povezavi z blagom, katerega izvoz in uvoz sta prepovedana, saj je takšno blago praktično uporabno zgolj za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. Prepoved zagotavljanja takšnih storitev služi zaščiti javne morale
  in spoštovanju načel človekovega dostojanstva, na katerih temeljijo evropske vrednote, kakor je navedeno v Pogodbi o Evropski uniji ter Listini Evropske unije o temeljnih pravicah.

Sprememba 3

Predlog uredbe

Uvodna izjava 19 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (19a) | Treba bi bilo uvesti klavzulo o namenski končni uporabi, da bodo države članice prekinile ali ustavile prenos artiklov, povezanih z varnostjo, ki niso navedeni v prilogah II in III in ki jih v praksi očitno ni mogoče uporabiti v druge namene kot za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, poniževalno ali nečloveško ravnanje ali kaznovanje oziroma za katere je mogoče utemeljeno domnevati, da bi z njihovim prenosom olajšali ali spodbujali izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, poniževalno ali nečloveško ravnanje ali kaznovanje. Pooblastila, dodeljena v skladu s klavzulo o namenski končni uporabi, ne bi smela veljati za zdravila, ki bi se lahko uporabila za izvršitev smrtne kazni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(19a)

Treba bi bilo uvesti klavzulo o namenski končni uporabi, da bodo države članice prekinile ali ustavile prenos artiklov, povezanih z varnostjo, ki niso navedeni v prilogah II in III in ki jih v praksi očitno ni mogoče uporabiti v druge namene kot za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, poniževalno ali nečloveško ravnanje ali kaznovanje oziroma za katere je mogoče utemeljeno domnevati, da bi z njihovim prenosom olajšali ali spodbujali izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, poniževalno ali nečloveško ravnanje ali kaznovanje. Pooblastila, dodeljena v skladu s klavzulo o namenski končni uporabi, ne bi smela veljati za zdravila, ki bi se lahko uporabila za izvršitev smrtne kazni.

Sprememba 4

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 – točka a a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 2 – točka f

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | Točka (f) se nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(aa)

Točka (f) se nadomesti z naslednjim:

| (f) | „tehnična pomoč“ pomeni vsako vrsto tehnične podpore v zvezi s popravilom, razvojem, izdelavo, preskušanjem, vzdrževanjem, sestavljanjem ali katero koli drugo tehnično storitev; lahko je v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa operativnega znanja ali spretnosti ali svetovanja. Tehnična pomoč vključuje tudi pomoč v ustni ter elektronsko posredovani obliki; |
| --- | --- |

(f)

„tehnična pomoč“ pomeni vsako vrsto tehnične podpore v zvezi s popravilom, razvojem, izdelavo, preskušanjem, vzdrževanjem, sestavljanjem ali katero koli drugo tehnično storitev; lahko je v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa operativnega znanja ali spretnosti ali svetovanja. Tehnična pomoč vključuje tudi pomoč v ustni ter elektronsko posredovani obliki;

| | „(f) | ‚tehnična pomoč‘ pomeni vsako vrsto tehnične podpore v zvezi s popravilom, razvojem, izdelavo, preskušanjem, vzdrževanjem,
  uporabo, prakso,
  sestavljanjem ali katero koli drugo tehnično storitev; lahko je v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa operativnega znanja ali spretnosti ali svetovanja. Tehnična pomoč vključuje tudi pomoč v ustni ter elektronsko posredovani obliki;“ |
| --- | --- | --- |

„(f)

‚tehnična pomoč‘ pomeni vsako vrsto tehnične podpore v zvezi s popravilom, razvojem, izdelavo, preskušanjem, vzdrževanjem,
  uporabo, prakso,
  sestavljanjem ali katero koli drugo tehnično storitev; lahko je v obliki navodila, nasveta, usposabljanja, prenosa operativnega znanja ali spretnosti ali svetovanja. Tehnična pomoč vključuje tudi pomoč v ustni ter elektronsko posredovani obliki;“

Sprememba 5

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 – točka c

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 2 – točka f – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Za namene te uredbe
  so iz te opredelitve izključene pomožne storitve
  . Pomožne storitve so prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocija; | Za namene te uredbe
  je v to opredelitev vključeno zagotavljanje pomožnih storitev
  . Pomožne storitve so prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocija
  , tudi prek interneta
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Za namene te uredbe
  so iz te opredelitve izključene pomožne storitve
  . Pomožne storitve so prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocija;

Za namene te uredbe
  je v to opredelitev vključeno zagotavljanje pomožnih storitev
  . Pomožne storitve so prevoz, finančne storitve, zavarovanje ali pozavarovanje ali splošno oglaševanje ali promocija
  , tudi prek interneta
  ;

Sprememba 6

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 – točka c

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 2 – točka l

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (l) | „posrednik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici Unije, ki opravlja dejavnosti iz točke (k) 
  iz Unije na ozemlje tretje države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(l)

„posrednik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici Unije, ki opravlja dejavnosti iz točke (k) 
  iz Unije na ozemlje tretje države;

| (l) | „posrednik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici Unije
  ali ki je njen državljan, ali podružnico pravne osebe ali partnerske družbe
  , ki opravlja dejavnosti iz točke (k); |
| --- | --- |

(l)

„posrednik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici Unije
  ali ki je njen državljan, ali podružnico pravne osebe ali partnerske družbe
  , ki opravlja dejavnosti iz točke (k);

Sprememba 7

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 – točka c

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 2 – točka m

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (m) | „izvajalec tehnične pomoči“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici Unije, ki zagotavlja tehnično pomoč iz točke (f) 
  iz Unije na ozemlje tretje države
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(m)

„izvajalec tehnične pomoči“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici Unije, ki zagotavlja tehnično pomoč iz točke (f) 
  iz Unije na ozemlje tretje države
  ;

| (m) | „izvajalec tehnične pomoči“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici Unije, ki zagotavlja tehnično pomoč iz točke (f); |
| --- | --- |

(m)

„izvajalec tehnične pomoči“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo s prebivališčem oziroma sedežem v državi članici Unije, ki zagotavlja tehnično pomoč iz točke (f);

Sprememba 8

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 – točka c

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 2 – točka n

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (n) | „izvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo, v imenu katere se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, ki ima ob sprejetju deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v zadevni tretji državi in ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Če ni bila sklenjena nobena izvozna pogodba ali če imetnik pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, ki ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju izdelka s carinskega območja Unije. Če ima v skladu s pogodbo, ki je podlaga za izvoz, pravico razpolaganja z blagom oseba s sedežem zunaj Unije, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka
  s sedežem
  v Uniji; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(n)

„izvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo, v imenu katere se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, ki ima ob sprejetju deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v zadevni tretji državi in ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Če ni bila sklenjena nobena izvozna pogodba ali če imetnik pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, ki ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju izdelka s carinskega območja Unije. Če ima v skladu s pogodbo, ki je podlaga za izvoz, pravico razpolaganja z blagom oseba s sedežem zunaj Unije, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka
  s sedežem
  v Uniji;

| (n) | „izvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo, v imenu katere se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, ki ima ob sprejetju deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v zadevni tretji državi in ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Če ni bila sklenjena nobena izvozna pogodba ali če imetnik pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, ki ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju izdelka s carinskega območja Unije. Če ima v skladu s pogodbo, ki je podlaga za izvoz, pravico razpolaganja z blagom oseba s sedežem zunaj Unije, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka
  , ki je prebivalec Unije ali ima sedež
  v Uniji; |
| --- | --- |

(n)

„izvoznik“ pomeni katero koli fizično ali pravno osebo ali partnersko družbo, v imenu katere se izpolni izvozna deklaracija, to pomeni osebo, ki ima ob sprejetju deklaracije sklenjeno pogodbo s prejemnikom v zadevni tretji državi in ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju blaga s carinskega območja Unije. Če ni bila sklenjena nobena izvozna pogodba ali če imetnik pogodbe ne deluje v svojem imenu, pomeni izvoznik osebo, ki ima potrebno pooblastilo za odločanje o pošiljanju izdelka s carinskega območja Unije. Če ima v skladu s pogodbo, ki je podlaga za izvoz, pravico razpolaganja z blagom oseba s sedežem zunaj Unije, se kot izvoznik upošteva pogodbena stranka
  , ki je prebivalec Unije ali ima sedež
  v Uniji;

Sprememba 9

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 2 – točka c

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 2 – točka r a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ra) | „tranzit“ pomeni prevoz blaga, ki ni iz Unije, naštetega v prilogah, ki vstopa in se prevaža prek carinskega ozemlja Unije, namembni kraj pa je zunaj Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ra)

„tranzit“ pomeni prevoz blaga, ki ni iz Unije, naštetega v prilogah, ki vstopa in se prevaža prek carinskega ozemlja Unije, namembni kraj pa je zunaj Unije.

Sprememba 10

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3 a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3a) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen b




  Prepoved tranzita


  1.   
  Tranzit blaga s seznama v Prilogi II, ne glede na poreklo tega blaga, je prepovedan.


  2.   
  Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri tranzit blaga s seznama v Prilogi II, če je jasno, da bo to blago v državi, v katero bo izvoženo, zaradi svojega zgodovinskega pomena uporabljeno izključno za namene javne razstave v muzeju.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3a)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen b

Prepoved tranzita

1.   
  Tranzit blaga s seznama v Prilogi II, ne glede na poreklo tega blaga, je prepovedan.

2.   
  Z odstopanjem od odstavka 1 lahko pristojni organ odobri tranzit blaga s seznama v Prilogi II, če je jasno, da bo to blago v državi, v katero bo izvoženo, zaradi svojega zgodovinskega pomena uporabljeno izključno za namene javne razstave v muzeju.“

Sprememba 11

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 3 b (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 4 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (3b) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 4c




  Prepoved komercialnega trženja in promocije




  Za fizične in pravne osebe ali partnerske družbe velja v Uniji prepoved spletnega in nespletnega komercialnega trženja in promocijskih dejavnosti v namene prenosa blaga iz Priloge II.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(3b)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 4c

Prepoved komercialnega trženja in promocije

Za fizične in pravne osebe ali partnerske družbe velja v Uniji prepoved spletnega in nespletnega komercialnega trženja in promocijskih dejavnosti v namene prenosa blaga iz Priloge II.“

Sprememba 12

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organi odločajo o vlogah za izvozna dovoljenja za blago s seznama v 
  Prilogi
   IIIa od primera do primera, pri čemer upoštevajo vse relevantne dejavnike, zlasti tudi to, ali je katera druga država članica v preteklih treh letih zavrnila vlogo za dovoljenje izvoza blaga z istimi bistvenimi značilnostmi, in dejavnike, povezane z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve. | 1.   Pristojni organi odločajo o vlogah za izvozna dovoljenja za blago s seznama v 
  prilogah III in
  IIIa od primera do primera, pri čemer upoštevajo vse relevantne dejavnike, zlasti tudi to, ali je katera druga država članica v preteklih treh letih zavrnila vlogo za dovoljenje izvoza blaga z istimi bistvenimi značilnostmi, in dejavnike, povezane z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pristojni organi odločajo o vlogah za izvozna dovoljenja za blago s seznama v 
  Prilogi
   IIIa od primera do primera, pri čemer upoštevajo vse relevantne dejavnike, zlasti tudi to, ali je katera druga država članica v preteklih treh letih zavrnila vlogo za dovoljenje izvoza blaga z istimi bistvenimi značilnostmi, in dejavnike, povezane z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve.

1.   Pristojni organi odločajo o vlogah za izvozna dovoljenja za blago s seznama v 
  prilogah III in
  IIIa od primera do primera, pri čemer upoštevajo vse relevantne dejavnike, zlasti tudi to, ali je katera druga država članica v preteklih treh letih zavrnila vlogo za dovoljenje izvoza blaga z istimi bistvenimi značilnostmi, in dejavnike, povezane z nameravano končno uporabo in nevarnostjo preusmeritve.

Sprememba 13

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5 a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 6 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | V členu 6 se vstavi naslednji odstavek:




  „1a.
     
  Pristojni organ ob upoštevanju vseh ustreznih dokazov skupaj z državami članicami zagotovi, da se vsa podjetja, ki tržijo varnostno opremo ali organizirajo trgovske sejme, zavedajo dejstva, da je tovrstno opremo mogoče uporabiti za mučenje in drugo okrutno, poniževalno ali nečloveško ravnanje ali kaznovanje ter da je mogoče trženje te opreme prepovedati in odvzeti dovoljenje v zvezi z njo.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

V členu 6 se vstavi naslednji odstavek:

„1a.
     
  Pristojni organ ob upoštevanju vseh ustreznih dokazov skupaj z državami članicami zagotovi, da se vsa podjetja, ki tržijo varnostno opremo ali organizirajo trgovske sejme, zavedajo dejstva, da je tovrstno opremo mogoče uporabiti za mučenje in drugo okrutno, poniževalno ali nečloveško ravnanje ali kaznovanje ter da je mogoče trženje te opreme prepovedati in odvzeti dovoljenje v zvezi z njo.“

Sprememba 14

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5 b (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 6 – odstavek 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | V členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Sprememba

(5b)

V členu 6 se odstavek 2 nadomesti z naslednjim:

2.   Pristojni organ dovoljenja ne izda, če obstaja utemeljen sum, da bi blago s seznama iz
  Priloge
  III in lahko bilo uporabljeno za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, vključno s sodno odrejenim telesnim kaznovanjem, uporabo s strani organov pregona ali katere koli fizične ali pravne osebe v tretji državi.

| | „2.   Pristojni organ dovoljenja ne izda, če obstaja utemeljen sum, da bi blago s seznama iz
  prilog
  III
  in IIIa
  lahko bilo uporabljeno za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, vključno s sodno odrejenim telesnim kaznovanjem, uporabo s strani organov pregona ali katere koli fizične ali pravne osebe v tretji državi. |
| --- | --- |

„2.   Pristojni organ dovoljenja ne izda, če obstaja utemeljen sum, da bi blago s seznama iz
  prilog
  III
  in IIIa
  lahko bilo uporabljeno za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje, vključno s sodno odrejenim telesnim kaznovanjem, uporabo s strani organov pregona ali katere koli fizične ali pravne osebe v tretji državi.

Pristojni organ upošteva:

| | Pristojni organ upošteva: |
| --- | --- |

Pristojni organ upošteva:

| — | obstoječe sodbe mednarodnega sodišča, |
| --- | --- |

—

obstoječe sodbe mednarodnega sodišča,

| | — | obstoječe sodbe mednarodnega sodišča, |
| --- | --- | --- |

—

obstoječe sodbe mednarodnega sodišča,

| — | ugotovitve pristojnih teles v okviru ZN, Sveta Evrope in EU ter poročila Evropskega odbora pri Svetu Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter posebnega poročevalca ZN za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- |

—

ugotovitve pristojnih teles v okviru ZN, Sveta Evrope in EU ter poročila Evropskega odbora pri Svetu Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter posebnega poročevalca ZN za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

| | — | ugotovitve pristojnih teles v okviru ZN, Sveta Evrope in EU ter poročila Evropskega odbora pri Svetu Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter posebnega poročevalca ZN za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |
| --- | --- | --- |

—

ugotovitve pristojnih teles v okviru ZN, Sveta Evrope in EU ter poročila Evropskega odbora pri Svetu Evrope za preprečevanje mučenja in nečloveškega ali ponižujočega ravnanja ali kaznovanja ter posebnega poročevalca ZN za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

Prav tako se lahko upoštevajo druge relevantne informacije, vključno z obstoječimi sodbami nacionalnih sodišč, poročili in drugimi informacijami, ki so jih pripravile civilno-družbene organizacije, ter informacijami o omejitvah izvoza namembne države za blago s seznamov v prilogah II
  in III
  .

| | Prav tako se lahko upoštevajo druge relevantne informacije, vključno z obstoječimi sodbami nacionalnih sodišč, poročili in drugimi informacijami, ki so jih pripravile civilno-družbene organizacije, ter informacijami o omejitvah izvoza namembne države za blago s seznamov v prilogah II
  , III in IIIa
  .“ |
| --- | --- |

Prav tako se lahko upoštevajo druge relevantne informacije, vključno z obstoječimi sodbami nacionalnih sodišč, poročili in drugimi informacijami, ki so jih pripravile civilno-družbene organizacije, ter informacijami o omejitvah izvoza namembne države za blago s seznamov v prilogah II
  , III in IIIa
  .“

Sprememba 15

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 5 c (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 6a




  Zahteva za dovoljenje za tranzit


  1.   
  Za tranzit blaga iz priloge III ali IIIa se zahteva dovoljenje, če pristojni organi države članice tranzita obvestijo gospodarski subjekt, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje.


  2.   
  Če je gospodarski subjekt seznanjen, da je blago v tranzitu iz priloge III ali IIIa kot celota ali po delih namenjeno za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje, o tem obvesti pristojne organe, ki odločijo, ali je primerno, da se za tak tranzit zahteva dovoljenje.


  3.   
  Država članica, ki v skladu z odstavkoma 1 in 2 naloži obveznost dovoljenja za tranzit blaga, ki ni navedeno v prilogi III ali IIIa, o tem obvesti druge države članice in Komisijo.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 6a

Zahteva za dovoljenje za tranzit

1.   
  Za tranzit blaga iz priloge III ali IIIa se zahteva dovoljenje, če pristojni organi države članice tranzita obvestijo gospodarski subjekt, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje.

2.   
  Če je gospodarski subjekt seznanjen, da je blago v tranzitu iz priloge III ali IIIa kot celota ali po delih namenjeno za izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje, o tem obvesti pristojne organe, ki odločijo, ali je primerno, da se za tak tranzit zahteva dovoljenje.

3.   
  Država članica, ki v skladu z odstavkoma 1 in 2 naloži obveznost dovoljenja za tranzit blaga, ki ni navedeno v prilogi III ali IIIa, o tem obvesti druge države članice in Komisijo.“

Sprememba 16

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 7 a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Posredniku se prepove zagotavljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v 
  Prilogi
   III ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, če posrednik ve ali ima razloge za sum, da je ali je lahko kateri koli del pošiljke takšnega blaga namenjen uporabi za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v državi, ki ni v carinskem območju Unije. | 1.   Posredniku se prepove zagotavljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v 
  prilogah
   III
  in IIIa
  ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, če posrednik ve ali ima razloge za sum, da je ali je lahko kateri koli del pošiljke takšnega blaga namenjen uporabi za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v državi, ki ni v carinskem območju Unije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Posredniku se prepove zagotavljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v 
  Prilogi
   III ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, če posrednik ve ali ima razloge za sum, da je ali je lahko kateri koli del pošiljke takšnega blaga namenjen uporabi za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v državi, ki ni v carinskem območju Unije.

1.   Posredniku se prepove zagotavljanje posredniških storitev v zvezi z blagom s seznama v 
  prilogah
   III
  in IIIa
  ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, če posrednik ve ali ima razloge za sum, da je ali je lahko kateri koli del pošiljke takšnega blaga namenjen uporabi za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v državi, ki ni v carinskem območju Unije.

Sprememba 17

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 7 a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Izvajalcu tehnične pomoči se prepove zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v 
  Prilogi
   III ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, če izvajalec takšne pomoči ve ali ima razloge za sum, da je ali je lahko vse ustrezno blago ali njegov del namenjeno uporabi za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v državi, ki ni v carinskem območju Unije.“ | 2.   Izvajalcu tehnične pomoči se prepove zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v 
  prilogah
   III
  in IIIa
  ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, če izvajalec takšne pomoči ve ali ima razloge za sum, da je ali je lahko vse ustrezno blago ali njegov del namenjeno uporabi za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v državi, ki ni v carinskem območju Unije.
  Izvajalcu tehnične pomoči se prepove tudi dajanje navodil in napotkov, usposabljanje ter posredovanje delovnega znanja ali veščin, ki bi utegnile spodbujati izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Izvajalcu tehnične pomoči se prepove zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v 
  Prilogi
   III ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, če izvajalec takšne pomoči ve ali ima razloge za sum, da je ali je lahko vse ustrezno blago ali njegov del namenjeno uporabi za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v državi, ki ni v carinskem območju Unije.“

2.   Izvajalcu tehnične pomoči se prepove zagotavljanje tehnične pomoči v zvezi z blagom s seznama v 
  prilogah
   III
  in IIIa
  ne glede na poreklo takšnega blaga kateri koli osebi, subjektu ali organu v tretji državi, če izvajalec takšne pomoči ve ali ima razloge za sum, da je ali je lahko vse ustrezno blago ali njegov del namenjeno uporabi za mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje v državi, ki ni v carinskem območju Unije.
  Izvajalcu tehnične pomoči se prepove tudi dajanje navodil in napotkov, usposabljanje ter posredovanje delovnega znanja ali veščin, ki bi utegnile spodbujati izvrševanje smrtne kazni, mučenje ali drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje.

Sprememba 18

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 6 a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 7 a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a. | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 7aa




  Izmenjava najboljših praks




  Države članice se poziva, naj spodbujajo najboljše prakse med izvajalci tehnične pomoči, s čimer bi zagotovili, da bi pomoč prispevala k boju proti mučenju ter drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6a.

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 7aa

Izmenjava najboljših praks

Države članice se poziva, naj spodbujajo najboljše prakse med izvajalci tehnične pomoči, s čimer bi zagotovili, da bi pomoč prispevala k boju proti mučenju ter drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju.“

Sprememba 19

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 7

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 7 c – odstavek 3 – točka 3.3 (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | „3.3. | Komisija v sodelovanju s pristojnimi organi držav članic in tretjih držav, kadar je to ustrezno, sprejme smernice o najboljši praksi pri preverjanju končne uporabe.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

„3.3.

Sprememba 20

Sprememba 20

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 7 a (novo)

Člen 1 – točka 7 a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Poglavje III b (novo) – Člen 7 e (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (7a) | Vstavi se naslednje poglavje:




  „Poglavje IIIb




  Blago, ki ni navedeno na seznamu




  Člen 7e




  Vseobsegajoča klavzula


  1.   
  Za izvoz blaga, ki ni na seznamu iz prilog k tej uredbi, se zahteva dovoljenje, če pristojni organi države članice, kjer ima izvoznik sedež, obvestijo izvoznika, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za namene izvrševanja smrtne kazni ali mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja.


  2.   
  Če je izvoznik seznanjen, da je blago, ki ga želi izvoziti in ki ni na seznamu iz Priloge II, III ali IIIa, kot celota ali po delih namenjeno za izvrševanje smrtne kazni ali mučenje in drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje, o tem obvesti organe države članice, v kateri ima sedež, ki odločijo, ali je primerno, da se za tak izvoz zahteva dovoljenje.


  3.   
  Država članica, ki v skladu z odstavkoma 1 in 2 naloži obveznost dovoljenja za izvoz blaga, ki ni navedeno v Prilogi II, III ali IIIa, o tem obvesti druge države članice in Komisijo, pri tem pa podrobno navede razloge za naložitev obveznosti dovoljenja. Države članice Komisijo takoj obvestijo tudi o vseh spremembah ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkoma 1 in 2.


  4.   
  Druge države članice to informacijo ustrezno upoštevajo in o tem obvestijo svoje carinske uprave ali druge ustrezne državne organe.


  5.   
  V izredno nujnih primerih Komisija sprejme delegirane akte, s katerimi blago iz odstavkov 1 in 2 doda Prilogi II, III ali IIIa. Postopek iz člena 15b se uporablja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.


  6.   
  Zdravila, kakor so opredeljena v Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  se izvzamejo iz področja uporabe tega člena. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(7a)

(7a)

Vstavi se naslednje poglavje:

Vstavi se naslednje poglavje:

„Poglavje IIIb

„Poglavje IIIb

Blago, ki ni navedeno na seznamu

Blago, ki ni navedeno na seznamu

Člen 7e

Člen 7e

Vseobsegajoča klavzula

Vseobsegajoča klavzula

1.   
  Za izvoz blaga, ki ni na seznamu iz prilog k tej uredbi, se zahteva dovoljenje, če pristojni organi države članice, kjer ima izvoznik sedež, obvestijo izvoznika, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za namene izvrševanja smrtne kazni ali mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja.

Za izvoz blaga, ki ni na seznamu iz prilog k tej uredbi, se zahteva dovoljenje, če pristojni organi države članice, kjer ima izvoznik sedež, obvestijo izvoznika, da je ali bi lahko bilo to blago kot celota ali po delih namenjeno za namene izvrševanja smrtne kazni ali mučenja in drugega okrutnega, nečloveškega ali poniževalnega ravnanja ali kaznovanja.

2.   
  Če je izvoznik seznanjen, da je blago, ki ga želi izvoziti in ki ni na seznamu iz Priloge II, III ali IIIa, kot celota ali po delih namenjeno za izvrševanje smrtne kazni ali mučenje in drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje, o tem obvesti organe države članice, v kateri ima sedež, ki odločijo, ali je primerno, da se za tak izvoz zahteva dovoljenje.

Če je izvoznik seznanjen, da je blago, ki ga želi izvoziti in ki ni na seznamu iz Priloge II, III ali IIIa, kot celota ali po delih namenjeno za izvrševanje smrtne kazni ali mučenje in drugo kruto, nečloveško ali ponižujoče ravnanje ali kaznovanje, o tem obvesti organe države članice, v kateri ima sedež, ki odločijo, ali je primerno, da se za tak izvoz zahteva dovoljenje.

3.   
  Država članica, ki v skladu z odstavkoma 1 in 2 naloži obveznost dovoljenja za izvoz blaga, ki ni navedeno v Prilogi II, III ali IIIa, o tem obvesti druge države članice in Komisijo, pri tem pa podrobno navede razloge za naložitev obveznosti dovoljenja. Države članice Komisijo takoj obvestijo tudi o vseh spremembah ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkoma 1 in 2.

Država članica, ki v skladu z odstavkoma 1 in 2 naloži obveznost dovoljenja za izvoz blaga, ki ni navedeno v Prilogi II, III ali IIIa, o tem obvesti druge države članice in Komisijo, pri tem pa podrobno navede razloge za naložitev obveznosti dovoljenja. Države članice Komisijo takoj obvestijo tudi o vseh spremembah ukrepov, sprejetih v skladu z odstavkoma 1 in 2.

4.   
  Druge države članice to informacijo ustrezno upoštevajo in o tem obvestijo svoje carinske uprave ali druge ustrezne državne organe.

Druge države članice to informacijo ustrezno upoštevajo in o tem obvestijo svoje carinske uprave ali druge ustrezne državne organe.

5.   
  V izredno nujnih primerih Komisija sprejme delegirane akte, s katerimi blago iz odstavkov 1 in 2 doda Prilogi II, III ali IIIa. Postopek iz člena 15b se uporablja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.

V izredno nujnih primerih Komisija sprejme delegirane akte, s katerimi blago iz odstavkov 1 in 2 doda Prilogi II, III ali IIIa. Postopek iz člena 15b se uporablja za delegirane akte, sprejete v skladu s tem odstavkom.

6.   
  Zdravila, kakor so opredeljena v Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  se izvzamejo iz področja uporabe tega člena.

Zdravila, kakor so opredeljena v Direktivi 2001/83/ES Evropskega parlamenta in Sveta

1a

se izvzamejo iz področja uporabe tega člena.

Sprememba 21

Sprememba 21

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 8

Člen 1 – točka 8

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 8 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Z odstopanjem od odstavka 5 mora proizvajalec, ki bo izvažal zdravila distributerju, predložiti informacije o sklenjenih dogovorih in ukrepih, sprejetih za preprečevanje uporabe teh izdelkov za izvršitev smrtne kazni, o namembni državi ter informacije o končni uporabi in končnih uporabnikih blaga, če so na voljo. | 6.   Z odstopanjem od odstavka 5 mora proizvajalec, ki bo izvažal zdravila distributerju, predložiti informacije o sklenjenih dogovorih in ukrepih, sprejetih za preprečevanje uporabe teh izdelkov za izvršitev smrtne kazni, o namembni državi ter informacije o končni uporabi in končnih uporabnikih blaga, če so na voljo.
  Informacije so na zahtevo na voljo ustreznemu neodvisnemu nadzornemu organu, kot je nacionalni mehanizem za preprečevanje, vzpostavljen v skladu z izbirnim protokolom h Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju, ali nacionalni ustanovi za varstvo človekovih pravic v državi članici. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

6.   Z odstopanjem od odstavka 5 mora proizvajalec, ki bo izvažal zdravila distributerju, predložiti informacije o sklenjenih dogovorih in ukrepih, sprejetih za preprečevanje uporabe teh izdelkov za izvršitev smrtne kazni, o namembni državi ter informacije o končni uporabi in končnih uporabnikih blaga, če so na voljo.

6.   Z odstopanjem od odstavka 5 mora proizvajalec, ki bo izvažal zdravila distributerju, predložiti informacije o sklenjenih dogovorih in ukrepih, sprejetih za preprečevanje uporabe teh izdelkov za izvršitev smrtne kazni, o namembni državi ter informacije o končni uporabi in končnih uporabnikih blaga, če so na voljo.
  Informacije so na zahtevo na voljo ustreznemu neodvisnemu nadzornemu organu, kot je nacionalni mehanizem za preprečevanje, vzpostavljen v skladu z izbirnim protokolom h Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju, ali nacionalni ustanovi za varstvo človekovih pravic v državi članici.

Informacije so na zahtevo na voljo ustreznemu neodvisnemu nadzornemu organu, kot je nacionalni mehanizem za preprečevanje, vzpostavljen v skladu z izbirnim protokolom h Konvenciji Združenih narodov proti mučenju in drugemu okrutnemu, nečloveškemu ali poniževalnemu ravnanju ali kaznovanju, ali nacionalni ustanovi za varstvo človekovih pravic v državi članici.

Sprememba 22

Sprememba 22

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 8 a (novo)

Člen 1 – točka 8 a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Veljavno besedilo | (8a) | V členu 10 se odstavek 2 nadomesti z: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

(8a)

(8a)

V členu 10 se odstavek 2 nadomesti z:

V členu 10 se odstavek 2 nadomesti z:

„2.   Če je podana carinska deklaracija v zvezi z blagom, navedenim v prilogah II
  ali III
  , in je potrjeno, da za predvideni izvoz ali uvoz ni bilo izdano dovoljenje v skladu s to uredbo, lahko carinski organ prijavljeno blago zaseže in opozori na možnost predložitve vloge za izdajo dovoljenja v skladu s to uredbo. Če vloga za izdajo dovoljenja ni predložena v šestih mesecih po zasegu ali če pristojni organ vlogo zavrne, carinski organi odstranijo zaseženo blago v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo.“

| | „2.   Če je podana carinska deklaracija v zvezi z blagom, navedenim v prilogah II
  , III ali IIIa
  , in je potrjeno, da za predvideni izvoz ali uvoz ni bilo izdano dovoljenje v skladu s to uredbo, lahko carinski organ prijavljeno blago zaseže in opozori na možnost predložitve vloge za izdajo dovoljenja v skladu s to uredbo. Če vloga za izdajo dovoljenja ni predložena v šestih mesecih po zasegu ali če pristojni organ vlogo zavrne, carinski organi odstranijo zaseženo blago v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo.“ |
| --- | --- |

„2.   Če je podana carinska deklaracija v zvezi z blagom, navedenim v prilogah II
  , III ali IIIa
  , in je potrjeno, da za predvideni izvoz ali uvoz ni bilo izdano dovoljenje v skladu s to uredbo, lahko carinski organ prijavljeno blago zaseže in opozori na možnost predložitve vloge za izdajo dovoljenja v skladu s to uredbo. Če vloga za izdajo dovoljenja ni predložena v šestih mesecih po zasegu ali če pristojni organ vlogo zavrne, carinski organi odstranijo zaseženo blago v skladu z veljavno nacionalno zakonodajo.“

Sprememba 23

Sprememba 23

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 12

Člen 1 – točka 12

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 12 a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Komisija lahko v treh mesecih zahteva, da država članica, ki je poslala zahtevo, predloži dopolnilne informacije, če meni, da zahteva ne obravnava ene ali več ustreznih točk ali da so potrebne dodatne informacije o eni ali več ustreznih točkah. Komisija sporoči, o katerih točkah je treba predložiti dopolnilne informacije. | 2.   
  Komisija ob prejetju zahteve iz odstavka 1 nemudoma obvesti vse države članice in jim posreduje informacije, prejete od države članice, ki je poslala zahtevo. Države članice lahko, medtem ko čakajo na končno odločitev Komisije, nemudoma ustavijo prenos blaga iz zahteve.
  Komisija lahko v treh mesecih zahteva, da država članica, ki je poslala zahtevo, predloži dopolnilne informacije, če meni, da zahteva ne obravnava ene ali več ustreznih točk ali da so potrebne dodatne informacije o eni ali več ustreznih točkah. Komisija sporoči, o katerih točkah je treba predložiti dopolnilne informacije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

2.   Komisija lahko v treh mesecih zahteva, da država članica, ki je poslala zahtevo, predloži dopolnilne informacije, če meni, da zahteva ne obravnava ene ali več ustreznih točk ali da so potrebne dodatne informacije o eni ali več ustreznih točkah. Komisija sporoči, o katerih točkah je treba predložiti dopolnilne informacije.

2.   
  Komisija ob prejetju zahteve iz odstavka 1 nemudoma obvesti vse države članice in jim posreduje informacije, prejete od države članice, ki je poslala zahtevo. Države članice lahko, medtem ko čakajo na končno odločitev Komisije, nemudoma ustavijo prenos blaga iz zahteve.
  Komisija lahko v treh mesecih zahteva, da država članica, ki je poslala zahtevo, predloži dopolnilne informacije, če meni, da zahteva ne obravnava ene ali več ustreznih točk ali da so potrebne dodatne informacije o eni ali več ustreznih točkah. Komisija sporoči, o katerih točkah je treba predložiti dopolnilne informacije.

Komisija ob prejetju zahteve iz odstavka 1 nemudoma obvesti vse države članice in jim posreduje informacije, prejete od države članice, ki je poslala zahtevo. Države članice lahko, medtem ko čakajo na končno odločitev Komisije, nemudoma ustavijo prenos blaga iz zahteve.

Sprememba 24

Sprememba 24

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 12

Člen 1 – točka 12

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 12 a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Če Komisija meni, da ni treba zahtevati dopolnilnih informacij, ali, kjer je primerno, prejme dopolnilne informacije, ki jih je zahtevala, v 
  šestih
  mesecih začne postopek za sprejetje zahtevane spremembe ali obvesti državo članico, ki je poslala zahtevo, o razlogih za to, da tega ne stori.“ | 3.   Če Komisija meni, da ni treba zahtevati dopolnilnih informacij, ali, kjer je primerno, prejme dopolnilne informacije, ki jih je zahtevala, v 
  treh
  mesecih začne postopek za sprejetje zahtevane spremembe ali obvesti državo članico, ki je poslala zahtevo, o razlogih za to, da tega ne stori.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

3.   Če Komisija meni, da ni treba zahtevati dopolnilnih informacij, ali, kjer je primerno, prejme dopolnilne informacije, ki jih je zahtevala, v 
  šestih
  mesecih začne postopek za sprejetje zahtevane spremembe ali obvesti državo članico, ki je poslala zahtevo, o razlogih za to, da tega ne stori.“

šestih

3.   Če Komisija meni, da ni treba zahtevati dopolnilnih informacij, ali, kjer je primerno, prejme dopolnilne informacije, ki jih je zahtevala, v 
  treh
  mesecih začne postopek za sprejetje zahtevane spremembe ali obvesti državo članico, ki je poslala zahtevo, o razlogih za to, da tega ne stori.“

treh

Sprememba 25

Sprememba 25

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 12 a (novo)

Člen 1 – točka 12 a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 13 – odstavek 1

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(12a)

(12a)

V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

V členu 13 se odstavek 1 nadomesti z naslednjim:

1.   Brez poseganja v člen 11
  se Komisija
  in države članice
  na zahtevo vzajemno obveščajo
  o ukrepih, ki jih sprejmejo v skladu z uredbo, in
  si
  posredujejo vse pomembne informacije, ki so jim na voljo v zvezi s to uredbo, zlasti o izdanih in zavrnjenih dovoljenjih.

se Komisija

na zahtevo vzajemno obveščajo

si

| | „1.   Brez poseganja v člen 11
  vse
  države članice
  obvestijo Komisijo
  o ukrepih, ki jih sprejmejo v skladu s to uredbo, in
  ji
  posredujejo vse pomembne informacije, ki so jim na voljo v zvezi s to uredbo, zlasti o izdanih in zavrnjenih dovoljenjih
  , pa tudi v zvezi z ukrepi, sprejetimi v sklopu klavzule o namenski končni uporabi. Komisija te informacije pošlje drugim državam članicam.“ |
| --- | --- |

„1.   Brez poseganja v člen 11
  vse
  države članice
  obvestijo Komisijo
  o ukrepih, ki jih sprejmejo v skladu s to uredbo, in
  ji
  posredujejo vse pomembne informacije, ki so jim na voljo v zvezi s to uredbo, zlasti o izdanih in zavrnjenih dovoljenjih
  , pa tudi v zvezi z ukrepi, sprejetimi v sklopu klavzule o namenski končni uporabi. Komisija te informacije pošlje drugim državam članicam.“

Sprememba 26

Sprememba 26

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 12 b (novo)

Člen 1 – točka 12 b (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 13 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | V členu 13 se vstavi naslednji odstavek:




  „3a.
     
  Komisija pripravi letno poročilo, v katerem zbere letna poročila o dejavnostih iz odstavka 3. Poročilo se objavi.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(12b)

(12b)

V členu 13 se vstavi naslednji odstavek:

V členu 13 se vstavi naslednji odstavek:

„3a.
     
  Komisija pripravi letno poročilo, v katerem zbere letna poročila o dejavnostih iz odstavka 3. Poročilo se objavi.“

„3a.

Komisija pripravi letno poročilo, v katerem zbere letna poročila o dejavnostih iz odstavka 3. Poročilo se objavi.“

Sprememba 27

Sprememba 27

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15

Člen 1 – točka 15

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 15 a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Člen 15a | črtano |
| Izvajanje pooblastila | |
| 1.   
  Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji, določenimi v tem členu. | |
| 2.   
  Pooblastilo iz člena 12 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od .... Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. | |
| 3.   
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz člena 12. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila, navedenega v zadevnem sklepu. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. To ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov. | |
| 4.   
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet. | |
| 5.   
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 12, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet uradno obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za dva meseca. | |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Člen 15a

Člen 15a

črtano

črtano

Izvajanje pooblastila

Izvajanje pooblastila

1.   
  Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji, določenimi v tem členu.

Pooblastilo za sprejetje delegiranih aktov se na Komisijo prenese pod pogoji, določenimi v tem členu.

2.   
  Pooblastilo iz člena 12 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od .... Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Pooblastilo iz člena 12 se prenese na Komisijo za obdobje petih let od .... Komisija pripravi poročilo o prenosu pooblastila najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

3.   
  Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz člena 12. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila, navedenega v zadevnem sklepu. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. To ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

Evropski parlament ali Svet lahko kadar koli prekliče pooblastilo iz člena 12. S sklepom o preklicu pooblastila preneha veljati prenos pooblastila, navedenega v zadevnem sklepu. Sklep začne veljati dan po objavi v Uradnem listu Evropske unije ali na poznejši datum, ki je v njem naveden. To ne vpliva na veljavnost že veljavnih delegiranih aktov.

4.   
  Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

Komisija takoj po sprejetju delegiranega akta o tem hkrati obvesti Evropski parlament in Svet.

5.   
  Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 12, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet uradno obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.

Delegirani akt, sprejet v skladu s členom 12, začne veljati le, če niti Evropski parlament niti Svet ne nasprotujeta delegiranemu aktu v dveh mesecih od uradnega obvestila Evropskemu parlamentu in Svetu o tem aktu ali če sta pred iztekom tega roka tako Evropski parlament kot Svet uradno obvestila Komisijo, da mu ne bosta nasprotovala. Na pobudo Evropskega parlamenta ali Sveta se ta rok podaljša za dva meseca.

Sprememba 28

Sprememba 28

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15 a (novo)

Člen 1 – točka 15 a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 15 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 15c




  Usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja


  1.   
  Ustanovi se usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja, ki ji predseduje predstavnik Komisije. Vsaka država članica v to skupino imenuje svojega predstavnika. Skupina obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe, ki jih sproži predsedujoči ali predstavnik države članice.


  2.   
  Usklajevalna skupina v sodelovanju s Komisijo sprejme ustrezne ukrepe za vzpostavitev neposrednega sodelovanja in izmenjavo podatkov med pristojnimi organi, zlasti za odpravo nevarnosti, da bi morebitna neskladja pri izvajanju nadzora izvoza za blago, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje in ki bi lahko vodilo v preusmeritev trgovinskih tokov.


  3.   
  Predsedujoči usklajevalne skupine se vedno kadar meni, da je to potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki in drugimi zadevnimi deležniki, ki jih zadeva ta uredba, vključno z vsemi akterji civilne družbe z ustreznim strokovnim znanjem.


  4.   
  Komisija Evropskemu parlamentu pisno predloži letno poročilo o dejavnostih, preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine za preprečevanje mučenja, za katero velja člen 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15a)

(15a)

Vstavi se naslednji člen:

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 15c

„Člen 15c

Usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja

Usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja

1.   
  Ustanovi se usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja, ki ji predseduje predstavnik Komisije. Vsaka država članica v to skupino imenuje svojega predstavnika. Skupina obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe, ki jih sproži predsedujoči ali predstavnik države članice.

Ustanovi se usklajevalna skupina za preprečevanje mučenja, ki ji predseduje predstavnik Komisije. Vsaka država članica v to skupino imenuje svojega predstavnika. Skupina obravnava vsa vprašanja v zvezi z uporabo te uredbe, ki jih sproži predsedujoči ali predstavnik države članice.

2.   
  Usklajevalna skupina v sodelovanju s Komisijo sprejme ustrezne ukrepe za vzpostavitev neposrednega sodelovanja in izmenjavo podatkov med pristojnimi organi, zlasti za odpravo nevarnosti, da bi morebitna neskladja pri izvajanju nadzora izvoza za blago, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje in ki bi lahko vodilo v preusmeritev trgovinskih tokov.

Usklajevalna skupina v sodelovanju s Komisijo sprejme ustrezne ukrepe za vzpostavitev neposrednega sodelovanja in izmenjavo podatkov med pristojnimi organi, zlasti za odpravo nevarnosti, da bi morebitna neskladja pri izvajanju nadzora izvoza za blago, ki bi se lahko uporabilo za izvršitev smrtne kazni, za mučenje in drugo okrutno, nečloveško ali poniževalno ravnanje ali kaznovanje in ki bi lahko vodilo v preusmeritev trgovinskih tokov.

3.   
  Predsedujoči usklajevalne skupine se vedno kadar meni, da je to potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki in drugimi zadevnimi deležniki, ki jih zadeva ta uredba, vključno z vsemi akterji civilne družbe z ustreznim strokovnim znanjem.

Predsedujoči usklajevalne skupine se vedno kadar meni, da je to potrebno, posvetuje z izvozniki, posredniki in drugimi zadevnimi deležniki, ki jih zadeva ta uredba, vključno z vsemi akterji civilne družbe z ustreznim strokovnim znanjem.

4.   
  Komisija Evropskemu parlamentu pisno predloži letno poročilo o dejavnostih, preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine za preprečevanje mučenja, za katero velja člen 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta.“

Komisija Evropskemu parlamentu pisno predloži letno poročilo o dejavnostih, preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine za preprečevanje mučenja, za katero velja člen 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001 Evropskega parlamenta in Sveta.“

Sprememba 29

Sprememba 29

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15 b (novo)

Člen 1 – točka 15 b (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 15 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | Vstavi se naslednji člen:




  „Člen 15d


  1.   
  Komisija do ...

   (*1)

  in potem vsaka tri leta pregleda izvajanje te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži obsežno poročilo o izvajanju in oceni učinka, ki lahko vključuje predloge za njene spremembe. Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila.


  2.   
  Posebni deli poročila obravnavajo:








  (a) | usklajevalno skupino za preprečevanje mučenja, njene dejavnosti, preverjanje in posvetovanja. Informacije, ki jih zagotovi Komisija o preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine, se obravnavajo kot zaupne v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001. Informacije se v vsakem primeru štejejo za zaupne, če je verjetno, da bi njihovo razkritje bistveno škodovalo posredovalcu ali viru takih informacij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15b)

(15b)

Vstavi se naslednji člen:

Vstavi se naslednji člen:

„Člen 15d

„Člen 15d

1.   
  Komisija do ...

   (*1)

  in potem vsaka tri leta pregleda izvajanje te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži obsežno poročilo o izvajanju in oceni učinka, ki lahko vključuje predloge za njene spremembe. Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila.

Komisija do ...

*1

in potem vsaka tri leta pregleda izvajanje te uredbe ter Evropskemu parlamentu in Svetu predloži obsežno poročilo o izvajanju in oceni učinka, ki lahko vključuje predloge za njene spremembe. Države članice Komisiji predložijo vse potrebne podatke za pripravo poročila.

2.   
  Posebni deli poročila obravnavajo:

Posebni deli poročila obravnavajo:

(a)

usklajevalno skupino za preprečevanje mučenja, njene dejavnosti, preverjanje in posvetovanja. Informacije, ki jih zagotovi Komisija o preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine, se obravnavajo kot zaupne v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001. Informacije se v vsakem primeru štejejo za zaupne, če je verjetno, da bi njihovo razkritje bistveno škodovalo posredovalcu ali viru takih informacij;

usklajevalno skupino za preprečevanje mučenja, njene dejavnosti, preverjanje in posvetovanja. Informacije, ki jih zagotovi Komisija o preverjanjih in posvetovanjih usklajevalne skupine, se obravnavajo kot zaupne v skladu s členom 4 Uredbe (ES) št. 1049/2001. Informacije se v vsakem primeru štejejo za zaupne, če je verjetno, da bi njihovo razkritje bistveno škodovalo posredovalcu ali viru takih informacij;

| (b) | informacije o nacionalnih odločbah držav članic v zvezi z dovoljenji, poročanjem Komisiji, ki ga opravijo države članice, mehanizmi obveščanja in posvetovanja med državami članicami, razširjanjem in uveljavljanjem. |
| --- | --- |

(b)

informacije o nacionalnih odločbah držav članic v zvezi z dovoljenji, poročanjem Komisiji, ki ga opravijo države članice, mehanizmi obveščanja in posvetovanja med državami članicami, razširjanjem in uveljavljanjem.

informacije o nacionalnih odločbah držav članic v zvezi z dovoljenji, poročanjem Komisiji, ki ga opravijo države članice, mehanizmi obveščanja in posvetovanja med državami članicami, razširjanjem in uveljavljanjem.

| (c) | celovite informacije o vrsti in učinku ukrepov, ki jih v skladu s členom 17 sprejmejo države članice, vključno z izvajanjem sistema kazni, ki so jih uvedle države članice, in oceno, ali so takšni sistemi učinkoviti, sorazmerni in odvračilni. |
| --- | --- |

(c)

celovite informacije o vrsti in učinku ukrepov, ki jih v skladu s členom 17 sprejmejo države članice, vključno z izvajanjem sistema kazni, ki so jih uvedle države članice, in oceno, ali so takšni sistemi učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

celovite informacije o vrsti in učinku ukrepov, ki jih v skladu s členom 17 sprejmejo države članice, vključno z izvajanjem sistema kazni, ki so jih uvedle države članice, in oceno, ali so takšni sistemi učinkoviti, sorazmerni in odvračilni.

Sprememba 30

Sprememba 30

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 – točka 15 c (novo)

Člen 1 – točka 15 c (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Člen 17 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15c) | V členu 17 se doda naslednji odstavek:




  „2a.
     
  Komisija oceni, ali so pravila o kaznih, ki jih določijo države članice, podobne narave in imajo podoben učinek.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(15c)

(15c)

V členu 17 se doda naslednji odstavek:

V členu 17 se doda naslednji odstavek:

„2a.
     
  Komisija oceni, ali so pravila o kaznih, ki jih določijo države članice, podobne narave in imajo podoben učinek.“

„2a.

Komisija oceni, ali so pravila o kaznih, ki jih določijo države članice, podobne narave in imajo podoben učinek.“

Sprememba 31

Sprememba 31

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 1 –točka -a (novo)

Člen 1 –točka -a (novo)

Uredba (ES) št. 1236/2005

Priloga III – stolpec 2 – točki 1 in 2

| Veljavno besedilo | Sprememba |
| --- | --- |
| | (-a) | V drugem stolpcu Priloge III se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim: |

Veljavno besedilo

Veljavno besedilo

Sprememba

Sprememba

(-a)

(-a)

V drugem stolpcu Priloge III se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

V drugem stolpcu Priloge III se točki 1 in 2 nadomestita z naslednjim:

| 1. | Blago zasnovano za obvladovanje oseb: |
| --- | --- |

1.

Blago zasnovano za obvladovanje oseb:

| „1. | Blago zasnovano za obvladovanje oseb: |
| --- | --- |

„1.

Blago zasnovano za obvladovanje oseb:

| 1.1. | Okovi in verige za vklenitev več oseb |
| --- | --- |

1.1.

Okovi in verige za vklenitev več oseb

| 1.1. | Okovi in verige za vklenitev več oseb |
| --- | --- |

1.1.

Okovi in verige za vklenitev več oseb

Opombe:

Opombe:

| 1. | Okovi so sredstva za vklepanje iz dveh obročev, ki sta opremljena z zaklepnim mehanizmom in med seboj povezana z verigo ali palico. |
| --- | --- |

1.

Okovi so sredstva za vklepanje iz dveh obročev, ki sta opremljena z zaklepnim mehanizmom in med seboj povezana z verigo ali palico.

| 1. | Okovi so sredstva za vklepanje iz dveh obročev, ki sta opremljena z zaklepnim mehanizmom in med seboj povezana z verigo ali palico. |
| --- | --- |

1.

Okovi so sredstva za vklepanje iz dveh obročev, ki sta opremljena z zaklepnim mehanizmom in med seboj povezana z verigo ali palico.

| 2. | Ta točka ne zajema sredstev za vklepanje nog in verig za vklenitev več oseb, ki so prepovedani v skladu s točko 2.3 Priloge II. |
| --- | --- |

2.

Ta točka ne zajema sredstev za vklepanje nog in verig za vklenitev več oseb, ki so prepovedani v skladu s točko 2.3 Priloge II.

| 2. | Ta točka ne zajema sredstev za vklepanje nog in verig za vklenitev več oseb, ki so prepovedani v skladu s točko 2.3 Priloge II. |
| --- | --- |

2.

Ta točka ne zajema sredstev za vklepanje nog in verig za vklenitev več oseb, ki so prepovedani v skladu s točko 2.3 Priloge II.

| 3. | Ta točka ne zajema „navadnih lisic“. Navadne lisice so lisice, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje: |
| --- | --- |

3.

Ta točka ne zajema „navadnih lisic“. Navadne lisice so lisice, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

| 3. | Ta točka ne zajema ‚navadnih lisic‘. Navadne lisice so lisice, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje: |
| --- | --- |

3.

Ta točka ne zajema ‚navadnih lisic‘. Navadne lisice so lisice, ki izpolnjujejo vse naslednje pogoje:

| | — | njihova skupna dolžina, vključno z verigo, merjena od zunanjega roba enega do zunanjega roba drugega obročka, je med 150 in 280 mm, ko sta oba obročka zaklenjena, |
| --- | --- | --- |

—

njihova skupna dolžina, vključno z verigo, merjena od zunanjega roba enega do zunanjega roba drugega obročka, je med 150 in 280 mm, ko sta oba obročka zaklenjena,

| | — | njihova skupna dolžina, vključno z verigo, merjena od zunanjega roba enega do zunanjega roba drugega obročka, je med 150 in 280 mm, ko sta oba obročka zaklenjena, |
| --- | --- | --- |

—

njihova skupna dolžina, vključno z verigo, merjena od zunanjega roba enega do zunanjega roba drugega obročka, je med 150 in 280 mm, ko sta oba obročka zaklenjena,

| | — | notranji obod posameznega obročka meri največ 165 mm, ko je obroček zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma, |
| --- | --- | --- |

—

notranji obod posameznega obročka meri največ 165 mm, ko je obroček zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma,

| | — | notranji obod posameznega obročka meri največ 165 mm, ko je obroček zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma, |
| --- | --- | --- |

—

notranji obod posameznega obročka meri največ 165 mm, ko je obroček zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma,

| | — | notranji obod posameznega obročka meri najmanj 200 mm, ko je obroček zaklenjen na prvi zarezi zaklepnega mehanizma, ter |
| --- | --- | --- |

—

notranji obod posameznega obročka meri najmanj 200 mm, ko je obroček zaklenjen na prvi zarezi zaklepnega mehanizma, ter

| | — | notranji obod posameznega obročka meri najmanj 200 mm, ko je obroček zaklenjen na prvi zarezi zaklepnega mehanizma, ter |
| --- | --- | --- |

—

notranji obod posameznega obročka meri najmanj 200 mm, ko je obroček zaklenjen na prvi zarezi zaklepnega mehanizma, ter

| | — | lisice niso bile prirejene, da bi povzročale telesno bolečino ali trpljenje. |
| --- | --- | --- |

—

lisice niso bile prirejene, da bi povzročale telesno bolečino ali trpljenje.

| | — | lisice niso bile prirejene, da bi povzročale telesno bolečino ali trpljenje. |
| --- | --- | --- |

—

lisice niso bile prirejene, da bi povzročale telesno bolečino ali trpljenje.

| 1.2 | Posamični obroči, opremljeni z zaklepnim mehanizmom, katerih notranji obod presega 165 mm, ko je obroč zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma |
| --- | --- |

1.2

Posamični obroči, opremljeni z zaklepnim mehanizmom, katerih notranji obod presega 165 mm, ko je obroč zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma

| 1.2 | Posamični obroči, opremljeni z zaklepnim mehanizmom, katerih notranji obod presega 165 mm, ko je obroč zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma |
| --- | --- |

1.2

Posamični obroči, opremljeni z zaklepnim mehanizmom, katerih notranji obod presega 165 mm, ko je obroč zaklenjen na zadnji zarezi zaklepnega mehanizma

Opomba:

Opomba:

Ta točka zajema sredstva za vklepanje vratu in druge posamične obroče, opremljene z zaklepnim mehanizmom, ki so z verigo povezani z navadnimi lisicami

Ta točka zajema sredstva za vklepanje vratu in druge posamične obroče, opremljene z zaklepnim mehanizmom, ki so z verigo povezani z navadnimi lisicami

| 1.3 | Maske proti pljuvanju: maske, vključno z maskami iz mreže, ki pokrivajo usta tako, da preprečujejo pljuvanje |
| --- | --- |

1.3

Maske proti pljuvanju: maske, vključno z maskami iz mreže, ki pokrivajo usta tako, da preprečujejo pljuvanje

| 1.3 | Maske proti pljuvanju: maske, vključno z maskami iz mreže, ki pokrivajo usta tako, da preprečujejo pljuvanje |
| --- | --- |

1.3

Maske proti pljuvanju: maske, vključno z maskami iz mreže, ki pokrivajo usta tako, da preprečujejo pljuvanje

Opomba: ta točka zajema maske proti pljuvanju, ki so z verigo povezane z navadnimi lisicami.

Opomba: ta točka zajema maske proti pljuvanju, ki so z verigo povezane z navadnimi lisicami.

| 1.3a | Stoli, plošče in postelje, opremljene z jermeni |
| --- | --- |

1.3a

1.3a

Stoli, plošče in postelje, opremljene z jermeni

| 2. | Orožje in naprave, zasnovani za obvladovanje nemirov ali za samozaščito: |
| --- | --- |

2.

Orožje in naprave, zasnovani za obvladovanje nemirov ali za samozaščito:

| 2. | Orožje in naprave, zasnovani za obvladovanje nemirov ali za samozaščito: |
| --- | --- |

2.

Orožje in naprave, zasnovani za obvladovanje nemirov ali za samozaščito:

| 2.1. | Prenosno orožje za zadajanje elektrošoka, ki se lahko naenkrat uporabi samo proti eni osebi, med drugim električne gumijevke, električni ščiti, pištole za omamljanje in električni paralizatorji |
| --- | --- |

2.1.

Prenosno orožje za zadajanje elektrošoka, ki se lahko naenkrat uporabi samo proti eni osebi, med drugim električne gumijevke, električni ščiti, pištole za omamljanje in električni paralizatorji

| 2.1 | Prenosno orožje za zadajanje elektrošoka, ki se lahko naenkrat uporabi samo proti eni osebi, med drugim električne gumijevke, električni ščiti, pištole za omamljanje in električni paralizatorji |
| --- | --- |

2.1

Prenosno orožje za zadajanje elektrošoka, ki se lahko naenkrat uporabi samo proti eni osebi, med drugim električne gumijevke, električni ščiti, pištole za omamljanje in električni paralizatorji

Opombi:

Opombi:

| 1. | Ta točka ne zajema pasov za zadajanje elektrošoka in drugih priprav iz točke 2.1 Priloge II. |
| --- | --- |

1.

Ta točka ne zajema pasov za zadajanje elektrošoka in drugih priprav iz točke 2.1 Priloge II.

| 1. | Ta točka ne zajema pasov za zadajanje elektrošoka in drugih priprav iz točke 2.1 Priloge II. |
| --- | --- |

1.

Ta točka ne zajema pasov za zadajanje elektrošoka in drugih priprav iz točke 2.1 Priloge II.

| 2. | Ta točka ne zajema posameznih elektronskih naprav za zadajanje elektrošoka, če so namenjene za osebno varnost njihovih uporabnikov. |
| --- | --- |

2.

Ta točka ne zajema posameznih elektronskih naprav za zadajanje elektrošoka, če so namenjene za osebno varnost njihovih uporabnikov.

| 2. | Ta točka ne zajema posameznih elektronskih naprav za zadajanje elektrošoka, če so namenjene za osebno varnost njihovih uporabnikov. |
| --- | --- |

2.

Ta točka ne zajema posameznih elektronskih naprav za zadajanje elektrošoka, če so namenjene za osebno varnost njihovih uporabnikov.

| 2.2 | Kompleti, ki vsebujejo vse bistvene sestavne dele orožja za zadajanje elektrošoka iz točke 2.1 |
| --- | --- |

2.2

Kompleti, ki vsebujejo vse bistvene sestavne dele orožja za zadajanje elektrošoka iz točke 2.1

| 2.2 | Kompleti, ki vsebujejo vse bistvene sestavne dele orožja za zadajanje elektrošoka iz točke 2.1 |
| --- | --- |

2.2

Kompleti, ki vsebujejo vse bistvene sestavne dele orožja za zadajanje elektrošoka iz točke 2.1

Opomba:

Opomba:

Za bistvene sestavne dele šteje naslednje blago:

Za bistvene sestavne dele šteje naslednje blago:

| — | enota za proizvodnjo elektrošoka, |
| --- | --- |

—

enota za proizvodnjo elektrošoka,

| — | enota za proizvodnjo elektrošoka, |
| --- | --- |

—

enota za proizvodnjo elektrošoka,

| — | stikalo na daljinsko upravljanje ali ne, in |
| --- | --- |

—

stikalo na daljinsko upravljanje ali ne, in

| — | stikalo na daljinsko upravljanje ali ne, in |
| --- | --- |

—

stikalo na daljinsko upravljanje ali ne, in

| — | elektrode ali po potrebi žice, prek katerih se zada elektrošok. |
| --- | --- |

—

elektrode ali po potrebi žice, prek katerih se zada elektrošok.

| — | elektrode ali po potrebi žice, prek katerih se zada elektrošok. |
| --- | --- |

—

elektrode ali po potrebi žice, prek katerih se zada elektrošok.

| 2.3 | Fiksno ali namestljivo električno orožje, ki pokriva široko območje in lahko z elektrošokom cilja na več posameznikov |
| --- | --- |

2.3

Fiksno ali namestljivo električno orožje, ki pokriva široko območje in lahko z elektrošokom cilja na več posameznikov

| 2.3 | Fiksno ali namestljivo električno orožje, ki pokriva široko območje in lahko z elektrošokom cilja na več posameznikov |
| --- | --- |

2.3

Fiksno ali namestljivo električno orožje, ki pokriva široko območje in lahko z elektrošokom cilja na več posameznikov

| 2.3.a | Akustične naprave za nadzor množic/izgredov |
| --- | --- |

2.3.a

2.3.a

Akustične naprave za nadzor množic/izgredov

| 2.3.b | Orožje na osnovi milimetrskih valov
  “ |
| --- | --- |

2.3.b

2.3.b

Orožje na osnovi milimetrskih valov

Sprememba 32

Sprememba 32

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Člen 2 – odstavek 2

Člen 2 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Točka 6 člena 1 in točka 7 člena 1 v delu, ki vstavlja člen 7d, se uporabljata od
  1. januarja 2015
  . | Točka 6 člena 1 in točka 7 člena 1 v delu, ki vstavlja člen 7d, se uporabljata od
  1. februarja 2016
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Točka 6 člena 1 in točka 7 člena 1 v delu, ki vstavlja člen 7d, se uporabljata od
  1. januarja 2015
  .

1. januarja 2015

Točka 6 člena 1 in točka 7 člena 1 v delu, ki vstavlja člen 7d, se uporabljata od
  1. februarja 2016
  .

1. februarja 2016

Sprememba 33

Sprememba 33

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del 2

Priloga II – del 2

Uredba (ES) št. 1236/2005

Priloga III b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Benin | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Benin

Benin

črtano

črtano

Sprememba 34

Sprememba 34

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del 2

Priloga II – del 2

Uredba (ES) št. 1236/2005

Priloga III b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Gabon |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Gabon

Gabon

Sprememba 35

Sprememba 35

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del 2

Priloga II – del 2

Uredba (ES) št. 1236/2005

Priloga III b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Liberija | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Liberija

Liberija

črtano

črtano

Sprememba 36

Sprememba 36

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del 2

Priloga II – del 2

Uredba (ES) št. 1236/2005

Priloga III b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Madagaskar | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Madagaskar

Madagaskar

črtano

črtano

Sprememba 37

Sprememba 37

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del 2

Priloga II – del 2

Uredba (ES) št. 1236/2005

Priloga III b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Mongolija | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Mongolija

Mongolija

črtano

črtano

Sprememba 38

Sprememba 38

Predlog uredbe

Predlog uredbe

Priloga II – del 2

Priloga II – del 2

Uredba (ES) št. 1236/2005

Priloga III b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| São Tomé in Príncipe | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

São Tomé in Príncipe

São Tomé in Príncipe

črtano

črtano

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0267/2015).

1

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/122 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/122

---

P8_TA(2015)0369

Obvezna avtomatična izmenjava podatkov na področju obdavčenja *

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 27. oktobra 2015 o predlogu direktive Sveta o spremembi Direktive 2011/16/EU glede obvezne avtomatične izmenjave podatkov na področju obdavčenja (COM(2015)0135 – C8-0085/2015 – 2015/0068(CNS))

(Posebni zakonodajni postopek – posvetovanje)

(2017/C 355/21)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0135), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Svetu (COM(2015)0135),

| — | ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0085/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 115 Pogodbe o delovanju Evropske unije, v skladu s katerim se je Svet posvetoval s Parlamentom (C8-0085/2015),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0306/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve in mnenja Odbora za pravne zadeve (A8-0306/2015),

| 1. | odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen; |
| --- | --- |

1.

odobri predlog Komisije, kakor je bil spremenjen;

| 2. | poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj ustrezno spremeni svoj predlog v skladu s členom 293(2) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 3. | poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament; |
| --- | --- |

3.

poziva Svet, naj obvesti Parlament, če namerava odstopati od besedila, ki ga je odobril Parlament;

| 4. | poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije; |
| --- | --- |

4.

poziva Svet, naj se ponovno posvetuje s Parlamentom, če namerava bistveno spremeniti predlog Komisije;

| 5. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

Sprememba 1

Predlog direktive

Sklicevanje 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti glede spoštovanja pravice do varstva osebnih podatkov in svobode gospodarske pobude, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

ob upoštevanju Listine Evropske unije o temeljnih pravicah, zlasti glede spoštovanja pravice do varstva osebnih podatkov in svobode gospodarske pobude,

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (1) | Čezmejno izogibanje davkom, agresivno davčno načrtovanje in škodljiva davčna konkurenca predstavljajo vedno večji izziv in veliko težavo znotraj Unije in na svetovni ravni. Erozija davčne osnove znatno zmanjšuje nacionalne davčne prihodke, kar države članice ovira pri izvajanju davčnih politik, ki so prijazne rasti. Zaradi davčnih stališč,
  izdanim
  v podporo strukturam davčnega načrtovanja, prihaja do nizke obdavčitve umetno visokih zneskov dohodka v državi, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče, in do umetno nizkih zneskov obdavčljivega dohodka v drugih vpletenih državah. Zato je nujno potrebno povečanje preglednosti. V ta namen je treba izboljšati orodja in mehanizme, vzpostavljene z Direktivo Sveta 2011/16/EU (13). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1)

Čezmejno izogibanje davkom, agresivno davčno načrtovanje in škodljiva davčna konkurenca predstavljajo vedno večji izziv in veliko težavo znotraj Unije in na svetovni ravni. Erozija davčne osnove znatno zmanjšuje nacionalne davčne prihodke, kar države članice ovira pri izvajanju davčnih politik, ki so prijazne rasti. Zaradi davčnih stališč,
  izdanim
  v podporo strukturam davčnega načrtovanja, prihaja do nizke obdavčitve umetno visokih zneskov dohodka v državi, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče, in do umetno nizkih zneskov obdavčljivega dohodka v drugih vpletenih državah. Zato je nujno potrebno povečanje preglednosti. V ta namen je treba izboljšati orodja in mehanizme, vzpostavljene z Direktivo Sveta 2011/16/EU (13).

| (1) | Čezmejno izogibanje davkom, agresivno davčno načrtovanje in škodljiva davčna konkurenca predstavljajo vedno večji izziv in veliko težavo znotraj Unije in na svetovni ravni. Erozija davčne osnove znatno zmanjšuje nacionalne davčne prihodke, kar države članice ovira pri izvajanju davčnih politik, ki so prijazne rasti
  , ter povzroča izkrivljanja konkurence v škodo podjetij – zlasti MSP –, ki plačujejo ustrezno visoke davke, in prenos obdavčevanja na manj mobilne dejavnike, kot sta delo in potrošnja
  .
  V posebnih primerih pa
  zaradi davčnih stališč,
  izdanih
  v podporo strukturam davčnega načrtovanja, prihaja do nizke obdavčitve umetno visokih zneskov dohodka v državi, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče, in do umetno nizkih zneskov obdavčljivega dohodka v drugih vpletenih državah
  , s čimer se v teh državah članicah zmanjša davčna osnova
  . Zato je nujno potrebno povečanje
  ciljno usmerjene
  preglednosti
  in izmenjave podatkov, vsaj v skladu s standardi OECD
  . V ta namen je treba izboljšati orodja in mehanizme, vzpostavljene z Direktivo Sveta 2011/16/EU (13). |
| --- | --- |

(1)

Čezmejno izogibanje davkom, agresivno davčno načrtovanje in škodljiva davčna konkurenca predstavljajo vedno večji izziv in veliko težavo znotraj Unije in na svetovni ravni. Erozija davčne osnove znatno zmanjšuje nacionalne davčne prihodke, kar države članice ovira pri izvajanju davčnih politik, ki so prijazne rasti
  , ter povzroča izkrivljanja konkurence v škodo podjetij – zlasti MSP –, ki plačujejo ustrezno visoke davke, in prenos obdavčevanja na manj mobilne dejavnike, kot sta delo in potrošnja
  .
  V posebnih primerih pa
  zaradi davčnih stališč,
  izdanih
  v podporo strukturam davčnega načrtovanja, prihaja do nizke obdavčitve umetno visokih zneskov dohodka v državi, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče, in do umetno nizkih zneskov obdavčljivega dohodka v drugih vpletenih državah
  , s čimer se v teh državah članicah zmanjša davčna osnova
  . Zato je nujno potrebno povečanje
  ciljno usmerjene
  preglednosti
  in izmenjave podatkov, vsaj v skladu s standardi OECD
  . V ta namen je treba izboljšati orodja in mehanizme, vzpostavljene z Direktivo Sveta 2011/16/EU (13).

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (1a) | Po aferi LuxLeaks Evropski parlament s tem poročilom izraža trdno odločenost, da ne bo dopuščal davčnih goljufij in izogibanja davkom ter da se bo zavzemal za pravično porazdelitev davčnih obremenitev med državljani in podjetji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(1a)

Po aferi LuxLeaks Evropski parlament s tem poročilom izraža trdno odločenost, da ne bo dopuščal davčnih goljufij in izogibanja davkom ter da se bo zavzemal za pravično porazdelitev davčnih obremenitev med državljani in podjetji.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Evropski svet je v sklepih z dne 18. decembra 2014 poudaril, da se je treba nujno prizadevneje boriti proti izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju, tako na svetovni ravni kot na ravni
  Unije
  . Poudaril je tudi pomen preglednosti in navedel, da z zanimanjem pričakuje predlog Komisije o avtomatični izmenjavi podatkov o davčnih stališčih v Uniji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Evropski svet je v sklepih z dne 18. decembra 2014 poudaril, da se je treba nujno prizadevneje boriti proti izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju, tako na svetovni ravni kot na ravni
  Unije
  . Poudaril je tudi pomen preglednosti in navedel, da z zanimanjem pričakuje predlog Komisije o avtomatični izmenjavi podatkov o davčnih stališčih v Uniji.

| (2) | Evropski svet je v sklepih z dne 18. decembra 2014 poudaril, da se je treba nujno prizadevneje boriti proti izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju, tako na svetovni ravni kot na
  evropski
  ravni. Poudaril je tudi pomen preglednosti in
  ustrezne izmenjave podatkov ter
  navedel, da z zanimanjem pričakuje predlog Komisije o avtomatični izmenjavi podatkov o davčnih stališčih v Uniji. |
| --- | --- |

(2)

Evropski svet je v sklepih z dne 18. decembra 2014 poudaril, da se je treba nujno prizadevneje boriti proti izogibanju davkom in agresivnemu davčnemu načrtovanju, tako na svetovni ravni kot na
  evropski
  ravni. Poudaril je tudi pomen preglednosti in
  ustrezne izmenjave podatkov ter
  navedel, da z zanimanjem pričakuje predlog Komisije o avtomatični izmenjavi podatkov o davčnih stališčih v Uniji.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (4) | Vendar učinkovito izmenjavo podatkov na lastno pobudo v zvezi z vnaprejšnjimi davčnimi stališči s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi ovira več pomembnih praktičnih težav, kot
  je
  diskrecijska pravica države članice, ki je tak dokument izdala, da odloči o tem, katere druge države članice bi morale biti o tem obveščene. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4)

Vendar učinkovito izmenjavo podatkov na lastno pobudo v zvezi z vnaprejšnjimi davčnimi stališči s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi ovira več pomembnih praktičnih težav, kot
  je
  diskrecijska pravica države članice, ki je tak dokument izdala, da odloči o tem, katere druge države članice bi morale biti o tem obveščene.

| (4) | Vendar učinkovito izmenjavo podatkov na lastno pobudo v zvezi z vnaprejšnjimi davčnimi stališči s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi ovira več pomembnih praktičnih težav, kot
  sta
  diskrecijska pravica države članice, ki je tak dokument izdala, da odloči o tem, katere druge države članice bi morale biti o tem obveščene
  , in šibek sistem spremljanja, zaradi katerega Komisija težko odkrije kršitve zahteve o izmenjavi podatkov. |
| --- | --- |

(4)

Vendar učinkovito izmenjavo podatkov na lastno pobudo v zvezi z vnaprejšnjimi davčnimi stališči s čezmejnim učinkom in vnaprejšnjimi cenovnimi sporazumi ovira več pomembnih praktičnih težav, kot
  sta
  diskrecijska pravica države članice, ki je tak dokument izdala, da odloči o tem, katere druge države članice bi morale biti o tem obveščene
  , in šibek sistem spremljanja, zaradi katerega Komisija težko odkrije kršitve zahteve o izmenjavi podatkov.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Učinkovita izmenjava in obdelava davčnih podatkov ter posledičen medsebojni pritisk bi lahko imeli močan odvračilni učinek glede uvajanja škodljivih davčnih praks, izmenjava in obdelava davčnih podatkov pa bi državam članicam in Komisiji zagotovila vse ustrezne informacije za ukrepanje proti tovrstnim praksam. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Učinkovita izmenjava in obdelava davčnih podatkov ter posledičen medsebojni pritisk bi lahko imeli močan odvračilni učinek glede uvajanja škodljivih davčnih praks, izmenjava in obdelava davčnih podatkov pa bi državam članicam in Komisiji zagotovila vse ustrezne informacije za ukrepanje proti tovrstnim praksam.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (5) | V določbe o obvezni avtomatični izmenjavi podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih se ne
  bi smela
  vključiti možnost, da se predložitev podatkov zavrne, kadar bi z njo prišlo do razkritja poslovnih, industrijskih ali poklicnih skrivnosti ali poslovnega procesa ali če bi bilo razkritje teh podatkov v nasprotju z javnim redom; v takem primeru bi se namreč zmanjšala učinkovitost teh izmenjav. Omejen obseg podatkov, ki se sporočijo vsem državam članicam,
  bi moral zagotoviti
  zadostno zaščito teh poslovnih interesov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5)

V določbe o obvezni avtomatični izmenjavi podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih se ne
  bi smela
  vključiti možnost, da se predložitev podatkov zavrne, kadar bi z njo prišlo do razkritja poslovnih, industrijskih ali poklicnih skrivnosti ali poslovnega procesa ali če bi bilo razkritje teh podatkov v nasprotju z javnim redom; v takem primeru bi se namreč zmanjšala učinkovitost teh izmenjav. Omejen obseg podatkov, ki se sporočijo vsem državam članicam,
  bi moral zagotoviti
  zadostno zaščito teh poslovnih interesov.

| (5) | V določbe o obvezni avtomatični izmenjavi podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih se ne
  sme
  vključiti možnost, da se predložitev podatkov zavrne, kadar bi z njo prišlo do razkritja poslovnih, industrijskih ali poklicnih skrivnosti ali poslovnega procesa ali če bi bilo razkritje teh podatkov v nasprotju z javnim redom; v takem primeru bi se namreč zmanjšala učinkovitost teh izmenjav. Omejen obseg podatkov, ki se sporočijo vsem državam članicam,
  zagotavlja
  zadostno zaščito teh poslovnih interesov. |
| --- | --- |

(5)

V določbe o obvezni avtomatični izmenjavi podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih se ne
  sme
  vključiti možnost, da se predložitev podatkov zavrne, kadar bi z njo prišlo do razkritja poslovnih, industrijskih ali poklicnih skrivnosti ali poslovnega procesa ali če bi bilo razkritje teh podatkov v nasprotju z javnim redom; v takem primeru bi se namreč zmanjšala učinkovitost teh izmenjav. Omejen obseg podatkov, ki se sporočijo vsem državam članicam,
  zagotavlja
  zadostno zaščito teh poslovnih interesov.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5a) | Vnaprejšnja davčna stališča in vnaprejšnji cenovni sporazumi lahko imajo čezmejni učinek tudi, če se nanašajo na izključno nacionalne transakcije. To zlasti velja za kaskadne transakcije, pri katerih se vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum nanaša na prvo nacionalno transakcijo, ne upošteva pa naslednjih (čezmejnih) transakcij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5a)

Vnaprejšnja davčna stališča in vnaprejšnji cenovni sporazumi lahko imajo čezmejni učinek tudi, če se nanašajo na izključno nacionalne transakcije. To zlasti velja za kaskadne transakcije, pri katerih se vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum nanaša na prvo nacionalno transakcijo, ne upošteva pa naslednjih (čezmejnih) transakcij.

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5b) | Za preprečitev samovoljnega razlikovanja med davčnimi ureditvami, ki nastanejo v okviru različnih nacionalnih upravnih praks, bi morale opredelitve vnaprejšnjih stališč in vnaprejšnjih cenovnih sporazumov vključevati davčne ureditve ne glede na formalni ali neformalni način njihove izdaje in ne glede na njihovo zavezujočo ali nezavezujočo naravo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5b)

Za preprečitev samovoljnega razlikovanja med davčnimi ureditvami, ki nastanejo v okviru različnih nacionalnih upravnih praks, bi morale opredelitve vnaprejšnjih stališč in vnaprejšnjih cenovnih sporazumov vključevati davčne ureditve ne glede na formalni ali neformalni način njihove izdaje in ne glede na njihovo zavezujočo ali nezavezujočo naravo.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5c) | Vnaprejšnja davčna stališča olajšujejo dosledno in pregledno uporabo zakonodaje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5c)

Vnaprejšnja davčna stališča olajšujejo dosledno in pregledno uporabo zakonodaje.

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 5 d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (5d) | Pregledna davčna pravila davkoplačevalcem in podjetjem zagotavljajo pravno varnost ter spodbujajo naložbe. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(5d)

Pregledna davčna pravila davkoplačevalcem in podjetjem zagotavljajo pravno varnost ter spodbujajo naložbe.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Da se zagotovijo koristi obvezne avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, bi bilo treba podatke sporočiti takoj po izdaji takih dokumentov
  ; v ta namen bi bilo treba določiti redne časovne presledke za sporočanje informacij
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Da se zagotovijo koristi obvezne avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, bi bilo treba podatke sporočiti takoj po izdaji takih dokumentov
  ; v ta namen bi bilo treba določiti redne časovne presledke za sporočanje informacij
  .

| (6) | Da se zagotovijo koristi obvezne avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, bi bilo treba podatke
  o njih
  sporočiti takoj po izdaji takih dokumentov.
  Za primere neskladnosti se lahko razvijejo učinkovite in dejanske kazni. |
| --- | --- |

(6)

Da se zagotovijo koristi obvezne avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, bi bilo treba podatke
  o njih
  sporočiti takoj po izdaji takih dokumentov.
  Za primere neskladnosti se lahko razvijejo učinkovite in dejanske kazni.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (7) | Obvezna avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih bi morala v vsakem primeru vključevati predložitev določenih osnovnih podatkov vsem državam članicam. Komisija bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe za standardizacijo sporočanja takih podatkov po postopku iz Direktive 2011/16/EU za določitev standardnega obrazca, ki se bo uporabljal za izmenjavo podatkov. Navedeni postopek bi bilo treba uporabiti tudi za sprejetje vseh potrebnih ukrepov in praktičnih postopkov v zvezi z izmenjavo podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(7)

Obvezna avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih bi morala v vsakem primeru vključevati predložitev določenih osnovnih podatkov vsem državam članicam. Komisija bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe za standardizacijo sporočanja takih podatkov po postopku iz Direktive 2011/16/EU za določitev standardnega obrazca, ki se bo uporabljal za izmenjavo podatkov. Navedeni postopek bi bilo treba uporabiti tudi za sprejetje vseh potrebnih ukrepov in praktičnih postopkov v zvezi z izmenjavo podatkov.

| (7) | Obvezna avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih bi morala v vsakem primeru vključevati predložitev določenih osnovnih podatkov vsem državam članicam. Komisija bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe za standardizacijo sporočanja takih podatkov po postopku iz Direktive 2011/16/EU za določitev standardnega obrazca, ki se bo uporabljal za izmenjavo podatkov. Navedeni postopek bi bilo treba uporabiti tudi za sprejetje vseh potrebnih ukrepov in praktičnih postopkov v zvezi z izmenjavo podatkov. |
| --- | --- |

(7)

Obvezna avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih bi morala v vsakem primeru vključevati predložitev določenih osnovnih podatkov vsem državam članicam. Komisija bi morala sprejeti vse potrebne ukrepe za standardizacijo sporočanja takih podatkov po postopku iz Direktive 2011/16/EU za določitev standardnega obrazca, ki se bo uporabljal za izmenjavo podatkov. Navedeni postopek bi bilo treba uporabiti tudi za sprejetje vseh potrebnih ukrepov in praktičnih postopkov v zvezi z izmenjavo podatkov.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Države članice bi navedene osnovne podatke morale sporočati tudi Komisiji.
  To
  bi Komisiji
  omogočilo redno
  spremljanje in oceno učinkovitega izvajanja avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih. Predložitev takih podatkov pa države članice ne razreši obveznosti priglasitve kakršne koli državne pomoči Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Države članice bi navedene osnovne podatke morale sporočati tudi Komisiji.
  To
  bi Komisiji
  omogočilo redno
  spremljanje in oceno učinkovitega izvajanja avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih. Predložitev takih podatkov pa države članice ne razreši obveznosti priglasitve kakršne koli državne pomoči Komisiji.

| (8) | Države članice bi navedene osnovne podatke morale sporočati tudi Komisiji
  , saj bi morala Komisija imeti možnost, da neodvisno oceni, ali so ti podatki pomembni za odkrivanje nezakonite državne pomoči
  .
  Ti osnovni podatki
  bi
  morali
  Komisiji
  omogočiti učinkovito
  spremljanje in oceno učinkovitega izvajanja avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih
  ter zagotavljanje, da stališča nimajo negativnega vpliva na notranji trg
  . Predložitev takih podatkov pa države članice ne razreši obveznosti priglasitve kakršne koli državne pomoči Komisiji. |
| --- | --- |

(8)

Države članice bi navedene osnovne podatke morale sporočati tudi Komisiji
  , saj bi morala Komisija imeti možnost, da neodvisno oceni, ali so ti podatki pomembni za odkrivanje nezakonite državne pomoči
  .
  Ti osnovni podatki
  bi
  morali
  Komisiji
  omogočiti učinkovito
  spremljanje in oceno učinkovitega izvajanja avtomatične izmenjave podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih
  ter zagotavljanje, da stališča nimajo negativnega vpliva na notranji trg
  . Predložitev takih podatkov pa države članice ne razreši obveznosti priglasitve kakršne koli državne pomoči Komisiji.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Države članice bi morale do 1. oktobra 2018 Komisiji posredovati naknadno analizo učinkovitosti te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Države članice bi morale do 1. oktobra 2018 Komisiji posredovati naknadno analizo učinkovitosti te direktive.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Povratne informacije, ki jih država članica prejemnica predloži državi članici pošiljateljici podatkov, so nujne za delovanje učinkovitega sistema avtomatične izmenjave podatkov. Zato je primerno določiti ukrepe, ki omogočajo zagotavljanje povratnih informacij v primerih, ko so bili podatki uporabljeni in ni mogoče poslati povratnih informacij po drugih določbah Direktive 2011/16/EU. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Povratne informacije, ki jih država članica prejemnica predloži državi članici pošiljateljici podatkov, so nujne za delovanje učinkovitega sistema avtomatične izmenjave podatkov. Zato je primerno določiti ukrepe, ki omogočajo zagotavljanje povratnih informacij v primerih, ko so bili podatki uporabljeni in ni mogoče poslati povratnih informacij po drugih določbah Direktive 2011/16/EU.

| (9) | Povratne informacije, ki jih država članica prejemnica predloži državi članici pošiljateljici podatkov, so nujne za delovanje učinkovitega sistema avtomatične izmenjave podatkov
  , saj spodbujajo upravno sodelovanje med državami članicami
  . Zato je primerno določiti ukrepe, ki omogočajo zagotavljanje povratnih informacij v primerih, ko so bili podatki uporabljeni in ni mogoče poslati povratnih informacij po drugih določbah Direktive 2011/16/EU.
  Zaradi tega bi bilo težje zaobiti podatke za namene goljufije. |
| --- | --- |

(9)

Povratne informacije, ki jih država članica prejemnica predloži državi članici pošiljateljici podatkov, so nujne za delovanje učinkovitega sistema avtomatične izmenjave podatkov
  , saj spodbujajo upravno sodelovanje med državami članicami
  . Zato je primerno določiti ukrepe, ki omogočajo zagotavljanje povratnih informacij v primerih, ko so bili podatki uporabljeni in ni mogoče poslati povratnih informacij po drugih določbah Direktive 2011/16/EU.
  Zaradi tega bi bilo težje zaobiti podatke za namene goljufije.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 10

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (10) | Država članica bi morala imeti možnost, da se za pridobitev dodatnih informacij od države članice, ki je izdala vnaprejšnje
  davčne
  stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum, vključno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma, opre na člen 5 Direktive 2011/16/EU o izmenjavi informacij na zaprosilo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10)

Država članica bi morala imeti možnost, da se za pridobitev dodatnih informacij od države članice, ki je izdala vnaprejšnje
  davčne
  stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum, vključno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma, opre na člen 5 Direktive 2011/16/EU o izmenjavi informacij na zaprosilo.

| (10) | Država članica bi morala imeti možnost, da se za pridobitev dodatnih informacij od države članice, ki je izdala vnaprejšnje
  davčno
  stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum
  ali kakršno koli besedilo
  ,
  ki uvaja naknadne spremembe,
  vključno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma, opre na člen 5 Direktive 2011/16/EU o izmenjavi informacij na zaprosilo. |
| --- | --- |

(10)

Država članica bi morala imeti možnost, da se za pridobitev dodatnih informacij od države članice, ki je izdala vnaprejšnje
  davčno
  stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum
  ali kakršno koli besedilo
  ,
  ki uvaja naknadne spremembe,
  vključno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma, opre na člen 5 Direktive 2011/16/EU o izmenjavi informacij na zaprosilo.

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (10a) | Izraz „informacije, ki naj bi bile pomembne“ iz člena 1(1) Direktive 2011/16/EU, bi bilo treba pojasniti, da se preprečijo razlage, katerih namen bi bilo izogibanje davkom. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(10a)

Izraz „informacije, ki naj bi bile pomembne“ iz člena 1(1) Direktive 2011/16/EU, bi bilo treba pojasniti, da se preprečijo razlage, katerih namen bi bilo izogibanje davkom.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za odpravo morebitnih ovir, ki bi lahko preprečile učinkovito in kar najširšo obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za odpravo morebitnih ovir, ki bi lahko preprečile učinkovito in kar najširšo obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih.

| (11) | Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za odpravo morebitnih ovir, ki bi lahko preprečile učinkovito in kar najširšo obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih. |
| --- | --- |

(11)

Države članice bi morale sprejeti vse potrebne ukrepe za odpravo morebitnih ovir, ki bi lahko preprečile učinkovito in kar najširšo obvezno avtomatično izmenjavo podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih.

Sprememba 20

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12a) | Komisija bi morala zavoljo večje preglednosti za državljane objaviti povzetek glavnih davčnih stališč, pripravljenih v predhodnem letu, in sicer na podlagi podatkov v varni osrednji podatkovni zbirki. Vsebovati bi moral vsaj opis zadev, obravnavanih v davčnem stališču, opis meril, ki se uporabljajo za določitev vnaprejšnjega cenovnega sporazuma, in navedbo držav članic, ki jih to najverjetneje zadeva. Pri tem bi Komisija morala izpolnjevati določbe glede zaupnosti iz te direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12a)

Komisija bi morala zavoljo večje preglednosti za državljane objaviti povzetek glavnih davčnih stališč, pripravljenih v predhodnem letu, in sicer na podlagi podatkov v varni osrednji podatkovni zbirki. Vsebovati bi moral vsaj opis zadev, obravnavanih v davčnem stališču, opis meril, ki se uporabljajo za določitev vnaprejšnjega cenovnega sporazuma, in navedbo držav članic, ki jih to najverjetneje zadeva. Pri tem bi Komisija morala izpolnjevati določbe glede zaupnosti iz te direktive.

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12b) | Zaželeno je, da države članice zaprosijo svoje pristojne organe, naj izmed svojega obstoječega osebja dodelijo človeške vire za zbiranje in analizo takih podatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12b)

Zaželeno je, da države članice zaprosijo svoje pristojne organe, naj izmed svojega obstoječega osebja dodelijo človeške vire za zbiranje in analizo takih podatkov.

Sprememba 22

Predlog direktive

Uvodna izjava 12 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (12c) | Do 26. junija 2017 bi moral začeti delovati register končnih lastnikov za vso Unijo, ki bo pripomogel k ugotavljanju morebitnega izogibanja davkom in prenosa dobička. Pomembna bi bila tudi vzpostavitev osrednjega registra za avtomatično izmenjavo vnaprejšnjih davčnih stališč ali cenovnih sporazumov med državami članicami, ki bi bil dostopen davčnim organom in pristojnim upravnim organom v državah članicah ter Komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12c)

Do 26. junija 2017 bi moral začeti delovati register končnih lastnikov za vso Unijo, ki bo pripomogel k ugotavljanju morebitnega izogibanja davkom in prenosa dobička. Pomembna bi bila tudi vzpostavitev osrednjega registra za avtomatično izmenjavo vnaprejšnjih davčnih stališč ali cenovnih sporazumov med državami članicami, ki bi bil dostopen davčnim organom in pristojnim upravnim organom v državah članicah ter Komisiji.

Sprememba 23

Predlog direktive

Uvodna izjava 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (15) | Veljavne določbe glede zaupnosti bi bilo treba spremeniti, da se upošteva razširitev obvezne avtomatične izmenjave podatkov na vnaprejšnja davčna stališča
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnje cenovne sporazume. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15)

Veljavne določbe glede zaupnosti bi bilo treba spremeniti, da se upošteva razširitev obvezne avtomatične izmenjave podatkov na vnaprejšnja davčna stališča
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnje cenovne sporazume.

| (15) | Veljavne določbe glede zaupnosti bi bilo treba spremeniti, da se upošteva razširitev obvezne avtomatične izmenjave podatkov na vnaprejšnja davčna stališča in vnaprejšnje cenovne sporazume. |
| --- | --- |

(15)

Veljavne določbe glede zaupnosti bi bilo treba spremeniti, da se upošteva razširitev obvezne avtomatične izmenjave podatkov na vnaprejšnja davčna stališča in vnaprejšnje cenovne sporazume.

Sprememba 24

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | Bistvenega pomena je, da se pri neposrednih davkih spoštuje temeljno načelo suverenosti držav članic v davčnih zadevah in da se s sedanjim predlogom ne ogrozi načelo subsidiarnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

Bistvenega pomena je, da se pri neposrednih davkih spoštuje temeljno načelo suverenosti držav članic v davčnih zadevah in da se s sedanjim predlogom ne ogrozi načelo subsidiarnosti.

Sprememba 25

Predlog direktive

Uvodna izjava 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (16) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Še zlasti si prizadeva za dosledno spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov in svobode gospodarske pobude. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(16)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Še zlasti si prizadeva za dosledno spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov in svobode gospodarske pobude.

| (16) | Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Še zlasti si prizadeva za dosledno spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov in svobode gospodarske pobude.
  Osebne podatke bi bilo treba obdelovati samo v posebne, izrecne in zakonite namene ter samo, če so za te namene ustrezni, pomembni in ne pretirani. Omejitve teh pravic bi lahko uvedli le, če bi bili pri tem izpolnjeni pogoji iz Listine o temeljnih pravicah. Na podlagi načela sorazmernosti so omejitve dovoljene samo, če so skladne s potrebnimi in resničnimi cilji splošnega interesa, ki jih priznava zakon, ali če so potrebne zaradi varstva pravic in svoboščin drugih. |
| --- | --- |

(16)

Ta direktiva spoštuje temeljne pravice in upošteva načela, ki jih priznava zlasti Listina Evropske unije o temeljnih pravicah. Še zlasti si prizadeva za dosledno spoštovanje pravice do varstva osebnih podatkov in svobode gospodarske pobude.
  Osebne podatke bi bilo treba obdelovati samo v posebne, izrecne in zakonite namene ter samo, če so za te namene ustrezni, pomembni in ne pretirani. Omejitve teh pravic bi lahko uvedli le, če bi bili pri tem izpolnjeni pogoji iz Listine o temeljnih pravicah. Na podlagi načela sorazmernosti so omejitve dovoljene samo, če so skladne s potrebnimi in resničnimi cilji splošnega interesa, ki jih priznava zakon, ali če so potrebne zaradi varstva pravic in svoboščin drugih.

Sprememba 26

Predlog direktive

Uvodna izjava 17

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (17) | Ker cilja te direktive,
  to je
  učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi potrebne enotnosti in učinkovitosti
  ta
  lažje doseže na ravni
  Unije
  , lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(17)

Ker cilja te direktive,
  to je
  učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi potrebne enotnosti in učinkovitosti
  ta
  lažje doseže na ravni
  Unije
  , lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

| (17) | Ker cilja te direktive,
  in sicer
  učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi potrebne enotnosti in učinkovitosti lažje doseže na
  evropski
  ravni, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja. |
| --- | --- |

(17)

Ker cilja te direktive,
  in sicer
  učinkovitega upravnega sodelovanja med državami članicami pod pogoji, ki so skladni s pravilnim delovanjem notranjega trga, države članice ne morejo zadovoljivo doseči, temveč se zaradi potrebne enotnosti in učinkovitosti lažje doseže na
  evropski
  ravni, lahko Unija sprejme ukrepe v skladu z načelom subsidiarnosti iz člena 5 Pogodbe o Evropski uniji. V skladu z načelom sorazmernosti iz navedenega člena ta direktiva ne presega tistega, kar je potrebno za doseganje navedenega cilja.

Sprememba 27

Predlog direktive

Člen 1 – točka 1 – točka a

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 9 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | v členu 8(1) in členu 8a pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici brez predhodnega zaprosila
  in
  v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih. V členu 8(1) se izraz, podatki, ki so na voljo‘ nanaša na podatke, ki so v davčnih dosjejih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

v členu 8(1) in členu 8a pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici brez predhodnega zaprosila
  in
  v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih. V členu 8(1) se izraz, podatki, ki so na voljo‘ nanaša na podatke, ki so v davčnih dosjejih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici;

| (a) | v členu 8(1) in členu 8a pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici brez predhodnega zaprosila
  , ki poteka
  v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih
  v skladu s členom 8(1)
  . V členu 8(1) se izraz, podatki, ki so na voljo‘ nanaša na podatke, ki so v davčnih dosjejih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici; |
| --- | --- |

(a)

v členu 8(1) in členu 8a pomeni sistematično sporočanje vnaprej opredeljenih podatkov drugi državi članici brez predhodnega zaprosila
  , ki poteka
  v vnaprej določenih rednih časovnih presledkih
  v skladu s členom 8(1)
  . V členu 8(1) se izraz, podatki, ki so na voljo‘ nanaša na podatke, ki so v davčnih dosjejih države članice, ki sporoča podatke, in so dostopni v skladu s postopki za zbiranje in obdelavo podatkov v navedeni državi članici;

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 14 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 14. | „vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  “ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru davčnega nadzora, in: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

14.

„vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  “ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru davčnega nadzora, in:

| 14. | „vnaprejšnje davčno stališče“ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru davčnega nadzora,
  ne glede na njegovo uradno, neuradno, pravno zavezujočo ali nezavezujočo naravo,
  in: |
| --- | --- |

14.

„vnaprejšnje davčno stališče“ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru davčnega nadzora,
  ne glede na njegovo uradno, neuradno, pravno zavezujočo ali nezavezujočo naravo,
  in:

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 14 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | ga
  kateri koli osebi
  izda vlada ali davčni organ države članice ali se ta izda v njenem/njegovem imenu ali ga izda ozemeljska ali upravna podenota države članice; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

ga
  kateri koli osebi
  izda vlada ali davčni organ države članice ali se ta izda v njenem/njegovem imenu ali ga izda ozemeljska ali upravna podenota države članice;

| (a) | ga izda
  ali objavi
  vlada ali davčni organ države članice ali se ta izda
  oziroma objavi
  v njenem/njegovem imenu ali ga izda
  oziroma objavi
  ozemeljska ali upravna podenota države članice
  , nanj pa se lahko sklicuje ena ali več oseb
  ; |
| --- | --- |

(a)

ga izda
  ali objavi
  vlada ali davčni organ države članice ali se ta izda
  oziroma objavi
  v njenem/njegovem imenu ali ga izda
  oziroma objavi
  ozemeljska ali upravna podenota države članice
  , nanj pa se lahko sklicuje ena ali več oseb
  ;

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 14 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | se nanaša na
  čezmejno
  transakcijo ali na vprašanje, ali gre pri dejavnostih, ki jih pravna oseba opravlja v drugi državi članici, za stalno poslovno enoto, ter |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(c)

se nanaša na
  čezmejno
  transakcijo ali na vprašanje, ali gre pri dejavnostih, ki jih pravna oseba opravlja v drugi državi članici, za stalno poslovno enoto, ter

| (c) | se nanaša na transakcijo ali na vprašanje, ali gre pri dejavnostih, ki jih pravna oseba opravlja v drugi državi članici, za stalno poslovno enoto, ter |
| --- | --- |

(c)

se nanaša na transakcijo ali na vprašanje, ali gre pri dejavnostih, ki jih pravna oseba opravlja v drugi državi članici, za stalno poslovno enoto, ter

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 14 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Čezmejna
  transakcija lahko med drugim vključuje naložbe, dobavo blaga ali storitev, financiranje ali uporabo opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, pri čemer ni nujno, da je vanjo neposredno vključena oseba, ki ji je bilo izdano vnaprejšnje davčno stališče; | Transakcija lahko med drugim vključuje naložbe, dobavo blaga ali storitev, financiranje ali uporabo opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, pri čemer ni nujno, da je vanjo neposredno vključena oseba, ki ji je bilo izdano vnaprejšnje davčno stališče; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Čezmejna
  transakcija lahko med drugim vključuje naložbe, dobavo blaga ali storitev, financiranje ali uporabo opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, pri čemer ni nujno, da je vanjo neposredno vključena oseba, ki ji je bilo izdano vnaprejšnje davčno stališče;

Transakcija lahko med drugim vključuje naložbe, dobavo blaga ali storitev, financiranje ali uporabo opredmetenih ali neopredmetenih sredstev, pri čemer ni nujno, da je vanjo neposredno vključena oseba, ki ji je bilo izdano vnaprejšnje davčno stališče;

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 15 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 15. | „vnaprejšnji cenovni sporazum“ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru davčnega nadzora, ki ga
  kateri koli osebi
  izda vlada ali davčni organ ene ali več držav članic ali se ta izda v njenem/njegovem imenu ali
  ga izda ozemeljska ali upravna podenota
  države članice, v katerem se še pred izvedbo
  čezmejnih
  transakcij med povezanimi podjetji določi ustrezen sklop meril za določanje transfernih cen za navedene transakcije ali določi pripis dobička stalni poslovni enoti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

15.

„vnaprejšnji cenovni sporazum“ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru davčnega nadzora, ki ga
  kateri koli osebi
  izda vlada ali davčni organ ene ali več držav članic ali se ta izda v njenem/njegovem imenu ali
  ga izda ozemeljska ali upravna podenota
  države članice, v katerem se še pred izvedbo
  čezmejnih
  transakcij med povezanimi podjetji določi ustrezen sklop meril za določanje transfernih cen za navedene transakcije ali določi pripis dobička stalni poslovni enoti.

| 15. | „vnaprejšnji cenovni sporazum“ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru davčnega nadzora, ki ga izda
  ali objavi
  vlada ali davčni organ ene ali več držav članic ali se ta izda
  ali objavi
  v njenem/njegovem imenu
  , vključno z ozemeljsko
  ali
  upravno podenoto
  države članice,
  na katerega se lahko sklicuje ena ali več oseb in
  v katerem se še pred izvedbo transakcij med povezanimi podjetji določi ustrezen sklop meril za določanje transfernih cen za navedene transakcije ali določi pripis dobička stalni poslovni enoti. |
| --- | --- |

15.

„vnaprejšnji cenovni sporazum“ pomeni vsak dogovor, sporočilo ali drug instrument ali ukrep s podobnim učinkom, vključno s takim, ki se izda v okviru davčnega nadzora, ki ga izda
  ali objavi
  vlada ali davčni organ ene ali več držav članic ali se ta izda
  ali objavi
  v njenem/njegovem imenu
  , vključno z ozemeljsko
  ali
  upravno podenoto
  države članice,
  na katerega se lahko sklicuje ena ali več oseb in
  v katerem se še pred izvedbo transakcij med povezanimi podjetji določi ustrezen sklop meril za določanje transfernih cen za navedene transakcije ali določi pripis dobička stalni poslovni enoti.

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 1 – točka 1 – točka b

Direktiva 2011/16/EU

Člen 3 – točka 16

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 16. | V točki 14 ,čezmejna transakcija‘ pomeni transakcijo ali niz transakcij, pri katerih: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

16.

črtano

| | (a) | vse udeležene strani v transakciji ali nizu transakcij niso rezidenti za davčne namene v državi članici, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče s čezmejnim učinkom, ali |
| --- | --- | --- |

(a)

vse udeležene strani v transakciji ali nizu transakcij niso rezidenti za davčne namene v državi članici, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče s čezmejnim učinkom, ali

| | (b) | je katera koli od udeleženih strani v transakciji ali nizu transakcij hkrati rezident za davčne namene v več kot eni državi članici ali |
| --- | --- | --- |

(b)

je katera koli od udeleženih strani v transakciji ali nizu transakcij hkrati rezident za davčne namene v več kot eni državi članici ali

| | (c) | ena od udeleženih strani v transakciji ali nizu transakcij izvaja posle v drugi državi članici prek stalne poslovne enote ter transakcija ali niz transakcij predstavlja celotno poslovanje stalne poslovne enote ali njegov del. Čezmejna transakcija ali niz transakcij vključuje tudi ureditve posamezne pravne osebe v zvezi s poslovnimi dejavnostmi v drugi državi članici, ki jih navedena oseba opravlja prek stalne poslovne enote. |
| --- | --- | --- |

(c)

ena od udeleženih strani v transakciji ali nizu transakcij izvaja posle v drugi državi članici prek stalne poslovne enote ter transakcija ali niz transakcij predstavlja celotno poslovanje stalne poslovne enote ali njegov del. Čezmejna transakcija ali niz transakcij vključuje tudi ureditve posamezne pravne osebe v zvezi s poslovnimi dejavnostmi v drugi državi članici, ki jih navedena oseba opravlja prek stalne poslovne enote.

| | V točki 15 „čezmejna transakcija“ pomeni transakcijo ali niz transakcij, ki vključujejo povezana podjetja, ki vsa niso rezidenti za davčne namene na ozemlju posamezne države članice. |
| --- | --- |

V točki 15 „čezmejna transakcija“ pomeni transakcijo ali niz transakcij, ki vključujejo povezana podjetja, ki vsa niso rezidenti za davčne namene na ozemlju posamezne države članice.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Pristojni organ države članice, ki izda ali spremeni vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum po začetku veljavnosti te direktive, z avtomatično izmenjavo sporoči podatke o takem dokumentu pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji. | 1.   Pristojni organ države članice, ki izda ali spremeni vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum po začetku veljavnosti te direktive, z avtomatično izmenjavo sporoči podatke o takem dokumentu pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Pristojni organ države članice, ki izda ali spremeni vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum po začetku veljavnosti te direktive, z avtomatično izmenjavo sporoči podatke o takem dokumentu pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji.

1.   Pristojni organ države članice, ki izda ali spremeni vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum po začetku veljavnosti te direktive, z avtomatično izmenjavo sporoči podatke o takem dokumentu pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pristojni organ države članice pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji sporoči tudi podatke o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, ki so bili izdani
  v obdobju desetih let
  pred začetkom veljavnosti te direktive in so ob začetku veljavnosti direktive še vedno v veljavi. | 2.   Pristojni organ države članice pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji sporoči tudi podatke o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, ki so bili izdani pred začetkom veljavnosti te direktive in so ob začetku veljavnosti direktive še vedno v veljavi. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pristojni organ države članice pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji sporoči tudi podatke o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, ki so bili izdani
  v obdobju desetih let
  pred začetkom veljavnosti te direktive in so ob začetku veljavnosti direktive še vedno v veljavi.

2.   Pristojni organ države članice pristojnim organom vseh drugih držav članic in Evropski komisiji sporoči tudi podatke o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih, ki so bili izdani pred začetkom veljavnosti te direktive in so ob začetku veljavnosti direktive še vedno v veljavi.

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Odstavek 1 se ne uporablja v primeru, ko vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  zadeva in vključuje izključno davčne zadeve ene ali več fizičnih oseb. | 3.   Odstavek 1 se ne uporablja v primeru, ko vnaprejšnje davčno stališče zadeva in vključuje izključno davčne zadeve ene ali več fizičnih oseb. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Odstavek 1 se ne uporablja v primeru, ko vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  zadeva in vključuje izključno davčne zadeve ene ali več fizičnih oseb.

3.   Odstavek 1 se ne uporablja v primeru, ko vnaprejšnje davčno stališče zadeva in vključuje izključno davčne zadeve ene ali več fizičnih oseb.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Odstavek 1 se uporablja tudi v primeru, ko se zahteva po vnaprejšnjem stališču nanaša na pravno strukturo, ki ni pravna oseba. Pristojni organ države članice, ki izda vnaprejšnje stališče, v tem primeru pošlje podatke, ki jih ima, pristojnim organom vseh drugih držav članic ter poskrbi, da se ustanovni akt posreduje državi članici ali državam članicam, kjer ima vsak ustanovitelj ter vsak upravičenec sedež. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Odstavek 1 se uporablja tudi v primeru, ko se zahteva po vnaprejšnjem stališču nanaša na pravno strukturo, ki ni pravna oseba. Pristojni organ države članice, ki izda vnaprejšnje stališče, v tem primeru pošlje podatke, ki jih ima, pristojnim organom vseh drugih držav članic ter poskrbi, da se ustanovni akt posreduje državi članici ali državam članicam, kjer ima vsak ustanovitelj ter vsak upravičenec sedež.

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 4 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 1:
  v enem mesecu po koncu četrtletja, v katerem je bilo izdano ali spremenjeno vnaprejšnje davčno stališče s čezmejnim učinkom ali vnaprejšnji cenovni sporazum
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(a)

za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 1:
  v enem mesecu po koncu četrtletja, v katerem je bilo izdano ali spremenjeno vnaprejšnje davčno stališče s čezmejnim učinkom ali vnaprejšnji cenovni sporazum
  ;

| (a) | za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 1:
  nemudoma in najkasneje en mesec po izdaji vnaprejšnjega davčnega stališča ali vnaprejšnjega cenovnega sporazuma
  ; |
| --- | --- |

(a)

za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 1:
  nemudoma in najkasneje en mesec po izdaji vnaprejšnjega davčnega stališča ali vnaprejšnjega cenovnega sporazuma
  ;

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 2:
  pred 31. decembrom 2016. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 2:
  pred 31. decembrom 2016.

| (b) | za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 2:
  v treh mesecih po začetku veljavnosti. |
| --- | --- |

(b)

za podatke, ki se sporočajo v skladu z odstavkom 2:
  v treh mesecih po začetku veljavnosti.

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 5 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | vsebino vnaprejšnjega davčnega stališča
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnjega cenovnega sporazuma, vključno z opisom ustreznih poslovnih dejavnosti ali transakcij ali niza transakcij; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

vsebino vnaprejšnjega davčnega stališča
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnjega cenovnega sporazuma, vključno z opisom ustreznih poslovnih dejavnosti ali transakcij ali niza transakcij;

| (b) | vsebino vnaprejšnjega davčnega stališča ali vnaprejšnjega cenovnega sporazuma, vključno z opisom ustreznih poslovnih dejavnosti ali transakcij ali niza transakcij; |
| --- | --- |

(b)

vsebino vnaprejšnjega davčnega stališča ali vnaprejšnjega cenovnega sporazuma, vključno z opisom ustreznih poslovnih dejavnosti ali transakcij ali niza transakcij;

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 5 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | merila, na podlagi katerih se določi vnaprejšnje stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum, in rok, če obstaja, ali okoliščine, v katerih se odločitev lahko prekliče; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

merila, na podlagi katerih se določi vnaprejšnje stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum, in rok, če obstaja, ali okoliščine, v katerih se odločitev lahko prekliče;

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 5 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | navedbo drugih držav članic, ki bi jih lahko neposredno ali posredno zadevalo vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

navedbo drugih držav članic, ki bi jih lahko neposredno ali posredno zadevalo vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum;

| (d) | navedbo drugih držav članic, ki bi jih lahko neposredno ali posredno zadevalo vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum; |
| --- | --- |

(d)

navedbo drugih držav članic, ki bi jih lahko neposredno ali posredno zadevalo vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum;

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 5 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | navedbo vseh oseb, ki niso fizične osebe, v drugih državah članicah, na katere bi lahko neposredno ali posredno vplivalo vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum (z navedbo države članice, s katero so povezane te osebe). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(e)

navedbo vseh oseb, ki niso fizične osebe, v drugih državah članicah, na katere bi lahko neposredno ali posredno vplivalo vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum (z navedbo države članice, s katero so povezane te osebe).

| (e) | navedbo vseh oseb, ki niso fizične osebe, v drugih državah članicah, na katere bi lahko neposredno ali posredno vplivalo vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum (z navedbo države članice, s katero so povezane te osebe). |
| --- | --- |

(e)

navedbo vseh oseb, ki niso fizične osebe, v drugih državah članicah, na katere bi lahko neposredno ali posredno vplivalo vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum (z navedbo države članice, s katero so povezane te osebe).

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 5 – točka e a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ea) | takoj ko je na voljo, evropsko davčno identifikacijsko številko (TIN), kot je prikazana v akcijskem načrtu Komisije o boju proti davčnim goljufijam in davčnim utajam iz leta 2012; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ea)

takoj ko je na voljo, evropsko davčno identifikacijsko številko (TIN), kot je prikazana v akcijskem načrtu Komisije o boju proti davčnim goljufijam in davčnim utajam iz leta 2012;

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 5 – točka e b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (eb) | opis sklopa uporabljenih meril in veljavnih ureditev, kadar se davčna osnova davkoplačevalca zaradi pravnega ali stvarnega mehanizma zniža z odstopanjem od standardnih pravil države članice, ki poda mnenje, kar vključuje na primer dovoljenje za hitrejšo amortizacijo, kot je običajno, ali odbitje stroškov, ki niso neposredni ali dejanski stroški davkoplačevalca; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(eb)

opis sklopa uporabljenih meril in veljavnih ureditev, kadar se davčna osnova davkoplačevalca zaradi pravnega ali stvarnega mehanizma zniža z odstopanjem od standardnih pravil države članice, ki poda mnenje, kar vključuje na primer dovoljenje za hitrejšo amortizacijo, kot je običajno, ali odbitje stroškov, ki niso neposredni ali dejanski stroški davkoplačevalca;

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 5 – točka e c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ec) | opis sklopa uporabljenih meril in veljavnih ureditev, kadar se davkoplačevalcu dodeli stopnja obdavčitve, ki je nižja od standardne stopnje v državi članici, ki poda mnenje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ec)

opis sklopa uporabljenih meril in veljavnih ureditev, kadar se davkoplačevalcu dodeli stopnja obdavčitve, ki je nižja od standardne stopnje v državi članici, ki poda mnenje;

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 5 – točka e d (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ed) | opis sklopa uporabljenih meril in mehanizma, kadar je katera od strank v tem mehanizmu ustanovljena v tretji državi, kjer obdavčevanje bodisi ne obstaja bodisi je veliko ugodnejše. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ed)

opis sklopa uporabljenih meril in mehanizma, kadar je katera od strank v tem mehanizmu ustanovljena v tretji državi, kjer obdavčevanje bodisi ne obstaja bodisi je veliko ugodnejše.

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Za olajšanje izmenjave Komisija v okviru postopka za določitev standardnega obrazca iz člena 20(5) sprejme vse potrebne ukrepe in praktične postopke za izvajanje tega člena, vključno z ukrepi za standardizacijo sporočanja podatkov iz odstavka 5 tega člena. | 6.   Za olajšanje izmenjave Komisija v okviru postopka za določitev standardnega obrazca iz člena 20(5) sprejme vse potrebne ukrepe in praktične postopke za izvajanje tega člena, vključno z ukrepi za standardizacijo sporočanja podatkov iz odstavka 5 tega člena.
  Komisija pomaga državam članicam, kjer imajo decentralizirani ozemeljski ali upravni organi pristojnosti, povezane z davčnim področjem, da bodo izpolnjevale svoje obveznosti ter tem organom zagotovile usposabljanje in podporo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Za olajšanje izmenjave Komisija v okviru postopka za določitev standardnega obrazca iz člena 20(5) sprejme vse potrebne ukrepe in praktične postopke za izvajanje tega člena, vključno z ukrepi za standardizacijo sporočanja podatkov iz odstavka 5 tega člena.

6.   Za olajšanje izmenjave Komisija v okviru postopka za določitev standardnega obrazca iz člena 20(5) sprejme vse potrebne ukrepe in praktične postopke za izvajanje tega člena, vključno z ukrepi za standardizacijo sporočanja podatkov iz odstavka 5 tega člena.
  Komisija pomaga državam članicam, kjer imajo decentralizirani ozemeljski ali upravni organi pristojnosti, povezane z davčnim področjem, da bodo izpolnjevale svoje obveznosti ter tem organom zagotovile usposabljanje in podporo.

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Pristojni organ, ki so mu bili podatki sporočeni v skladu z odstavkom 1, pristojnemu organu, ki je podatke poslal, potrdi prejem teh podatkov takoj oziroma najpozneje v sedmih delovnih dneh po njihovem prejemu, po možnosti po elektronski poti. | 7.   Pristojni organ, ki so mu bili podatki sporočeni v skladu z odstavkom 1, pristojnemu organu, ki je podatke poslal, potrdi prejem teh podatkov takoj oziroma najpozneje v sedmih delovnih dneh po njihovem prejemu,
  če je le mogoče
  po elektronski poti
  , in tako omogoči učinkovito delovanje sistema avtomatične izmenjave podatkov
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.   Pristojni organ, ki so mu bili podatki sporočeni v skladu z odstavkom 1, pristojnemu organu, ki je podatke poslal, potrdi prejem teh podatkov takoj oziroma najpozneje v sedmih delovnih dneh po njihovem prejemu, po možnosti po elektronski poti.

7.   Pristojni organ, ki so mu bili podatki sporočeni v skladu z odstavkom 1, pristojnemu organu, ki je podatke poslal, potrdi prejem teh podatkov takoj oziroma najpozneje v sedmih delovnih dneh po njihovem prejemu,
  če je le mogoče
  po elektronski poti
  , in tako omogoči učinkovito delovanje sistema avtomatične izmenjave podatkov
  .

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Države članice lahko v skladu s členom 5 od države članice, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum, zahtevajo dodatne podatke, vključno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma. | 8.   Države članice
  – ali njihovi ozemeljski ali upravni organi, vključno z lokalnimi oblastmi, kadar je ustrezno –
  lahko v skladu s členom 5 od države članice, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum, zahtevajo dodatne podatke, vključno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   Države članice lahko v skladu s členom 5 od države članice, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče
  s čezmejnim učinkom
  ali vnaprejšnji cenovni sporazum, zahtevajo dodatne podatke, vključno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma.

8.   Države članice
  – ali njihovi ozemeljski ali upravni organi, vključno z lokalnimi oblastmi, kadar je ustrezno –
  lahko v skladu s členom 5 od države članice, ki je izdala vnaprejšnje davčno stališče ali vnaprejšnji cenovni sporazum, zahtevajo dodatne podatke, vključno s celotnim besedilom takega stališča ali sporazuma.

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 9 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9a.
     
  Države članice že v zgodnji fazi obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh bistvenih spremembah v svoji praksi v zvezi z davčnimi stališči (formalnosti glede vlog, postopek odločanja itd.). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9a.
     
  Države članice že v zgodnji fazi obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh bistvenih spremembah v svoji praksi v zvezi z davčnimi stališči (formalnosti glede vlog, postopek odločanja itd.).

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8a – odstavek 9 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 9b.
     
  Davčni organi držav članic obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh bistvenih spremembah svoje nacionalne zakonodaje o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb (uvedba nove olajšave, ugodnosti, oprostitve, spodbude ali podobnega ukrepa itd.), ki bi lahko vplivale na njihove dejanske davčne stopnje ali na prihodke od davkov katere koli druge države članice. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9b.
     
  Davčni organi držav članic obvestijo Komisijo in druge države članice o vseh bistvenih spremembah svoje nacionalne zakonodaje o obdavčitvi dohodkov pravnih oseb (uvedba nove olajšave, ugodnosti, oprostitve, spodbude ali podobnega ukrepa itd.), ki bi lahko vplivale na njihove dejanske davčne stopnje ali na prihodke od davkov katere koli druge države članice.

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8b – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice pred 1. oktobrom 2017 Komisiji za vsako leto pošljejo statistične podatke o obsegu avtomatičnih izmenjav v skladu s členom 8 in členom 8a ter po možnosti podatke o upravnih in drugih zadevnih stroških in koristih, povezanih z opravljenimi izmenjavami ter morebitnimi spremembami, za davčne uprave in za tretje strani. | 1.   Države članice pred 1. oktobrom 2017 Komisiji za vsako leto pošljejo statistične podatke o obsegu avtomatičnih izmenjav v skladu s členom 8 in členom 8a
  in o vrsti izdanih stališč
  ter po možnosti podatke o upravnih in drugih zadevnih stroških in koristih, povezanih z opravljenimi izmenjavami ter morebitnimi spremembami, za davčne uprave in za tretje strani. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice pred 1. oktobrom 2017 Komisiji za vsako leto pošljejo statistične podatke o obsegu avtomatičnih izmenjav v skladu s členom 8 in členom 8a ter po možnosti podatke o upravnih in drugih zadevnih stroških in koristih, povezanih z opravljenimi izmenjavami ter morebitnimi spremembami, za davčne uprave in za tretje strani.

1.   Države članice pred 1. oktobrom 2017 Komisiji za vsako leto pošljejo statistične podatke o obsegu avtomatičnih izmenjav v skladu s členom 8 in členom 8a
  in o vrsti izdanih stališč
  ter po možnosti podatke o upravnih in drugih zadevnih stroških in koristih, povezanih z opravljenimi izmenjavami ter morebitnimi spremembami, za davčne uprave in za tretje strani.

Sprememba 54

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 3

Direktiva 2011/16/EU

Člen 8b – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija do 1. oktobra 2017, po tem pa vsako leto, objavi poročilo, v katerem povzame glavne primere iz varne osrednje podatkovne zbirke iz člena 21(5). Pri tem Komisija upošteva določbe glede zaupnosti iz člena 23a. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Komisija do 1. oktobra 2017, po tem pa vsako leto, objavi poročilo, v katerem povzame glavne primere iz varne osrednje podatkovne zbirke iz člena 21(5). Pri tem Komisija upošteva določbe glede zaupnosti iz člena 23a.

Sprememba 55

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 4

Direktiva 2011/16/EU

Člen 14 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Kadar država članica uporabi kakršne koli podatke, ki jih sporoči druga država članica v skladu s členom 8a, o tem pošlje povratne informacije pristojnemu organu, ki je te podatke predložil, čim prej in najpozneje tri mesece po znanih rezultatih uporabe zaprošenih podatkov, razen če so bile povratne informacije že poslane v skladu z odstavkom 1 tega člena. Komisija določi praktične postopke v skladu s postopkom iz člena 26(2). | 3.   Kadar država članica uporabi kakršne koli podatke, ki jih sporoči druga država članica v skladu s členom 8a, o tem pošlje povratne informacije
  Komisiji in
  pristojnemu organu, ki je te podatke predložil, čim prej in najpozneje tri mesece po znanih rezultatih uporabe zaprošenih podatkov, razen če so bile povratne informacije že poslane v skladu z odstavkom 1 tega člena. Komisija določi praktične postopke v skladu s postopkom iz člena 26(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Kadar država članica uporabi kakršne koli podatke, ki jih sporoči druga država članica v skladu s členom 8a, o tem pošlje povratne informacije pristojnemu organu, ki je te podatke predložil, čim prej in najpozneje tri mesece po znanih rezultatih uporabe zaprošenih podatkov, razen če so bile povratne informacije že poslane v skladu z odstavkom 1 tega člena. Komisija določi praktične postopke v skladu s postopkom iz člena 26(2).

3.   Kadar država članica uporabi kakršne koli podatke, ki jih sporoči druga država članica v skladu s členom 8a, o tem pošlje povratne informacije
  Komisiji in
  pristojnemu organu, ki je te podatke predložil, čim prej in najpozneje tri mesece po znanih rezultatih uporabe zaprošenih podatkov, razen če so bile povratne informacije že poslane v skladu z odstavkom 1 tega člena. Komisija določi praktične postopke v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Sprememba 56

Predlog direktive

Člen 1 – točka 5

Direktiva 2011/16/EU

Člen 20 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih v skladu s členom 8a se izvede z uporabo standardnega obrazca, takoj ko ga sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 26(2).“ | 5.   Avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih v skladu s členom 8a se izvede z uporabo standardnega obrazca, takoj ko ga sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 26(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih
  s čezmejnim učinkom
  in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih v skladu s členom 8a se izvede z uporabo standardnega obrazca, takoj ko ga sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 26(2).“

5.   Avtomatična izmenjava podatkov o vnaprejšnjih davčnih stališčih in vnaprejšnjih cenovnih sporazumih v skladu s členom 8a se izvede z uporabo standardnega obrazca, takoj ko ga sprejme Komisija v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Sprememba 57

Predlog direktive

Člen 1 – točka 6

Direktiva 2011/16/EU

Člen 21 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija razvije varno osrednjo podatkovno zbirko, v kateri se za izpolnitev obveznosti glede avtomatične izmenjave podatkov iz odstavkov 1 in 2 člena 8a
  lahko
  beležijo podatki, ki jih je treba sporočiti v okviru člena 8a te direktive. Komisija
  ima
  dostop do podatkov, shranjenih v tej podatkovni zbirki. Komisija potrebne praktične postopke sprejme v skladu s postopkom iz člena 26(2).“ | 5.   Komisija
  najkasneje do 31. decembra 2016
  razvije varno osrednjo podatkovno zbirko, v kateri se za izpolnitev obveznosti glede avtomatične izmenjave podatkov iz odstavkov 1 in 2 člena 8a beležijo podatki, ki jih je treba sporočiti v okviru člena 8a te direktive.
  Države članice, zagotovijo, da se vsi podatki, ki se sporočijo v okviru člena 8a v prehodnem obdobju, dokler se osrednja podatkovna zbirka ne razvije, do 1. aprila 2017 naložijo v varno podatkovno zbirko.
  Komisija
  in države članice imajo
  dostop do podatkov, shranjenih v tej podatkovni zbirki. Komisija potrebne praktične postopke sprejme v skladu s postopkom iz člena 26(2). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Komisija razvije varno osrednjo podatkovno zbirko, v kateri se za izpolnitev obveznosti glede avtomatične izmenjave podatkov iz odstavkov 1 in 2 člena 8a
  lahko
  beležijo podatki, ki jih je treba sporočiti v okviru člena 8a te direktive. Komisija
  ima
  dostop do podatkov, shranjenih v tej podatkovni zbirki. Komisija potrebne praktične postopke sprejme v skladu s postopkom iz člena 26(2).“

5.   Komisija
  najkasneje do 31. decembra 2016
  razvije varno osrednjo podatkovno zbirko, v kateri se za izpolnitev obveznosti glede avtomatične izmenjave podatkov iz odstavkov 1 in 2 člena 8a beležijo podatki, ki jih je treba sporočiti v okviru člena 8a te direktive.
  Države članice, zagotovijo, da se vsi podatki, ki se sporočijo v okviru člena 8a v prehodnem obdobju, dokler se osrednja podatkovna zbirka ne razvije, do 1. aprila 2017 naložijo v varno podatkovno zbirko.
  Komisija
  in države članice imajo
  dostop do podatkov, shranjenih v tej podatkovni zbirki. Komisija potrebne praktične postopke sprejme v skladu s postopkom iz člena 26(2).

Sprememba 58

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2011/16/EU

Člen 23a – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija podatke, ki so ji sporočeni v skladu s to direktivo, obravnava kot zaupne v skladu z določbami, ki se uporabljajo za organe Unije. | 1.   Komisija podatke, ki so ji sporočeni v skladu s to direktivo, obravnava kot zaupne v skladu z določbami, ki se uporabljajo za organe Unije
  , kot je zapisano v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Komisija podatke, ki so ji sporočeni v skladu s to direktivo, obravnava kot zaupne v skladu z določbami, ki se uporabljajo za organe Unije.

1.   Komisija podatke, ki so ji sporočeni v skladu s to direktivo, obravnava kot zaupne v skladu z določbami, ki se uporabljajo za organe Unije
  , kot je zapisano v členu 8 Listine Evropske unije o temeljnih pravicah
  .

Sprememba 59

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2011/16/EU

Člen 23a – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Podatki, ki jih država članica sporoči Komisiji v skladu s členom 23, in kakršno koli poročilo ali dokument, ki ga pripravi Komisija s pomočjo teh podatkov, se lahko pošljejo drugim državam članicam. Za te poslane podatke velja obveznost varovanja uradne tajnosti in morajo biti varovani, kot so varovani podobni podatki v nacionalnem pravu države članice, ki je podatke prejela. | 2.   Podatki, ki jih država članica
  EU ali EGP
  sporoči Komisiji v skladu s členom 23, in kakršno koli poročilo ali dokument, ki ga pripravi Komisija s pomočjo teh podatkov, se lahko pošljejo drugim državam članicam
  EU (v primeru vzajemnosti tudi državam članicam EGP)
  . Za te poslane podatke velja obveznost varovanja uradne tajnosti in morajo biti varovani, kot so varovani podobni podatki v nacionalnem pravu države članice
  EU (v primeru vzajemnosti tudi države članice EGP)
  , ki je podatke prejela. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Podatki, ki jih država članica sporoči Komisiji v skladu s členom 23, in kakršno koli poročilo ali dokument, ki ga pripravi Komisija s pomočjo teh podatkov, se lahko pošljejo drugim državam članicam. Za te poslane podatke velja obveznost varovanja uradne tajnosti in morajo biti varovani, kot so varovani podobni podatki v nacionalnem pravu države članice, ki je podatke prejela.

2.   Podatki, ki jih država članica
  EU ali EGP
  sporoči Komisiji v skladu s členom 23, in kakršno koli poročilo ali dokument, ki ga pripravi Komisija s pomočjo teh podatkov, se lahko pošljejo drugim državam članicam
  EU (v primeru vzajemnosti tudi državam članicam EGP)
  . Za te poslane podatke velja obveznost varovanja uradne tajnosti in morajo biti varovani, kot so varovani podobni podatki v nacionalnem pravu države članice
  EU (v primeru vzajemnosti tudi države članice EGP)
  , ki je podatke prejela.

Sprememba 60

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8

Direktiva 2011/16/EU

Člen 23a – odstavek 2 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice lahko poročila in dokumente iz prvega pododstavka, ki jih pripravi Komisija, uporabijo le v analitične namene, ne smejo pa se objaviti ali dati na voljo kateri koli drugi osebi ali organu brez izrecne privolitve Komisije.“ | Države članice
  EU ali EGP
  lahko poročila in dokumente iz prvega pododstavka, ki jih pripravi Komisija, uporabijo le v analitične namene, ne smejo pa se objaviti ali dati na voljo kateri koli drugi osebi ali organu brez izrecne privolitve Komisije. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice lahko poročila in dokumente iz prvega pododstavka, ki jih pripravi Komisija, uporabijo le v analitične namene, ne smejo pa se objaviti ali dati na voljo kateri koli drugi osebi ali organu brez izrecne privolitve Komisije.“

Države članice
  EU ali EGP
  lahko poročila in dokumente iz prvega pododstavka, ki jih pripravi Komisija, uporabijo le v analitične namene, ne smejo pa se objaviti ali dati na voljo kateri koli drugi osebi ali organu brez izrecne privolitve Komisije.

Sprememba 61

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 8 a (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 23b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 23b




  Kazni




  Komisija preuči vse kazni, ki jih je treba določiti v primerih zavrnitve ali opustitve izmenjave podatkov.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

„Člen 23b

Kazni

Komisija preuči vse kazni, ki jih je treba določiti v primerih zavrnitve ali opustitve izmenjave podatkov.“

Sprememba 62

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 a (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 25 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9a) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 25a




  Razvojni dosežki OECD




  Ta direktiva je skladna z razvojnimi dosežki OECD in upošteva celovit sklop pravil OECD, vsebovanih v standardu avtomatične izmenjave informacij o finančnih računih.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9a)

„Člen 25a

Razvojni dosežki OECD

Ta direktiva je skladna z razvojnimi dosežki OECD in upošteva celovit sklop pravil OECD, vsebovanih v standardu avtomatične izmenjave informacij o finančnih računih.“

Sprememba 63

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 – točka 9 b (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 25 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9b) | Vstavi se naslednji člen:



  „Člen 25b




  Dodatni ukrepi držav članic




  Ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da sprejmejo dodatne ukrepe za oblikovanje nacionalnih določb ali določb na podlagi sporazuma, namenjenih preprečevanju izogibanja davkom.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9b)

„Člen 25b

Dodatni ukrepi držav članic

Ta direktiva državam članicam ne preprečuje, da sprejmejo dodatne ukrepe za oblikovanje nacionalnih določb ali določb na podlagi sporazuma, namenjenih preprečevanju izogibanja davkom.“

Sprememba 64

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 – točka 9 c (novo)

Direktiva 2011/16/EU

Člen 27

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (9c) | Člen 27 se nadomesti z naslednjim:



  „Člen 27




  Poročanje




  Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaka 3 leta po začetku veljavnosti te direktive predloži poročilo o njenem izvajanju.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9c)

„Člen 27

Poročanje

Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsaka 3 leta po začetku veljavnosti te direktive predloži poročilo o njenem izvajanju.“

---

(13)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

(13)  Direktiva Sveta 2011/16/EU z dne 15. februarja 2011 o upravnem sodelovanju na področju obdavčevanja in razveljavitvi Direktive 77/799/EGS (UL L 64, 11.3.2011, str. 1).

---

Sreda, 28. oktober 2015

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/146 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/146

---

P8_TA(2015)0376

Splošni proračun Evropske unije za proračunsko leto 2016 – vsi oddelki

Resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016 (11706/2015 – C8-0274/2015 – 2015/2132(BUD))

(2017/C 355/22)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 314 Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 106a Pogodbe o ustanovitvi Evropske skupnosti za atomsko energijo,

| — | ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sklepa Sveta 2007/436/ES, Euratom z dne 7. junija 2007 o sistemu virov lastnih sredstev Evropskih skupnosti (1),

| — | ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe (EU, Euratom) št. 966/2012 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 25. oktobra 2012 o finančnih pravilih, ki se uporabljajo za splošni proračun Unije, in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES, Euratom) št. 1605/2002 (2),

| — | ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Uredbe Sveta (EU, Euratom) št. 1311/2013 z dne 2. decembra 2013 o večletnem finančnem okviru za obdobje 2014–2020 (3),

| — | ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Medinstitucionalnega sporazuma z dne 2. decembra 2013 med Evropskim parlamentom, Svetom in Komisijo o proračunski disciplini, sodelovanju v proračunskih zadevah in dobrem finančnem poslovodenju (4) (v nadaljnjem besedilu: Medinstitucionalni sporazum),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o splošnih smernicah za pripravo proračuna, Oddelek III – Komisija (5), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 11. marca 2015 o splošnih smernicah za pripravo proračuna, Oddelek III – Komisija (5),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016 (6), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016 (6),

| — | ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki ga je Komisija sprejela 24. junija 2015 (COM(2015)0300), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki ga je Komisija sprejela 24. junija 2015 (COM(2015)0300),

| — | ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2015 in ga 17. septembra 2015 posredoval Parlamentu (11706/2015 – C8-0274/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, ki ga je Svet sprejel 4. septembra 2015 in ga 17. septembra 2015 posredoval Parlamentu (11706/2015 – C8-0274/2015),

| — | ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2015 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2016 (7), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svoje resolucije z dne 8. julija 2015 o pooblastilu za trialog o predlogu proračuna za leto 2016 (7),

| — | ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 23. septembra 2015 o obvladovanju begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0490), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju Sporočila Komisije Evropskemu parlamentu, Evropskemu svetu in Svetu z dne 23. septembra 2015 o obvladovanju begunske krize: takojšnji operativni, proračunski in pravni ukrepi v okviru evropske agende o migracijah (COM(2015)0490),

| — | ob upoštevanju dopolnilnih pisem št. 1/2016 (COM(2015)0317) in št. 2/2016 (COM(2015)0513) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju dopolnilnih pisem št. 1/2016 (COM(2015)0317) in št. 2/2016 (COM(2015)0513) k predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2016,

| — | ob upoštevanju člena 88 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 88 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0298/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za proračun in mnenj drugih zadevnih odborov (A8-0298/2015),

Oddelek III

Splošni pregled

| 1. | poudarja, da obravnava proračuna za leto 2016 v Parlamentu v celoti odraža politične prednostne naloge, ki so bile z veliko večino sprejete v zgoraj omenjenih resolucijah z dne 11. marca 2015 o splošnih smernicah in z dne 8. julija 2015 o pooblastilu za trialog; spominja, da so te prednostne naloge notranja in zunanja solidarnost, zlasti učinkovito reševanje migracijske in begunske krize, pa tudi spodbujanje konkurenčnosti z ustvarjanjem dostojnih in kakovostnih delovnih mest ter razvojem podjetij in podjetništva v celotni Uniji; |
| --- | --- |

1.

poudarja, da obravnava proračuna za leto 2016 v Parlamentu v celoti odraža politične prednostne naloge, ki so bile z veliko večino sprejete v zgoraj omenjenih resolucijah z dne 11. marca 2015 o splošnih smernicah in z dne 8. julija 2015 o pooblastilu za trialog; spominja, da so te prednostne naloge notranja in zunanja solidarnost, zlasti učinkovito reševanje migracijske in begunske krize, pa tudi spodbujanje konkurenčnosti z ustvarjanjem dostojnih in kakovostnih delovnih mest ter razvojem podjetij in podjetništva v celotni Uniji;

| 2. | poudarja, da se Unija sedaj sooča s številnimi resnimi izrednimi razmerami, zlasti z migracijsko in begunsko krizo brez primere; je prepričan, da je treba v proračunu Unije predvideti potrebna finančna sredstva, da bi odgovorili na politične izzive ter Uniji omogočili nujno in prednostno obravnavanje te krize in učinkovito odzivanje nanjo; se zaveda, da migracijske in begunske krize ni mogoče rešiti samo z denarjem in da je potreben celovit pristop, ki bo obravnaval tako notranjo kot zunanjo razsežnost; meni, da so v izjemnih časih potrebni izjemni ukrepi in odločna politična zavezanost, da bi zagotovili nova sredstva v ta namen; v zvezi s tem poudarja, da je solidarnost temeljno načelo proračuna EU; je zaskrbljen, saj je videti, da je solidarnost v begunski krizi neenakomerno porazdeljena med državami članicami; poziva Komisijo, naj pripravi predlog o tem, kako bi s proračunom EU spodbudili države članice k bolj uravnoteženemu pristopu k solidarnosti; |
| --- | --- |

2.

poudarja, da se Unija sedaj sooča s številnimi resnimi izrednimi razmerami, zlasti z migracijsko in begunsko krizo brez primere; je prepričan, da je treba v proračunu Unije predvideti potrebna finančna sredstva, da bi odgovorili na politične izzive ter Uniji omogočili nujno in prednostno obravnavanje te krize in učinkovito odzivanje nanjo; se zaveda, da migracijske in begunske krize ni mogoče rešiti samo z denarjem in da je potreben celovit pristop, ki bo obravnaval tako notranjo kot zunanjo razsežnost; meni, da so v izjemnih časih potrebni izjemni ukrepi in odločna politična zavezanost, da bi zagotovili nova sredstva v ta namen; v zvezi s tem poudarja, da je solidarnost temeljno načelo proračuna EU; je zaskrbljen, saj je videti, da je solidarnost v begunski krizi neenakomerno porazdeljena med državami članicami; poziva Komisijo, naj pripravi predlog o tem, kako bi s proračunom EU spodbudili države članice k bolj uravnoteženemu pristopu k solidarnosti;

| 3. | poudarja, da je Parlament že od začetka posebno pozornost v proračunu za leto 2016 namenjal migracijam in beguncem; spominja na svoje prejšnje izjave, da je upravljanje migracijskih tokov na razpotju med notranjo in zunanjo solidarnostjo in da bi bilo treba v okviru integriranega pristopa uporabiti tudi zunanje instrumente financiranja, da bi obravnavali temeljne vzroke težav, s katerimi se Unija sooča; spominja na skupne pogodbe in sporazume, kot sta schengenski pravni red in dublinska uredba (8), ter na predlog Komisije o zavezujočem kriznem mehanizmu za premestitev (COM(2015)0450); |
| --- | --- |

3.

poudarja, da je Parlament že od začetka posebno pozornost v proračunu za leto 2016 namenjal migracijam in beguncem; spominja na svoje prejšnje izjave, da je upravljanje migracijskih tokov na razpotju med notranjo in zunanjo solidarnostjo in da bi bilo treba v okviru integriranega pristopa uporabiti tudi zunanje instrumente financiranja, da bi obravnavali temeljne vzroke težav, s katerimi se Unija sooča; spominja na skupne pogodbe in sporazume, kot sta schengenski pravni red in dublinska uredba (8), ter na predlog Komisije o zavezujočem kriznem mehanizmu za premestitev (COM(2015)0450);

| 4. | zato sklene takoj predložiti celovit sveženj dopolnitev za povečanje predloga proračuna za 1 161 milijonov EUR, tako v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo) kot v razdelku 4 (Evropa v svetu), da bi omogočil prvi odziv na migracijsko krizo; poudarja, da v zvezi z notranjo razsežnostjo te krize dopolnitve Parlamenta že v celoti vključujejo in usklajujejo oba svežnja o premestitvi prosilcev za azil, ob tem pa predlagajo dodatno povečanje za Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF) ter agencije Unije na tem področju; v zvezi z zunanjo razsežnostjo izpostavlja številne dodatne okrepitve, namenjene specifičnim programom v razdelku 4, kot so evropski instrument sosedstva, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, humanitarna pomoč in instrument za predpristopno pomoč; |
| --- | --- |

4.

zato sklene takoj predložiti celovit sveženj dopolnitev za povečanje predloga proračuna za 1 161 milijonov EUR, tako v razdelku 3 (Varnost in državljanstvo) kot v razdelku 4 (Evropa v svetu), da bi omogočil prvi odziv na migracijsko krizo; poudarja, da v zvezi z notranjo razsežnostjo te krize dopolnitve Parlamenta že v celoti vključujejo in usklajujejo oba svežnja o premestitvi prosilcev za azil, ob tem pa predlagajo dodatno povečanje za Sklad za azil, migracije in vključevanje (AMIF) ter agencije Unije na tem področju; v zvezi z zunanjo razsežnostjo izpostavlja številne dodatne okrepitve, namenjene specifičnim programom v razdelku 4, kot so evropski instrument sosedstva, instrument za financiranje razvojnega sodelovanja, humanitarna pomoč in instrument za predpristopno pomoč;

| 5. | vendar poudarja, da bi bilo treba te dopolnitve obravnavati skupaj z dopolnilnim pismom Komisije št. 2/2016, ki poleg drugega svežnja o premestitvi vključuje dodatne ukrepe, določene v zgoraj navedenem sporočilu Komisije z dne 23. septembra 2015; obžaluje, da Parlament in Svet nimata več časa, da bi preučila primernost tega dopolnilnega pisma, vendar razume, da je potreben takojšen odgovor in da je časovna stiska velika; poudarja, da Parlament v celoti podpira nove ukrepe in namerava zagovarjati njihovo financiranje s svežimi sredstvi celo na višji ravni od tiste, ki jo je predlagal v svojem stališču o proračunu za leto 2016; |
| --- | --- |

5.

vendar poudarja, da bi bilo treba te dopolnitve obravnavati skupaj z dopolnilnim pismom Komisije št. 2/2016, ki poleg drugega svežnja o premestitvi vključuje dodatne ukrepe, določene v zgoraj navedenem sporočilu Komisije z dne 23. septembra 2015; obžaluje, da Parlament in Svet nimata več časa, da bi preučila primernost tega dopolnilnega pisma, vendar razume, da je potreben takojšen odgovor in da je časovna stiska velika; poudarja, da Parlament v celoti podpira nove ukrepe in namerava zagovarjati njihovo financiranje s svežimi sredstvi celo na višji ravni od tiste, ki jo je predlagal v svojem stališču o proračunu za leto 2016;

| 6. | je sklenil sprejeti ukrepe tudi v zvezi s trenutnimi krizami, ki vplivajo na evropske kmete, zlasti v sektorju mleka, in v svoje stališče o proračunu za leto 2016 vključiti nujne podporne ukrepe, ki jih je napovedala Komisija, v višini 500 milijonov EUR; verjame, da bo dopolnilno pismo Komisije št. 2/2016 omogočalo natančno opredelitev proračunskih vrstic, ki bodo v tem okviru okrepljene; pozdravlja odločitev Komisije, da bo neporabljena sredstva iz rezerve za izredne razmere v proračunu 2015 prenesla v proračun 2016, in je seznanjen, da bo ta denar porabljen za nadomestila upravičencem do neposrednih plačil, kot določa Uredba (EU) št. 1306/2013; |
| --- | --- |

6.

je sklenil sprejeti ukrepe tudi v zvezi s trenutnimi krizami, ki vplivajo na evropske kmete, zlasti v sektorju mleka, in v svoje stališče o proračunu za leto 2016 vključiti nujne podporne ukrepe, ki jih je napovedala Komisija, v višini 500 milijonov EUR; verjame, da bo dopolnilno pismo Komisije št. 2/2016 omogočalo natančno opredelitev proračunskih vrstic, ki bodo v tem okviru okrepljene; pozdravlja odločitev Komisije, da bo neporabljena sredstva iz rezerve za izredne razmere v proračunu 2015 prenesla v proračun 2016, in je seznanjen, da bo ta denar porabljen za nadomestila upravičencem do neposrednih plačil, kot določa Uredba (EU) št. 1306/2013;

| 7. | priznava, da so potrebna bistveno večja prizadevanja za odpravo pomanjkljivosti v gospodarstvu Unije s spodbujanjem konkurenčnosti, rasti in delovnih mest; poudarja ključno vlogo mikro-, malih in srednjih podjetij ter socialnih podjetij v zvezi s tem; zato povečuje sredstva programa COSME za 16,5 milijona EUR; prav tako predlaga nove obveznosti v letu 2016 za nadaljevanje pobude za zaposlovanje mladih, katere celotna finančna sredstva so bila pomaknjena v začetek obdobja v leti 2014 in 2015; priznava znaten prispevek tega programa k boju proti brezposelnosti in je odločen poskrbeti, da bodo na voljo potrebna sredstva za preprečitev vrzeli v financiranju pri izvajanju te pobude; zato sprejme povečanje za 473,2 milijona EUR za leto 2016, kar ustreza izvirnemu obroku, predvidenemu za to pobudo na letni osnovi; |
| --- | --- |

7.

priznava, da so potrebna bistveno večja prizadevanja za odpravo pomanjkljivosti v gospodarstvu Unije s spodbujanjem konkurenčnosti, rasti in delovnih mest; poudarja ključno vlogo mikro-, malih in srednjih podjetij ter socialnih podjetij v zvezi s tem; zato povečuje sredstva programa COSME za 16,5 milijona EUR; prav tako predlaga nove obveznosti v letu 2016 za nadaljevanje pobude za zaposlovanje mladih, katere celotna finančna sredstva so bila pomaknjena v začetek obdobja v leti 2014 in 2015; priznava znaten prispevek tega programa k boju proti brezposelnosti in je odločen poskrbeti, da bodo na voljo potrebna sredstva za preprečitev vrzeli v financiranju pri izvajanju te pobude; zato sprejme povečanje za 473,2 milijona EUR za leto 2016, kar ustreza izvirnemu obroku, predvidenemu za to pobudo na letni osnovi;

| 8. | znova izraža prepričanje, da proračun Unije novih pobud ne bi smel financirati v škodo obstoječih programov in politik Unije ali brez upoštevanja sprejetih političnih zavez; priznava in v celoti potrjuje svojo politično in finančno podporo ustanovitvi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) in namerava izpolniti zavezo, ki jo je sprejel med pogajanji o tem skladu, in sicer v največji možni meri zmanjšati učinek na program Obzorje 2020 in na instrument za povezovanje Evrope (IPE) v letnem proračunskem postopku; zato predlaga, da se proračunski rezi za ta dva programa v celoti izravnajo – zaradi oblikovanja rezervacij jamstvenega sklada EFSI – v letu 2016 (1 326 milijonov EUR), tako da bosta lahko v celoti izpolnila svoje cilje, ki so bili s sprejetjem pravne podlage dogovorjeni pred zgolj dvema letoma; |
| --- | --- |

8.

znova izraža prepričanje, da proračun Unije novih pobud ne bi smel financirati v škodo obstoječih programov in politik Unije ali brez upoštevanja sprejetih političnih zavez; priznava in v celoti potrjuje svojo politično in finančno podporo ustanovitvi Evropskega sklada za strateške naložbe (EFSI) in namerava izpolniti zavezo, ki jo je sprejel med pogajanji o tem skladu, in sicer v največji možni meri zmanjšati učinek na program Obzorje 2020 in na instrument za povezovanje Evrope (IPE) v letnem proračunskem postopku; zato predlaga, da se proračunski rezi za ta dva programa v celoti izravnajo – zaradi oblikovanja rezervacij jamstvenega sklada EFSI – v letu 2016 (1 326 milijonov EUR), tako da bosta lahko v celoti izpolnila svoje cilje, ki so bili s sprejetjem pravne podlage dogovorjeni pred zgolj dvema letoma;

| 9. | poudarja, da je treba spoštovati skupno izjavo o načrtu plačil za obdobje 2015–2016, o kateri so se Parlament, Svet in Komisija dogovorili v skladu s skupno zavezo o zmanjšanju zaostankov pri neporavnanih zahtevkih za izplačilo za kohezijske programe iz obdobja 2007–2013 na približno 2 milijardi EUR do konca leta 2016; v zvezi s tem izraža kritiko na račun rezov, ki jih predlaga Svet, saj so v popolnem navzkrižju s tem načrtom; poleg tega poudarja, da se je treba izogniti kopičenju tako velikih zaostankov v prihodnje, in Komisijo, naj v ta namen pripravi konkretne predloge; zato meni, da bi bilo treba nepredvidene potrebe po izplačilih pokriti z dodatnimi proračunskimi sredstvi, vnaprejšnje plačilo v višini 1 milijarde EUR v letu 2016 za Grčijo pa financirati v okviru zgornje meje za plačila večletnega finančnega okvira; poudarja svoje dolgotrajno stališče, da se plačila, ki izhajajo iz obveznosti, uporabljenih v okviru instrumenta prilagodljivosti, upoštevajo nad to zgornjo mejo; |
| --- | --- |

9.

poudarja, da je treba spoštovati skupno izjavo o načrtu plačil za obdobje 2015–2016, o kateri so se Parlament, Svet in Komisija dogovorili v skladu s skupno zavezo o zmanjšanju zaostankov pri neporavnanih zahtevkih za izplačilo za kohezijske programe iz obdobja 2007–2013 na približno 2 milijardi EUR do konca leta 2016; v zvezi s tem izraža kritiko na račun rezov, ki jih predlaga Svet, saj so v popolnem navzkrižju s tem načrtom; poleg tega poudarja, da se je treba izogniti kopičenju tako velikih zaostankov v prihodnje, in Komisijo, naj v ta namen pripravi konkretne predloge; zato meni, da bi bilo treba nepredvidene potrebe po izplačilih pokriti z dodatnimi proračunskimi sredstvi, vnaprejšnje plačilo v višini 1 milijarde EUR v letu 2016 za Grčijo pa financirati v okviru zgornje meje za plačila večletnega finančnega okvira; poudarja svoje dolgotrajno stališče, da se plačila, ki izhajajo iz obveznosti, uporabljenih v okviru instrumenta prilagodljivosti, upoštevajo nad to zgornjo mejo;

| 10. | odpravlja vse reze v predlogu proračuna, ki jih je predlagal Svet (563,6 milijona EUR v obveznostih in 1 421,8 milijona v plačilih); ne razume utemeljitve predlaganih rezov, na primer tistih za Obzorje 2020 in IPE, dva programa, ki sta bila že na udaru zaradi prerazporeditve v EFSI, ter za razvojno in sosedsko politiko, zlasti ob upoštevanju nedavnih dogodkov; je zaskrbljen, ker Svet s tako obsežnimi rezi v predlogu proračuna očitno zanemarja nesporno dodano vrednost proračuna Unije; v vsakem primeru nasprotuje izraženi nameri Sveta, da se bo osredotočil na proračunske vrstice z nizko stopnjo izvrševanja ali sposobnostjo črpanja, saj to ni utemeljeno z dejanskimi zneski izvrševanja, prav tako pa niso upoštevani različni vzorci izvrševanja nekaterih programov; |
| --- | --- |

10.

odpravlja vse reze v predlogu proračuna, ki jih je predlagal Svet (563,6 milijona EUR v obveznostih in 1 421,8 milijona v plačilih); ne razume utemeljitve predlaganih rezov, na primer tistih za Obzorje 2020 in IPE, dva programa, ki sta bila že na udaru zaradi prerazporeditve v EFSI, ter za razvojno in sosedsko politiko, zlasti ob upoštevanju nedavnih dogodkov; je zaskrbljen, ker Svet s tako obsežnimi rezi v predlogu proračuna očitno zanemarja nesporno dodano vrednost proračuna Unije; v vsakem primeru nasprotuje izraženi nameri Sveta, da se bo osredotočil na proračunske vrstice z nizko stopnjo izvrševanja ali sposobnostjo črpanja, saj to ni utemeljeno z dejanskimi zneski izvrševanja, prav tako pa niso upoštevani različni vzorci izvrševanja nekaterih programov;

| 11. | obžaluje, da skupine strokovnjakov pri Komisiji niso uravnotežene, saj v njih odločno prevladujejo korporativni interesi; |
| --- | --- |

11.

obžaluje, da skupine strokovnjakov pri Komisiji niso uravnotežene, saj v njih odločno prevladujejo korporativni interesi;

| 12. | zato meni, da bo treba za ustrezno financiranje teh nujnih potreb in ob upoštevanju zelo majhne razlike do zgornje meje večletnega finančnega okvira za leto 2016 uporabiti vsa razpoložljiva sredstva iz uredbe o večletnem finančnem okviru v smislu prilagodljivosti, vključno z uporabo instrumenta prilagodljivosti v celoti; pričakuje, da se bo Svet strinjal s tem pristopom in da bo v spravnem postopku zlahka dosežen dogovor, kar bo Uniji omogočilo, da bo kos prihodnjim izzivom in se bo nanje učinkovito odzvala; v zvezi s tem poudarja, da je treba skupno razliko do zgornje meje večletnega finančnega okvira za leto 2015 uporabiti takoj, ko bodo izpolnjeni pravni pogoji; pričakuje, da bo s Svetom in Komisijo sklenil vnaprejšnji dogovor o tem vprašanju; |
| --- | --- |

12.

zato meni, da bo treba za ustrezno financiranje teh nujnih potreb in ob upoštevanju zelo majhne razlike do zgornje meje večletnega finančnega okvira za leto 2016 uporabiti vsa razpoložljiva sredstva iz uredbe o večletnem finančnem okviru v smislu prilagodljivosti, vključno z uporabo instrumenta prilagodljivosti v celoti; pričakuje, da se bo Svet strinjal s tem pristopom in da bo v spravnem postopku zlahka dosežen dogovor, kar bo Uniji omogočilo, da bo kos prihodnjim izzivom in se bo nanje učinkovito odzvala; v zvezi s tem poudarja, da je treba skupno razliko do zgornje meje večletnega finančnega okvira za leto 2015 uporabiti takoj, ko bodo izpolnjeni pravni pogoji; pričakuje, da bo s Svetom in Komisijo sklenil vnaprejšnji dogovor o tem vprašanju;

| 13. | spominja na skupno izjavo treh institucij Unije v sklopu političnega sporazuma o večletnem finančnem okviru, da bodo letni proračunski postopki ustrezno vključevali elemente, ki bodo upoštevali enakost spolov; poudarja, da bi morala biti enakost spolov kot horizontalno načelo vključena v vse politike Unije, in poziva k celovitemu izvajanju postopka priprave proračuna, ki upošteva enakost spolov; prav tako pozdravlja prve korake k bolj ekološkemu proračunu Unije; poudarja, da je treba ta proces še pospešiti, da bo mogoče doseči dogovorjene cilje na področju porabe, prijazne podnebju in okolju; |
| --- | --- |

13.

spominja na skupno izjavo treh institucij Unije v sklopu političnega sporazuma o večletnem finančnem okviru, da bodo letni proračunski postopki ustrezno vključevali elemente, ki bodo upoštevali enakost spolov; poudarja, da bi morala biti enakost spolov kot horizontalno načelo vključena v vse politike Unije, in poziva k celovitemu izvajanju postopka priprave proračuna, ki upošteva enakost spolov; prav tako pozdravlja prve korake k bolj ekološkemu proračunu Unije; poudarja, da je treba ta proces še pospešiti, da bo mogoče doseči dogovorjene cilje na področju porabe, prijazne podnebju in okolju;

| 14. | določi skupno raven proračunskih sredstev za leto 2016 na 157 427,3 milijona EUR v obveznostih in 146 459,3 milijona EUR v plačilih; |
| --- | --- |

14.

določi skupno raven proračunskih sredstev za leto 2016 na 157 427,3 milijona EUR v obveznostih in 146 459,3 milijona EUR v plačilih;

Podrazdelek 1a – Konkurenčnost za rast in delovna mesta

| 15. | ugotavlja, da letos na podrazdelek 1a znova zelo vplivajo rezi Sveta, pri čemer gre za zmanjšanje obveznosti za 140,9 milijona EUR in plačil za 435,4 milijona EUR v primerjavi s predlogom proračuna; opozarja, da je približno polovica teh rezov prizadela program Obzorje 2020, kar pomeni nadaljnje zmanjšanje sredstev zanj v letu 2016, potem ko je bil del njegovih sredstev že prerazporejen v EFSI; |
| --- | --- |

15.

ugotavlja, da letos na podrazdelek 1a znova zelo vplivajo rezi Sveta, pri čemer gre za zmanjšanje obveznosti za 140,9 milijona EUR in plačil za 435,4 milijona EUR v primerjavi s predlogom proračuna; opozarja, da je približno polovica teh rezov prizadela program Obzorje 2020, kar pomeni nadaljnje zmanjšanje sredstev zanj v letu 2016, potem ko je bil del njegovih sredstev že prerazporejen v EFSI;

| 16. | poudarja, da je treba zaradi skladnega pristopa številne reze, ki jih je Svet junija 2015 uvedel zaradi nizke sposobnosti črpanja številnih programov podrazdelka 1a, zdaj obnoviti zaradi velikega pospeška pri izvajanju teh programov septembra 2015; ugotavlja, da gre za splošen trend, ki je skladen z življenjskim ciklom teh programov; zato vrstice, ki jih je Svet zmanjšal, obnavlja na raven iz predloga proračuna, in sicer tako za obveznosti kot za plačila; |
| --- | --- |

16.

poudarja, da je treba zaradi skladnega pristopa številne reze, ki jih je Svet junija 2015 uvedel zaradi nizke sposobnosti črpanja številnih programov podrazdelka 1a, zdaj obnoviti zaradi velikega pospeška pri izvajanju teh programov septembra 2015; ugotavlja, da gre za splošen trend, ki je skladen z življenjskim ciklom teh programov; zato vrstice, ki jih je Svet zmanjšal, obnavlja na raven iz predloga proračuna, in sicer tako za obveznosti kot za plačila;

| 17. | v skladu s svojimi prednostnimi nalogami za leto 2016 – zaposlovanje, podjetja in podjetništvo – in po skrbni oceni njihove dosedanje sposobnosti črpanja poleg popolnega nadomestila sredstev za programa Obzorje 2020 in IPE, ki so bila prerazporejena v EFSI, predlaga še povečanje nad raven iz predloga proračuna za izbrane programe, kot so COSME, Obzorje 2020, EaSI in Erasmus+; |
| --- | --- |

17.

v skladu s svojimi prednostnimi nalogami za leto 2016 – zaposlovanje, podjetja in podjetništvo – in po skrbni oceni njihove dosedanje sposobnosti črpanja poleg popolnega nadomestila sredstev za programa Obzorje 2020 in IPE, ki so bila prerazporejena v EFSI, predlaga še povečanje nad raven iz predloga proračuna za izbrane programe, kot so COSME, Obzorje 2020, EaSI in Erasmus+;

| 18. | zlasti poudarja, da se je pomik sredstev za COSME na začetek obdobja, v leti 2014 in 2015, izkazal za zelo koristnega zaradi stalnega povečevanja zahtev malih in srednjih podjetij za podporo pri dostopu do trgov in financiranja v zadnjih letih; zato nasprotuje zmanjšanju za COSME v predlogu proračuna v primerjavi z letom 2015 in povečuje proračunska sredstva nad raven iz predloga proračuna za ta program; spominja, da je Komisija že opozorila na primanjkljaj v finančnih instrumentih COSME za leta 2015, 2016 in 2017, kar kaže na vrzel med razpoložljivimi obveznostmi in pričakovanim povpraševanjem; v okviru COSME poziva k znatni okrepitvi sredstev za Erasmus za mlade podjetnike, glede na to, da razpoložljivi viri ne zadostujejo za kritje znatnega povpraševanja po udeležbi; |
| --- | --- |

18.

zlasti poudarja, da se je pomik sredstev za COSME na začetek obdobja, v leti 2014 in 2015, izkazal za zelo koristnega zaradi stalnega povečevanja zahtev malih in srednjih podjetij za podporo pri dostopu do trgov in financiranja v zadnjih letih; zato nasprotuje zmanjšanju za COSME v predlogu proračuna v primerjavi z letom 2015 in povečuje proračunska sredstva nad raven iz predloga proračuna za ta program; spominja, da je Komisija že opozorila na primanjkljaj v finančnih instrumentih COSME za leta 2015, 2016 in 2017, kar kaže na vrzel med razpoložljivimi obveznostmi in pričakovanim povpraševanjem; v okviru COSME poziva k znatni okrepitvi sredstev za Erasmus za mlade podjetnike, glede na to, da razpoložljivi viri ne zadostujejo za kritje znatnega povpraševanja po udeležbi;

| 19. | poziva Komisijo, naj analizira finančno breme pristojbin in stroškov zaradi obveznega pridobivanja potrdil in licenciranja; poziva Komisijo, naj ustrezno ovrednoti učinke teh stroškov na konkurenčnost industrije ter malih in srednjih podjetij; |
| --- | --- |

19.

poziva Komisijo, naj analizira finančno breme pristojbin in stroškov zaradi obveznega pridobivanja potrdil in licenciranja; poziva Komisijo, naj ustrezno ovrednoti učinke teh stroškov na konkurenčnost industrije ter malih in srednjih podjetij;

| 20. | povečuje proračunska sredstva za tri nadzorne agencije (EBA, EIOPA, ESMA) in ACER nad raven iz predloga proračuna, da se bodo lahko soočile s čedalje številnejšimi nalogami; |
| --- | --- |

20.

povečuje proračunska sredstva za tri nadzorne agencije (EBA, EIOPA, ESMA) in ACER nad raven iz predloga proračuna, da se bodo lahko soočile s čedalje številnejšimi nalogami;

| 21. | potrjuje podporo programu ITER in je predan zagotavljanju ustreznega financiranja zanj; vendar je zaskrbljen zaradi morebitnih nadaljnjih zamud in dodatnih stroškov tega programa, pa tudi zaradi povezanih morebitnih posledic za proračun Unije; zato obžaluje, da ni mogel oceniti ravni proračunskih sredstev za ITER za leto 2016 glede na posodobljen načrt in razpored plačil, ki bo v svetu ITER predstavljen šele novembra 2015; vendar pričakuje, da bo spremenjeni načrt vseboval zadostne dokaze o tem, da so bila priporočila Parlamenta iz resolucije o razrešnici za leto 2013 (9) primerno upoštevana ter da bosta zagotovljeni finančna vzdržnost in učinkovitost porabe; namerava opozoriti na to vprašanje med spravnim postopkom za proračun za leto 2016; prav tako vztraja, da mora biti poraba prispevka Fuzije za energijo v program ITER povsem pregledna; poziva k ustreznemu mehanizmu odgovornosti, ki bo omogočil jasen pregled nad zneski, dodeljenimi temu mednarodnemu projektu, ter oceno učinkovitosti njihove porabe; |
| --- | --- |

21.

potrjuje podporo programu ITER in je predan zagotavljanju ustreznega financiranja zanj; vendar je zaskrbljen zaradi morebitnih nadaljnjih zamud in dodatnih stroškov tega programa, pa tudi zaradi povezanih morebitnih posledic za proračun Unije; zato obžaluje, da ni mogel oceniti ravni proračunskih sredstev za ITER za leto 2016 glede na posodobljen načrt in razpored plačil, ki bo v svetu ITER predstavljen šele novembra 2015; vendar pričakuje, da bo spremenjeni načrt vseboval zadostne dokaze o tem, da so bila priporočila Parlamenta iz resolucije o razrešnici za leto 2013 (9) primerno upoštevana ter da bosta zagotovljeni finančna vzdržnost in učinkovitost porabe; namerava opozoriti na to vprašanje med spravnim postopkom za proračun za leto 2016; prav tako vztraja, da mora biti poraba prispevka Fuzije za energijo v program ITER povsem pregledna; poziva k ustreznemu mehanizmu odgovornosti, ki bo omogočil jasen pregled nad zneski, dodeljenimi temu mednarodnemu projektu, ter oceno učinkovitosti njihove porabe;

| 22. | del sredstev za standardizacijo računovodskega poročanja in revizije prenaša v rezervo ter poziva k izvajanju priporočil iz Maystadtovega poročila, ki se nanašajo na naloge in pristojnosti Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG), saj bi tako okrepili vpliv Unije na določanje mednarodnih računovodskih standardov; je zaskrbljen tudi zato, ker precejšnja finančna sredstva EU za Fundacijo za mednarodne standarde računovodskega poročanja niso privedla k potrebnim izboljšavam na področju odgovornosti, preglednosti in demokracije; |
| --- | --- |

22.

del sredstev za standardizacijo računovodskega poročanja in revizije prenaša v rezervo ter poziva k izvajanju priporočil iz Maystadtovega poročila, ki se nanašajo na naloge in pristojnosti Evropske svetovalne skupine za računovodsko poročanje (EFRAG), saj bi tako okrepili vpliv Unije na določanje mednarodnih računovodskih standardov; je zaskrbljen tudi zato, ker precejšnja finančna sredstva EU za Fundacijo za mednarodne standarde računovodskega poročanja niso privedla k potrebnim izboljšavam na področju odgovornosti, preglednosti in demokracije;

| 23. | zaradi tega sredstva za prevzem obveznosti in plačila v podrazdelku 1a povečuje nad raven iz predloga proračuna, in sicer za 1 405,5 milijona EUR oziroma 491,5 milijona EUR (vključno s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi), s čimer se zgornja meja za obveznosti preseže za 1 316,9 milijona EUR, ta znesek pa bo po izčrpanju razpoložljive razlike do zgornje meje zagotovljen z vsemi razpoložljivimi sredstvi v smislu prilagodljivosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

23.

zaradi tega sredstva za prevzem obveznosti in plačila v podrazdelku 1a povečuje nad raven iz predloga proračuna, in sicer za 1 405,5 milijona EUR oziroma 491,5 milijona EUR (vključno s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi), s čimer se zgornja meja za obveznosti preseže za 1 316,9 milijona EUR, ta znesek pa bo po izčrpanju razpoložljive razlike do zgornje meje zagotovljen z vsemi razpoložljivimi sredstvi v smislu prilagodljivosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru;

Podrazdelek 1b – Ekonomska, socialna in teritorialna kohezija

| 24. | nasprotuje predlaganim rezom Sveta v višini 3,1 milijona EUR v obveznostih in, kar je še pomembnejše, 220,1 milijona EUR v plačilih v podrazdelku 1b, vključno z vrsticami za zaključek programov; poziva Svet, naj pojasni, kako so ti rezi skladni s ciljem, da se po eni strani zmanjša zaostanek pri neporavnanih zahtevkih za izplačilo za kohezijske programe iz obdobja 2007–2013 na približno 2 milijardi EUR do konca leta 2016, po drugi strani pa prepreči negativne posledice in nepotrebne zamude pri izvajanju programov v obdobju 2014–2020; opozarja, da je kohezijska politika glavna naložbena politika EU, katere cilj je zmanjšati razlike med evropskimi regijami s povečevanjem ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; poudarja, da so instrumenti, kot so Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad ali Pobuda za zaposlovanje mladih bistvenega pomena za zbliževanje, zapolnjevanje razvojne vrzeli ter ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest; |
| --- | --- |

24.

nasprotuje predlaganim rezom Sveta v višini 3,1 milijona EUR v obveznostih in, kar je še pomembnejše, 220,1 milijona EUR v plačilih v podrazdelku 1b, vključno z vrsticami za zaključek programov; poziva Svet, naj pojasni, kako so ti rezi skladni s ciljem, da se po eni strani zmanjša zaostanek pri neporavnanih zahtevkih za izplačilo za kohezijske programe iz obdobja 2007–2013 na približno 2 milijardi EUR do konca leta 2016, po drugi strani pa prepreči negativne posledice in nepotrebne zamude pri izvajanju programov v obdobju 2014–2020; opozarja, da je kohezijska politika glavna naložbena politika EU, katere cilj je zmanjšati razlike med evropskimi regijami s povečevanjem ekonomske, socialne in teritorialne kohezije; poudarja, da so instrumenti, kot so Evropski socialni sklad, Evropski sklad za regionalni razvoj, Kohezijski sklad ali Pobuda za zaposlovanje mladih bistvenega pomena za zbliževanje, zapolnjevanje razvojne vrzeli ter ustvarjanje kakovostnih in trajnostnih delovnih mest;

| 25. | je seznanjen s predhodno oceno Komisije na podlagi najnovejših napovedi držav članic, da bodo pri izvajanju programov na področju kohezijske politike v letu 2016 najverjetneje zamude; je zelo zaskrbljen, ker znatna nezadostna poraba v tretjem letu izvrševanja novega cikla evropskih strukturnih in investicijskih skladov v obdobju, ko bi morali programi doseči polno hitrost, ne bo le škodljivo vplivala na pravočasno doseganje rezultatov na terenu, temveč bo morda vodila tudi k hudim pritiskom na plačila v prihodnjih letih, kar bi utegnilo povzročiti novo kopičenje neplačanih računov; poziva zadevne države članice, naj hitro odpravijo temeljne vzroke za te zamude pri izvajanju, na primer s pravočasnim imenovanjem organov, pristojnih za programe, ter s poenostavitvijo nacionalnih upravnih postopkov in preprečitvijo njihovega podvajanja; v skladu z načrtom plačil poziva Komisijo, naj pozorneje spremlja gibanje plačil za programsko obdobje 2014–2020 v podrazdelku 1b, med drugim s podrobnimi in redno posodobljenimi napovedmi, ki se bodo obravnavale na posebnih medinstitucionalnih srečanjih, ter po potrebi pripravi ustrezne predloge; |
| --- | --- |

25.

je seznanjen s predhodno oceno Komisije na podlagi najnovejših napovedi držav članic, da bodo pri izvajanju programov na področju kohezijske politike v letu 2016 najverjetneje zamude; je zelo zaskrbljen, ker znatna nezadostna poraba v tretjem letu izvrševanja novega cikla evropskih strukturnih in investicijskih skladov v obdobju, ko bi morali programi doseči polno hitrost, ne bo le škodljivo vplivala na pravočasno doseganje rezultatov na terenu, temveč bo morda vodila tudi k hudim pritiskom na plačila v prihodnjih letih, kar bi utegnilo povzročiti novo kopičenje neplačanih računov; poziva zadevne države članice, naj hitro odpravijo temeljne vzroke za te zamude pri izvajanju, na primer s pravočasnim imenovanjem organov, pristojnih za programe, ter s poenostavitvijo nacionalnih upravnih postopkov in preprečitvijo njihovega podvajanja; v skladu z načrtom plačil poziva Komisijo, naj pozorneje spremlja gibanje plačil za programsko obdobje 2014–2020 v podrazdelku 1b, med drugim s podrobnimi in redno posodobljenimi napovedmi, ki se bodo obravnavale na posebnih medinstitucionalnih srečanjih, ter po potrebi pripravi ustrezne predloge;

| 26. | spominja, da Komisija zaradi pomika sredstev na začetek obdobja v leti 2014 in 2015 ni predlagala sredstev za prevzem obveznosti za pobudo za zaposlovanje mladih za leto 2016; v skladu z uredbo o Evropskem socialnem skladu (10), ki predvideva možnost takšnega nadaljevanja, pobudi za zaposlovanje mladih namenja 473,2 milijona EUR v obveznostih, kar je znesek, ki ustreza začetnemu letnemu obroku, predvidenemu za ta program; je prepričan, da se financiranje tega pomembnega programa, ki obravnava enega najnujnejših izzivov Unije, v letu 2015 ne bi smelo zaključiti; poudarja, da bi bilo treba uporabiti dodatna sredstva za razširitev tega programa, s čimer bi večjemu številu mladih pomagali pri iskanju dostojne in stalne zaposlitve; poziva države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi pospešile izvajanje te pobude na terenu, kar bo neposredno koristilo mladim Evropejcem; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o ukrepih za boj proti brezposelnosti mladih, ki se financirajo s sredstvi Unije, in o njihovih rezultatih; |
| --- | --- |

26.

spominja, da Komisija zaradi pomika sredstev na začetek obdobja v leti 2014 in 2015 ni predlagala sredstev za prevzem obveznosti za pobudo za zaposlovanje mladih za leto 2016; v skladu z uredbo o Evropskem socialnem skladu (10), ki predvideva možnost takšnega nadaljevanja, pobudi za zaposlovanje mladih namenja 473,2 milijona EUR v obveznostih, kar je znesek, ki ustreza začetnemu letnemu obroku, predvidenemu za ta program; je prepričan, da se financiranje tega pomembnega programa, ki obravnava enega najnujnejših izzivov Unije, v letu 2015 ne bi smelo zaključiti; poudarja, da bi bilo treba uporabiti dodatna sredstva za razširitev tega programa, s čimer bi večjemu številu mladih pomagali pri iskanju dostojne in stalne zaposlitve; poziva države članice, naj naredijo vse, kar je v njihovi moči, da bi pospešile izvajanje te pobude na terenu, kar bo neposredno koristilo mladim Evropejcem; poziva Komisijo, naj Parlamentu poroča o ukrepih za boj proti brezposelnosti mladih, ki se financirajo s sredstvi Unije, in o njihovih rezultatih;

| 27. | ob upoštevanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov povečuje sredstva za prevzem obveznosti v podrazdelku 1b za 482,7 milijona EUR in plačila za 1 164 milijonov EUR v primerjavi s predlogom proračuna, s čimer se zgornja meja za obveznosti preseže za 467,3 milijona EUR, ta znesek pa bo financiran z vsemi razpoložljivimi sredstvi prilagodljivosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru; |
| --- | --- |

27.

ob upoštevanju pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov povečuje sredstva za prevzem obveznosti v podrazdelku 1b za 482,7 milijona EUR in plačila za 1 164 milijonov EUR v primerjavi s predlogom proračuna, s čimer se zgornja meja za obveznosti preseže za 467,3 milijona EUR, ta znesek pa bo financiran z vsemi razpoložljivimi sredstvi prilagodljivosti iz uredbe o večletnem finančnem okviru;

Razdelek 2 – Trajnostna rast: naravni viri

| 28. | ugotavlja, da je Svet proračunska sredstva zmanjšal tudi v razdelku 2, in sicer za 199,9 milijona EUR v obveznostih in za 251,1 milijona EUR v plačilih, vključno z razvojem podeželja, Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo ter programom LIFE; meni, da bi moralo dopolnilno pismo št. 2/2016 ostati podlaga za vsako zanesljiv popravek sredstev Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS); ustrezno obnovi ravni iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

28.

ugotavlja, da je Svet proračunska sredstva zmanjšal tudi v razdelku 2, in sicer za 199,9 milijona EUR v obveznostih in za 251,1 milijona EUR v plačilih, vključno z razvojem podeželja, Evropskim skladom za pomorstvo in ribištvo ter programom LIFE; meni, da bi moralo dopolnilno pismo št. 2/2016 ostati podlaga za vsako zanesljiv popravek sredstev Evropski kmetijski jamstveni sklad (EKJS); ustrezno obnovi ravni iz predloga proračuna;

| 29. | pozdravlja dejstvo, da je Komisija predstavila celovit sveženj nujnih ukrepov za podporo evropskim kmetom v višini 500 milijonov EUR, in sicer za mlečno industrijo zaradi padajočih cen blaga in večje proizvodnje mleka; poudarja, da je vpliv najizrazitejši na odročnih območjih, kjer je družbeno-gospodarski pomen mlečne industrije nedvomen; ta znesek vključuje v svojo različico proračuna, da bi podprl napovedi Komisije, in pričakuje, da bo v celoti vključen v proračun tudi v spravnem postopku, in sicer z dopolnilnim pismom št. 2/2016; poudarja, da bi moral ta sveženj dopolniti niz ukrepov, namenjenih obravnavi izgub in dolgoročnega vpliva ruskega embarga na kmetijske proizvode na evropske kmete, saj je bila Rusija do zdaj druga najpomembnejša uvoznica kmetijskih proizvodov Unije; |
| --- | --- |

29.

pozdravlja dejstvo, da je Komisija predstavila celovit sveženj nujnih ukrepov za podporo evropskim kmetom v višini 500 milijonov EUR, in sicer za mlečno industrijo zaradi padajočih cen blaga in večje proizvodnje mleka; poudarja, da je vpliv najizrazitejši na odročnih območjih, kjer je družbeno-gospodarski pomen mlečne industrije nedvomen; ta znesek vključuje v svojo različico proračuna, da bi podprl napovedi Komisije, in pričakuje, da bo v celoti vključen v proračun tudi v spravnem postopku, in sicer z dopolnilnim pismom št. 2/2016; poudarja, da bi moral ta sveženj dopolniti niz ukrepov, namenjenih obravnavi izgub in dolgoročnega vpliva ruskega embarga na kmetijske proizvode na evropske kmete, saj je bila Rusija do zdaj druga najpomembnejša uvoznica kmetijskih proizvodov Unije;

| 30. | meni, da izvozna nadomestila izkrivljajo trgovino in so v nasprotju z razvojnimi cilji EU; zato podpira njihovo popolno odpravo; |
| --- | --- |

30.

meni, da izvozna nadomestila izkrivljajo trgovino in so v nasprotju z razvojnimi cilji EU; zato podpira njihovo popolno odpravo;

| 31. | ponavlja, da odobrenih sredstev za skupno kmetijsko politiko in drugih proračunskih sredstev ne bi smeli uporabiti za financiranje smrtonosnih bikoborb; opominja, da je takšno financiranje očitna kršitev Evropske konvencije o zaščiti rejnih živali (Direktiva Sveta 98/58/ES) (11); |
| --- | --- |

31.

ponavlja, da odobrenih sredstev za skupno kmetijsko politiko in drugih proračunskih sredstev ne bi smeli uporabiti za financiranje smrtonosnih bikoborb; opominja, da je takšno financiranje očitna kršitev Evropske konvencije o zaščiti rejnih živali (Direktiva Sveta 98/58/ES) (11);

| 32. | poudarja vse številnejše naloge, ki jih ima Unija v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; zato obnavlja raven sredstev iz proračuna za leto 2015 za znanstveno svetovanje in znanje v ribištvu zaradi pomena zbiranja podatkov pri odločanju ter povečuje proračun Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA), da bi podprl njeno vlogo pri usklajevanju in izvajanju skupne ribiške politike; |
| --- | --- |

32.

poudarja vse številnejše naloge, ki jih ima Unija v okviru Evropskega sklada za pomorstvo in ribištvo; zato obnavlja raven sredstev iz proračuna za leto 2015 za znanstveno svetovanje in znanje v ribištvu zaradi pomena zbiranja podatkov pri odločanju ter povečuje proračun Evropske agencije za nadzor ribištva (EFCA), da bi podprl njeno vlogo pri usklajevanju in izvajanju skupne ribiške politike;

| 33. | zato povečuje sredstva za prevzem obveznosti za 510,4 milijona EUR in sredstva za plačila za 520,6 milijona EUR (vključno s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi), tako da bo razlika do zgornje meje za obveznosti v razdelku 2 znašala 647,2 milijonov EUR; |
| --- | --- |

33.

zato povečuje sredstva za prevzem obveznosti za 510,4 milijona EUR in sredstva za plačila za 520,6 milijona EUR (vključno s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi), tako da bo razlika do zgornje meje za obveznosti v razdelku 2 znašala 647,2 milijonov EUR;

Razdelek 3 – Varnost in državljanstvo

| 34. | spominja, da je predlog proračuna predvidel okrepitev na področju varnosti in migracij, kar vključuje program za premestitev 40 000 oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v višini 150 milijonov EUR, zaradi česar je Komisija presegla zgornjo mejo tega razdelka za 124 milijonov EUR in predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti; pozdravlja dejstvo, da se je Svet strinjal z uporabo instrumenta prilagodljivosti v ta namen; vseeno meni, da je potreben dolgoročni finančni načrt za odzivanje na begunsko krizo in da je treba to vprašanje reševati tudi s popravki večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

34.

spominja, da je predlog proračuna predvidel okrepitev na področju varnosti in migracij, kar vključuje program za premestitev 40 000 oseb, ki potrebujejo mednarodno zaščito, v višini 150 milijonov EUR, zaradi česar je Komisija presegla zgornjo mejo tega razdelka za 124 milijonov EUR in predlagala uporabo instrumenta prilagodljivosti; pozdravlja dejstvo, da se je Svet strinjal z uporabo instrumenta prilagodljivosti v ta namen; vseeno meni, da je potreben dolgoročni finančni načrt za odzivanje na begunsko krizo in da je treba to vprašanje reševati tudi s popravki večletnega finančnega okvira;

| 35. | glede na izjemne tokove migrantov in beguncev je sklenil večino povečanja nameniti AMIF; v zvezi s tem odločno podpira drugi sveženj v višini 780 milijonov EUR za premestitev 120 000 oseb; je sklenil potrebna sredstva vključiti v svojo različico proračuna in prvi sveženj za premestitev uskladiti z drugim, tako da je dodal 20 milijonov EUR za transportne stroške (500 EUR na migranta za Italijo in Grčijo); odobri dodatno povečanje v višini 79 milijonov EUR za splošne okrepitve AMIF; poudarja, da je treba zagotoviti tudi zadostno financiranje AMIF v prihodnjih letih; spominja, da točka 17 Medinstitucionalnega sporazuma omogoča povečanje predvidenega zneska za celotno programsko obdobje za več kot 10 %, če nastopijo nove objektivne dolgoročne okoliščine; |
| --- | --- |

35.

glede na izjemne tokove migrantov in beguncev je sklenil večino povečanja nameniti AMIF; v zvezi s tem odločno podpira drugi sveženj v višini 780 milijonov EUR za premestitev 120 000 oseb; je sklenil potrebna sredstva vključiti v svojo različico proračuna in prvi sveženj za premestitev uskladiti z drugim, tako da je dodal 20 milijonov EUR za transportne stroške (500 EUR na migranta za Italijo in Grčijo); odobri dodatno povečanje v višini 79 milijonov EUR za splošne okrepitve AMIF; poudarja, da je treba zagotoviti tudi zadostno financiranje AMIF v prihodnjih letih; spominja, da točka 17 Medinstitucionalnega sporazuma omogoča povečanje predvidenega zneska za celotno programsko obdobje za več kot 10 %, če nastopijo nove objektivne dolgoročne okoliščine;

| 36. | ugotavlja, da so takšni ukrepi šele prvi korak k popolnemu spoštovanju načela solidarnosti, na katerem temelji Unija; poziva Komisijo in Svet, naj v celoti uresničita načrte, predlagane v zgoraj navedenem sporočilu Komisije z dne 23. septembra 2015, in jasno pokažeta, da sta zavezana spoštovanju človekovih pravic, kot je zapisano v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; poudarja, da je ustrezno financiranje operacij vračanja v skladu z omenjeno listino in načelom nevračanja zelo pomembno za učinkovito izvajanje politike vračanja, ki preprečuje in zmanjšuje nedovoljeno migracijo; poudarja, da je treba beguncem nuditi podporo v bližini njihove domovine in poenostaviti azilne postopke v državah članicah; |
| --- | --- |

36.

ugotavlja, da so takšni ukrepi šele prvi korak k popolnemu spoštovanju načela solidarnosti, na katerem temelji Unija; poziva Komisijo in Svet, naj v celoti uresničita načrte, predlagane v zgoraj navedenem sporočilu Komisije z dne 23. septembra 2015, in jasno pokažeta, da sta zavezana spoštovanju človekovih pravic, kot je zapisano v Listini Evropske unije o temeljnih pravicah; poudarja, da je ustrezno financiranje operacij vračanja v skladu z omenjeno listino in načelom nevračanja zelo pomembno za učinkovito izvajanje politike vračanja, ki preprečuje in zmanjšuje nedovoljeno migracijo; poudarja, da je treba beguncem nuditi podporo v bližini njihove domovine in poenostaviti azilne postopke v državah članicah;

| 37. | sklene povečati sredstva za agencije, ki opravljajo naloge v zvezi z migracijo, za skupaj 26 milijonov EUR, pri čemer bo Evropski azilni podporni urad (EASO) prejel največ, in sicer 12 milijonov EUR več kot v predlogu proračuna; opominja, da ima ta agencija osrednjo usklajevalno vlogo pri izvajanju začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite, prizadete države članice pa jo vse pogosteje prosijo za pomoč; |
| --- | --- |

37.

sklene povečati sredstva za agencije, ki opravljajo naloge v zvezi z migracijo, za skupaj 26 milijonov EUR, pri čemer bo Evropski azilni podporni urad (EASO) prejel največ, in sicer 12 milijonov EUR več kot v predlogu proračuna; opominja, da ima ta agencija osrednjo usklajevalno vlogo pri izvajanju začasnih ukrepov na področju mednarodne zaščite, prizadete države članice pa jo vse pogosteje prosijo za pomoč;

| 38. | pozdravlja sporočilo Komisije z dne 23. septembra 2015 in ustrezne ukrepe, ki se odražajo v dopolnilnem pismu št. 2/2016, in sicer 600 milijonov EUR dodatnih nujnih finančnih sredstev za najbolj prizadete države članice; je zadovoljen, da je Komisija prevzela vodilno vlogo na tem področju in s tem potrdila pristop, ki ga je Parlament sprejel v svoji obravnavi; je pripravljen med spravnim postopkom razmisliti o nadaljnjih okrepitvah; |
| --- | --- |

38.

pozdravlja sporočilo Komisije z dne 23. septembra 2015 in ustrezne ukrepe, ki se odražajo v dopolnilnem pismu št. 2/2016, in sicer 600 milijonov EUR dodatnih nujnih finančnih sredstev za najbolj prizadete države članice; je zadovoljen, da je Komisija prevzela vodilno vlogo na tem področju in s tem potrdila pristop, ki ga je Parlament sprejel v svoji obravnavi; je pripravljen med spravnim postopkom razmisliti o nadaljnjih okrepitvah;

| 39. | obžaluje, da je Svet zmanjšal sredstva za prevzem obveznosti za 25,1 milijona EUR in sredstva za plačila za 33,6 milijona EUR v primerjavi s predlogom proračuna; meni, da ti rezi ogrožajo ustrezno izvajanje programov in ukrepov v razdelku 3; v zvezi s tem spominja, da se nekateri rezi sicer ne zdijo hujši, vendar je treba upoštevati razmeroma majhen obseg številnih pomembnih in koristnih programov, ki so zaradi tega še zlasti dovzetni za zmanjšanje; zato sklene obnoviti raven iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

39.

obžaluje, da je Svet zmanjšal sredstva za prevzem obveznosti za 25,1 milijona EUR in sredstva za plačila za 33,6 milijona EUR v primerjavi s predlogom proračuna; meni, da ti rezi ogrožajo ustrezno izvajanje programov in ukrepov v razdelku 3; v zvezi s tem spominja, da se nekateri rezi sicer ne zdijo hujši, vendar je treba upoštevati razmeroma majhen obseg številnih pomembnih in koristnih programov, ki so zaradi tega še zlasti dovzetni za zmanjšanje; zato sklene obnoviti raven iz predloga proračuna;

| 40. | poleg tega meni, da je treba zaradi pomembne vloge pri podpiranju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, ki predstavljajo ključne evropske vrednote, za skupaj 10,5 milijona EUR glede na predlog proračuna povečati sredstva za podprograme na področju medijev in kulture, vključno z multimedijskimi ukrepi, ter jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor (CCSGF), ki je načrtovan za leto 2016 in ki naj bi obravnaval ključno vprašanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja ter organizacije v kulturnem in ustvarjalnem sektorju; |
| --- | --- |

40.

poleg tega meni, da je treba zaradi pomembne vloge pri podpiranju kulturnih in ustvarjalnih sektorjev, ki predstavljajo ključne evropske vrednote, za skupaj 10,5 milijona EUR glede na predlog proračuna povečati sredstva za podprograme na področju medijev in kulture, vključno z multimedijskimi ukrepi, ter jamstveni instrument za kulturni in ustvarjalni sektor (CCSGF), ki je načrtovan za leto 2016 in ki naj bi obravnaval ključno vprašanje dostopa do financiranja za mala in srednja podjetja ter organizacije v kulturnem in ustvarjalnem sektorju;

| 41. | meni, da je prednostna naloga tudi povečanje sredstev za program Evropa za državljane za 1,5 milijona EUR in prilagoditev nomenklature tega programa, tako da se posebna proračunska vrstica nameni izvajanju evropskih državljanskih pobud; |
| --- | --- |

41.

meni, da je prednostna naloga tudi povečanje sredstev za program Evropa za državljane za 1,5 milijona EUR in prilagoditev nomenklature tega programa, tako da se posebna proračunska vrstica nameni izvajanju evropskih državljanskih pobud;

| 42. | ugotavlja, da njegova različica proračuna (vključno s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi) presega zgornjo mejo razdelka 3 za 1 055,1 milijona EUR v obveznostih, pri čemer gre za povečanje za 931,1 milijona EUR glede na predlog proračuna, plačila pa se povečajo za 586,5 milijona EUR; zato predlaga uporabo vseh razpoložljivih sredstev v večletnem finančnem okviru za financiranje svežnja okrepitev, povezanih z migracijo; |
| --- | --- |

42.

ugotavlja, da njegova različica proračuna (vključno s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi) presega zgornjo mejo razdelka 3 za 1 055,1 milijona EUR v obveznostih, pri čemer gre za povečanje za 931,1 milijona EUR glede na predlog proračuna, plačila pa se povečajo za 586,5 milijona EUR; zato predlaga uporabo vseh razpoložljivih sredstev v večletnem finančnem okviru za financiranje svežnja okrepitev, povezanih z migracijo;

Razdelek 4 – Evropa v svetu

| 43. | poudarja, da je Svet med vsemi razdelki najbolj zmanjšal prav razdelek 4, in sicer tako obveznosti (- 163,4 milijona EUR) kot plačila (- 450,4 milijona EUR); je presenečen, da so med najbolj prizadetimi evropski instrument sosedstva (zlasti revščina in varnost v državah Sredozemlja), instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (vključno s tematskim ciljem glede migracij in azila) in instrument za predpristopno pomoč (čeprav države kandidatke gostijo znatno število beguncev ali so na večjih migracijskih poteh); poudarja, da ta pristop jasno nasprotuje izjavam Sveta in Evropskega sveta o migracijah, begunski krizi ter sodelovanju z državami izvora in tranzita; |
| --- | --- |

43.

poudarja, da je Svet med vsemi razdelki najbolj zmanjšal prav razdelek 4, in sicer tako obveznosti (- 163,4 milijona EUR) kot plačila (- 450,4 milijona EUR); je presenečen, da so med najbolj prizadetimi evropski instrument sosedstva (zlasti revščina in varnost v državah Sredozemlja), instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (vključno s tematskim ciljem glede migracij in azila) in instrument za predpristopno pomoč (čeprav države kandidatke gostijo znatno število beguncev ali so na večjih migracijskih poteh); poudarja, da ta pristop jasno nasprotuje izjavam Sveta in Evropskega sveta o migracijah, begunski krizi ter sodelovanju z državami izvora in tranzita;

| 44. | ob upoštevanju navedenega sklene obnoviti raven sredstev iz predloga proračuna; ugotavlja, da stanje plačil v razdelku 4 ostaja posebej skrb zbujajoče zaradi podaljšanja znatnega zaostanka pri neplačanih računih in umetne preložitve pogodbenih obveznosti, s katero naj bi se soočili s stalnim primanjkljajem pri plačilih v proračunu; zato potrjuje, da je povečanje plačil, ki ga predlaga Komisija, zgolj potrebno, čeprav je migracijska in begunska kriza brez primere medtem postala dodaten izziv za zunanje delovanje Unije; |
| --- | --- |

44.

ob upoštevanju navedenega sklene obnoviti raven sredstev iz predloga proračuna; ugotavlja, da stanje plačil v razdelku 4 ostaja posebej skrb zbujajoče zaradi podaljšanja znatnega zaostanka pri neplačanih računih in umetne preložitve pogodbenih obveznosti, s katero naj bi se soočili s stalnim primanjkljajem pri plačilih v proračunu; zato potrjuje, da je povečanje plačil, ki ga predlaga Komisija, zgolj potrebno, čeprav je migracijska in begunska kriza brez primere medtem postala dodaten izziv za zunanje delovanje Unije;

| 45. | dopolni sveženj dopolnitev o migracijski in begunski krizi s sprejetjem namenskega povečanja obveznosti, in sicer predvsem za evropski instrument sosedstva (+ 178,1 milijona EUR), pa tudi instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (+26,6 milijona EUR), humanitarno pomoč (+26 milijonov EUR), instrument za predpristopno pomoč (+11,2 milijona EUR), instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (+12,6 milijona EUR) ter evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (+1 milijon EUR); čeprav podpira prilagoditev prednostnih nalog teh programov, če je to potrebno za soočanje z najhujšimi izzivi, poudarja, da to ne sme voditi k zanemarjanju prvotnih ciljev iz ustreznih pravnih podlag, saj bi s tem tvegali destabilizacijo evropske soseščine oziroma drugih zadevnih regij; znova poudarja, da je treba sprejeti celovit in na človekovih pravicah utemeljen pristop, ki bo migracijo povezoval z razvojem in bo zagotavljal vključevanje zakonitih migrantov, prosilcev za azil in beguncev; poudarja, da je treba poglobiti sodelovanje in povečati obveznosti do držav izvora in tranzita, da se bo mogoče učinkovito soočiti z migracijsko krizo, še zlasti pa zadostiti zdravstvenim in izobraževalnim potrebam razseljenih oseb v tretjih državah; zato meni, da so tovrstne okrepitve nujno potrebne za financiranje dodatnih pobud, ki presegajo začetne cilje posameznih pravnih podlag; |
| --- | --- |

45.

dopolni sveženj dopolnitev o migracijski in begunski krizi s sprejetjem namenskega povečanja obveznosti, in sicer predvsem za evropski instrument sosedstva (+ 178,1 milijona EUR), pa tudi instrument za financiranje razvojnega sodelovanja (+26,6 milijona EUR), humanitarno pomoč (+26 milijonov EUR), instrument za predpristopno pomoč (+11,2 milijona EUR), instrument za prispevanje k stabilnosti in miru (+12,6 milijona EUR) ter evropski instrument za demokracijo in človekove pravice (+1 milijon EUR); čeprav podpira prilagoditev prednostnih nalog teh programov, če je to potrebno za soočanje z najhujšimi izzivi, poudarja, da to ne sme voditi k zanemarjanju prvotnih ciljev iz ustreznih pravnih podlag, saj bi s tem tvegali destabilizacijo evropske soseščine oziroma drugih zadevnih regij; znova poudarja, da je treba sprejeti celovit in na človekovih pravicah utemeljen pristop, ki bo migracijo povezoval z razvojem in bo zagotavljal vključevanje zakonitih migrantov, prosilcev za azil in beguncev; poudarja, da je treba poglobiti sodelovanje in povečati obveznosti do držav izvora in tranzita, da se bo mogoče učinkovito soočiti z migracijsko krizo, še zlasti pa zadostiti zdravstvenim in izobraževalnim potrebam razseljenih oseb v tretjih državah; zato meni, da so tovrstne okrepitve nujno potrebne za financiranje dodatnih pobud, ki presegajo začetne cilje posameznih pravnih podlag;

| 46. | ugotavlja, da sta bila skrbniška sklada Evropske unije za odziv na krizo v Siriji in za nujno pomoč pri stabilizaciji razmer in odpravi temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in razseljevanja v Afriki ustanovljena zato, ker proračun Unije ne ponuja dovolj potrebne prilagodljivosti in finančnih sredstev za hitro in celovito odzivanje na krizo; poudarja, da je treba pri pregledu oziroma reviziji večletnega finančnega okvira poiskati bolj celostno rešitev, da bo humanitarna in razvojna pomoč iz proračuna Unije učinkovitejša in bolj razpoložljiva ter da jo bo mogoče uspešno združevati s sredstvi Evropskega razvojnega sklada in bilateralno pomočjo držav članic; poziva, da se dodatna proračunska sredstva za programe v razdelku 4 uporabijo zlasti za financiranje obeh skrbniških skladov, pa tudi takojšnjo pomoč prek UNHCR in svetovnega programa za hrano; poziva posamezne države članice, naj uresničijo obljube in brez nadaljnjega odlašanja zagotovijo dodatna sredstva, da bodo dopolnile prispevek Unije za skrbniška sklada in pokrile primanjkljaj pri financiranju agencij OZN; ugotavlja, da priprava projektov, ki bi se lahko financirali iz skrbniških skladov, dodatno slabi argumente Sveta glede domnevno nezadostne sposobnosti črpanja v razdelku 4; |
| --- | --- |

46.

ugotavlja, da sta bila skrbniška sklada Evropske unije za odziv na krizo v Siriji in za nujno pomoč pri stabilizaciji razmer in odpravi temeljnih vzrokov nedovoljenih migracij in razseljevanja v Afriki ustanovljena zato, ker proračun Unije ne ponuja dovolj potrebne prilagodljivosti in finančnih sredstev za hitro in celovito odzivanje na krizo; poudarja, da je treba pri pregledu oziroma reviziji večletnega finančnega okvira poiskati bolj celostno rešitev, da bo humanitarna in razvojna pomoč iz proračuna Unije učinkovitejša in bolj razpoložljiva ter da jo bo mogoče uspešno združevati s sredstvi Evropskega razvojnega sklada in bilateralno pomočjo držav članic; poziva, da se dodatna proračunska sredstva za programe v razdelku 4 uporabijo zlasti za financiranje obeh skrbniških skladov, pa tudi takojšnjo pomoč prek UNHCR in svetovnega programa za hrano; poziva posamezne države članice, naj uresničijo obljube in brez nadaljnjega odlašanja zagotovijo dodatna sredstva, da bodo dopolnile prispevek Unije za skrbniška sklada in pokrile primanjkljaj pri financiranju agencij OZN; ugotavlja, da priprava projektov, ki bi se lahko financirali iz skrbniških skladov, dodatno slabi argumente Sveta glede domnevno nezadostne sposobnosti črpanja v razdelku 4;

| 47. | povečuje proračunsko vrstico za podporo mirovnemu procesu ter finančno pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA) za 40 milijonov EUR; ugotavlja, da ima UNRWA učinkovito vlogo pri podpiranju vse večjega števila palestinskih beguncev, na katere neposredno vpliva sirska kriza, kar pomeni dodatno obremenitev za to agencijo; je zaskrbljen zaradi vrzeli v financiranju, s katerimi se sooča UNRWA, in poziva, da se dodatna sredstva nakažejo v njen splošni sklad za podporo osnovnim storitvam na področjih izobraževanja, sociale in zdravstva; |
| --- | --- |

47.

povečuje proračunsko vrstico za podporo mirovnemu procesu ter finančno pomoč Palestini in Agenciji Združenih narodov za pomoč in zaposlovanje palestinskih beguncev na Bližnjem vzhodu (UNRWA) za 40 milijonov EUR; ugotavlja, da ima UNRWA učinkovito vlogo pri podpiranju vse večjega števila palestinskih beguncev, na katere neposredno vpliva sirska kriza, kar pomeni dodatno obremenitev za to agencijo; je zaskrbljen zaradi vrzeli v financiranju, s katerimi se sooča UNRWA, in poziva, da se dodatna sredstva nakažejo v njen splošni sklad za podporo osnovnim storitvam na področjih izobraževanja, sociale in zdravstva;

| 48. | spominja, da bo mogoče dolgoročne škodljive posledice humanitarne krize omiliti samo, če se bodo lahko prizadeti otroci še naprej izobraževali; zato povečuje sredstva za izobraževanje v proračunu za humanitarno pomoč, tako da bo njihov delež namesto 1 % znašal 3 %, s ciljem, da bi do leta 2019 dosegel 4 %; |
| --- | --- |

48.

spominja, da bo mogoče dolgoročne škodljive posledice humanitarne krize omiliti samo, če se bodo lahko prizadeti otroci še naprej izobraževali; zato povečuje sredstva za izobraževanje v proračunu za humanitarno pomoč, tako da bo njihov delež namesto 1 % znašal 3 %, s ciljem, da bi do leta 2019 dosegel 4 %;

| 49. | odobri simbolično povečanje proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko, da bi podprli morebitne pobude, s katerimi bi migracije postale specifičen sestavni del civilnih misij skupne varnostne in obrambne politike, ob tem pa v celoti podpira vojaško misijo EUNAVFOR MED, namenjeno boju proti tihotapcem in trgovcem z ljudmi; |
| --- | --- |

49.

odobri simbolično povečanje proračuna za skupno zunanjo in varnostno politiko, da bi podprli morebitne pobude, s katerimi bi migracije postale specifičen sestavni del civilnih misij skupne varnostne in obrambne politike, ob tem pa v celoti podpira vojaško misijo EUNAVFOR MED, namenjeno boju proti tihotapcem in trgovcem z ljudmi;

| 50. | ceni, da ESZD trenutno razmišlja o prihodnji vlogi posebnih predstavnikov EU in njihovem razmerju s to službo; meni, da bi smeli morebitne spremembe v proračunski vrstici za posebne predstavnike EU uvesti šele, ko bo ta proces končan; |
| --- | --- |

50.

ceni, da ESZD trenutno razmišlja o prihodnji vlogi posebnih predstavnikov EU in njihovem razmerju s to službo; meni, da bi smeli morebitne spremembe v proračunski vrstici za posebne predstavnike EU uvesti šele, ko bo ta proces končan;

| 51. | meni, da je treba povečati proračunska sredstva v vrstici turške skupnosti na Cipru (+2 milijona EUR), kar bo odločilno prispevalo k nadaljevanju in okrepitvi misije ciprskega odbora za pogrešane osebe ter podprlo tehnični odbor za kulturno dediščino, ki ga sestavljata obe skupnosti, s tem pa spodbudilo zaupanje in spravo med skupnostma; |
| --- | --- |

51.

meni, da je treba povečati proračunska sredstva v vrstici turške skupnosti na Cipru (+2 milijona EUR), kar bo odločilno prispevalo k nadaljevanju in okrepitvi misije ciprskega odbora za pogrešane osebe ter podprlo tehnični odbor za kulturno dediščino, ki ga sestavljata obe skupnosti, s tem pa spodbudilo zaupanje in spravo med skupnostma;

| 52. | poudarja, da bo za izvajanje sporazuma o olajševanju trgovine, sklenjenega na 9. ministrski konferenci STO, potrebna večja finančna pomoč za najmanj razvite države in države v razvoju; poudarja, da so potrebna usklajena prizadevanja med Komisijo in državami članicami v zvezi z mednarodnimi finančnimi institucijami, da bi se izognili zmanjšanju sredstev za pomoč za trgovino in mnogostranske pobude ter nepravilnostim pri sodelovanju z nekaterimi partnerji, kar bi lahko vodilo k manj učinkoviti porabi, ter zagotovili, da sporazum o olajševanju trgovine koristi razvoju; |
| --- | --- |

52.

poudarja, da bo za izvajanje sporazuma o olajševanju trgovine, sklenjenega na 9. ministrski konferenci STO, potrebna večja finančna pomoč za najmanj razvite države in države v razvoju; poudarja, da so potrebna usklajena prizadevanja med Komisijo in državami članicami v zvezi z mednarodnimi finančnimi institucijami, da bi se izognili zmanjšanju sredstev za pomoč za trgovino in mnogostranske pobude ter nepravilnostim pri sodelovanju z nekaterimi partnerji, kar bi lahko vodilo k manj učinkoviti porabi, ter zagotovili, da sporazum o olajševanju trgovine koristi razvoju;

| 53. | namerava – vključno s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi – v celoti izkoristiti razliko do zgornje meje obveznosti v razdelku 4 v višini 261,3 milijona EUR, ki je na voljo v predlogu proračuna, in da je v tej fazi ne bo presegel; povečuje tudi plačila za 132,5 milijona EUR; z zanimanjem pričakuje ploden spravni postopek na podlagi teh dopolnitev in ob upoštevanju dopolnilnega pisma št. 2/2016; vendar poudarja, da bo morda ta zgornja meja nezadostna, glede na to, da je bila določena precej pred odločilnimi dogodki v Ukrajini, Siriji, Tuniziji in nasploh v sosednjih državah, na Bližnjem vzhodu in v Afriki; zato poziva k uporabi celotne rezerve za nujno pomoč in je pripravljen na morebitno dodatno uporabo določb za prilagodljivost iz večletnega finančnega okvira, da se uredijo zunanje razsežnosti migracijske in begunske krize; |
| --- | --- |

53.

namerava – vključno s pilotnimi projekti in pripravljalnimi ukrepi – v celoti izkoristiti razliko do zgornje meje obveznosti v razdelku 4 v višini 261,3 milijona EUR, ki je na voljo v predlogu proračuna, in da je v tej fazi ne bo presegel; povečuje tudi plačila za 132,5 milijona EUR; z zanimanjem pričakuje ploden spravni postopek na podlagi teh dopolnitev in ob upoštevanju dopolnilnega pisma št. 2/2016; vendar poudarja, da bo morda ta zgornja meja nezadostna, glede na to, da je bila določena precej pred odločilnimi dogodki v Ukrajini, Siriji, Tuniziji in nasploh v sosednjih državah, na Bližnjem vzhodu in v Afriki; zato poziva k uporabi celotne rezerve za nujno pomoč in je pripravljen na morebitno dodatno uporabo določb za prilagodljivost iz večletnega finančnega okvira, da se uredijo zunanje razsežnosti migracijske in begunske krize;

Razdelek 5 – uprava; drugi razdelki – odhodki za upravno podporo in podporo raziskovalnim dejavnostim

| 54. | ugotavlja, da rezi Sveta v tem razdelku znašajo 31,2 milijona EUR, od tega 19,3 milijona EUR zadeva upravni proračun Komisije, zlasti njene stavbe, opremo in predvsem zaposlene, kar je posledica povišanja standardnega pavšalnega odbitka na 4,3 %; meni, da različica proračuna, ki jo je predložil Svet, ni upravičena, in spominja, da so po stalnem omejevanju v zadnjih letih predlagani upravni odhodki Komisije za leto 2016 skladni s pričakovano stopnjo inflacije, torej realno stabilni, in da Komisija še naprej zmanjšuje število zaposlenih; |
| --- | --- |

54.

ugotavlja, da rezi Sveta v tem razdelku znašajo 31,2 milijona EUR, od tega 19,3 milijona EUR zadeva upravni proračun Komisije, zlasti njene stavbe, opremo in predvsem zaposlene, kar je posledica povišanja standardnega pavšalnega odbitka na 4,3 %; meni, da različica proračuna, ki jo je predložil Svet, ni upravičena, in spominja, da so po stalnem omejevanju v zadnjih letih predlagani upravni odhodki Komisije za leto 2016 skladni s pričakovano stopnjo inflacije, torej realno stabilni, in da Komisija še naprej zmanjšuje število zaposlenih;

| 55. | meni še, da so ti rezi samovoljni, saj so bili ti odhodki, ki večinoma temeljijo na pogodbenih obveznostih, predvidljivi, Komisija pa je poročala tudi o zelo visoki stopnji izvrševanja; ugotavlja zlasti, da je zasedenost delovnih mest v kadrovskem načrtu Komisije 1. aprila 2015 dosegla rekordno visoko raven, saj je bilo dejansko zasedenih 97,8 % delovnih mest; poleg tega obžaluje, da je Svet v drugih razdelkih zmanjšal odhodke za upravno podporo in podporo raziskovalnim dejavnostim za skupaj 28 milijonov EUR, čeprav so ti odhodki ključni za uspešnost programov na različnih političnih področjih Unije; |
| --- | --- |

55.

meni še, da so ti rezi samovoljni, saj so bili ti odhodki, ki večinoma temeljijo na pogodbenih obveznostih, predvidljivi, Komisija pa je poročala tudi o zelo visoki stopnji izvrševanja; ugotavlja zlasti, da je zasedenost delovnih mest v kadrovskem načrtu Komisije 1. aprila 2015 dosegla rekordno visoko raven, saj je bilo dejansko zasedenih 97,8 % delovnih mest; poleg tega obžaluje, da je Svet v drugih razdelkih zmanjšal odhodke za upravno podporo in podporo raziskovalnim dejavnostim za skupaj 28 milijonov EUR, čeprav so ti odhodki ključni za uspešnost programov na različnih političnih področjih Unije;

| 56. | zaradi tega sklene obnoviti predlog proračuna v vseh vrsticah za upravno podporo in podporo raziskovalnim dejavnostim na političnih področjih in v vseh vrsticah razdelka 5, ki jih je zmanjšal Svet, pa tudi odobriti omejeno število manjših okrepitev; |
| --- | --- |

56.

zaradi tega sklene obnoviti predlog proračuna v vseh vrsticah za upravno podporo in podporo raziskovalnim dejavnostim na političnih področjih in v vseh vrsticah razdelka 5, ki jih je zmanjšal Svet, pa tudi odobriti omejeno število manjših okrepitev;

| 57. | poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupni proračun nadzornega odbora OLAF in njegovega sekretariata naveden v ločeni vrstici proračuna OLAF za leto 2016; |
| --- | --- |

57.

poziva Komisijo, naj zagotovi, da bo skupni proračun nadzornega odbora OLAF in njegovega sekretariata naveden v ločeni vrstici proračuna OLAF za leto 2016;

Agencije

| 58. | v splošnem podpira ocene Komisije glede proračunskih potreb agencij; ugotavlja, da je Komisija že občutno zmanjšala začetne zahteve večine agencij; |
| --- | --- |

58.

v splošnem podpira ocene Komisije glede proračunskih potreb agencij; ugotavlja, da je Komisija že občutno zmanjšala začetne zahteve večine agencij;

| 59. | zato meni, da bi dodatno zmanjšanje, ki ga predlaga Svet, ogrozilo dobro delovanje agencij ter bi jim preprečilo opravljanje nalog, ki jim jih je naložil zakonodajni organ; |
| --- | --- |

59.

zato meni, da bi dodatno zmanjšanje, ki ga predlaga Svet, ogrozilo dobro delovanje agencij ter bi jim preprečilo opravljanje nalog, ki jim jih je naložil zakonodajni organ;

| 60. | sklene v okviru skupnega svežnja o migracijah povišati sredstva za glavne agencije, ki delujejo na tem področju – Evropski azilni podporni urad, Frontex, Europol, Eurojust, eu.LISA, Cepol in Agencijo za temeljne pravice – za skupaj 26 milijonov EUR, saj so te agencije ključne za učinkovito spoprijemanje s hudim problemom migracijskih tokov; pozdravlja dodatna sredstva in dodatnih 120 delovnih mest v kadrovskih načrtih agencij v spremembi proračuna št. 7/2015 in pričakuje, da bo ta odločitev vplivala tudi na proračun za leto 2016 in na proračune za prihodnja leta; opozarja na hitro zaostrovanje kriznih razmer in ogromen porast migracijskih tokov; poziva Komisijo, naj pred proračunskim spravnim postopkom posreduje najnovejše in združene podatke o potrebah agencij; poziva jo, naj predlaga srednje- in dolgoročno strategijo za ukrepe agencij na področju pravosodja in notranjih zadev: cilji, misije, usklajevanje, razvoj kritičnih točk („hot spots“) in finančni viri; |
| --- | --- |

60.

sklene v okviru skupnega svežnja o migracijah povišati sredstva za glavne agencije, ki delujejo na tem področju – Evropski azilni podporni urad, Frontex, Europol, Eurojust, eu.LISA, Cepol in Agencijo za temeljne pravice – za skupaj 26 milijonov EUR, saj so te agencije ključne za učinkovito spoprijemanje s hudim problemom migracijskih tokov; pozdravlja dodatna sredstva in dodatnih 120 delovnih mest v kadrovskih načrtih agencij v spremembi proračuna št. 7/2015 in pričakuje, da bo ta odločitev vplivala tudi na proračun za leto 2016 in na proračune za prihodnja leta; opozarja na hitro zaostrovanje kriznih razmer in ogromen porast migracijskih tokov; poziva Komisijo, naj pred proračunskim spravnim postopkom posreduje najnovejše in združene podatke o potrebah agencij; poziva jo, naj predlaga srednje- in dolgoročno strategijo za ukrepe agencij na področju pravosodja in notranjih zadev: cilji, misije, usklajevanje, razvoj kritičnih točk („hot spots“) in finančni viri;

| 61. | poleg tega sklene, da bo v proračunu za leto 2016 povečal sredstva treh agencij za finančni nadzor, in sicer zaradi novih nalog in povečanega obsega dela; poziva Komisijo, naj do leta 2017 pripravi predlog financiranja s pristojbinami, ki bo v celoti nadomestilo prispevke držav članic in tako zagotovilo neodvisnost evropskih organov od nacionalnih organov, ki so njihovi člani; |
| --- | --- |

61.

poleg tega sklene, da bo v proračunu za leto 2016 povečal sredstva treh agencij za finančni nadzor, in sicer zaradi novih nalog in povečanega obsega dela; poziva Komisijo, naj do leta 2017 pripravi predlog financiranja s pristojbinami, ki bo v celoti nadomestilo prispevke držav članic in tako zagotovilo neodvisnost evropskih organov od nacionalnih organov, ki so njihovi člani;

| 62. | prav tako sklene povečati sredstva za Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, Evropsko agencijo za nadzor ribištva in Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, da bi razpoložljivi denar bolje uskladili z nalogami agencij; |
| --- | --- |

62.

prav tako sklene povečati sredstva za Agencijo za sodelovanje energetskih regulatorjev, Evropsko agencijo za nadzor ribištva in Evropski center za spremljanje drog in zasvojenosti z drogami, da bi razpoložljivi denar bolje uskladili z nalogami agencij;

| 63. | vendar ne more sprejeti pristopa Komisije in Sveta do zaposlovanja v agencijah, zato je spremenil znatno število kadrovskih načrtov; ponovno poudarja, da bi morala vsaka agencija število delovnih mest zmanjšati za 5 % v petih letih, kot je bilo dogovorjeno v Medinstitucionalnem sporazumu, vendar je treba nova delovna mesta, ki so potrebna za opravljanje dodatnih nalog zaradi novih političnih razmer in nove zakonodaje od leta 2013, pospremiti z dodatnimi sredstvi, poleg tega pa ne bi smela biti upoštevana pri kadrovskih rezih v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom; |
| --- | --- |

63.

vendar ne more sprejeti pristopa Komisije in Sveta do zaposlovanja v agencijah, zato je spremenil znatno število kadrovskih načrtov; ponovno poudarja, da bi morala vsaka agencija število delovnih mest zmanjšati za 5 % v petih letih, kot je bilo dogovorjeno v Medinstitucionalnem sporazumu, vendar je treba nova delovna mesta, ki so potrebna za opravljanje dodatnih nalog zaradi novih političnih razmer in nove zakonodaje od leta 2013, pospremiti z dodatnimi sredstvi, poleg tega pa ne bi smela biti upoštevana pri kadrovskih rezih v skladu z Medinstitucionalnim sporazumom;

| 64. | zato znova izraža nasprotovanje zamisli o rezervi za prerazporeditve med agencijami, potrjuje pa pripravljenost za sprostitev delovnih mest s povečevanjem učinkovitosti med agencijami na račun boljšega upravnega sodelovanja ali celo združevanja, če je to ustrezno, pa tudi združevanja nekaterih funkcij s Komisijo ali drugimi agencijami; |
| --- | --- |

64.

zato znova izraža nasprotovanje zamisli o rezervi za prerazporeditve med agencijami, potrjuje pa pripravljenost za sprostitev delovnih mest s povečevanjem učinkovitosti med agencijami na račun boljšega upravnega sodelovanja ali celo združevanja, če je to ustrezno, pa tudi združevanja nekaterih funkcij s Komisijo ali drugimi agencijami;

| 65. | znova poudarja, da delovna mesta, ki jih financira industrija, ne vplivajo na proračun Unije, zato se zahteva za kadrovske reze nanje ne bi smela nanašati; opozarja, da bi morale imeti agencije pravico, da nihajočo delovno obremenitev uravnavajo tako, da nekatera razpoložljiva delovna mesta pustijo nezasedena; |
| --- | --- |

65.

znova poudarja, da delovna mesta, ki jih financira industrija, ne vplivajo na proračun Unije, zato se zahteva za kadrovske reze nanje ne bi smela nanašati; opozarja, da bi morale imeti agencije pravico, da nihajočo delovno obremenitev uravnavajo tako, da nekatera razpoložljiva delovna mesta pustijo nezasedena;

| 66. | zato spreminja številne kadrovske načrte agencij v skladu s prednostnimi nalogami, opisanimi zgoraj, da bi zaposlovanje prilagodil dodatnim nalogam, načrte bolje uskladil z dejanskim 5-odstotnim zmanjšanjem v petih letih in drugače obravnaval delovna mesta, ki se financirajo iz pristojbin; spominja, da je bilo 5-odstotno zmanjšanje v petih letih uvedeno zato, da bi zmanjšali stroške uprave; v zvezi s tem poudarja, da dodatna delovna mesta v kadrovskem načrtu nimajo nujno finančnih posledic za proračun Unije, saj jih agencije zapolnijo glede na potrebe, torej vsa mesta v kadrovskih načrtih niso vedno zapolnjena; |
| --- | --- |

66.

zato spreminja številne kadrovske načrte agencij v skladu s prednostnimi nalogami, opisanimi zgoraj, da bi zaposlovanje prilagodil dodatnim nalogam, načrte bolje uskladil z dejanskim 5-odstotnim zmanjšanjem v petih letih in drugače obravnaval delovna mesta, ki se financirajo iz pristojbin; spominja, da je bilo 5-odstotno zmanjšanje v petih letih uvedeno zato, da bi zmanjšali stroške uprave; v zvezi s tem poudarja, da dodatna delovna mesta v kadrovskem načrtu nimajo nujno finančnih posledic za proračun Unije, saj jih agencije zapolnijo glede na potrebe, torej vsa mesta v kadrovskih načrtih niso vedno zapolnjena;

Pilotni projekti in pripravljalni ukrepi

| 67. | na podlagi temeljite analize predloženih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov – pri tem je bil upoštevan uspeh projektov in ukrepov, ki se že izvajajo, izključene so bile pobude, ki so že krite z obstoječimi pravnimi podlagami, prav tako pa je bila v celoti upoštevana ocena izvedljivosti projektov, ki jo je pripravila Komisija – sklene sprejeti kompromisni sveženj omejenega števila pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, pri tem pa upoštevati tudi razpoložljive razlike do zgornje meje; |
| --- | --- |

67.

na podlagi temeljite analize predloženih pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov – pri tem je bil upoštevan uspeh projektov in ukrepov, ki se že izvajajo, izključene so bile pobude, ki so že krite z obstoječimi pravnimi podlagami, prav tako pa je bila v celoti upoštevana ocena izvedljivosti projektov, ki jo je pripravila Komisija – sklene sprejeti kompromisni sveženj omejenega števila pilotnih projektov in pripravljalnih ukrepov, pri tem pa upoštevati tudi razpoložljive razlike do zgornje meje;

Plačila

| 68. | znova opozarja na pomen skupnega načrta plačil za leti 2015–2016, o katerem so se še pred proračunskim postopkom dogovorili Parlament, Svet in Komisija in ki je v skladu z zavezo teh treh institucij, da bodo zmanjšale zaostanek pri neporavnanih zahtevkih za izplačilo; je seznanjen, da so se te tri institucije dogovorile, da bodo tesno sodelovale in v proračunu za leto 2016 odobrile znesek plačil, ki bo omogočil izpolnitev tega cilja, in da je Komisija v skladu s tem izračunala potrebno raven plačil; meni, da bi si bilo treba poleg ukrepov za obvladovanje nevzdržnega zaostanka prizadevati za bolj plodovito izmenjavo mnenj ter izboljšati sodelovanje med Svetom na eni ter Parlamentom in Komisijo na drugi strani; opozarja, da morajo biti v skladu s členom 310 PDEU prihodki in odhodki, prikazani v proračunu Unije, uravnoteženi; |
| --- | --- |

68.

znova opozarja na pomen skupnega načrta plačil za leti 2015–2016, o katerem so se še pred proračunskim postopkom dogovorili Parlament, Svet in Komisija in ki je v skladu z zavezo teh treh institucij, da bodo zmanjšale zaostanek pri neporavnanih zahtevkih za izplačilo; je seznanjen, da so se te tri institucije dogovorile, da bodo tesno sodelovale in v proračunu za leto 2016 odobrile znesek plačil, ki bo omogočil izpolnitev tega cilja, in da je Komisija v skladu s tem izračunala potrebno raven plačil; meni, da bi si bilo treba poleg ukrepov za obvladovanje nevzdržnega zaostanka prizadevati za bolj plodovito izmenjavo mnenj ter izboljšati sodelovanje med Svetom na eni ter Parlamentom in Komisijo na drugi strani; opozarja, da morajo biti v skladu s členom 310 PDEU prihodki in odhodki, prikazani v proračunu Unije, uravnoteženi;

| 69. | obžaluje, da se je Svet kljub zmernemu povišanju in znatnim razlikam do zgornje meje, ki jih je predlagala Komisija, odločil zmanjšati plačila za 1,4 milijarde EUR, kar bo vplivalo tako na vrstice za zaključek programov kot na programe, ki bodo dosegli polno hitrost, s čimer bo ogrožena postopna odprava nenormalnega zaostanka; spominja, da pri programih, ki se upravljajo neposredno, pomanjkanje plačil ne povzroča zgolj zaostanka, temveč tudi umetne zamude pri izvajanju, na primer odložitev javnih naročil in podpisovanja novih pogodb; |
| --- | --- |

69.

obžaluje, da se je Svet kljub zmernemu povišanju in znatnim razlikam do zgornje meje, ki jih je predlagala Komisija, odločil zmanjšati plačila za 1,4 milijarde EUR, kar bo vplivalo tako na vrstice za zaključek programov kot na programe, ki bodo dosegli polno hitrost, s čimer bo ogrožena postopna odprava nenormalnega zaostanka; spominja, da pri programih, ki se upravljajo neposredno, pomanjkanje plačil ne povzroča zgolj zaostanka, temveč tudi umetne zamude pri izvajanju, na primer odložitev javnih naročil in podpisovanja novih pogodb;

| 70. | sklene obnoviti predlog proračuna za plačila v vseh vrsticah, ki jih je zmanjšal Svet, ob domnevi, da zneski plačil, ki jih je v predlogu proračuna predlagala Komisija, zadostujejo za izpolnitev ciljev iz načrta plačil; |
| --- | --- |

70.

sklene obnoviti predlog proračuna za plačila v vseh vrsticah, ki jih je zmanjšal Svet, ob domnevi, da zneski plačil, ki jih je v predlogu proračuna predlagala Komisija, zadostujejo za izpolnitev ciljev iz načrta plačil;

| 71. | ustrezno povečuje plačila v vseh vrsticah, v katerih so bile spremenjene obveznosti, ob upoštevanju področij, kjer je izplačevanje hitro ali so zelo nujna, kot so Erasmus+, oba programa za premestitev, UNRWA in humanitarna pomoč; dodatno povečuje plačila za 1 milijardo EUR, da bi s svežimi sredstvi v celoti krili vnaprejšnja plačila za Grčijo; glede na minulo izvrševanje je sklenil povečati tudi plačila za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji; |
| --- | --- |

71.

ustrezno povečuje plačila v vseh vrsticah, v katerih so bile spremenjene obveznosti, ob upoštevanju področij, kjer je izplačevanje hitro ali so zelo nujna, kot so Erasmus+, oba programa za premestitev, UNRWA in humanitarna pomoč; dodatno povečuje plačila za 1 milijardo EUR, da bi s svežimi sredstvi v celoti krili vnaprejšnja plačila za Grčijo; glede na minulo izvrševanje je sklenil povečati tudi plačila za Evropski sklad za prilagoditev globalizaciji;

Drugi oddelki

Oddelek I – Evropski parlament

| 72. | spominja, da načrt prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2016 znaša 1 823 648 600 EUR, kar v primerjavi s proračunom za leto 2015 predstavlja povečanje za 1,6 %; poleg tega spominja, da je bilo 15 milijonov EUR rezerviranih za nujne naložbe v varnost in kibernetsko varnost, s čimer skupni proračun za leto 2016 znaša 1 838 648 600 EUR; |
| --- | --- |

72.

spominja, da načrt prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2016 znaša 1 823 648 600 EUR, kar v primerjavi s proračunom za leto 2015 predstavlja povečanje za 1,6 %; poleg tega spominja, da je bilo 15 milijonov EUR rezerviranih za nujne naložbe v varnost in kibernetsko varnost, s čimer skupni proračun za leto 2016 znaša 1 838 648 600 EUR;

| 73. | poudarja, da je bila 15. junija 2015, po sprejetju načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2016, ustanovljena nova politična skupina in da so zaradi teh sprememb v organizaciji Parlamenta potrebna dodatna proračunska sredstva, s katerimi bi zagotovili enako obravnavo vseh političnih skupin; |
| --- | --- |

73.

poudarja, da je bila 15. junija 2015, po sprejetju načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za leto 2016, ustanovljena nova politična skupina in da so zaradi teh sprememb v organizaciji Parlamenta potrebna dodatna proračunska sredstva, s katerimi bi zagotovili enako obravnavo vseh političnih skupin;

| 74. | to povečanje v celoti nadomešča z zmanjšanjem sredstev v proračunskih vrsticah za varnostno rezervo, splošno nadomestilo za poslance, strokovno izpopolnjevanje, opremo prostorov, porabo energije, računalništvo in telekomunikacije – naložbe v projekte ter pohištvo; |
| --- | --- |

74.

to povečanje v celoti nadomešča z zmanjšanjem sredstev v proračunskih vrsticah za varnostno rezervo, splošno nadomestilo za poslance, strokovno izpopolnjevanje, opremo prostorov, porabo energije, računalništvo in telekomunikacije – naložbe v projekte ter pohištvo;

| 75. | je seznanjen s sklepi predsedstva z dne 7. septembra 2015 v zvezi s parlamentarno obravnavo proračuna za leto 2016, v katerih se predlaga prenos njegovih nedavnih sklepov in tehničnih prilagoditev v proračun; odobri te omejene tehnične spremembe, ki jih predlaga predsedstvo in ki vključujejo proračunsko nevtralne prilagoditve sredstev in kadrovskega načrta ter posodobitve nekaterih vidikov proračunske nomenklature; |
| --- | --- |

75.

je seznanjen s sklepi predsedstva z dne 7. septembra 2015 v zvezi s parlamentarno obravnavo proračuna za leto 2016, v katerih se predlaga prenos njegovih nedavnih sklepov in tehničnih prilagoditev v proračun; odobri te omejene tehnične spremembe, ki jih predlaga predsedstvo in ki vključujejo proračunsko nevtralne prilagoditve sredstev in kadrovskega načrta ter posodobitve nekaterih vidikov proračunske nomenklature;

| 76. | zato ohranja nespremenjen skupni proračun za leto 2016, kot je bil sprejet na plenarnem zasedanju 29. aprila 2015 in znaša 1 838 648 600 EUR; |
| --- | --- |

76.

zato ohranja nespremenjen skupni proračun za leto 2016, kot je bil sprejet na plenarnem zasedanju 29. aprila 2015 in znaša 1 838 648 600 EUR;

| 77. | poudarja, da dejavnosti političnih skupin niso upravno delo; potrjuje, da se zato vse zaposlene v političnih skupinah izvzame iz cilja 5-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih v skladu s sklepi, ki jih je sprejel za proračunski leti 2014 (12) in 2015 (13) ter načrt prihodkov in odhodkov za leto 2016 (14); |
| --- | --- |

77.

poudarja, da dejavnosti političnih skupin niso upravno delo; potrjuje, da se zato vse zaposlene v političnih skupinah izvzame iz cilja 5-odstotnega zmanjšanja števila zaposlenih v skladu s sklepi, ki jih je sprejel za proračunski leti 2014 (12) in 2015 (13) ter načrt prihodkov in odhodkov za leto 2016 (14);

| 78. | spominja, da za politične skupine od leta 2012 velja zamrznitev števila zaposlenih, njihove potrebe pa so bile v prejšnjih dveh proračunskih letih le delno pokrite; |
| --- | --- |

78.

spominja, da za politične skupine od leta 2012 velja zamrznitev števila zaposlenih, njihove potrebe pa so bile v prejšnjih dveh proračunskih letih le delno pokrite;

| 79. | ponovno se zavezuj, da bo izvedel točko 27 Medinstitucionalnega sporazuma in zmanjšal število osebja za 1 %; |
| --- | --- |

79.

ponovno se zavezuj, da bo izvedel točko 27 Medinstitucionalnega sporazuma in zmanjšal število osebja za 1 %;

| 80. | poudarja, da morata Parlament in Svet, če želita ustvariti dolgoročne prihranke v proračunu Unije, obravnavati načrt za enoten sedež, kot je v več resolucijah zahtevala velika večina v tem Parlamentu; |
| --- | --- |

80.

poudarja, da morata Parlament in Svet, če želita ustvariti dolgoročne prihranke v proračunu Unije, obravnavati načrt za enoten sedež, kot je v več resolucijah zahtevala velika večina v tem Parlamentu;

Spremembe kadrovskega načrta

| 81. | zmanjšuje kadrovski načrt svojega generalnega sekretariata za leto 2016 za 57 delovnih mest (cilj 1-odstotnega zmanjšanja osebja), kot sledi: stalna delovna mesta – 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 ter 2 začasni delovni mesti AST4; spominja, da je bil proračunski vpliv tega ukrepa že upoštevan v načrtu prihodkov in odhodkov; |
| --- | --- |

81.

zmanjšuje kadrovski načrt svojega generalnega sekretariata za leto 2016 za 57 delovnih mest (cilj 1-odstotnega zmanjšanja osebja), kot sledi: stalna delovna mesta – 4 AD14, 13 AD13, 2 AD12, 1 AD9, 2 AD8, 1 AD5, 2 AST11, 1 AST10, 3 AST9, 8 AST8, 7 AST7, 4 AST6, 3 AST5, 2 AST4, 1 AST3, 1 AST1 ter 2 začasni delovni mesti AST4; spominja, da je bil proračunski vpliv tega ukrepa že upoštevan v načrtu prihodkov in odhodkov;

| 82. | v skladu z novimi kadrovskimi predpisi preoblikuje 80 stalnih delovnih mest AST (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 in 5 AST2) v 80 delovnih mest AST/SC1; |
| --- | --- |

82.

v skladu z novimi kadrovskimi predpisi preoblikuje 80 stalnih delovnih mest AST (25 AST11, 10 AST10, 5 AST8, 15 AST7, 5 AST6, 5 AST5, 5 AST4, 5 AST3 in 5 AST2) v 80 delovnih mest AST/SC1;

| 83. | opravi naslednje tehnične popravke: izbriše tri delovna mesta AST7 in tri mesta AST6 ter doda šest mest AST5 in izbriše opombo št. 1 h kadrovskemu načrtu, glede na to, da se ustrezni postopek nedavno ni uporabljal; |
| --- | --- |

83.

opravi naslednje tehnične popravke: izbriše tri delovna mesta AST7 in tri mesta AST6 ter doda šest mest AST5 in izbriše opombo št. 1 h kadrovskemu načrtu, glede na to, da se ustrezni postopek nedavno ni uporabljal;

| 84. | odobri 43 novih začasnih delovnih mest (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 in 12 AST1) ter nadgradnjo enega začasnega delovnega mesta AD10 v AD14 za dodatne potrebe, povezane z ustanovitvijo nove politične skupine; |
| --- | --- |

84.

odobri 43 novih začasnih delovnih mest (2 AD7, 19 AD5, 5 AST5, 5 AST3 in 12 AST1) ter nadgradnjo enega začasnega delovnega mesta AD10 v AD14 za dodatne potrebe, povezane z ustanovitvijo nove politične skupine;

5-odstotno zmanjšanje osebja

| 85. | spominja, da Parlament že tretje leto zapored uresničuje cilj 5-odstotnega zmanjšanja osebja ob ustreznem upoštevanju črke in duha Medinstitucionalnega sporazuma; poudarja, da je bilo v ta namen od leta 2014 iz njegovega kadrovskega načrta odstranjenih 171 stalnih delovnih mest (15); poudarja, da bi bilo treba za izpolnitev cilja 5-odstotnega zmanjšanja osebja v celoti do leta 2018 opraviti še dve letni zmanjšanji za 57 delovnih mest (16); |
| --- | --- |

85.

spominja, da Parlament že tretje leto zapored uresničuje cilj 5-odstotnega zmanjšanja osebja ob ustreznem upoštevanju črke in duha Medinstitucionalnega sporazuma; poudarja, da je bilo v ta namen od leta 2014 iz njegovega kadrovskega načrta odstranjenih 171 stalnih delovnih mest (15); poudarja, da bi bilo treba za izpolnitev cilja 5-odstotnega zmanjšanja osebja v celoti do leta 2018 opraviti še dve letni zmanjšanji za 57 delovnih mest (16);

| 86. | poudarja, da je v skladu s točko 27 Medinstitucionalnega sporazuma 5-odstotno zmanjšanje izravnava števila zaposlenih zaradi podaljšanja delovnega časa s 37,5 na 40 ur tedensko, v primerjavi s kadrovskim načrtom z dne 1. januarja 2013; meni, da mora to zmanjšanje veljati za stalno delovno obremenitev in da morajo biti zaradi tega nove pristojnosti in misije izvzete iz tega izračuna; |
| --- | --- |

86.

poudarja, da je v skladu s točko 27 Medinstitucionalnega sporazuma 5-odstotno zmanjšanje izravnava števila zaposlenih zaradi podaljšanja delovnega časa s 37,5 na 40 ur tedensko, v primerjavi s kadrovskim načrtom z dne 1. januarja 2013; meni, da mora to zmanjšanje veljati za stalno delovno obremenitev in da morajo biti zaradi tega nove pristojnosti in misije izvzete iz tega izračuna;

| 87. | ugotavlja, da je Parlament v skladu s krepitvijo svojih posebnih pristojnosti in z novimi nalogami opravil pomembne strukturne spremembe, kot so procesi internalizacije, za katere je bilo osebje v največji možni meri zagotovljeno z notranjimi prerazporeditvami, nova delovna mesta pa so bila ustvarjena samo, če je to bilo nujno potrebno; je sklenil, da ta dodatna delovna mesta pri 5-odstotnem zmanjševanju števila zaposlenih ne bodo upoštevana; |
| --- | --- |

87.

ugotavlja, da je Parlament v skladu s krepitvijo svojih posebnih pristojnosti in z novimi nalogami opravil pomembne strukturne spremembe, kot so procesi internalizacije, za katere je bilo osebje v največji možni meri zagotovljeno z notranjimi prerazporeditvami, nova delovna mesta pa so bila ustvarjena samo, če je to bilo nujno potrebno; je sklenil, da ta dodatna delovna mesta pri 5-odstotnem zmanjševanju števila zaposlenih ne bodo upoštevana;

| 88. | poziva Komisijo, naj pri spremljanju, kako Parlament uresničuje cilj zmanjšanja osebja, upošteva dodatne dejavnike, kot so stalna delovna obremenitev, izvzetje političnih skupin, internalizacija, izravnana z zmanjšanjem v proračunskih vrsticah za zunanje storitve, ter nove posebne pristojnosti in naloge; |
| --- | --- |

88.

poziva Komisijo, naj pri spremljanju, kako Parlament uresničuje cilj zmanjšanja osebja, upošteva dodatne dejavnike, kot so stalna delovna obremenitev, izvzetje političnih skupin, internalizacija, izravnana z zmanjšanjem v proračunskih vrsticah za zunanje storitve, ter nove posebne pristojnosti in naloge;

| 89. | poudarja, da 5-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih ne bi smelo ogrožati pravilnega delovanja Parlamenta in njegovega izvajanja glavnih pooblastil, poleg tega pa ne bi smelo spremeniti njegove zakonodajne odličnosti ali kakovosti delovnih razmer za poslance in osebje; |
| --- | --- |

89.

poudarja, da 5-odstotno zmanjšanje števila zaposlenih ne bi smelo ogrožati pravilnega delovanja Parlamenta in njegovega izvajanja glavnih pooblastil, poleg tega pa ne bi smelo spremeniti njegove zakonodajne odličnosti ali kakovosti delovnih razmer za poslance in osebje;

| 90. | spominja, da noben sporazum Parlamentu in Svetu ne more odvzeti njune suverene pravice do ocenjevanja ali njunega pooblastila za vsakoletno odločanje o vsebini proračuna; |
| --- | --- |

90.

spominja, da noben sporazum Parlamentu in Svetu ne more odvzeti njune suverene pravice do ocenjevanja ali njunega pooblastila za vsakoletno odločanje o vsebini proračuna;

Druge zadeve, povezane z osebjem

| 91. | opozarja, da bi bilo treba potrebe po novih delovnih mestih v sekretariatu zapolniti z notranjimi prerazporeditvami, razen če se ustrezno utemelji in dokaže, da je zaposlovanje novih ljudi potrebno; |
| --- | --- |

91.

opozarja, da bi bilo treba potrebe po novih delovnih mestih v sekretariatu zapolniti z notranjimi prerazporeditvami, razen če se ustrezno utemelji in dokaže, da je zaposlovanje novih ljudi potrebno;

| 92. | opozarja, da reorganizacija parlamentarnega dela ali postopkov ne bi smela poslabšati delovnih razmer in socialnih pravic zaposlenih, ne glede na njihov položaj; |
| --- | --- |

92.

opozarja, da reorganizacija parlamentarnega dela ali postopkov ne bi smela poslabšati delovnih razmer in socialnih pravic zaposlenih, ne glede na njihov položaj;

| 93. | znova poudarja, da je potrebno novo ravnotežje med akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki in lokalnimi pomočniki, da bo mogoče poslancem pri izvajanju parlamentarnih dejavnosti ponuditi primerno podporo; je seznanjen, da je generalni sekretar za uresničitev tega cilja predsedstvu posredoval predlog; je seznanjen z dogovorom, doseženim v predsedstvu, ki v bistvenem ustreza zahtevi Evropskega parlamenta iz zgoraj navedene resolucije z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta; pozdravlja odločitev o takojšnjem izvajanju tega dogovora; |
| --- | --- |

93.

znova poudarja, da je potrebno novo ravnotežje med akreditiranimi parlamentarnimi pomočniki in lokalnimi pomočniki, da bo mogoče poslancem pri izvajanju parlamentarnih dejavnosti ponuditi primerno podporo; je seznanjen, da je generalni sekretar za uresničitev tega cilja predsedstvu posredoval predlog; je seznanjen z dogovorom, doseženim v predsedstvu, ki v bistvenem ustreza zahtevi Evropskega parlamenta iz zgoraj navedene resolucije z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Parlamenta; pozdravlja odločitev o takojšnjem izvajanju tega dogovora;

| 94. | se znova zavezuje, da bo podpiral večjezičnost v parlamentarnem delu z visokimi standardi tolmačenja in prevajanja; prosi generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun predstavi rezultate analize in ocene, ki ju je začel, ker ni bil dosežen dogovor o novih pogojih dela za tolmače (spomladi 2015); pričakuje, da bo generalni sekretar uporabil vso potrebno prožnost, da bi zagotovil visoko kakovost storitev tolmačenja in prevajanja za poslance; |
| --- | --- |

94.

se znova zavezuje, da bo podpiral večjezičnost v parlamentarnem delu z visokimi standardi tolmačenja in prevajanja; prosi generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun predstavi rezultate analize in ocene, ki ju je začel, ker ni bil dosežen dogovor o novih pogojih dela za tolmače (spomladi 2015); pričakuje, da bo generalni sekretar uporabil vso potrebno prožnost, da bi zagotovil visoko kakovost storitev tolmačenja in prevajanja za poslance;

| 95. | prosi generalnega sekretarja, naj predloži podroben pregled vseh delovnih mest v Parlamentu v letih 2014–2016, vključno z razčlenitvijo po službah, razredih in vrstah pogodb; |
| --- | --- |

95.

prosi generalnega sekretarja, naj predloži podroben pregled vseh delovnih mest v Parlamentu v letih 2014–2016, vključno z razčlenitvijo po službah, razredih in vrstah pogodb;

Nepremičninska politika

| 96. | spominja, da bi bilo treba Odbor za proračun redno obveščati o novostih v nepremičninski politiki Parlamenta in ga za mnenje zaprositi pravočasno, torej preden začnejo veljati pogodbe za nepremičninske projekte, ki imajo finančne posledice; potrjuje, da se bodo pozorno preverile finančne posledice vseh nepremičninskih projektov; |
| --- | --- |

96.

spominja, da bi bilo treba Odbor za proračun redno obveščati o novostih v nepremičninski politiki Parlamenta in ga za mnenje zaprositi pravočasno, torej preden začnejo veljati pogodbe za nepremičninske projekte, ki imajo finančne posledice; potrjuje, da se bodo pozorno preverile finančne posledice vseh nepremičninskih projektov;

| 97. | je prepričan, da bi bilo treba odločitve, povezane z gradbenimi projekti, sprejemati v preglednem postopku odločanja; |
| --- | --- |

97.

je prepričan, da bi bilo treba odločitve, povezane z gradbenimi projekti, sprejemati v preglednem postopku odločanja;

| 98. | ponovno poziva, da se Odboru za proračun nova srednjeročna strategija za nepremičninsko politiko predstavi čim prej oziroma najpozneje v začetku leta 2016, torej pravočasno za pripravo načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2017; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun čim prej, še pred obravnavo proračuna v Parlamentu jeseni 2016, predstavi morebitno dolgoročno strategijo do leta 2025; |
| --- | --- |

98.

ponovno poziva, da se Odboru za proračun nova srednjeročna strategija za nepremičninsko politiko predstavi čim prej oziroma najpozneje v začetku leta 2016, torej pravočasno za pripravo načrta prihodkov in odhodkov Parlamenta za proračunsko leto 2017; poziva generalnega sekretarja, naj Odboru za proračun čim prej, še pred obravnavo proračuna v Parlamentu jeseni 2016, predstavi morebitno dolgoročno strategijo do leta 2025;

| 99. | ugotavlja, da od leta 2014 niso bila predvidena sredstva za gradnjo stavbe Konrad Adenauer (KAD) v Luksemburgu; spominja, da je načrt prihodkov in odhodkov za leto 2016 vseboval zgolj sredstva za dela in storitve, ki jih bo neposredno plačal Parlament, in sicer predvsem za projektno vodenje, tehnično strokovno znanje in svetovanje; vabi generalnega sekretarja, naj pred koncem tega leta oceni, koliko sredstev v proračunu za leto 2015 ne bo porabljenih, in jih nameni projektu KAD, in sicer z zahtevo za prerazporeditev ob koncu leta 2015, da bi se v čim večji meri izognili plačilu obresti v zvezi s stavbami; |
| --- | --- |

99.

ugotavlja, da od leta 2014 niso bila predvidena sredstva za gradnjo stavbe Konrad Adenauer (KAD) v Luksemburgu; spominja, da je načrt prihodkov in odhodkov za leto 2016 vseboval zgolj sredstva za dela in storitve, ki jih bo neposredno plačal Parlament, in sicer predvsem za projektno vodenje, tehnično strokovno znanje in svetovanje; vabi generalnega sekretarja, naj pred koncem tega leta oceni, koliko sredstev v proračunu za leto 2015 ne bo porabljenih, in jih nameni projektu KAD, in sicer z zahtevo za prerazporeditev ob koncu leta 2015, da bi se v čim večji meri izognili plačilu obresti v zvezi s stavbami;

Stroški poslancev

| 100. | znova poziva k večji preglednosti glede nadomestila splošnih stroškov za poslance; poziva predsedstvo Parlamenta, naj oblikuje natančnejša pravila o odgovornosti za odhodke, ki jih je dovoljeno kriti s tem nadomestilom, ne da bi zaradi tega nastali dodatni stroški za Parlament; |
| --- | --- |

100.

znova poziva k večji preglednosti glede nadomestila splošnih stroškov za poslance; poziva predsedstvo Parlamenta, naj oblikuje natančnejša pravila o odgovornosti za odhodke, ki jih je dovoljeno kriti s tem nadomestilom, ne da bi zaradi tega nastali dodatni stroški za Parlament;

| 101. | zahteva oceno rezultatov prostovoljnega pristopa, ki ga je izbrala skupna delovna skupina za omejevanje letalskih potovanj poslancev in zaposlenih v poslovnem razredu, pa tudi mogočih načinov za pridobitev ugodnejših cen vozovnic, da bi se zmanjšali potni stroški poslancev in zaposlenih; |
| --- | --- |

101.

zahteva oceno rezultatov prostovoljnega pristopa, ki ga je izbrala skupna delovna skupina za omejevanje letalskih potovanj poslancev in zaposlenih v poslovnem razredu, pa tudi mogočih načinov za pridobitev ugodnejših cen vozovnic, da bi se zmanjšali potni stroški poslancev in zaposlenih;

Oddelek IV – Sodišče

| 102. | obžaluje, da je Komisija kljub naraščanju obsega sodnih dejavnosti in načrtovani reformi Splošnega sodišča zmanjšala število delovnih mest za 20, zaradi česar bi utegnila nastati ozka grla, delovanje sodišča in hitrost sodnih postopkov pa bi utegnila biti ogrožena; zato sklene obnoviti 20 delovnih mest, ki jih je Sodišče sprva zahtevalo; |
| --- | --- |

102.

obžaluje, da je Komisija kljub naraščanju obsega sodnih dejavnosti in načrtovani reformi Splošnega sodišča zmanjšala število delovnih mest za 20, zaradi česar bi utegnila nastati ozka grla, delovanje sodišča in hitrost sodnih postopkov pa bi utegnila biti ogrožena; zato sklene obnoviti 20 delovnih mest, ki jih je Sodišče sprva zahtevalo;

| 103. | obžaluje, da je Svet standardni pavšalni odbitek, ki se uporablja za sredstva za prejemke zaposlenih, povečal z 2,5 % na 3,2 %, kar ustreza zmanjšanju za 1,55 milijona EUR in je v nasprotju z izjemno visoko zasedenostjo delovnih mest na Sodišču (98 % ob koncu leta 2014) in visoko stopnjo izvrševanja proračuna (99 % v letu 2014); zato standardni pavšalni odbitek vrača na raven iz predloga proračuna in tako odpravlja povezano zmanjšanje sredstev, da se bo lahko Sodišče ustrezno spoprijelo z znatnim povečanjem števila zadev in v celoti izkoristilo delovna mesta, ki so mu bila odobrena; |
| --- | --- |

103.

obžaluje, da je Svet standardni pavšalni odbitek, ki se uporablja za sredstva za prejemke zaposlenih, povečal z 2,5 % na 3,2 %, kar ustreza zmanjšanju za 1,55 milijona EUR in je v nasprotju z izjemno visoko zasedenostjo delovnih mest na Sodišču (98 % ob koncu leta 2014) in visoko stopnjo izvrševanja proračuna (99 % v letu 2014); zato standardni pavšalni odbitek vrača na raven iz predloga proračuna in tako odpravlja povezano zmanjšanje sredstev, da se bo lahko Sodišče ustrezno spoprijelo z znatnim povečanjem števila zadev in v celoti izkoristilo delovna mesta, ki so mu bila odobrena;

| 104. | prav tako obnavlja sedem delovnih mest, ki jih je sprva zahtevalo Sodišče, da bi izpolnilo dvojni cilj: okrepilo oddelek za varnost, da bo lahko bolje ščitil zaposlene, obiskovalce in dokumente, ter izvedlo novi člen 105 poslovnika Splošnega sodišča, ki zahteva vzpostavitev sistema z visoko ravnjo varnosti, kar bo udeleženim stranem v določenih primerih omogočalo predložitev informacij in gradiva, ki se nanaša na varnost Unije ali držav članic oziroma na njihove mednarodne odnose; |
| --- | --- |

104.

prav tako obnavlja sedem delovnih mest, ki jih je sprva zahtevalo Sodišče, da bi izpolnilo dvojni cilj: okrepilo oddelek za varnost, da bo lahko bolje ščitil zaposlene, obiskovalce in dokumente, ter izvedlo novi člen 105 poslovnika Splošnega sodišča, ki zahteva vzpostavitev sistema z visoko ravnjo varnosti, kar bo udeleženim stranem v določenih primerih omogočalo predložitev informacij in gradiva, ki se nanaša na varnost Unije ali držav članic oziroma na njihove mednarodne odnose;

| 105. | v zvezi s tem poudarja, da so potrebna sredstva za varnost in nadzor stavb Sodišča, zato odpravlja reze, ki jih je na tem področju predlagal Svet, in znova uvaja znesek iz predloga proračuna; |
| --- | --- |

105.

v zvezi s tem poudarja, da so potrebna sredstva za varnost in nadzor stavb Sodišča, zato odpravlja reze, ki jih je na tem področju predlagal Svet, in znova uvaja znesek iz predloga proračuna;

| 106. | odpravlja rezervo za službena potovanja in jo nadomešča z novo, ki se bo sprostila, ko bo Sodišče objavilo informacije o zunanjih dejavnostih sodnikov, kot je Parlament zahteval v resoluciji o razrešnici za Sodišče za leto 2013 (17); |
| --- | --- |

106.

odpravlja rezervo za službena potovanja in jo nadomešča z novo, ki se bo sprostila, ko bo Sodišče objavilo informacije o zunanjih dejavnostih sodnikov, kot je Parlament zahteval v resoluciji o razrešnici za Sodišče za leto 2013 (17);

Oddelek V – Računsko sodišče

| 107. | popravlja standardni pavšalni odbitek na prvotno raven 2,76 %, da bo lahko Računsko sodišče zadostilo svojim kadrovskim potrebam; |
| --- | --- |

107.

popravlja standardni pavšalni odbitek na prvotno raven 2,76 %, da bo lahko Računsko sodišče zadostilo svojim kadrovskim potrebam;

| 108. | obnavlja zneske v vseh vrsticah, ki jih je zmanjšal Svet, da bo lahko Računsko sodišče izvedlo svoj delovni program in pripravilo načrtovana revizijska poročila; |
| --- | --- |

108.

obnavlja zneske v vseh vrsticah, ki jih je zmanjšal Svet, da bo lahko Računsko sodišče izvedlo svoj delovni program in pripravilo načrtovana revizijska poročila;

Oddelek VI – Evropski ekonomsko-socialni odbor

| 109. | popravlja standardni pavšalni odbitek na prvotno raven 4,5 %, da bo lahko odbor zadostil svojim potrebam in se soočil z nadaljnjim zmanjšanjem števila zaposlenih v skladu s sporazumom o sodelovanju med Parlamentom in odborom; |
| --- | --- |

109.

popravlja standardni pavšalni odbitek na prvotno raven 4,5 %, da bo lahko odbor zadostil svojim potrebam in se soočil z nadaljnjim zmanjšanjem števila zaposlenih v skladu s sporazumom o sodelovanju med Parlamentom in odborom;

| 110. | obnavlja predlog proračuna v zvezi s potnimi stroški in dnevnicami; |
| --- | --- |

110.

obnavlja predlog proračuna v zvezi s potnimi stroški in dnevnicami;

Oddelek VII – Odbor regij

| 111. | po eni strani zmanjšuje prejemke in nadomestila za znesek, ki ustreza 66 nadgradnjam in štirim dodatnim delovnim mestom, ki še niso vključena v predlog proračuna, da bi upošteval prerazporeditev teh delovnih mest v Parlament; |
| --- | --- |

111.

po eni strani zmanjšuje prejemke in nadomestila za znesek, ki ustreza 66 nadgradnjam in štirim dodatnim delovnim mestom, ki še niso vključena v predlog proračuna, da bi upošteval prerazporeditev teh delovnih mest v Parlament;

| 112. | po drugi strani povečuje številne vrstice (prevodi zunanjih izvajalcev, tretje osebe, komunikacija, stroški za reprezentanco, komunikacija političnih skupin, službene poti ter čiščenje in vzdrževanje) v skladu z načrtom prihodkov in odhodkov odbora, da bo lahko ta opravil svoje politično delo in izpolnil svoje obveznosti; |
| --- | --- |

112.

po drugi strani povečuje številne vrstice (prevodi zunanjih izvajalcev, tretje osebe, komunikacija, stroški za reprezentanco, komunikacija političnih skupin, službene poti ter čiščenje in vzdrževanje) v skladu z načrtom prihodkov in odhodkov odbora, da bo lahko ta opravil svoje politično delo in izpolnil svoje obveznosti;

| 113. | odpravlja tudi reze Sveta v zvezi z varnostjo in nadzorom stavb odbora, da bi zagotovil zadostno financiranje varnostnih ukrepov v primeru povečane varnostne grožnje („rumena“) v letu 2016; |
| --- | --- |

113.

odpravlja tudi reze Sveta v zvezi z varnostjo in nadzorom stavb odbora, da bi zagotovil zadostno financiranje varnostnih ukrepov v primeru povečane varnostne grožnje („rumena“) v letu 2016;

Oddelek VIII – Evropski varuh človekovih pravic

| 114. | z obžalovanjem ugotavlja, da je Svet proračun varuhinje zmanjšal za 135 000 EUR; poudarja, da bi to zmanjšanje nesorazmerno obremenilo zelo omejen proračun varuhinje in da bi imelo velik vpliv na njeno sposobnost, da učinkovito služi državljanom Unije; zato obnavlja vse proračunske vrstice, ki jih je zmanjšal Svet, da bi varuhinja lahko izpolnila svoj mandat in zaveze; |
| --- | --- |

114.

z obžalovanjem ugotavlja, da je Svet proračun varuhinje zmanjšal za 135 000 EUR; poudarja, da bi to zmanjšanje nesorazmerno obremenilo zelo omejen proračun varuhinje in da bi imelo velik vpliv na njeno sposobnost, da učinkovito služi državljanom Unije; zato obnavlja vse proračunske vrstice, ki jih je zmanjšal Svet, da bi varuhinja lahko izpolnila svoj mandat in zaveze;

Oddelek IX – Evropski nadzornik za varstvo podatkov

| 115. | z obžalovanjem ugotavlja, da je Svet proračun nadzornika za varstvo podatkov zmanjšal za 135 000 EUR; poudarja, da bi to zmanjšanje nesorazmerno obremenilo zelo omejen proračuna nadzornika in bi imelo velik vpliv na njegovo sposobnost, da učinkovito služi drugim institucijam Unije; zato obnavlja vse proračunske vrstice, ki jih je zmanjšal Svet, da bo lahko nadzornik izpolnil svoje obveznosti in zaveze; |
| --- | --- |

115.

z obžalovanjem ugotavlja, da je Svet proračun nadzornika za varstvo podatkov zmanjšal za 135 000 EUR; poudarja, da bi to zmanjšanje nesorazmerno obremenilo zelo omejen proračuna nadzornika in bi imelo velik vpliv na njegovo sposobnost, da učinkovito služi drugim institucijam Unije; zato obnavlja vse proračunske vrstice, ki jih je zmanjšal Svet, da bo lahko nadzornik izpolnil svoje obveznosti in zaveze;

Oddelek X – Evropska služba za zunanje delovanje

| 116. | meni, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje ESZD, da bi se lahko spoprijemali z izzivi, ki jih predstavlja geopolitična negotovost, in zagotovili vlogo Unije po vsem svetu; zato obnavlja predlog proračuna v vseh vrsticah in briše rezerve, ki jih je sprejel Svet in ki so povezane z nihanjem menjalnega tečaja eura; |
| --- | --- |

116.

meni, da je treba zagotoviti ustrezno financiranje ESZD, da bi se lahko spoprijemali z izzivi, ki jih predstavlja geopolitična negotovost, in zagotovili vlogo Unije po vsem svetu; zato obnavlja predlog proračuna v vseh vrsticah in briše rezerve, ki jih je sprejel Svet in ki so povezane z nihanjem menjalnega tečaja eura;

o

o o

| 117. | je prepričan, da lahko proračun Unije prispeva k učinkoviti obravnavi posledic, pa tudi temeljnih vzrokov kriz, s katerimi se Unija trenutno sooča; vendar meni, da bi se bilo treba z nepredvidenimi dogodki, ki prizadenejo vso Unijo, spoprijeti s skupnimi močmi in dodatnimi sredstvi na ravni Unije, ne pa s pomisleki o minulih obveznostih ali z vračanjem k utvari, da so mogoče izključno nacionalne rešitve; zato poudarja, da so bile določbe o prilagodljivosti sprejete zato, da bi bil mogoče skupno in hitro odzivanje, zato bi jih bilo treba uporabiti v celoti, da bi ublažili stroge omejitve zaradi zgornjih meja večletnega finančnega okvira; |
| --- | --- |

117.

je prepričan, da lahko proračun Unije prispeva k učinkoviti obravnavi posledic, pa tudi temeljnih vzrokov kriz, s katerimi se Unija trenutno sooča; vendar meni, da bi se bilo treba z nepredvidenimi dogodki, ki prizadenejo vso Unijo, spoprijeti s skupnimi močmi in dodatnimi sredstvi na ravni Unije, ne pa s pomisleki o minulih obveznostih ali z vračanjem k utvari, da so mogoče izključno nacionalne rešitve; zato poudarja, da so bile določbe o prilagodljivosti sprejete zato, da bi bil mogoče skupno in hitro odzivanje, zato bi jih bilo treba uporabiti v celoti, da bi ublažili stroge omejitve zaradi zgornjih meja večletnega finančnega okvira;

| 118. | poudarja, da se je sedanji večletni finančni okvir začel šele pred dvema letoma, a je morala Komisija že dvakrat zahtevati uporabo instrumenta prilagodljivosti, pa tudi uporabo varnostne rezerve za kritje nujnih in nepredvidenih potreb, ki jih ni bilo mogoče financirati znotraj obstoječih zgornjih meja; opaža tudi, da je bila skupna razlika za obveznosti v letu 2015 – prvem letu njenega delovanja – takoj uporabljena v celoti, sredstva dveh pomembnih programov Unije pa je bilo treba zmanjšati, da bi se omogočilo financiranje novih pobud; poudarja, da bo za več programov Unije od leta 2016 na voljo manj ali celo nič obveznosti zaradi izplačil sredstev v začetku programskega obdobja; zato se mu zdi očitno, da so zgornje meje večletnega finančnega okvira v številnih razdelkih prenizke in paralizirajo Unijo na področjih, kjer so potrebe največje, razpoložljivi mehanizmi prilagodljivosti večletnega finančnega okvira pa so bili v celoti že izkoriščeni; meni, da takšen razvoj dogodkov upravičuje temeljit vmesni pregled večletnega finančnega okvira; težko pričakuje ambiciozne predloge Komisije glede tega v letu 2016; |
| --- | --- |

118.

poudarja, da se je sedanji večletni finančni okvir začel šele pred dvema letoma, a je morala Komisija že dvakrat zahtevati uporabo instrumenta prilagodljivosti, pa tudi uporabo varnostne rezerve za kritje nujnih in nepredvidenih potreb, ki jih ni bilo mogoče financirati znotraj obstoječih zgornjih meja; opaža tudi, da je bila skupna razlika za obveznosti v letu 2015 – prvem letu njenega delovanja – takoj uporabljena v celoti, sredstva dveh pomembnih programov Unije pa je bilo treba zmanjšati, da bi se omogočilo financiranje novih pobud; poudarja, da bo za več programov Unije od leta 2016 na voljo manj ali celo nič obveznosti zaradi izplačil sredstev v začetku programskega obdobja; zato se mu zdi očitno, da so zgornje meje večletnega finančnega okvira v številnih razdelkih prenizke in paralizirajo Unijo na področjih, kjer so potrebe največje, razpoložljivi mehanizmi prilagodljivosti večletnega finančnega okvira pa so bili v celoti že izkoriščeni; meni, da takšen razvoj dogodkov upravičuje temeljit vmesni pregled večletnega finančnega okvira; težko pričakuje ambiciozne predloge Komisije glede tega v letu 2016;

| 119. | naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s spremembami k predlogu splošnega proračuna posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

119.

naroči svojemu predsedniku, naj to resolucijo skupaj s spremembami k predlogu splošnega proračuna posreduje Svetu, Komisiji, drugim zadevnim institucijam in organom ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL L 163, 23.6.2007, str. 17.

(2)  UL L 298, 26.10.2012, str. 1.

(3)  UL L 347, 20.12.2013, str. 884.

(4)  UL C 373, 20.12.2013, str. 1.

(5)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0061.

(6)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0172.

(7)  Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0263.

(8)  Uredba (EU) št. 604/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. junija 2013 o vzpostavitvi meril in mehanizmov za določitev države članice, odgovorne za obravnavanje prošnje za mednarodno zaščito, ki jo v eni od držav članic vloži državljan tretje države ali oseba brez državljanstva (UL L 180, 29.6.2013, str. 31).

(9)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja proračuna Skupnega podjetja za ITER in razvoj fuzijske energije za proračunsko leto 2013 (UL L 255, 30.9.2015, str. 395).

(10)  Uredba (EU) št. 1304/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 17. decembra 2013 o Evropskem socialnem skladu in razveljavitvi Uredbe Sveta (ES) št. 1081/2006 (UL L 347, 20.12.2013, str. 470).

(11)  Direktiva Sveta 98/58/ES z dne 20. julija 1998 o zaščiti rejnih živali (UL L 221, 8.8.1998, str. 23).

(12)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 23. oktobra 2013 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2014 (Sprejeta besedila, P7_TA(2013)0437).

(13)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 22. oktobra 2014 o stališču Sveta o predlogu splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2015 (Sprejeta besedila, P8_TA(2014)0036).

(14)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 o načrtu prihodkov in odhodkov Evropskega parlamenta za proračunsko leto 2016 (Sprejeta besedila, P8_TA(2015)0172).

(15)  –67 delovnih mest v letu 2014, –47 delovnih mest v letu 2015 ter –57 delovnih mest v letu 2016;

(16)  Od sprejetja politične odločitve o izključitvi političnih skupin iz tega izračuna se zmanjšanje uveljavlja za kadrovski načrt sekretariata (referenčno število delovnih mest (1 %): –57).

(17)  Resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. aprila 2015 s pripombami, ki so del sklepa o razrešnici glede izvrševanja splošnega proračuna Evropske unije za proračunsko leto 2013, oddelek IV – Sodišče Evropske unije (UL L 255, 30.9.2015, str. 118).

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/163 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/163

---

P8_TA(2015)0377

Sodišče Evropske unije: povečanje števila sodnikov na Splošnem sodišču ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola (št. 3) o Statutu Sodišča Evropske unije (09375/1/2015 – C8-0166/2015 – 2011/0901B(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2017/C 355/23)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09375/1/2015 – C8-0166/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (09375/1/2015 – C8-0166/2015),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o zahtevi Sodišča, predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu (02074/2011), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (1) o zahtevi Sodišča, predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu (02074/2011),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. oktobra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v drugi obravnavi v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 21. oktobra 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v drugi obravnavi v skladu s členom 294(8)(a) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 69 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 69 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0296/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za pravne zadeve (A8-0296/2015),

| 1. | sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v drugi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri skupno izjavo Evropskega parlamenta in Sveta, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Sodišču, Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu, Sodišču, Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Sprejeta besedila, 15.4.2014, P7_TA(2014)0358.

---

P8_TC2-COD(2011)0901B

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v drugi obravnavi dne 28. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU, Euratom) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Protokola št. 3 o statutu Sodišča Evropske unije

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/2422.)

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Skupna izjava Evropskega parlamenta in Sveta

Po reformi bo Splošno sodišče sestavljeno iz dveh sodnikov na državo članico. Zato bi morale vlade držav članic v postopku imenovanja kandidatov za sodnike Splošnega sodišča v skladu s členom 254 PDEU čim bolj zagotoviti enako navzočnost žensk in moških, da se doseže enakost med ženskami in moškimi, kar je cilj Evropske unije v skladu s členom 3 PEU.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/164 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/164

---

P8_TA(2015)0378

Določbe za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) ***II

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o stališču Sveta v prvi obravnavi z namenom sprejetja Uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (EU) št. 1343/2011 o nekaterih določbah za ribolov na območju Sporazuma GFCM (Generalne komisije za ribištvo v Sredozemlju) (08806/1/2015 – C8-0260/2015 – 2014/0213(COD))

(Redni zakonodajni postopek: druga obravnava)

(2017/C 355/24)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (08806/1/2015 – C8-0260/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališča Sveta v prvi obravnavi (08806/1/2015 – C8-0260/2015),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 15. oktobra 2014 (1),

| — | ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0457), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju svojega stališča v prvi obravnavi (2) o predlogu Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0457),

| — | ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(7) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 76 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 76 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ribištvo (A8-0295/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju priporočila za drugo obravnavo Odbora za ribištvo (A8-0295/2015),

| 1. | odobri stališče Sveta v prvi obravnavi; |
| --- | --- |

1.

odobri stališče Sveta v prvi obravnavi;

| 2. | odobri izjavo, priloženo k tej resoluciji; |
| --- | --- |

2.

odobri izjavo, priloženo k tej resoluciji;

| 3. | ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta; |
| --- | --- |

3.

ugotavlja, da je akt sprejet v skladu s stališčem Sveta;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije; |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj skupaj s predsednikom Sveta podpiše pravni akt na podlagi člena 297(1) Pogodbe o delovanju Evropske unije;

| 5. | naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta poskrbi za njegovo objavo, skupaj z zadevno izjavo Evropskega parlamenta, v Uradnem listu Evropske unije; |
| --- | --- |

5.

naroči svojemu generalnemu sekretarju, naj potem ko je bilo preverjeno, da so bili vsi postopki pravilno zaključeni, podpiše akt in v soglasju z generalnim sekretarjem Sveta poskrbi za njegovo objavo, skupaj z zadevno izjavo Evropskega parlamenta, v Uradnem listu Evropske unije;

| 6. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

6.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 12, 15.1.2015, str. 116.

(2)  Sprejeta besedila z dne 13.1.2015, P8_TA(2015)0005.

---

PRILOGA K ZAKONODAJNI RESOLUCIJI

Izjava Evropskega parlamenta o odobritvi odstopanj za ribolov z uporabo vlečnih in zabodnih mrež v Črnem morju

„Evropski parlament izjavlja, da so določbe člena 15a, ki naj bi se vključile v Uredbo (EU) št. 1343/2011 in se nanašajo na odstopanja od prepovedi uporabe nekaterih ribolovnih orodij v obalnih vodah Črnega morja, izjema. Upoštevajo prevladujoče razmere v regiji, kjer so države članice uvedle ukrepe, da bi omogočile uporabo obravnavanega orodja v skladu z ustreznimi priporočili GFCM. Te informacije so bile Parlamentu že na voljo, preden je Komisija predložila svoj sedanji predlog. Zaradi navedenih razlogov Parlament v tem okviru sprejema dogovor, po katerem lahko zadevne države članice taka odstopanja odobrijo. Poudarja pa, da te določbe ne veljajo in se ne morejo uporabiti kot precedens za kateri koli prihodnji pravni akt.“

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/165 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/165

---

P8_TA(2015)0379

Uporaba gensko spremenjenih živil in krme ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o spremembi Uredbe (ES) št. 1829/2003 v zvezi z možnostjo držav članic, da na svojem ozemlju omejijo ali prepovejo uporabo gensko spremenjenih živil in krme (COM(2015)0177 – C8-0107/2015 – 2015/0093(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 355/25)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0177), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2015)0177),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0107/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0107/2015),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki so jih v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti vložili belgijska poslanska zbornica, španski parlament, nizozemska poslanska zbornica in avstrijski zvezni svet, kjer navajajo, da osnutek zakonodajnega akta ni skladen z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj, ki so jih v okviru Protokola (št. 2) o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti vložili belgijska poslanska zbornica, španski parlament, nizozemska poslanska zbornica in avstrijski zvezni svet, kjer navajajo, da osnutek zakonodajnega akta ni skladen z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2015 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 16. septembra 2015 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 13. oktobra 2015 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Odbora regij z dne 13. oktobra 2015 (2),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0305/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane in mnenja Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0305/2015),

| 1. | zavrne predlog Komisije; |
| --- | --- |

1.

zavrne predlog Komisije;

| 2. | poziva Komisijo, naj umakne svoj predlog in predloži novega; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj umakne svoj predlog in predloži novega;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

(2)  Še ni objavljeno v Uradnem listu.

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/166 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/166

---

P8_TA(2015)0380

Nova živila ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 28. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih (COM(2013)0894 – C7-0487/2013 – 2013/0435(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 355/26)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0894), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2013)0894),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0487/2013), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0487/2013),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju stališč Sveta in Evropskega parlamenta z dne 29. marca 2011 ob neuspehu spravnega postopka o novih živilih, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju stališč Sveta in Evropskega parlamenta z dne 29. marca 2011 ob neuspehu spravnega postopka o novih živilih,

| — | ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoske državne skupščine in francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju obrazloženih mnenj francoske državne skupščine in francoskega senata v okviru Protokola št. 2 o uporabi načel subsidiarnosti in sorazmernosti, v katerih izjavljata, da osnutek zakonodajnega akta ni v skladu z načelom subsidiarnosti,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. aprila 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 30. aprila 2014 (1),

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0046/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za okolje, javno zdravje in varnost hrane ter mnenj Odbora za mednarodno trgovino in Odbora za kmetijstvo in razvoj podeželja (A8-0046/2014),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 311, 12.9.2014, str. 73.

---

P8_TC1-COD(2013)0435

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 28. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o novih živilih, spremembi Uredbe (EU) št. 1169/2011 Evropskega parlamenta in Sveta in razveljavitvi Uredbe (ES) št. 258/97 Evropskega parlamenta in Sveta ter Uredbe Komisije (ES) št. 1852/2001

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/2283.)

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/167 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/167

---

P8_TA(2015)0381

Emisije za nekatera onesnaževala zraka ***I

Spremembe Evropskega parlamenta, sprejete dne 28. oktobra 2015 o predlogu direktive Evropskega parlamenta in Sveta o zmanjšanju nacionalnih emisij za nekatera onesnaževala zraka in o spremembi Direktive 2003/35/ES (COM(2013)0920 – C7-0004/2014 – 2013/0443(COD)) (1)

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 355/27)

Sprememba 2

Predlog direktive

Uvodna izjava 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (2) | Sedmi okoljski akcijski program (18) potrjuje dolgoročni cilj Unije za letalsko politiko, in sicer doseči ravni kakovosti zraka, ki nimajo večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi in okolje ter ne ogrožajo zdravja ljudi in okolja, ter v ta namen poziva k popolni skladnosti z veljavno zakonodajo o kakovosti zraka Unije ter strateškimi cilji in ukrepi po letu 2020, okrepljenemu prizadevanju na področjih, kjer so prebivalstvo in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal zraka, ter okrepljenim sinergijam med zakonodajo o kakovosti zraka in političnimi cilji Unije, določenimi zlasti za podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(2)

Sedmi okoljski akcijski program (18) potrjuje dolgoročni cilj Unije za letalsko politiko, in sicer doseči ravni kakovosti zraka, ki nimajo večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi in okolje ter ne ogrožajo zdravja ljudi in okolja, ter v ta namen poziva k popolni skladnosti z veljavno zakonodajo o kakovosti zraka Unije ter strateškimi cilji in ukrepi po letu 2020, okrepljenemu prizadevanju na področjih, kjer so prebivalstvo in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal zraka, ter okrepljenim sinergijam med zakonodajo o kakovosti zraka in političnimi cilji Unije, določenimi zlasti za podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost.

| (2) | Sedmi okoljski akcijski program (18) potrjuje dolgoročni cilj Unije za letalsko politiko, in sicer doseči ravni kakovosti zraka, ki nimajo večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi in okolje ter ne ogrožajo zdravja ljudi in okolja, ter v ta namen poziva k popolni skladnosti z veljavno zakonodajo o kakovosti zraka Unije ter strateškimi cilji in ukrepi po letu 2020, okrepljenemu prizadevanju na področjih, kjer so prebivalstvo in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal zraka, ter okrepljenim sinergijam med zakonodajo o kakovosti zraka in političnimi cilji Unije, določenimi zlasti za podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost.
  Skupna kmetijska politika za obdobje 2014–2020 državam članicam ponuja priložnost, da s posebnimi ukrepi prispevajo h kakovosti zraka. Prihodnja ocena bo prispevala k boljšemu razumevanju učinkov teh ukrepov. |
| --- | --- |

(2)

Sedmi okoljski akcijski program (18) potrjuje dolgoročni cilj Unije za letalsko politiko, in sicer doseči ravni kakovosti zraka, ki nimajo večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi in okolje ter ne ogrožajo zdravja ljudi in okolja, ter v ta namen poziva k popolni skladnosti z veljavno zakonodajo o kakovosti zraka Unije ter strateškimi cilji in ukrepi po letu 2020, okrepljenemu prizadevanju na področjih, kjer so prebivalstvo in ekosistemi izpostavljeni visokim ravnem onesnaževal zraka, ter okrepljenim sinergijam med zakonodajo o kakovosti zraka in političnimi cilji Unije, določenimi zlasti za podnebne spremembe in biotsko raznovrstnost.
  Skupna kmetijska politika za obdobje 2014–2020 državam članicam ponuja priložnost, da s posebnimi ukrepi prispevajo h kakovosti zraka. Prihodnja ocena bo prispevala k boljšemu razumevanju učinkov teh ukrepov.

Sprememba 3

Predlog direktive

Uvodna izjava 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (4a) | Države članice in Unija so podpisnice konvencije Minamata o živem srebru iz leta 2013, katere cilj je izboljšati zdravje ljudi in varstvo okolja z zmanjšanjem emisij živega srebra iz obstoječih in novih virov. Ta direktiva bi morala prispevati k zmanjšanju emisij živega srebra v Uniji, kot zahtevata sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 28. januarja 2005 o reviziji strategije Skupnosti za živo srebro in konvencija Minamata o živem srebru. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(4a)

Države članice in Unija so podpisnice konvencije Minamata o živem srebru iz leta 2013, katere cilj je izboljšati zdravje ljudi in varstvo okolja z zmanjšanjem emisij živega srebra iz obstoječih in novih virov. Ta direktiva bi morala prispevati k zmanjšanju emisij živega srebra v Uniji, kot zahtevata sporočilo Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu z dne 28. januarja 2005 o reviziji strategije Skupnosti za živo srebro in konvencija Minamata o živem srebru.

Sprememba 4

Predlog direktive

Uvodna izjava 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (6) | Zato bi bilo treba pregledati režim nacionalnih zgornjih meja emisij, ki ga je vzpostavila Direktiva 2001/81/ES, da se
  ga uskladi z mednarodnimi obveznostmi
  Unije in držav članic. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(6)

Zato bi bilo treba pregledati režim nacionalnih zgornjih meja emisij, ki ga je vzpostavila Direktiva 2001/81/ES, da se
  ga uskladi z mednarodnimi obveznostmi
  Unije in držav članic.

| (6) | Zato bi bilo treba pregledati režim nacionalnih zgornjih meja emisij, ki ga je vzpostavila Direktiva 2001/81/ES, da se
  zagotovi izpolnjevanje mednarodnih obveznosti
  Unije in držav članic. |
| --- | --- |

(6)

Zato bi bilo treba pregledati režim nacionalnih zgornjih meja emisij, ki ga je vzpostavila Direktiva 2001/81/ES, da se
  zagotovi izpolnjevanje mednarodnih obveznosti
  Unije in držav članic.

Sprememba 5

Predlog direktive

Uvodna izjava 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (8) | Ta direktiva bi morala tudi prispevati k doseganju ciljev glede kakovosti zraka, določenih v zakonodaji Unije, in ublažitvi posledic podnebnih sprememb z zmanjševanjem emisij kratkotrajnih onesnaževal v zraku
  , kakor tudi
  k izboljšanju kakovosti zraka na svetovni ravni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8)

Ta direktiva bi morala tudi prispevati k doseganju ciljev glede kakovosti zraka, določenih v zakonodaji Unije, in ublažitvi posledic podnebnih sprememb z zmanjševanjem emisij kratkotrajnih onesnaževal v zraku
  , kakor tudi
  k izboljšanju kakovosti zraka na svetovni ravni.

| (8) | Ta direktiva bi morala
  na stroškovno učinkovit način
  prispevati tudi k doseganju ciljev glede kakovosti zraka, določenih v zakonodaji Unije, in ublažitvi posledic podnebnih sprememb z zmanjševanjem emisij kratkotrajnih onesnaževal v zraku
  ter ne le
  k izboljšanju kakovosti zraka na svetovni ravni
  ; to naj bi dosegla z izboljšanjem sinergij s podnebno in energetsko politiko Unije ter z izognitvijo podvajanju obstoječe zakonodaje
  .
  Zlasti bi bilo treba direktivo uskladiti z ukrepi proti podnebnim spremembam, ki se oblikujejo na ravni Unije in mednarodni ravni, med drugim tudi z okvirom podnebne in energetske politike za leto 2030 ter celovitim in zavezujočim svetovnim sporazumom o podnebnih spremembah. |
| --- | --- |

(8)

Ta direktiva bi morala
  na stroškovno učinkovit način
  prispevati tudi k doseganju ciljev glede kakovosti zraka, določenih v zakonodaji Unije, in ublažitvi posledic podnebnih sprememb z zmanjševanjem emisij kratkotrajnih onesnaževal v zraku
  ter ne le
  k izboljšanju kakovosti zraka na svetovni ravni
  ; to naj bi dosegla z izboljšanjem sinergij s podnebno in energetsko politiko Unije ter z izognitvijo podvajanju obstoječe zakonodaje
  .
  Zlasti bi bilo treba direktivo uskladiti z ukrepi proti podnebnim spremembam, ki se oblikujejo na ravni Unije in mednarodni ravni, med drugim tudi z okvirom podnebne in energetske politike za leto 2030 ter celovitim in zavezujočim svetovnim sporazumom o podnebnih spremembah.

Sprememba 6

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8a) | Ta direktiva bi morala prispevati tudi k zmanjšanju z zdravjem povezanih stroškov onesnaževanja zraka v Uniji in izboljšanju kakovosti življenja državljanov EU ter spodbujati prehod na zeleno gospodarstvo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8a)

Ta direktiva bi morala prispevati tudi k zmanjšanju z zdravjem povezanih stroškov onesnaževanja zraka v Uniji in izboljšanju kakovosti življenja državljanov EU ter spodbujati prehod na zeleno gospodarstvo.

Sprememba 7

Predlog direktive

Uvodna izjava 8 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (8b) | Za zmanjšanje emisij pomorskega prometa je treba zagotoviti popolno in pravočasno uveljavitev zgornjih meja, ki jih je določila Mednarodna pomorska organizacija, ter strogo izvrševanje Direktive 2012/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Potrebni so tudi dodatni ukrepi za nadzor nad ladijskimi emisijami. Ustrezno bi bilo, da bi Unija in države članice razmislile o določitvi novih območij nadzora nad emisijami in si v okviru Mednarodne pomorske organizacije še naprej prizadevale za dodatno zmanjšanje emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(8b)

Za zmanjšanje emisij pomorskega prometa je treba zagotoviti popolno in pravočasno uveljavitev zgornjih meja, ki jih je določila Mednarodna pomorska organizacija, ter strogo izvrševanje Direktive 2012/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta

   (1a)

  . Potrebni so tudi dodatni ukrepi za nadzor nad ladijskimi emisijami. Ustrezno bi bilo, da bi Unija in države članice razmislile o določitvi novih območij nadzora nad emisijami in si v okviru Mednarodne pomorske organizacije še naprej prizadevale za dodatno zmanjšanje emisij.

Sprememba 8

Predlog direktive

Uvodna izjava 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (9) | Države članice bi morale izpolnjevati
  obveznosti glede zmanjšanja emisij
  iz te direktive za leti 2020
  in 2030. Da bi
  zagotovile dokazljiv napredek pri izpolnjevanju obveznosti za leto 2030
  ,
  bi morale države članice leta 2025 izpolniti vmesne ravni emisij, določene na podlagi linearnega zmanjševanja emisij z ravni emisij za leto 2020 na ravni, ki jih določajo obveznosti glede zmanjševanja emisij za leto 2030
  ,
  razen če bi to povzročilo nesorazmerne stroške. Če emisij za leto 2025 ni mogoče omejiti na tak način, bi morale države članice razloge za to pojasniti v svojih poročilih, ki jih pripravijo v skladu s to direktivo
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(9)

Države članice bi morale izpolnjevati
  obveznosti glede zmanjšanja emisij
  iz te direktive za leti 2020
  in 2030. Da bi
  zagotovile dokazljiv napredek pri izpolnjevanju obveznosti za leto 2030
  ,
  bi morale države članice leta 2025 izpolniti vmesne ravni emisij, določene na podlagi linearnega zmanjševanja emisij z ravni emisij za leto 2020 na ravni, ki jih določajo obveznosti glede zmanjševanja emisij za leto 2030
  ,
  razen če bi to povzročilo nesorazmerne stroške. Če emisij za leto 2025 ni mogoče omejiti na tak način, bi morale države članice razloge za to pojasniti v svojih poročilih, ki jih pripravijo v skladu s to direktivo
  .

| (9) | Ta direktiva določa zavezujoče nacionalne
  obveznosti glede zmanjšanja emisij
  za leta 2020, 2025
  in 2030, da bi
  omejili emisije onesnaževal zraka in na učinkovit način prispevali k cilju Unije doseči kakovost zraka, ki ne bo imela večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi oziroma to ne bo ogroženo
  ,
  ter da bi zmanjšali ravni usedlin onesnaževal, ki povzročajo zakisljevanje in evtrofikacijo, pod kritične obremenitve in ravni
  . |
| --- | --- |

(9)

Ta direktiva določa zavezujoče nacionalne
  obveznosti glede zmanjšanja emisij
  za leta 2020, 2025
  in 2030, da bi
  omejili emisije onesnaževal zraka in na učinkovit način prispevali k cilju Unije doseči kakovost zraka, ki ne bo imela večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi oziroma to ne bo ogroženo
  ,
  ter da bi zmanjšali ravni usedlin onesnaževal, ki povzročajo zakisljevanje in evtrofikacijo, pod kritične obremenitve in ravni
  .

Sprememba 9

Predlog direktive

Uvodna izjava 11

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (11) | Da bi spodbudili stroškovno učinkovito izpolnjevanje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij
  in vmesnih ravni emisij, so
  države članice
  upravičene do upoštevanja zmanjšanj emisij iz mednarodnega pomorskega prometa, če so emisije iz tega sektorja manjše od ravni emisij, ki bi nastale zaradi skladnosti s pravnimi standardi Unije, vključno z omejitvami žvepla za goriva iz Direktive Sveta 1999/32/ES

   (21)

  . Države članice bi morale
  imeti tudi možnost skupnega izpolnjevanja svojih obveznosti
  in vmesnih ravni emisij
  glede metana (CH4) in uporabe Odločbe št.o406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta v ta namen (22). Države članice bi lahko za namene preverjanja skladnosti s svojimi nacionalnimi zgornjimi mejami emisij, obveznostmi glede zmanjšanja emisij in
  vmesnimi
  ravnmi emisij prilagodile svoje nacionalne evidence emisij ob upoštevanju boljšega znanstvenega razumevanja in boljših metodologij glede emisij. Komisija lahko nasprotuje uporabi
  katerega koli od teh odstopanj
  s strani držav članic, če pogoji iz te direktive niso izpolnjeni. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(11)

Da bi spodbudili stroškovno učinkovito izpolnjevanje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij
  in vmesnih ravni emisij, so
  države članice
  upravičene do upoštevanja zmanjšanj emisij iz mednarodnega pomorskega prometa, če so emisije iz tega sektorja manjše od ravni emisij, ki bi nastale zaradi skladnosti s pravnimi standardi Unije, vključno z omejitvami žvepla za goriva iz Direktive Sveta 1999/32/ES

   (21)

  . Države članice bi morale
  imeti tudi možnost skupnega izpolnjevanja svojih obveznosti
  in vmesnih ravni emisij
  glede metana (CH4) in uporabe Odločbe št.o406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta v ta namen (22). Države članice bi lahko za namene preverjanja skladnosti s svojimi nacionalnimi zgornjimi mejami emisij, obveznostmi glede zmanjšanja emisij in
  vmesnimi
  ravnmi emisij prilagodile svoje nacionalne evidence emisij ob upoštevanju boljšega znanstvenega razumevanja in boljših metodologij glede emisij. Komisija lahko nasprotuje uporabi
  katerega koli od teh odstopanj
  s strani držav članic, če pogoji iz te direktive niso izpolnjeni.

| (11) | Da bi spodbudili stroškovno učinkovito izpolnjevanje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij,
  bi morale
  države članice imeti tudi možnost skupnega izpolnjevanja svojih obveznosti glede metana (CH4) in uporabe Odločbe št.o406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta v ta namen (22). Države članice bi lahko za namene preverjanja skladnosti s svojimi nacionalnimi zgornjimi mejami emisij, obveznostmi glede zmanjšanja emisij in ravnmi emisij prilagodile svoje nacionalne evidence emisij ob upoštevanju boljšega znanstvenega razumevanja in boljših metodologij glede emisij. Komisija lahko nasprotuje uporabi
  tega odstopanja
  s strani držav članic, če pogoji iz te direktive niso izpolnjeni. |
| --- | --- |

(11)

Da bi spodbudili stroškovno učinkovito izpolnjevanje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij,
  bi morale
  države članice imeti tudi možnost skupnega izpolnjevanja svojih obveznosti glede metana (CH4) in uporabe Odločbe št.o406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta v ta namen (22). Države članice bi lahko za namene preverjanja skladnosti s svojimi nacionalnimi zgornjimi mejami emisij, obveznostmi glede zmanjšanja emisij in ravnmi emisij prilagodile svoje nacionalne evidence emisij ob upoštevanju boljšega znanstvenega razumevanja in boljših metodologij glede emisij. Komisija lahko nasprotuje uporabi
  tega odstopanja
  s strani držav članic, če pogoji iz te direktive niso izpolnjeni.

Sprememba 10

Predlog direktive

Uvodna izjava 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (12) | Države članice bi morale sprejeti in izvajati nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnile svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij in
  vmesnih ravni emisij ter
  učinkovito prispevale k izpolnjevanju ciljev Unije glede kakovosti zraka. V ta namen bi morale države članice upoštevati potrebo po zmanjšanju emisij na območjih in v strnjenih naseljih, prizadetih zaradi previsoke koncentracije onesnaževal zraka in/ali tistih območjih, ki znatno prispevajo k onesnaženosti zraka na drugih območjih in v strnjenih naseljih, vključno s sosednjimi državami. Nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka bi morali v ta namen prispevati k uspešnemu izvajanju načrtov za kakovost zraka, sprejetih v skladu s členom 23 Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(12)

Države članice bi morale sprejeti in izvajati nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnile svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij in
  vmesnih ravni emisij ter
  učinkovito prispevale k izpolnjevanju ciljev Unije glede kakovosti zraka. V ta namen bi morale države članice upoštevati potrebo po zmanjšanju emisij na območjih in v strnjenih naseljih, prizadetih zaradi previsoke koncentracije onesnaževal zraka in/ali tistih območjih, ki znatno prispevajo k onesnaženosti zraka na drugih območjih in v strnjenih naseljih, vključno s sosednjimi državami. Nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka bi morali v ta namen prispevati k uspešnemu izvajanju načrtov za kakovost zraka, sprejetih v skladu s členom 23 Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23).

| (12) | Države članice bi morale sprejeti in izvajati nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnile svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij in učinkovito prispevale k izpolnjevanju ciljev Unije glede kakovosti zraka. V ta namen bi morale države članice upoštevati potrebo po zmanjšanju emisij na območjih in v strnjenih naseljih, prizadetih zaradi previsoke koncentracije onesnaževal zraka in/ali tistih območjih, ki znatno prispevajo k onesnaženosti zraka na drugih območjih in v strnjenih naseljih, vključno s sosednjimi državami. Nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka bi morali v ta namen prispevati k uspešnemu izvajanju načrtov za kakovost zraka, sprejetih v skladu s členom 23 Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23). |
| --- | --- |

(12)

Države članice bi morale sprejeti in izvajati nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka, da bi izpolnile svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij in učinkovito prispevale k izpolnjevanju ciljev Unije glede kakovosti zraka. V ta namen bi morale države članice upoštevati potrebo po zmanjšanju emisij na območjih in v strnjenih naseljih, prizadetih zaradi previsoke koncentracije onesnaževal zraka in/ali tistih območjih, ki znatno prispevajo k onesnaženosti zraka na drugih območjih in v strnjenih naseljih, vključno s sosednjimi državami. Nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka bi morali v ta namen prispevati k uspešnemu izvajanju načrtov za kakovost zraka, sprejetih v skladu s členom 23 Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta (23).

Sprememba 11

Predlog direktive

Uvodna izjava 13

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (13) | Da bi zmanjšali emisije NH3 in PM2,5 iz največjih onesnaževalcev v zrak, bi morali nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka vključevati ukrepe, ki se bodo uporabljali v kmetijskem sektorju. Države članice bi zaradi posebnih nacionalnih okoliščin morale imeti pravico do izvajanja ukrepov, ki v tej direktivi sicer niso določeni, imajo pa enakovredno raven okoljske uspešnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13)

Da bi zmanjšali emisije NH3 in PM2,5 iz največjih onesnaževalcev v zrak, bi morali nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka vključevati ukrepe, ki se bodo uporabljali v kmetijskem sektorju. Države članice bi zaradi posebnih nacionalnih okoliščin morale imeti pravico do izvajanja ukrepov, ki v tej direktivi sicer niso določeni, imajo pa enakovredno raven okoljske uspešnosti.

| (13) | Da bi zmanjšali emisije NH3

  , CH4

  in PM2,5 iz največjih onesnaževalcev v zrak, bi morali nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka vključevati ukrepe, ki se bodo uporabljali v kmetijskem sektorju.
  Ti ukrepi bi morali biti stroškovno učinkoviti in temeljiti na specifičnih podatkih in informacijah, pri katerih se upoštevajo znanstveni napredek in pretekli ukrepi, ki so jih izvedle države članice. Koristno bi bilo tudi pripraviti smernice za izmenjavo na ravni Unije glede dobre prakse pri uporabi NH3 v kmetijstvu, da bi te emisije zmanjšali.
  Države članice bi zaradi posebnih nacionalnih okoliščin morale imeti pravico do izvajanja ukrepov, ki v tej direktivi sicer niso določeni, imajo pa enakovredno raven okoljske uspešnosti. |
| --- | --- |

(13)

Da bi zmanjšali emisije NH3

  , CH4

  in PM2,5 iz največjih onesnaževalcev v zrak, bi morali nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka vključevati ukrepe, ki se bodo uporabljali v kmetijskem sektorju.
  Ti ukrepi bi morali biti stroškovno učinkoviti in temeljiti na specifičnih podatkih in informacijah, pri katerih se upoštevajo znanstveni napredek in pretekli ukrepi, ki so jih izvedle države članice. Koristno bi bilo tudi pripraviti smernice za izmenjavo na ravni Unije glede dobre prakse pri uporabi NH3 v kmetijstvu, da bi te emisije zmanjšali.
  Države članice bi zaradi posebnih nacionalnih okoliščin morale imeti pravico do izvajanja ukrepov, ki v tej direktivi sicer niso določeni, imajo pa enakovredno raven okoljske uspešnosti.

Sprememba 12

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13a) | Da bi zmanjšali emisije največjih onesnaževalcev, bi bilo treba v nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka vključiti ukrepe, ki bi se uporabljali v vseh ustreznih sektorjih, vključno s kmetijstvom, industrijo, cestnim prometom, necestno mobilno mehanizacijo, celinsko plovbo in domačim pomorskim prometom, hišnim ogrevanjem in topili. Ob upoštevanju posebnih nacionalnih okoliščin bi države članice morale imeti možnost izvajanja ukrepov, ki niso določeni v tej direktivi, a so enako okoljsko učinkoviti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13a)

Da bi zmanjšali emisije največjih onesnaževalcev, bi bilo treba v nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka vključiti ukrepe, ki bi se uporabljali v vseh ustreznih sektorjih, vključno s kmetijstvom, industrijo, cestnim prometom, necestno mobilno mehanizacijo, celinsko plovbo in domačim pomorskim prometom, hišnim ogrevanjem in topili. Ob upoštevanju posebnih nacionalnih okoliščin bi države članice morale imeti možnost izvajanja ukrepov, ki niso določeni v tej direktivi, a so enako okoljsko učinkoviti.

Sprememba 13

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13b) | Pri sprejemanju ukrepov za vključitev v nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka, ki se bodo uporabljali v kmetijskem sektorju, bi morale države članice zagotoviti, da se bodo v celoti upoštevali učinki na male in srednje velike kmetije ter da ti učinki ne bodo vključevali znatnih dodatnih stroškov, ki jih te kmetije ne morejo kriti. Višjo kakovost zraka bi bilo treba doseči s sorazmernimi ukrepi, ki ne ogrožajo prihodnosti kmetijskih gospodarstev. Nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka bi morali zagotoviti ravnotežje med živinorejo in nadzorom nad onesnaževanjem. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13b)

Pri sprejemanju ukrepov za vključitev v nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka, ki se bodo uporabljali v kmetijskem sektorju, bi morale države članice zagotoviti, da se bodo v celoti upoštevali učinki na male in srednje velike kmetije ter da ti učinki ne bodo vključevali znatnih dodatnih stroškov, ki jih te kmetije ne morejo kriti. Višjo kakovost zraka bi bilo treba doseči s sorazmernimi ukrepi, ki ne ogrožajo prihodnosti kmetijskih gospodarstev. Nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka bi morali zagotoviti ravnotežje med živinorejo in nadzorom nad onesnaževanjem.

Sprememba 14

Predlog direktive

Uvodna izjava 13 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (13c) | Ukrepi, sprejeti v okviru nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka za zmanjšanje emisij NH3, CH4 in PM2,5 v kmetijskem sektorju bi morali biti upravičeni do finančne podpore, med drugim tudi iz skladov za razvoj podeželja; to so zlasti ukrepi malih in srednje velikih kmetij, ki zahtevajo obsežne spremembe v praksi ali znatne naložbe, kot so ekstenzivna paša, agroekologija, anaerobna presnova za pridobivanje bioplina z uporabo kmetijskih odpadkov in sistemi za uhlevitev z nizkimi emisijami. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(13c)

Ukrepi, sprejeti v okviru nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka za zmanjšanje emisij NH3, CH4 in PM2,5 v kmetijskem sektorju bi morali biti upravičeni do finančne podpore, med drugim tudi iz skladov za razvoj podeželja; to so zlasti ukrepi malih in srednje velikih kmetij, ki zahtevajo obsežne spremembe v praksi ali znatne naložbe, kot so ekstenzivna paša, agroekologija, anaerobna presnova za pridobivanje bioplina z uporabo kmetijskih odpadkov in sistemi za uhlevitev z nizkimi emisijami.

Sprememba 15

Predlog direktive

Uvodna izjava 14 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (14a) | Da bi izboljšali kakovost zraka, zlasti na mestnih območjih, bi morali programi nadzora nad onesnaževanjem zraka vključevati ukrepe za zmanjšanje emisij dušikovih oksidov in delcev na teh območjih. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(14a)

Da bi izboljšali kakovost zraka, zlasti na mestnih območjih, bi morali programi nadzora nad onesnaževanjem zraka vključevati ukrepe za zmanjšanje emisij dušikovih oksidov in delcev na teh območjih.

Sprememba 16

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15a) | V skladu z Aarhuško konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter s sodno prakso Sodišča, bi bilo treba javnosti omogočiti širok dostop do pravnega varstva, da bi zagotovili učinkovito izvajanje in izvrševanje te direktive in da bi prispevali k varovanju pravice živeti v okolju, ki je primerno za osebno zdravje in dobro počutje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15a)

V skladu z Aarhuško konvencijo o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah ter s sodno prakso Sodišča, bi bilo treba javnosti omogočiti širok dostop do pravnega varstva, da bi zagotovili učinkovito izvajanje in izvrševanje te direktive in da bi prispevali k varovanju pravice živeti v okolju, ki je primerno za osebno zdravje in dobro počutje.

Sprememba 17

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15b) | Okoljski pregledi in tržni nadzor so potrebni, da se zagotovi učinkovitost te direktive in ukrepov, sprejetih za doseganje njenih ciljev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15b)

Sprememba 18

Predlog direktive

Uvodna izjava 15 c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (15c) | Komisija bi morala pri oceni sinergije med politiko EU za kakovost zraka ter podnebno in energetsko politiko upoštevati študijo službe Evropskega parlamenta za raziskovalne storitve „Air Quality – Complementary Impact Assessment on interactions between EU air quality policy and climate and energy policy“ (Kakovost zraka – dopolnilna ocena učinka o povezavi med politiko EU za kakovost zraka ter podnebno in energetsko politiko). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(15c)

Komisija bi morala pri oceni sinergije med politiko EU za kakovost zraka ter podnebno in energetsko politiko upoštevati študijo službe Evropskega parlamenta za raziskovalne storitve „Air Quality – Complementary Impact Assessment on interactions between EU air quality policy and climate and energy policy“ (Kakovost zraka – dopolnilna ocena učinka o povezavi med politiko EU za kakovost zraka ter podnebno in energetsko politiko).

Sprememba 123

Predlog direktive

Uvodna izjava 20

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| (20) | Treba je spremeniti Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) z namenom, da bi zagotovili skladnost te direktive z Aarhuško konvencijo iz leta 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

(20)

Treba je spremeniti Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) z namenom, da bi zagotovili skladnost te direktive z Aarhuško konvencijo iz leta 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.

| (20) | Treba je spremeniti Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) z namenom, da bi zagotovili skladnost te direktive
  in Direktivo 2008/50/ES
  z Aarhuško konvencijo iz leta 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah. |
| --- | --- |

(20)

Treba je spremeniti Direktivo 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta (26) z namenom, da bi zagotovili skladnost te direktive
  in Direktivo 2008/50/ES
  z Aarhuško konvencijo iz leta 1998 o dostopu do informacij, udeležbi javnosti pri odločanju in dostopu do pravnega varstva v okoljskih zadevah.

Sprememba 19

Predlog direktive

Uvodna izjava 21

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (21) | Da bi se upošteval tehnični razvoj,
  je
  treba pooblastila
  za sprejemanje aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  prenesti na Komisijo, kar se tiče sprememb
  smernic za poročanje iz Priloge I kot tudi dela 1 Priloge III ter Prilog IV in V, da
  se prilagodijo
  tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in
  ustrezno predložitev ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(21)

Da bi se upošteval tehnični razvoj,
  je
  treba pooblastila
  za sprejemanje aktov
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  prenesti na Komisijo, kar se tiče sprememb
  smernic za poročanje iz Priloge I kot tudi dela 1 Priloge III ter Prilog IV in V, da
  se prilagodijo
  tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti sočasno, pravočasno in
  ustrezno predložitev ustreznih dokumentov Evropskemu parlamentu in Svetu
  .

| (21) | Da bi se upošteval tehnični razvoj,
  bi bilo
  treba
  na Komisijo za določen čas prenesti
  pooblastila
  , da
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  sprejme akte v zvezi s spremembami
  smernic za poročanje iz Priloge I kot tudi dela 1 Priloge III ter Prilog IV in V, da
  bi jih prilagodila
  tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti
  , da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu
  sočasno, pravočasno in
  na ustrezen način
  . |
| --- | --- |

(21)

Da bi se upošteval tehnični razvoj,
  bi bilo
  treba
  na Komisijo za določen čas prenesti
  pooblastila
  , da
  v skladu s členom 290 Pogodbe o delovanju Evropske unije
  sprejme akte v zvezi s spremembami
  smernic za poročanje iz Priloge I kot tudi dela 1 Priloge III ter Prilog IV in V, da
  bi jih prilagodila
  tehničnemu napredku. Zlasti je pomembno, da Komisija med svojim pripravljalnim delom opravi ustrezna posvetovanja, vključno na ravni strokovnjakov. Komisija bi morala pri pripravi in oblikovanju delegiranih aktov zagotoviti
  , da so ustrezni dokumenti predloženi Evropskemu parlamentu in Svetu
  sočasno, pravočasno in
  na ustrezen način
  .

Sprememba 21

Predlog direktive

Uvodna izjava 26 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (26a) | Države kandidatke in potencialne države kandidatke bi morale svoje nacionalne zakone čim bolj uskladiti s to direktivo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(26a)

Države kandidatke in potencialne države kandidatke bi morale svoje nacionalne zakone čim bolj uskladiti s to direktivo.

Sprememba 22

Predlog direktive

Člen 1 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Namen direktive je omejiti emisije onesnaževal zraka, ki povzročajo zakisljevanje in evtrofikacijo, predhodnikov ozona, primarnih delcev in predhodnikov sekundarnih delcev ter drugih onesnaževal zraka in tako prispevati k: |
| | (a) | dolgoročnemu cilju Unije, da bi dosegla ravni kakovosti zraka, ki nimajo večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi in okolje, v skladu z objavljenimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije za kakovost zraka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Namen direktive je omejiti emisije onesnaževal zraka, ki povzročajo zakisljevanje in evtrofikacijo, predhodnikov ozona, primarnih delcev in predhodnikov sekundarnih delcev ter drugih onesnaževal zraka in tako prispevati k:

(a)

dolgoročnemu cilju Unije, da bi dosegla ravni kakovosti zraka, ki nimajo večjih negativnih vplivov na zdravje ljudi in okolje, v skladu z objavljenimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije za kakovost zraka;

| (b) | doseganju ciljev Unije glede biotske raznovrstnosti in ekosistemov z zmanjšanjem ravni in usedlin onesnaževal, ki povzročajo zakisljevanje in evtrofikacijo, ter drugih onesnaževal, tudi prizemnega ozona, pod kritične obremenitve in ravni; |
| --- | --- |

(b)

doseganju ciljev Unije glede biotske raznovrstnosti in ekosistemov z zmanjšanjem ravni in usedlin onesnaževal, ki povzročajo zakisljevanje in evtrofikacijo, ter drugih onesnaževal, tudi prizemnega ozona, pod kritične obremenitve in ravni;

| (c) | doseganju ciljev glede kakovosti zraka, določenih v zakonodajnih aktih Unije; |
| --- | --- |

(c)

doseganju ciljev glede kakovosti zraka, določenih v zakonodajnih aktih Unije;

| (d) | ublažitvi posledic podnebnih sprememb z zmanjševanjem emisij kratkotrajnih onesnaževal v zraku in povečanju sinergij s podnebno in energetsko politiko Unije. |
| --- | --- |

(d)

ublažitvi posledic podnebnih sprememb z zmanjševanjem emisij kratkotrajnih onesnaževal v zraku in povečanju sinergij s podnebno in energetsko politiko Unije.

Ta direktiva je zlasti usklajena z ukrepi, ki se oblikujejo na ravni Unije in mednarodni ravni, med drugim tudi z okvirom podnebne in energetske politike za leto 2030 ter celovitim in zavezujočim svetovnim sporazumom o podnebnih spremembah.

Sprememba 131

Predlog direktive

Člen 3 – točka 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 2. | „predhodniki ozona“ pomeni dušikove okside, nemetanske hlapne organske spojine
  , metan
  in ogljikov monoksid; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2.

„predhodniki ozona“ pomeni dušikove okside, nemetanske hlapne organske spojine
  , metan
  in ogljikov monoksid;

| 2. | „predhodniki ozona“ pomeni dušikove okside, nemetanske hlapne organske spojine in ogljikov monoksid; |
| --- | --- |

2.

„predhodniki ozona“ pomeni dušikove okside, nemetanske hlapne organske spojine in ogljikov monoksid;

Sprememba 23

Predlog direktive

Člen 3 – točka 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a. | „kritična obremenitev“ pomeni kvantitativno oceno izpostavljenosti enemu ali več onesnaževalom, pod katero se v skladu z zdajšnjimi dognanji ne pojavljajo pomembni škodljivi učinki na določene občutljive elemente okolja; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.

Sprememba 24

Predlog direktive

Člen 3 – točka 3 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3b. | „kritična raven“ pomeni koncentracijo onesnaževal v zraku ali na poti do prejemnikov, nad katero se v skladu z zdajšnjimi dognanji lahko pojavijo neposredni škodljivi učinki na receptorjih, kot so ljudje, rastline, ekosistemi ali materiali; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3b.

Sprememba 25

Predlog direktive

Člen 3 – točka 4 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4a. | „prizemni ozon“ pomeni ozon v najnižji plasti troposfere; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4a.

Sprememba 26

Predlog direktive

Člen 3 – točka 4 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 4b. | „hlapne organske snovi“ (VOC) pomeni vse organske spojine, razen metana, nastale pri človekovih dejavnostih, ki pri reagiranju z dušikovimi oksidi in ob prisotnosti sončne svetlobe lahko proizvedejo fotokemične oksidante; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4b.

Sprememba 28

Predlog direktive

Člen 3 – točka 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 6a. | „nacionalna zgornja meja emisij“ pomeni največjo količino snovi, izraženo v kilotonah, ki se lahko izpusti v državi članici v koledarskem letu; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6a.

Sprememba 29

Predlog direktive

Člen 3 – točka 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9. | „mednarodni pomorski promet“ pomeni prevoze po morju in obalnih vodah z vodnimi plovili vseh zastav, razen ribiških plovil, ki odrinejo z ozemlja ene države in priplujejo na ozemlje druge države; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9.

črtano

Sprememba 30

Predlog direktive

Člen 3 – točka 12 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12a. | „Politike EU za zmanjšanje emisij pri virih“ pomeni uredbe ali direktive, katerih delen ali edini cilj je ne glede na obveznosti, določene v teh uredbah ali direktivah, zmanjšati emisije žveplovega dioksida (SO2), dušikovih oksidov (NOx), nemetanskih hlapnih organskih snovi (NMHOS), amoniaka (NH3), delcev (PM2,5 ) in metana (CH4), in sicer s sprejetjem ukrepov za ublažitev pri viru, ki vključujejo vsaj, ne pa izključno, zmanjšanje emisij, kar je bilo doseženo z: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

12a.

| — | Direktivo 94/63/ES

   (1a)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivo 94/63/ES

   (1a)

  ,

| — | Direktivo 97/68/ES

   (1b)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivo 97/68/ES

   (1b)

  ,

| — | Direktivo 98/70/ES

   (1c)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivo 98/70/ES

   (1c)

  ,

| — | Direktivo 1999/32/ES

   (1d)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivo 1999/32/ES

   (1d)

  ,

| — | Direktivo 2009/126/ES

   (1e)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivo 2009/126/ES

   (1e)

  ,

| — | Direktivo 2004/42/ES

   (1f)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivo 2004/42/ES

   (1f)

  ,

| — | Direktivo 2007/46/ES

   (1 g)

  , vključno z Uredbo (ES) št. 715/2007

   (1h)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivo 2007/46/ES

   (1 g)

  , vključno z Uredbo (ES) št. 715/2007

   (1h)

  ,

| — | Uredbo (ES) št. 79/2009

   (1i)

  , |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 79/2009

   (1i)

  ,

| — | Uredbo (ES) št. 595/2009

   (1j)

  in Uredbo (ES) št. 661/2009

   (1k)

  , |
| --- | --- |

—

Uredbo (ES) št. 595/2009

   (1j)

  in Uredbo (ES) št. 661/2009

   (1k)

  ,

| — | Direktivo 2010/75/EU

   (1l)

  , |
| --- | --- |

—

Direktivo 2010/75/EU

   (1l)

  ,

| — | Uredbo (EU) št. 167/2013

   (1m)

  , |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) št. 167/2013

   (1m)

  ,

| — | Uredbo (EU) št. 168/2013

   (1n)

  in |
| --- | --- |

—

Uredbo (EU) št. 168/2013

   (1n)

  in

| — | Direktivo 2014/94/EU

   (1o)

  . |
| --- | --- |

—

Direktivo 2014/94/EU

   (1o)

  .

Sprememba 31

Predlog direktive

Člen 3 – točka 12 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 12b. | „upoštevna javnost“ pomeni javnost, na katero vplivajo ali bi nanjo lahko vplivale emisije onesnaževal zraka ali imajo s tem povezane interese; za namene te opredelitve šteje, da imajo interes nevladne organizacije, ki podpirajo varstvo okolja, potrošniške organizacije, organizacije, ki zastopajo interese ranljivih skupin prebivalstva, in drugi ustrezni organi zdravstvenega varstva, ki izpolnjujejo ustrezne pogoje nacionalne zakonodaje; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

12b.

Sprememba 32

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice omejijo vsaj svoje letne antropogene emisije žveplovega dioksida (SO2), dušikovih oksidov (NOx), nemetanskih hlapnih organskih snovi (NMHOS), amoniaka (NH3), delcev (PM2,5 ) in
  metana (CH4

  ) v skladu z nacionalnimi obveznostmi glede zmanjšanja emisij, ki se uporabljajo od leta 2020 in
  od
  2030, kot je določeno v Prilogi II. | 1.   Države članice omejijo vsaj svoje letne antropogene emisije žveplovega dioksida (SO2), dušikovih oksidov (NOx), nemetanskih hlapnih organskih snovi (NMHOS), amoniaka (NH3), delcev (PM2,5 ) v skladu z nacionalnimi obveznostmi glede zmanjšanja emisij, ki se uporabljajo od leta 2020
  , 2025
  in 2030, kot je določeno v Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice omejijo vsaj svoje letne antropogene emisije žveplovega dioksida (SO2), dušikovih oksidov (NOx), nemetanskih hlapnih organskih snovi (NMHOS), amoniaka (NH3), delcev (PM2,5 ) in
  metana (CH4

  ) v skladu z nacionalnimi obveznostmi glede zmanjšanja emisij, ki se uporabljajo od leta 2020 in
  od
  2030, kot je določeno v Prilogi II.

1.   Države članice omejijo vsaj svoje letne antropogene emisije žveplovega dioksida (SO2), dušikovih oksidov (NOx), nemetanskih hlapnih organskih snovi (NMHOS), amoniaka (NH3), delcev (PM2,5 ) v skladu z nacionalnimi obveznostmi glede zmanjšanja emisij, ki se uporabljajo od leta 2020
  , 2025
  in 2030, kot je določeno v Prilogi II.

Sprememba 33

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 1a.
     
  Države članice omejijo vsaj svoje letne antropogene emisije metana (CH4), razen emisij črevesnega metana, ki nastanejo pri reji prežvekovalcev, v skladu z nacionalnimi obveznostmi glede zmanjšanja emisij, ki se uporabljajo od leta 2030, kot je določeno v Prilogi II. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1a.
     
  Države članice omejijo vsaj svoje letne antropogene emisije metana (CH4), razen emisij črevesnega metana, ki nastanejo pri reji prežvekovalcev, v skladu z nacionalnimi obveznostmi glede zmanjšanja emisij, ki se uporabljajo od leta 2030, kot je določeno v Prilogi II.

Sprememba 34

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice
  brez poseganja v odstavek 1 sprejmejo vse potrebne ukrepe
  , ki
  ne pomenijo nesorazmernih stroškov, da omejijo svoje antropogene emisije SO2, NOx, NMHOS, NH3, PM2,5 in CH4 za leto 2025. Ravni navedenih emisij se določijo na podlagi prodanih goriv,
  glede
  na linearno zmanjševanje, določeno v zvezi z ravnmi emisij za leto 2020 in ravnmi emisij, ki so določene v obveznostih glede
  zmanjšanja emisij
  za leto 2030
  . | 2.   Države članice
  v svojih poročilih
  , ki
  jih v skladu s členom 9 predložijo Komisiji, predstavijo napredek pri izpolnjevanju nacionalnih obveznosti
  glede zmanjšanja emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice
  brez poseganja v odstavek 1 sprejmejo vse potrebne ukrepe
  , ki
  ne pomenijo nesorazmernih stroškov, da omejijo svoje antropogene emisije SO2, NOx, NMHOS, NH3, PM2,5 in CH4 za leto 2025. Ravni navedenih emisij se določijo na podlagi prodanih goriv,
  glede
  na linearno zmanjševanje, določeno v zvezi z ravnmi emisij za leto 2020 in ravnmi emisij, ki so določene v obveznostih glede
  zmanjšanja emisij
  za leto 2030
  .

2.   Države članice
  v svojih poročilih
  , ki
  jih v skladu s členom 9 predložijo Komisiji, predstavijo napredek pri izpolnjevanju nacionalnih obveznosti
  glede zmanjšanja emisij.

Sprememba 35

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Za namene izpolnjevanja določb iz
  odstavkov 1 in 2
  se ne upoštevajo naslednje emisije: | 3.   Za namene izpolnjevanja določb iz
  odstavka 1
  se ne upoštevajo naslednje emisije: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Za namene izpolnjevanja določb iz
  odstavkov 1 in 2
  se ne upoštevajo naslednje emisije:

3.   Za namene izpolnjevanja določb iz
  odstavka 1
  se ne upoštevajo naslednje emisije:

Sprememba 36

Predlog direktive

Člen 4 – odstavek 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | emisije iz mednarodnega pomorskega prometa
  , brez poseganja v člen 5(1)
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(d)

emisije iz mednarodnega pomorskega prometa
  , brez poseganja v člen 5(1)
  .

| (d) | emisij v mednarodnem pomorskem prometu. |
| --- | --- |

(d)

emisij v mednarodnem pomorskem prometu.

Sprememba 37

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.
     
  Da bi izpolnile vmesne ravni emisij, določene za leto 2025 v skladu s členom 4(2), in nacionalne obveznosti glede zmanjšanja emisij iz Priloge II, ki se uporabljajo od leta 2030 dalje za NOx, SO2 in PM2,5 , lahko države članice nadomestijo zmanjšanja emisij NOx, SO2 in PM2,5 , ki jih doseže mednarodni pomorski promet, z emisijami NOx, SO2 in PM2,5 , ki so izpuščene iz drugih virov v istem letu, če so izpolnjeni naslednji pogoji: | črtano |
| (a) | zmanjšanja emisij so dosežena na morskih območjih, ki spadajo pod teritorialno morje držav članic, v izključnih ekonomskih conah ali conah nadzora nad onesnaževanjem, če so ta območja določena; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.
     
  Da bi izpolnile vmesne ravni emisij, določene za leto 2025 v skladu s členom 4(2), in nacionalne obveznosti glede zmanjšanja emisij iz Priloge II, ki se uporabljajo od leta 2030 dalje za NOx, SO2 in PM2,5 , lahko države članice nadomestijo zmanjšanja emisij NOx, SO2 in PM2,5 , ki jih doseže mednarodni pomorski promet, z emisijami NOx, SO2 in PM2,5 , ki so izpuščene iz drugih virov v istem letu, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

črtano

(a)

zmanjšanja emisij so dosežena na morskih območjih, ki spadajo pod teritorialno morje držav članic, v izključnih ekonomskih conah ali conah nadzora nad onesnaževanjem, če so ta območja določena;

| (b) | države članice so sprejele in izvedle učinkovite ukrepe spremljanja in nadzora, da bi zagotovile pravilno delovanje tega odstopanja; |
| --- | --- |

(b)

države članice so sprejele in izvedle učinkovite ukrepe spremljanja in nadzora, da bi zagotovile pravilno delovanje tega odstopanja;

| (c) | države članice so izvedle ukrepe za dosego zmanjšanja emisij NOx, SO2 in PM2,5 iz mednarodnega pomorskega prometa, tako da so bile te emisije nižje od ravni emisij, ki bi bile dosežene z upoštevanjem standardov Unije, ki se uporabljajo za emisije NOx, SO2 in PM2,5 , in so dokazale ustrezno količinsko opredelitev dodatnih zmanjšanj emisij, ki so bila dosežena z navedenimi ukrepi; |
| --- | --- |

(c)

države članice so izvedle ukrepe za dosego zmanjšanja emisij NOx, SO2 in PM2,5 iz mednarodnega pomorskega prometa, tako da so bile te emisije nižje od ravni emisij, ki bi bile dosežene z upoštevanjem standardov Unije, ki se uporabljajo za emisije NOx, SO2 in PM2,5 , in so dokazale ustrezno količinsko opredelitev dodatnih zmanjšanj emisij, ki so bila dosežena z navedenimi ukrepi;

| (d) | države članice niso nadomestile več kot 20 % zmanjšanj emisij NOx, SO2 in PM2,5 , izračunanih v skladu s točko (c), če ta nadomestitev ne privede do neizpolnjevanja nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij za leto 2020 iz Priloge II. |
| --- | --- |

(d)

države članice niso nadomestile več kot 20 % zmanjšanj emisij NOx, SO2 in PM2,5 , izračunanih v skladu s točko (c), če ta nadomestitev ne privede do neizpolnjevanja nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij za leto 2020 iz Priloge II.

Sprememba 38

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 2 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice lahko svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij metana
  in vmesnih ravni emisij
  iz Priloge II izvajajo skupaj, če so izpolnjeni naslednji pogoji: | 2.   Države članice lahko svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij metana iz Priloge II izvajajo skupaj, če so izpolnjeni naslednji pogoji: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice lahko svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij metana
  in vmesnih ravni emisij
  iz Priloge II izvajajo skupaj, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

2.   Države članice lahko svoje obveznosti glede zmanjšanja emisij metana iz Priloge II izvajajo skupaj, če so izpolnjeni naslednji pogoji:

Sprememba 39

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 3.   Države članice lahko vzpostavijo prilagojene letne nacionalne nacionalne evidence emisij za SO2, NOx, NH3, NMHOS in PM2,5 v skladu s Prilogo IV, kadar bi zaradi uporabe izboljšanih metod evidentiranja emisij, posodobljenih v skladu z znanstvenim napredkom, prišlo do neizpolnjevanja njihovih nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij
  ali njihovih vmesnih ravni emisij
  . | 3.   Države članice lahko vzpostavijo prilagojene letne nacionalne evidence emisij za SO2, NOx, NH3, NMHOS in PM2,5 v skladu s Prilogo IV, kadar bi zaradi uporabe izboljšanih metod evidentiranja emisij, posodobljenih v skladu z znanstvenim napredkom, prišlo do neizpolnjevanja njihovih nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3.   Države članice lahko vzpostavijo prilagojene letne nacionalne nacionalne evidence emisij za SO2, NOx, NH3, NMHOS in PM2,5 v skladu s Prilogo IV, kadar bi zaradi uporabe izboljšanih metod evidentiranja emisij, posodobljenih v skladu z znanstvenim napredkom, prišlo do neizpolnjevanja njihovih nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij
  ali njihovih vmesnih ravni emisij
  .

3.   Države članice lahko vzpostavijo prilagojene letne nacionalne evidence emisij za SO2, NOx, NH3, NMHOS in PM2,5 v skladu s Prilogo IV, kadar bi zaradi uporabe izboljšanih metod evidentiranja emisij, posodobljenih v skladu z znanstvenim napredkom, prišlo do neizpolnjevanja njihovih nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij.

Sprememba 40

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Države članice, ki nameravajo uporabljati
  odstavke 1
  ,
  2 in 3,
  Komisijo o tem obvestijo do
  30. septembra
  v letu pred zadevnim letom poročanja. Te informacije vsebujejo onesnaževala in zadevne sektorje ter, če je na voljo, obseg vplivov na nacionalne evidence emisij. | 4.   Države članice, ki nameravajo uporabljati
  odstopanja iz te direktive
  , Komisijo o tem obvestijo do
  31. decembra
  v letu pred zadevnim letom poročanja. Te informacije vsebujejo onesnaževala in zadevne sektorje ter, če je na voljo, obseg vplivov na nacionalne evidence emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Države članice, ki nameravajo uporabljati
  odstavke 1
  ,
  2 in 3,
  Komisijo o tem obvestijo do
  30. septembra
  v letu pred zadevnim letom poročanja. Te informacije vsebujejo onesnaževala in zadevne sektorje ter, če je na voljo, obseg vplivov na nacionalne evidence emisij.

4.   Države članice, ki nameravajo uporabljati
  odstopanja iz te direktive
  , Komisijo o tem obvestijo do
  31. decembra
  v letu pred zadevnim letom poročanja. Te informacije vsebujejo onesnaževala in zadevne sektorje ter, če je na voljo, obseg vplivov na nacionalne evidence emisij.

Sprememba 41

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 5 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Komisija s pomočjo Evropske agencije za okolje pregleda in oceni, ali uporaba
  katerega koli
  odstopanja za določeno leto izpolnjuje ustrezne zahteve in merila. | 5.   Komisija s pomočjo Evropske agencije za okolje pregleda in oceni, ali uporaba odstopanja
  ali prilagoditve
  za določeno leto izpolnjuje ustrezne zahteve in merila. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Komisija s pomočjo Evropske agencije za okolje pregleda in oceni, ali uporaba
  katerega koli
  odstopanja za določeno leto izpolnjuje ustrezne zahteve in merila.

5.   Komisija s pomočjo Evropske agencije za okolje pregleda in oceni, ali uporaba odstopanja
  ali prilagoditve
  za določeno leto izpolnjuje ustrezne zahteve in merila.

Sprememba 42

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 5 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar Komisija odstopanju ne nasprotuje v roku
  devetih
  mesecev od datuma prejema ustreznega poročila iz člena
  7(4),
  7(5) in 7(6), zadevna država članica upošteva, da je uporaba odstopanja, ki se uporablja, odobrena in veljavna za navedeno leto. Kadar Komisija meni, da uporaba odstopanja ni v skladu z veljavnimi zahtevami in merili, sprejme sklep in državo članico obvesti, da to odstopanje ne more biti odobreno. | Kadar Komisija odstopanju ne nasprotuje v roku
  šestih
  mesecev od datuma prejema ustreznega poročila iz člena 7(5) in 7(6), zadevna država članica upošteva, da je uporaba odstopanja, ki se uporablja, odobrena in veljavna za navedeno leto. Kadar Komisija meni, da uporaba odstopanja ni v skladu z veljavnimi zahtevami in merili,
  v roku devetih mesecev od datuma prejema ustreznega poročila
  sprejme sklep in državo članico obvesti, da to odstopanje ne more biti odobreno.
  Sklepu priloži utemeljitev. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar Komisija odstopanju ne nasprotuje v roku
  devetih
  mesecev od datuma prejema ustreznega poročila iz člena
  7(4),
  7(5) in 7(6), zadevna država članica upošteva, da je uporaba odstopanja, ki se uporablja, odobrena in veljavna za navedeno leto. Kadar Komisija meni, da uporaba odstopanja ni v skladu z veljavnimi zahtevami in merili, sprejme sklep in državo članico obvesti, da to odstopanje ne more biti odobreno.

Kadar Komisija odstopanju ne nasprotuje v roku
  šestih
  mesecev od datuma prejema ustreznega poročila iz člena 7(5) in 7(6), zadevna država članica upošteva, da je uporaba odstopanja, ki se uporablja, odobrena in veljavna za navedeno leto. Kadar Komisija meni, da uporaba odstopanja ni v skladu z veljavnimi zahtevami in merili,
  v roku devetih mesecev od datuma prejema ustreznega poročila
  sprejme sklep in državo članico obvesti, da to odstopanje ne more biti odobreno.
  Sklepu priloži utemeljitev.

Sprememba 43

Predlog direktive

Člen 5 – odstavek 6

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobna pravila za uporabo
  odstopanj
  , kot je določeno v odstavkih
  1,
  2 in 3, v skladu s postopkom pregleda iz člena 14. | 6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobna pravila za uporabo
  odstopanja
  , kot je določeno v odstavkih 2 in 3, v skladu s postopkom pregleda iz člena 14. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobna pravila za uporabo
  odstopanj
  , kot je določeno v odstavkih
  1,
  2 in 3, v skladu s postopkom pregleda iz člena 14.

6.   Komisija lahko sprejme izvedbene akte, ki določajo podrobna pravila za uporabo
  odstopanja
  , kot je določeno v odstavkih 2 in 3, v skladu s postopkom pregleda iz člena 14.

Sprememba 44

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice sestavijo in sprejmejo nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka v skladu z delom 2 Priloge III, da bi omejile svoje letne
  antropogene
  emisije v skladu s členom 4. | 1.   Države članice sestavijo in sprejmejo nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka v skladu z delom 2 Priloge III, da bi omejile svoje letne emisije v skladu s členom 4
  in dosegle cilje te direktive iz člena 1
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice sestavijo in sprejmejo nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka v skladu z delom 2 Priloge III, da bi omejile svoje letne
  antropogene
  emisije v skladu s členom 4.

1.   Države članice sestavijo in sprejmejo nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka v skladu z delom 2 Priloge III, da bi omejile svoje letne emisije v skladu s členom 4
  in dosegle cilje te direktive iz člena 1
  .

Sprememba 45

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (aa) | ocenijo stroškovno učinkovitost ukrepov za zmanjšanje emisij in upoštevajo že dosežena zmanjšanja emisij ali, če država članica daje prednost svojim ukrepom za zmanjšanje emisij, zmanjšanja emisij, ki se lahko dosežejo z uporabo obstoječe zakonodaje Unije; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(aa)

ocenijo stroškovno učinkovitost ukrepov za zmanjšanje emisij in upoštevajo že dosežena zmanjšanja emisij ali, če država članica daje prednost svojim ukrepom za zmanjšanje emisij, zmanjšanja emisij, ki se lahko dosežejo z uporabo obstoječe zakonodaje Unije;

Sprememba 46

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka a b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ab) | dajejo prednost posebnim ukrepom politike, s katerimi bi zmanjšali tveganja za zdravje ranljivih skupin ljudi in zagotovili skladnost s ciljnim zmanjšanjem izpostavljenosti, določenim v skladu z delom B Priloge XIV k Direktivi 2008/50/ES; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ab)

dajejo prednost posebnim ukrepom politike, s katerimi bi zmanjšali tveganja za zdravje ranljivih skupin ljudi in zagotovili skladnost s ciljnim zmanjšanjem izpostavljenosti, določenim v skladu z delom B Priloge XIV k Direktivi 2008/50/ES;

Sprememba 47

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | upoštevajo potrebo po zmanjšanju emisij
  onesnaževal zraka z namenom, da se doseže skladnost s cilji glede kakovosti zraka na njihovih ozemljih in, kadar je primerno, v sosednjih državah članicah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

upoštevajo potrebo po zmanjšanju emisij
  onesnaževal zraka z namenom, da se doseže skladnost s cilji glede kakovosti zraka na njihovih ozemljih in, kadar je primerno, v sosednjih državah članicah;

| (b) | zmanjšajo emisije
  onesnaževal zraka z namenom, da se doseže skladnost s cilji glede kakovosti zraka na njihovih ozemljih,
  zlasti z mejnimi vrednostmi iz Direktive 2008/50/ES,
  in, kadar je primerno, v sosednjih državah članicah; |
| --- | --- |

(b)

zmanjšajo emisije
  onesnaževal zraka z namenom, da se doseže skladnost s cilji glede kakovosti zraka na njihovih ozemljih,
  zlasti z mejnimi vrednostmi iz Direktive 2008/50/ES,
  in, kadar je primerno, v sosednjih državah članicah;

Sprememba 48

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | kvantitativno določijo dodatno zmanjšanje emisij, ki je potrebno, da bi do leta 2030 dosegli ravni kakovosti zunanjega zraka, ki bodo enake ali pod ravnmi, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

kvantitativno določijo dodatno zmanjšanje emisij, ki je potrebno, da bi do leta 2030 dosegli ravni kakovosti zunanjega zraka, ki bodo enake ali pod ravnmi, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija;

Sprememba 49

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | kvantitativno določijo dodatno zmanjšanje emisij, potrebnih za doseganje kritičnih obremenitev in ravni za varstvo okolja do leta 2030; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(bb)

kvantitativno določijo dodatno zmanjšanje emisij, potrebnih za doseganje kritičnih obremenitev in ravni za varstvo okolja do leta 2030;

Sprememba 50

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka b c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bc) | določijo ustrezne ukrepe za uresničevanje ciljev iz točk (ba) in (bb); |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(bc)

določijo ustrezne ukrepe za uresničevanje ciljev iz točk (ba) in (bb);

Sprememba 51

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | z davčnimi spodbudami podpirajo preusmeritev naložb v čiste in učinkovite tehnologije in trajnostno proizvodnjo; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

z davčnimi spodbudami podpirajo preusmeritev naložb v čiste in učinkovite tehnologije in trajnostno proizvodnjo;

Sprememba 52

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka c b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (cb) | ocenijo obseg posebnih potreb in težav pri zmanjševanju onesnaženosti zraka v posameznih nacionalnih geografskih regijah; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(cb)

ocenijo obseg posebnih potreb in težav pri zmanjševanju onesnaženosti zraka v posameznih nacionalnih geografskih regijah;

Sprememba 53

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 – pododstavek 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | zagotovijo, da ustrezni pristojni organi spremljajo učinkovitost ukrepov, ki so jih države članice uvedle v skladu s to direktivo, in so po potrebi pooblaščeni za ukrepanje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(da)

zagotovijo, da ustrezni pristojni organi spremljajo učinkovitost ukrepov, ki so jih države članice uvedle v skladu s to direktivo, in so po potrebi pooblaščeni za ukrepanje.

Sprememba 124

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija zagotovi, da so vse politike EU za zmanjšanje emisij pri virih ustrezne in prispevajo k doseganju ciljev EU glede kakovosti zraka.




  Zato se Komisija in države članice nemudoma sporazumejo o novem predlogu uredbe o standardu za emisije pri dejanski vožnji, ki je trenutno v obravnavi.




  Nova homologacijska preskusna metoda se uporablja najkasneje od leta 2017 in zagotavlja, da so onesnaževala, kot so NOx in delci (PM2,5 in PM10), učinkovito omejena na podlagi dejavnikov za skladnost, ki so potrebni kot pokazatelji dejanskih voznih pogojev. Novi preskusi so neodvisni in pregledni.




  Dejavniki za skladnost so strogi in kvantitativno določeni tako, da odražajo zgolj negotovost preskusnega postopka za emisije pri dejanski vožnji. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Komisija zagotovi, da so vse politike EU za zmanjšanje emisij pri virih ustrezne in prispevajo k doseganju ciljev EU glede kakovosti zraka.

Zato se Komisija in države članice nemudoma sporazumejo o novem predlogu uredbe o standardu za emisije pri dejanski vožnji, ki je trenutno v obravnavi.

Nova homologacijska preskusna metoda se uporablja najkasneje od leta 2017 in zagotavlja, da so onesnaževala, kot so NOx in delci (PM2,5 in PM10), učinkovito omejena na podlagi dejavnikov za skladnost, ki so potrebni kot pokazatelji dejanskih voznih pogojev. Novi preskusi so neodvisni in pregledni.

Dejavniki za skladnost so strogi in kvantitativno določeni tako, da odražajo zgolj negotovost preskusnega postopka za emisije pri dejanski vožnji.

Sprememba 55

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Države članice vzpostavijo sistem rednih in izrednih okoljskih pregledov ter tržni nadzor in javno poročanje glede premičnih in fiksnih virov, da se zagotovi učinkovitost politik in ukrepov pri zagotavljanju zmanjševanja emisij v realnih razmerah obratovanja. |
| | Komisija do ...

   (*1)

  predloži zakonodajni predlog za vzpostavitev vseevropskega sistema za nadzorno preskušanje med uporabo in javno poročanje o emisijskih standardih za lahka tovorna vozila, ki ga bo upravljal ustrezen pristojni organ, za preverjanje, ali so vozila in motorji skozi celotno življenjsko dobo skladni z zahtevami Euro 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2b.
     
  Države članice vzpostavijo sistem rednih in izrednih okoljskih pregledov ter tržni nadzor in javno poročanje glede premičnih in fiksnih virov, da se zagotovi učinkovitost politik in ukrepov pri zagotavljanju zmanjševanja emisij v realnih razmerah obratovanja.

Komisija do ...

   (*1)

  predloži zakonodajni predlog za vzpostavitev vseevropskega sistema za nadzorno preskušanje med uporabo in javno poročanje o emisijskih standardih za lahka tovorna vozila, ki ga bo upravljal ustrezen pristojni organ, za preverjanje, ali so vozila in motorji skozi celotno življenjsko dobo skladni z zahtevami Euro 6.

Sprememba 56

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 3 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 3a.
     
  Države članice lahko podprejo postopno odpravo virov nižjih emisij, tako da v prevoznem sektorju in sektorju dobave goriva spodbujajo zamenjavo poroznih cevi s tehnologijami cevi brez emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

3a.
     
  Države članice lahko podprejo postopno odpravo virov nižjih emisij, tako da v prevoznem sektorju in sektorju dobave goriva spodbujajo zamenjavo poroznih cevi s tehnologijami cevi brez emisij.

Sprememba 57

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 4 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | če se države članice odločijo, da bodo uporabile
  katero koli odstopanje
  iz člena 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(b)

če se države članice odločijo, da bodo uporabile
  katero koli odstopanje
  iz člena 5.

| (b) | če se države članice odločijo, da bodo uporabile
  katero od odstopanj
  iz člena 5. |
| --- | --- |

(b)

če se države članice odločijo, da bodo uporabile
  katero od odstopanj
  iz člena 5.

Sprememba 58

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | V nacionalnih programih nadzora nad onesnaževanjem zraka je navedeno, ali države članice nameravajo uporabiti katero od odstopanj iz člena 5. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

V nacionalnih programih nadzora nad onesnaževanjem zraka je navedeno, ali države članice nameravajo uporabiti katero od odstopanj iz člena 5.

Sprememba 59

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 5

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 5.   Države članice se o osnutkih svojih nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka in vseh
  pomembnih
  posodobitvah, pred njihovim dokončanjem, v skladu z ustrezno zakonodajo Unije posvetujejo
  z javnostjo in
  pristojnimi organi, za katere je verjetno, da jih bo zaradi njihovih specifičnih okoljskih odgovornosti na področju onesnaževanja, kakovosti in upravljanja zraka na vseh ravneh zadevalo izvajanje nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka.
  Kadar je to primerno, se zagotovijo čezmejna posvetovanja v skladu z ustrezno zakonodajo Unije
  . | 5.   Države članice se o osnutkih svojih nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka in vseh posodobitvah, pred njihovim dokončanjem, v skladu z ustrezno zakonodajo Unije posvetujejo
  s
  pristojnimi organi, za katere je verjetno, da jih bo zaradi njihovih specifičnih okoljskih odgovornosti na področju onesnaževanja, kakovosti in upravljanja zraka na vseh ravneh zadevalo izvajanje nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka.
  V teh posvetovanjih sodelujejo lokalni ali regionalni organi, pristojni za izvajanje politike za zmanjšanje emisij v določenih območjih in/ali strnjenih naseljih, pri čemer se v posvetovanja vključijo tudi območja in/ali strnjena naselja, ki se nahajajo v najmanj dveh državah članicah
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5.   Države članice se o osnutkih svojih nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka in vseh
  pomembnih
  posodobitvah, pred njihovim dokončanjem, v skladu z ustrezno zakonodajo Unije posvetujejo
  z javnostjo in
  pristojnimi organi, za katere je verjetno, da jih bo zaradi njihovih specifičnih okoljskih odgovornosti na področju onesnaževanja, kakovosti in upravljanja zraka na vseh ravneh zadevalo izvajanje nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka.
  Kadar je to primerno, se zagotovijo čezmejna posvetovanja v skladu z ustrezno zakonodajo Unije
  .

5.   Države članice se o osnutkih svojih nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka in vseh posodobitvah, pred njihovim dokončanjem, v skladu z ustrezno zakonodajo Unije posvetujejo
  s
  pristojnimi organi, za katere je verjetno, da jih bo zaradi njihovih specifičnih okoljskih odgovornosti na področju onesnaževanja, kakovosti in upravljanja zraka na vseh ravneh zadevalo izvajanje nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka.
  V teh posvetovanjih sodelujejo lokalni ali regionalni organi, pristojni za izvajanje politike za zmanjšanje emisij v določenih območjih in/ali strnjenih naseljih, pri čemer se v posvetovanja vključijo tudi območja in/ali strnjena naselja, ki se nahajajo v najmanj dveh državah članicah
  .

Sprememba 60

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 5 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Države članice v skladu z ustrezno zakonodajo Unije zagotovijo, da se pri izdelavi in pregledu osnutkov nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka ter pri njihovih morebitnih posodobitvah posvetovanja s člani upoštevne javnosti opravijo v zgodnji fazi, pred končno izdelavo programov. Po potrebi se zagotovijo čezmejna posvetovanja v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, vključno s členom 25 Direktive 2008/50/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice v skladu z ustrezno zakonodajo Unije zagotovijo, da se pri izdelavi in pregledu osnutkov nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka ter pri njihovih morebitnih posodobitvah posvetovanja s člani upoštevne javnosti opravijo v zgodnji fazi, pred končno izdelavo programov. Po potrebi se zagotovijo čezmejna posvetovanja v skladu z ustrezno zakonodajo Unije, vključno s členom 25 Direktive 2008/50/ES.

Sprememba 61

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 5 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 5a.
     
  Države članice imenujejo svoj neodvisni strokovni organ, ki bo pregledal osnutek nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka ter ocenil točnost informacij in ustreznost politik in ukrepov v teh programih. Rezultati teh pregledov se objavijo pred objavo osnutka nacionalnega programa nadzora nad onesnaževanjem zraka, da se omogoči ustrezna javna udeležba. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

5a.
     
  Države članice imenujejo svoj neodvisni strokovni organ, ki bo pregledal osnutek nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka ter ocenil točnost informacij in ustreznost politik in ukrepov v teh programih. Rezultati teh pregledov se objavijo pred objavo osnutka nacionalnega programa nadzora nad onesnaževanjem zraka, da se omogoči ustrezna javna udeležba.

Sprememba 62

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 6 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija zagotovi smernice v zvezi z ukrepi za zmanjšanje emisij, ki niso vključeni v del 1 Priloge III, tudi glede ogrevanja v gospodinjstvih in cestnega prometa, in ki jih države članice lahko vključijo v nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija zagotovi smernice v zvezi z ukrepi za zmanjšanje emisij, ki niso vključeni v del 1 Priloge III, tudi glede ogrevanja v gospodinjstvih in cestnega prometa, in ki jih države članice lahko vključijo v nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka.

Sprememba 63

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 8

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 8.   Komisija
  lahko
  določi navodila o pripravi in izvajanju nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka. | 8.   Komisija določi navodila o pripravi in izvajanju nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

8.   Komisija
  lahko
  določi navodila o pripravi in izvajanju nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka.

8.   Komisija določi navodila o pripravi in izvajanju nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka.

Sprememba 64

Predlog direktive

Člen 6 – odstavek 9

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 9.   Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti določi tudi obliko in potrebne informacije o nacionalnih programih nadzora nad onesnaževanjem zraka držav članic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 14. | 9.   Komisija z izvedbenimi akti določi tudi obliko in potrebne informacije o nacionalnih programih nadzora nad onesnaževanjem zraka držav članic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 14. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

9.   Komisija
  lahko
  z izvedbenimi akti določi tudi obliko in potrebne informacije o nacionalnih programih nadzora nad onesnaževanjem zraka držav članic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 14.

9.   Komisija z izvedbenimi akti določi tudi obliko in potrebne informacije o nacionalnih programih nadzora nad onesnaževanjem zraka držav članic. Ti izvedbeni akti se sprejmejo v skladu s postopkom preverjanja iz člena 14.

Sprememba 65

Predlog direktive

Člen 6 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 6a




  Sklad za čisti zrak




  Komisija omogoči lažji dostop do finančne podpore, da zagotovi sprejemanje ustreznih ukrepov za izpolnjevanje ciljev iz te direktive.




  To vključuje razpoložljiva finančna sredstva, med drugim:










  (a) | sredstva za kmetijstvo, vključno s tistimi, ki bodo na voljo v okviru skupne kmetijske politike za obdobje 2014–2020, kakor bo spremenjena po vmesnem pregledu leta 2017, da se bo vanjo vključila kakovost zraka kot „javna dobrina“, s posebno navedbo amonijaka ali metana ali obeh, s čimer bi državam članicam in ustreznim regionalnim in lokalnim oblastem omogočili, da bodo s posebnimi ukrepi prispevale k zmanjšanju emisij, ter zagotovili pomoč pri takšnemu ukrepanju; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 6a

Sklad za čisti zrak

Komisija omogoči lažji dostop do finančne podpore, da zagotovi sprejemanje ustreznih ukrepov za izpolnjevanje ciljev iz te direktive.

To vključuje razpoložljiva finančna sredstva, med drugim:

(a)

sredstva za kmetijstvo, vključno s tistimi, ki bodo na voljo v okviru skupne kmetijske politike za obdobje 2014–2020, kakor bo spremenjena po vmesnem pregledu leta 2017, da se bo vanjo vključila kakovost zraka kot „javna dobrina“, s posebno navedbo amonijaka ali metana ali obeh, s čimer bi državam članicam in ustreznim regionalnim in lokalnim oblastem omogočili, da bodo s posebnimi ukrepi prispevale k zmanjšanju emisij, ter zagotovili pomoč pri takšnemu ukrepanju;

| (b) | prihodnje delovne programe v sklopu okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020; |
| --- | --- |

(b)

prihodnje delovne programe v sklopu okvirnega programa za raziskave in inovacije Obzorje 2020;

| (c) | evropske strukturne in investicijske sklade; |
| --- | --- |

(c)

evropske strukturne in investicijske sklade;

| (d) | instrumente financiranja za okolje in podnebne ukrepe, kot je instrument LIFE; |
| --- | --- |

(d)

instrumente financiranja za okolje in podnebne ukrepe, kot je instrument LIFE;

| (e) | kakršne koli kombinacije zgornjih ukrepov. |
| --- | --- |

(e)

kakršne koli kombinacije zgornjih ukrepov.

Komisija zagotovi, da so postopki financiranja enostavni, pregledni in dostopni različnim ravnem upravljanja.

Komisija oceni možnost, da bi vzpostavili točko vse na enem mestu, kjer bi lahko pravne ali fizične osebe brez težav poiskale razpoložljive sklade in postopke v zvezi z dostopom do projektov, ki obravnavajo vprašanja glede onesnaženosti zraka.

Sprememba 67

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 4

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.
     
  Države članice, ki uporabljajo odstopanje v skladu s členom 5(1), v svoje informativno poročilo o evidencah vključijo naslednje informacije za zadevno leto: | črtano |
| (a) | količino emisij NOx, SO2 in PM2,5 , ki bi bile izpuščene v zrak, če ne bi bilo območja nadzora nad emisijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.
     
  Države članice, ki uporabljajo odstopanje v skladu s členom 5(1), v svoje informativno poročilo o evidencah vključijo naslednje informacije za zadevno leto:

črtano

(a)

količino emisij NOx, SO2 in PM2,5 , ki bi bile izpuščene v zrak, če ne bi bilo območja nadzora nad emisijami;

| (b) | stopnjo zmanjšanja emisij, doseženo v delu območja nadzora nad emisijami, ki spada pod zadevno državo članico, v skladu s členom 5(1)(c); |
| --- | --- |

(b)

stopnjo zmanjšanja emisij, doseženo v delu območja nadzora nad emisijami, ki spada pod zadevno državo članico, v skladu s členom 5(1)(c);

| (c) | obseg, v katerem uporabijo to odstopanje; |
| --- | --- |

(c)

obseg, v katerem uporabijo to odstopanje;

| (d) | kakršne koli dodatne podatke, ki se državam članicam zdijo primerni, da bo Komisija lahko s pomočjo Evropske agencije za okolje opravila celovito oceno pogojev, pod katerimi je bilo izvedeno odstopanje. |
| --- | --- |

(d)

kakršne koli dodatne podatke, ki se državam članicam zdijo primerni, da bo Komisija lahko s pomočjo Evropske agencije za okolje opravila celovito oceno pogojev, pod katerimi je bilo izvedeno odstopanje.

Sprememba 68

Predlog direktive

Člen 7 – odstavek 7

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 7.   Države članice vzpostavijo evidence emisij, vključno
  s
  prilagojenimi evidencami emisij, projekcijami emisij in informativnim poročilom o evidencah v skladu s Prilogo IV. | 7.   Države članice vzpostavijo evidence emisij, vključno
  z morebitnimi
  prilagojenimi evidencami emisij, projekcijami emisij in informativnim poročilom o evidencah v skladu s Prilogo IV. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

7.   Države članice vzpostavijo evidence emisij, vključno
  s
  prilagojenimi evidencami emisij, projekcijami emisij in informativnim poročilom o evidencah v skladu s Prilogo IV.

7.   Države članice vzpostavijo evidence emisij, vključno
  z morebitnimi
  prilagojenimi evidencami emisij, projekcijami emisij in informativnim poročilom o evidencah v skladu s Prilogo IV.

Sprememba 69

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice
  zagotovijo, če je to izvedljivo, spremljanje škodljivih vplivov
  onesnaženosti zraka na ekosisteme v skladu z zahtevami iz Priloge V. | 1.   Države članice
  nadzorujejo škodljive vplive
  onesnaženosti zraka na ekosisteme v skladu z zahtevami iz Priloge V. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice
  zagotovijo, če je to izvedljivo, spremljanje škodljivih vplivov
  onesnaženosti zraka na ekosisteme v skladu z zahtevami iz Priloge V.

1.   Države članice
  nadzorujejo škodljive vplive
  onesnaženosti zraka na ekosisteme v skladu z zahtevami iz Priloge V.

Sprememba 70

Predlog direktive

Člen 8 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice usklajujejo
  , kadar je to primerno,
  spremljanje vplivov onesnaženosti zraka z drugimi programi spremljanja, ki so bili vzpostavljeni na podlagi zakonodaje Unije, vključno z direktivama 2008/50/ES in 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30). | 2.   Države članice usklajujejo spremljanje vplivov onesnaženosti zraka z drugimi programi spremljanja, ki so bili vzpostavljeni na podlagi zakonodaje Unije, vključno z direktivama 2008/50/ES in 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice usklajujejo
  , kadar je to primerno,
  spremljanje vplivov onesnaženosti zraka z drugimi programi spremljanja, ki so bili vzpostavljeni na podlagi zakonodaje Unije, vključno z direktivama 2008/50/ES in 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30).

2.   Države članice usklajujejo spremljanje vplivov onesnaženosti zraka z drugimi programi spremljanja, ki so bili vzpostavljeni na podlagi zakonodaje Unije, vključno z direktivama 2008/50/ES in 2000/60/ES Evropskega parlamenta in Sveta (30).

Sprememba 71

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Države članice Komisiji
  [v treh mesecih po datumu iz člena 17, datum vstavi OPOCE]
  predložijo svoje nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka in jih nato vsaki dve leti posodabljajo. | 1.   Države članice Komisiji
  do ...

   (*2) predložijo svoje nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka in jih nato vsaki dve leti posodabljajo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Države članice Komisiji
  [v treh mesecih po datumu iz člena 17, datum vstavi OPOCE]
  predložijo svoje nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka in jih nato vsaki dve leti posodabljajo.

1.   Države članice Komisiji
  do ...

   (*2) predložijo svoje nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka in jih nato vsaki dve leti posodabljajo.

Sprememba 72

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Kadar se nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka posodobi v skladu s členom 6(4), zadevna država članica
  Komisijo o tem obvesti
  v roku dveh mesecev. | Kadar se nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka posodobi v skladu s členom 6(4), zadevna država članica v roku dveh mesecev
  posreduje posodobljeni program Komisiji
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Kadar se nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka posodobi v skladu s členom 6(4), zadevna država članica
  Komisijo o tem obvesti
  v roku dveh mesecev.

Kadar se nacionalni program nadzora nad onesnaževanjem zraka posodobi v skladu s členom 6(4), zadevna država članica v roku dveh mesecev
  posreduje posodobljeni program Komisiji
  .

Sprememba 73

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 2 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Države članice od leta 2017 naprej v skladu z roki za poročanje iz Priloge I Komisijo in Evropsko agencijo za okolje obveščajo o svojih nacionalnih evidencah emisij, projekcijah emisij, prostorsko razčlenjenih evidencah emisij, evidencah velikih točkovnih virov in poročilih iz člena 7(1), 7(2) in 7(3) ter, kadar je relevantno, iz člena
  7(4),
  7(5) in 7(6). | 2.   Države članice od leta 2017 naprej v skladu z roki za poročanje iz Priloge I Komisijo in Evropsko agencijo za okolje obveščajo o svojih nacionalnih evidencah emisij, projekcijah emisij, prostorsko razčlenjenih evidencah emisij, evidencah velikih točkovnih virov in poročilih iz člena 7(1), 7(2) in 7(3) ter, kadar je relevantno, iz člena 7(5) in 7(6). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Države članice od leta 2017 naprej v skladu z roki za poročanje iz Priloge I Komisijo in Evropsko agencijo za okolje obveščajo o svojih nacionalnih evidencah emisij, projekcijah emisij, prostorsko razčlenjenih evidencah emisij, evidencah velikih točkovnih virov in poročilih iz člena 7(1), 7(2) in 7(3) ter, kadar je relevantno, iz člena
  7(4),
  7(5) in 7(6).

2.   Države članice od leta 2017 naprej v skladu z roki za poročanje iz Priloge I Komisijo in Evropsko agencijo za okolje obveščajo o svojih nacionalnih evidencah emisij, projekcijah emisij, prostorsko razčlenjenih evidencah emisij, evidencah velikih točkovnih virov in poročilih iz člena 7(1), 7(2) in 7(3) ter, kadar je relevantno, iz člena 7(5) in 7(6).

Sprememba 134

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 3

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| 3.
     
  Države članice o svojih nacionalnih emisijah in projekcijah za CH4 poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (31)

  . | črtano |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

3.
     
  Države članice o svojih nacionalnih emisijah in projekcijah za CH4 poročajo v skladu z Uredbo (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta

   (31)

  .

črtano

Sprememba 74

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 4 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 4.   Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje in držav članic redno pregleduje podatke v nacionalnih evidencah emisij. Ta pregled vključuje naslednje: | 4.   Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje in držav članic redno pregleduje podatke v nacionalnih evidencah emisij
  in nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka
  . Ta pregled vključuje naslednje: |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

4.   Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje in držav članic redno pregleduje podatke v nacionalnih evidencah emisij. Ta pregled vključuje naslednje:

4.   Komisija ob pomoči Evropske agencije za okolje in držav članic redno pregleduje podatke v nacionalnih evidencah emisij
  in nacionalne programe nadzora nad onesnaževanjem zraka
  . Ta pregled vključuje naslednje:

Sprememba 75

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 4 – točka c a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ca) | preglede za preverjanje, ali nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka izpolnjujejo zahteve iz člena 6. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ca)

preglede za preverjanje, ali nacionalni programi nadzora nad onesnaževanjem zraka izpolnjujejo zahteve iz člena 6.

Sprememba 76

Predlog direktive

Člen 9 – odstavek 4 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija objavi rezultate pregleda v skladu s členom 11. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija objavi rezultate pregleda v skladu s členom 11.

Sprememba 77

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
  najmanj
  vsakih
  pet let
  poroča o 
  napredku pri
  izvajanju te direktive
  , vključno z oceno svojega prispevka k doseganju ciljev te direktive
  . | 1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih
  30 mesecev od ...

   (*3) poroča o izvajanju te direktive.
  Komisija pri tem oceni: |
| | (a) | svoj prispevek in prizadevanja držav članic pri doseganju ciljev te direktive, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu
  najmanj
  vsakih
  pet let
  poroča o 
  napredku pri
  izvajanju te direktive
  , vključno z oceno svojega prispevka k doseganju ciljev te direktive
  .

1.   Komisija Evropskemu parlamentu in Svetu vsakih
  30 mesecev od ...

   (*3) poroča o izvajanju te direktive.
  Komisija pri tem oceni:

(a)

svoj prispevek in prizadevanja držav članic pri doseganju ciljev te direktive,

| (b) | napredek pri zmanjševanju emisij onesnaževal zraka do leta 2025 in do leta 2030, |
| --- | --- |

(b)

napredek pri zmanjševanju emisij onesnaževal zraka do leta 2025 in do leta 2030,

| (c) | napredek pri doseganju dolgoročnih ciljev glede kakovosti zraka, določenih v sedmem okoljskem akcijskem programu, |
| --- | --- |

(c)

napredek pri doseganju dolgoročnih ciljev glede kakovosti zraka, določenih v sedmem okoljskem akcijskem programu,

| (d) | ali so presežene kritične obremenitve in ravni ter priporočene vrednosti Svetovne zdravstvene organizacije za kakovost zraka in |
| --- | --- |

(d)

ali so presežene kritične obremenitve in ravni ter priporočene vrednosti Svetovne zdravstvene organizacije za kakovost zraka in

| (e) | uporabo razpoložljivega financiranja EU po državah članicah, kadar so bila ta sredstva uporabljena za zmanjševanje onesnaženosti zraka. |
| --- | --- |

(e)

uporabo razpoložljivega financiranja EU po državah članicah, kadar so bila ta sredstva uporabljena za zmanjševanje onesnaženosti zraka.

Sprememba 78

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Komisija pri poročanju o zmanjšanju emisij po državah članicah za leta 2020, 2025 in 2030 po potrebi vključi razloge za nedoseganje ciljev
  . |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija pri poročanju o zmanjšanju emisij po državah članicah za leta 2020, 2025 in 2030 po potrebi vključi razloge za nedoseganje ciljev
  .

Sprememba 79

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 1 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Če je v poročilu navedeno, da države članice ne bodo mogle dosegati skladnosti z zakonodajo Unije in mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, Komisija: |
| | (a) | oceni, ali je bilo nedoseganje rezultat neučinkovite politike EU za zmanjšanje emisij pri virih, vključno z njenim izvajanjem na ravni držav članic, |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Če je v poročilu navedeno, da države članice ne bodo mogle dosegati skladnosti z zakonodajo Unije in mejnimi vrednostmi kakovosti zraka iz Direktive 2008/50/ES, Komisija:

(a)

oceni, ali je bilo nedoseganje rezultat neučinkovite politike EU za zmanjšanje emisij pri virih, vključno z njenim izvajanjem na ravni držav članic,

| (b) | opravi posvetovanja z odborom iz člena 14 in ugotovi, ali je potrebna nova osnovna zakonodaja, ter po potrebi predstavi zakonodajne predloge za zagotavljanje skladnosti s cilji te direktive. Vsak takšen predlog temelji na zanesljivi oceni učinka in izhaja iz najnovejših znanstvenih podatkov. |
| --- | --- |

(b)

opravi posvetovanja z odborom iz člena 14 in ugotovi, ali je potrebna nova osnovna zakonodaja, ter po potrebi predstavi zakonodajne predloge za zagotavljanje skladnosti s cilji te direktive. Vsak takšen predlog temelji na zanesljivi oceni učinka in izhaja iz najnovejših znanstvenih podatkov.

Sprememba 80

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 1 – pododstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Komisija
  v vsakem primeru za leto 2025 poroča, kot je navedeno zgoraj, poleg tega pa vključi tudi informacije o doseganju vmesnih ravni emisij iz člena 4(2) ter razloge za morebitno nedoseganje teh ravni.
  Opredeli
  tudi
  potrebe po nadaljnjih ukrepih, pri čemer upošteva tudi učinke izvajanja na sektorje. | Komisija
  na podlagi teh poročil skupaj z državami članicami
  opredeli potrebe po nadaljnjih ukrepih,
  tudi na nacionalni ravni,
  pri čemer upošteva tudi učinke izvajanja na sektorje. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Komisija
  v vsakem primeru za leto 2025 poroča, kot je navedeno zgoraj, poleg tega pa vključi tudi informacije o doseganju vmesnih ravni emisij iz člena 4(2) ter razloge za morebitno nedoseganje teh ravni.
  Opredeli
  tudi
  potrebe po nadaljnjih ukrepih, pri čemer upošteva tudi učinke izvajanja na sektorje.

Komisija
  na podlagi teh poročil skupaj z državami članicami
  opredeli potrebe po nadaljnjih ukrepih,
  tudi na nacionalni ravni,
  pri čemer upošteva tudi učinke izvajanja na sektorje.

Sprememba 81

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Poročila iz odstavka 1
  lahko
  vključujejo vrednotenje okoljskih in družbeno-ekonomskih vplivov te direktive. | 2.   Poročila iz odstavka 1 vključujejo vrednotenje
  zdravstvenih,
  okoljskih in družbeno-ekonomskih vplivov te direktive
  , tudi vpliva na zdravstvene sisteme držav članic ter stroškov neizvajanja ukrepov. Komisija poskrbi, da so ta poročila dostopna javnosti. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Poročila iz odstavka 1
  lahko
  vključujejo vrednotenje okoljskih in družbeno-ekonomskih vplivov te direktive.

2.   Poročila iz odstavka 1 vključujejo vrednotenje
  zdravstvenih,
  okoljskih in družbeno-ekonomskih vplivov te direktive
  , tudi vpliva na zdravstvene sisteme držav članic ter stroškov neizvajanja ukrepov. Komisija poskrbi, da so ta poročila dostopna javnosti.

Sprememba 152

Predlog direktive

Člen 10 – odstavek 2a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Komisija pred določitvijo nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij opravi tudi oceno učinka za živo srebro (Hg) in po potrebi predloži nov zakonodajni predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2a.
     
  Komisija pred določitvijo nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij opravi tudi oceno učinka za živo srebro (Hg) in po potrebi predloži nov zakonodajni predlog.

Sprememba 82

Predlog direktive

Člen 10 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 10a




  Evropski forum za čist zrak




  Komisija vsaki dve leti organizira evropski forum za čist zrak, da bi olajšala usklajeno izvajanje programa „Čist zrak za Evropo“ in povezala vse ustrezne akterje, med drugim pristojne organe držav članic na vseh ustreznih ravneh, Komisijo, industrijo, civilno družbo in znanstveno skupnost. Forum za čist zrak nadzoruje oblikovanje navodil za pripravo in izvajanje nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka, razvoj poti zmanjševanja emisij, vključno z ocenjevanjem zahtev glede poročanja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 10a

Evropski forum za čist zrak

Komisija vsaki dve leti organizira evropski forum za čist zrak, da bi olajšala usklajeno izvajanje programa „Čist zrak za Evropo“ in povezala vse ustrezne akterje, med drugim pristojne organe držav članic na vseh ustreznih ravneh, Komisijo, industrijo, civilno družbo in znanstveno skupnost. Forum za čist zrak nadzoruje oblikovanje navodil za pripravo in izvajanje nacionalnih programov nadzora nad onesnaževanjem zraka, razvoj poti zmanjševanja emisij, vključno z ocenjevanjem zahtev glede poročanja.

Sprememba 83

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | informacije o napredku posameznih držav članic pri doseganju obveznih ciljev glede onesnaževanja zraka za leti 2025 in 2030 za vsako onesnaževalo. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(ba)

informacije o napredku posameznih držav članic pri doseganju obveznih ciljev glede onesnaževanja zraka za leti 2025 in 2030 za vsako onesnaževalo.

Sprememba 84

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 1 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | informacije o rezultatih pregleda iz člena 9(4). |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

(bb)

informacije o rezultatih pregleda iz člena 9(4).

Sprememba 85

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | 2a.
     
  Države članice zagotovijo, da ima zadevna javnost dostop do upravnih ali sodnih postopkov za izpodbijanje dejanj in opustitve dejanj pristojnih organov ali fizičnih oseb, ki niso v skladu s to direktivo.




  Takšni postopki vključujejo ustrezna in učinkovita pravna sredstva, po potrebi tudi izdajo začasne odredbe, in so pošteni, pravični, pravočasni in ne predragi.




  Države članice zagotovijo, da so informacije o dostopanju do teh postopkov javno na voljo javnosti, in razmislijo o vzpostavitvi ustreznih mehanizmov pomoči, s katerimi bi odpravili ali zmanjšali finančne in druge ovire pri dostopu do sodišč. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2a.
     
  Države članice zagotovijo, da ima zadevna javnost dostop do upravnih ali sodnih postopkov za izpodbijanje dejanj in opustitve dejanj pristojnih organov ali fizičnih oseb, ki niso v skladu s to direktivo.

Takšni postopki vključujejo ustrezna in učinkovita pravna sredstva, po potrebi tudi izdajo začasne odredbe, in so pošteni, pravični, pravočasni in ne predragi.

Države članice zagotovijo, da so informacije o dostopanju do teh postopkov javno na voljo javnosti, in razmislijo o vzpostavitvi ustreznih mehanizmov pomoči, s katerimi bi odpravili ali zmanjšali finančne in druge ovire pri dostopu do sodišč.

Sprememba 127

Predlog direktive

Člen 11 – odstavek 2 b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | 2b.
     
  Komisija na podlagi poročil iz člena 10(1) v zvezi z NH3 oceni obstoječe pravno zavezujoče nacionalne obveze glede zmanjšanja emisij na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov, upoštevaje dosežke držav članic po Direktivi 2001/81/ES in protokolu o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979.




  Komisija do leta 2022 ovrednoti napredek proti uresničevanju obvez iz te direktive, pri čemer upošteva:










  (a) | smernice UN/ECE za preprečevanje in zmanjševanje emisij amoniaka, okvirni kodeks UN/ECE o dobri kmetijski praksi za zmanjševanje emisij amoniaka, kot je bil spremenjen leta 2014, ter najboljše razpoložljive tehnike iz člen 3(10) Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

2b.
     
  Komisija na podlagi poročil iz člena 10(1) v zvezi z NH3 oceni obstoječe pravno zavezujoče nacionalne obveze glede zmanjšanja emisij na podlagi najnovejših znanstvenih dokazov, upoštevaje dosežke držav članic po Direktivi 2001/81/ES in protokolu o zmanjševanju zakisljevanja, evtrofikacije in prizemnega ozona h konvenciji o onesnaževanju zraka na velike razdalje preko meja iz leta 1979.

Komisija do leta 2022 ovrednoti napredek proti uresničevanju obvez iz te direktive, pri čemer upošteva:

(a)

smernice UN/ECE za preprečevanje in zmanjševanje emisij amoniaka, okvirni kodeks UN/ECE o dobri kmetijski praksi za zmanjševanje emisij amoniaka, kot je bil spremenjen leta 2014, ter najboljše razpoložljive tehnike iz člen 3(10) Direktive 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta;

| (b) | kmetijske okoljske ukrepe iz skupne kmetijske politike; |
| --- | --- |

(b)

kmetijske okoljske ukrepe iz skupne kmetijske politike;

| (c) | pregled vse zakonodaje o kakovosti zraka, tudi tiste iz člena 3(12a) te Direktive; |
| --- | --- |

(c)

pregled vse zakonodaje o kakovosti zraka, tudi tiste iz člena 3(12a) te Direktive;

Komisija po potrebi vloži zakonodajni predlog glede ciljev za izboljšanje kakovosti zraka ta obdobje po letu 2030.

Sprememba 86

Predlog direktive

Člen 11 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Člen 11a




  Da bi ohranila napredek v smeri doseganja ravni kakovosti zraka, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, in dolgoročno vizijo, zapisano v sedmem okoljskem akcijskem programu, Komisija na podlagi poročil iz člena 10(1) najpozneje do leta 2025 pregleda to direktivo. Komisija po potrebi ter ob upoštevanju znanstvenega in tehnološkega napredka zlasti predlaga spremembe glede nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij iz Priloge II.




  Komisija na podlagi rednih poročil iz člena 10(1) razmisli o ukrepih za zmanjšanje emisij v mednarodnem pomorskem prometu, zlasti v ozemeljskih vodah in izključnih gospodarskih conah držav članic, ter po potrebi predloži zakonodajni predlog. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Člen 11a

Da bi ohranila napredek v smeri doseganja ravni kakovosti zraka, ki jih priporoča Svetovna zdravstvena organizacija, in dolgoročno vizijo, zapisano v sedmem okoljskem akcijskem programu, Komisija na podlagi poročil iz člena 10(1) najpozneje do leta 2025 pregleda to direktivo. Komisija po potrebi ter ob upoštevanju znanstvenega in tehnološkega napredka zlasti predlaga spremembe glede nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij iz Priloge II.

Komisija na podlagi rednih poročil iz člena 10(1) razmisli o ukrepih za zmanjšanje emisij v mednarodnem pomorskem prometu, zlasti v ozemeljskih vodah in izključnih gospodarskih conah držav članic, ter po potrebi predloži zakonodajni predlog.

Sprememba 87

Predlog direktive

Člen 12

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Unija in države članice, kakor je ustrezno, zagotovijo dvostransko in večstransko sodelovanje s tretjimi državami in usklajevanje znotraj ustreznih mednarodnih organizacij, kot so Program Združenih narodov za okolje (UNEP), Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), Mednarodna pomorska organizacija (IMO) in Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO), vključno z izmenjavo informacij, glede tehničnih in znanstvenih raziskav in razvoja z namenom izboljšanja temeljev za zmanjšanje emisij. | Unija in države članice, kakor je ustrezno, zagotovijo dvostransko in večstransko sodelovanje s tretjimi državami in usklajevanje znotraj ustreznih mednarodnih organizacij, kot so Program Združenih narodov za okolje (UNEP), Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE),
  Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO),
  Mednarodna pomorska organizacija (IMO) in Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO), vključno z izmenjavo informacij, glede tehničnih in znanstvenih raziskav in razvoja z namenom izboljšanja temeljev za zmanjšanje emisij.
  Države članice se čezmejno posvetujejo o skupnih nevarnostih zaradi emisij iz bližnjih industrijskih regij v teh državah, tiste, ki jih to zadeva, pa pripravijo skupne načrte za odpravo ali zmanjšanje teh emisij. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Unija in države članice, kakor je ustrezno, zagotovijo dvostransko in večstransko sodelovanje s tretjimi državami in usklajevanje znotraj ustreznih mednarodnih organizacij, kot so Program Združenih narodov za okolje (UNEP), Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE), Mednarodna pomorska organizacija (IMO) in Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO), vključno z izmenjavo informacij, glede tehničnih in znanstvenih raziskav in razvoja z namenom izboljšanja temeljev za zmanjšanje emisij.

Unija in države članice, kakor je ustrezno, zagotovijo dvostransko in večstransko sodelovanje s tretjimi državami in usklajevanje znotraj ustreznih mednarodnih organizacij, kot so Program Združenih narodov za okolje (UNEP), Ekonomska komisija Združenih narodov za Evropo (UN/ECE),
  Organizacija Združenih narodov za prehrano in kmetijstvo (FAO),
  Mednarodna pomorska organizacija (IMO) in Mednarodna organizacija civilnega letalstva (ICAO), vključno z izmenjavo informacij, glede tehničnih in znanstvenih raziskav in razvoja z namenom izboljšanja temeljev za zmanjšanje emisij.
  Države članice se čezmejno posvetujejo o skupnih nevarnostih zaradi emisij iz bližnjih industrijskih regij v teh državah, tiste, ki jih to zadeva, pa pripravijo skupne načrte za odpravo ali zmanjšanje teh emisij.

Sprememba 88

Predlog direktive

Člen 13 – odstavek 2

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| 2.   Pooblastilo iz členov 6(7), 7(9) in 8(3) se Komisiji dodeli za
  nedoločen čas od
  datuma začetka veljavnosti te direktive. | 2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 6(7), 7(9) in 8(3) se na Komisijo prenese
  za obdobje 5 let od
  ... (*4).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

2.   Pooblastilo iz členov 6(7), 7(9) in 8(3) se Komisiji dodeli za
  nedoločen čas od
  datuma začetka veljavnosti te direktive.

2.   Pooblastilo
  za sprejemanje delegiranih aktov
  iz členov 6(7), 7(9) in 8(3) se na Komisijo prenese
  za obdobje 5 let od
  ... (*4).
  Komisija pripravi poročilo o prenesenem pooblastilu najpozneje devet mesecev pred koncem petletnega obdobja. Prenos pooblastila se samodejno podaljša za enako obdobje, razen če Evropski parlament ali Svet nasprotuje temu podaljšanju najpozneje tri mesece pred koncem vsakega obdobja.

Sprememba 89

Predlog direktive

Člen 15

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvrševanje teh kazni. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne. | Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvrševanje teh kazni. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Države članice o teh ukrepih uradno obvestijo Komisijo najpozneje do ...

   (*5)

  , prav tako pa jo nemudoma uradno obvestijo o vseh morebitnih naknadnih spremembah ukrepov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvrševanje teh kazni. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.

Države članice določijo pravila glede kazni, ki se uporabljajo v primeru kršitve nacionalnih predpisov, sprejetih na podlagi te direktive, in sprejmejo vse potrebne ukrepe za izvrševanje teh kazni. Predpisane kazni morajo biti učinkovite, sorazmerne in odvračilne.
  Države članice o teh ukrepih uradno obvestijo Komisijo najpozneje do ...

   (*5)

  , prav tako pa jo nemudoma uradno obvestijo o vseh morebitnih naknadnih spremembah ukrepov.

Sprememba 90

Predlog direktive

Člen 15 – odstavek 1 a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Brez poseganja v odstavek 1 velja, da države članice ne prenesejo bremena zagotavljanja skladnosti na organe, ki nimajo strateških pooblastil za izpolnjevanje zahtev direktive. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Brez poseganja v odstavek 1 velja, da države članice ne prenesejo bremena zagotavljanja skladnosti na organe, ki nimajo strateških pooblastil za izpolnjevanje zahtev direktive.

Sprememba 125

Predlog direktive

Člen 16 – uvodni del

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| V Prilogi I k Direktivi 2003/35/ES se
  doda naslednja točka
  (g): | V Prilogi I k Direktivi 2003/35/ES se
  dodata naslednji točki
  (g) 
  in (h)
  : |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

V Prilogi I k Direktivi 2003/35/ES se
  doda naslednja točka
  (g):

V Prilogi I k Direktivi 2003/35/ES se
  dodata naslednji točki
  (g) 
  in (h)
  :

Sprememba 126

Predlog direktive

Člen 16 – točka 1a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Predlog spremembe |
| --- | --- |
| | „(h) | Člen 23 Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo.“ |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Predlog spremembe

„(h)

Člen 23 Direktive 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo.“

Sprememba 135

Sprememba 135

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga 1 – preglednica A – vrstica 4

Priloga 1 – preglednica A – vrstica 4

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Skupne nacionalne emisije po vrstah virov | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Skupne nacionalne emisije po vrstah virov

Skupne nacionalne emisije po vrstah virov

—

CH4

CH4

Letno, od leta 2005 do leta poročanja minus 2 (X–2)

Letno, od leta 2005 do leta poročanja minus 2 (X–2)

15. 2.****

15. 2.****

Predlog spremembe

Predlog spremembe

črtano

Sprememba 91

Sprememba 91

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga I – preglednica A – vrstica 5

Priloga I – preglednica A – vrstica 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Predhodne nacionalne emisije po združeni NFR(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Predhodne nacionalne emisije po združeni NFR(2)

(2)

—

SO2, NOX, NH3, NMVOC, PM2,5

2

X

3

2,5

Letno
  , za leto poročanja minus 1 (X–1)

Letno

30/09

30/09

Sprememba

Sprememba

| Predhodne nacionalne emisije po združeni NFR(2) | — | SO2, NOX, NH3, NMHOS, PM2,5 |
| --- | --- | --- |

Predhodne nacionalne emisije po združeni NFR(2)

2

—

SO2, NOX, NH3, NMHOS, PM2,5

2

X

3

2,5

Vsaki dve leti
  , za leto poročanja minus 1 (X–1)

Vsaki dve leti

31/12

31/12

Sprememba 136

Sprememba 136

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga 1 – preglednica C – vrstica 5

Priloga 1 – preglednica C – vrstica 5

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

| Projekcije emisij po združenih vrstah virov | — | CH4 |
| --- | --- | --- |

Projekcije emisij po združenih vrstah virov

Projekcije emisij po združenih vrstah virov

—

CH4

CH4

Poročanje vsaki dve leti, ki zajema vsako leto od leta X do leta 2030, ter po možnosti leti 2040 in 2050

Poročanje vsaki dve leti, ki zajema vsako leto od leta X do leta 2030, ter po možnosti leti 2040 in 2050

15. 3.

15. 3.

Predlog spremembe

Predlog spremembe

črtano

črtano

Sprememba 95

Sprememba 95

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka a

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | upravljanje dušika ob upoštevanju celotnega dušikovega cikla; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

upravljanje dušika ob upoštevanju celotnega dušikovega cikla;

| (a) | upravljanje dušika ob upoštevanju celotnega dušikovega cikla in
  preučitev možnosti priprave načrtov upravljanja s prstjo in hranili
  ; |
| --- | --- |

(a)

upravljanje dušika ob upoštevanju celotnega dušikovega cikla in
  preučitev možnosti priprave načrtov upravljanja s prstjo in hranili
  ;

preučitev možnosti priprave načrtov upravljanja s prstjo in hranili

Sprememba 96

Sprememba 96

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka c

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka c

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (c) | pristope nanašanja gnojila z nizkimi emisijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(c)

pristope nanašanja gnojila z nizkimi emisijami;

| (c) | pristope nanašanja gnojila z nizkimi emisijami
  in tehnike, ki vključujejo ločevanje tekočega in trdnega dela
  ; |
| --- | --- |

(c)

pristope nanašanja gnojila z nizkimi emisijami
  in tehnike, ki vključujejo ločevanje tekočega in trdnega dela
  ;

in tehnike, ki vključujejo ločevanje tekočega in trdnega dela

Sprememba 97

Sprememba 97

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka e

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | sisteme predelave in kompostiranja gnojila z nizkimi emisijami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

sisteme predelave in kompostiranja gnojila z nizkimi emisijami;

| (e) | sisteme predelave in kompostiranja gnojila z nizkimi emisijami
  , ki vključujejo ločevanje tekočega in trdnega dela
  ; |
| --- | --- |

(e)

sisteme predelave in kompostiranja gnojila z nizkimi emisijami
  , ki vključujejo ločevanje tekočega in trdnega dela
  ;

, ki vključujejo ločevanje tekočega in trdnega dela

Sprememba 98

Sprememba 98

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka g a (novo)

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka g a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ga) | spodbujanje paše in ekstenzivne živinoreje ter biotske raznovrstnosti pašnikov z rastlinami z visoko vsebnostjo aminokislin, na primer deteljo, lucerno in žitaricami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ga)

(ga)

spodbujanje paše in ekstenzivne živinoreje ter biotske raznovrstnosti pašnikov z rastlinami z visoko vsebnostjo aminokislin, na primer deteljo, lucerno in žitaricami;

spodbujanje paše in ekstenzivne živinoreje ter biotske raznovrstnosti pašnikov z rastlinami z visoko vsebnostjo aminokislin, na primer deteljo, lucerno in žitaricami;

Sprememba 99

Sprememba 99

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka g b (novo)

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka g b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (gb) | spodbujanje kolobarjenja, vključno s posevki, ki izboljšujejo vsebnost dušika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(gb)

(gb)

spodbujanje kolobarjenja, vključno s posevki, ki izboljšujejo vsebnost dušika;

spodbujanje kolobarjenja, vključno s posevki, ki izboljšujejo vsebnost dušika;

Sprememba 100

Sprememba 100

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka g c (novo)

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 1 – točka g c (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (gc) | spodbujanje agroekoloških ukrepov, s katerimi bodo ustvarjeni kmetijski sistemi z veliko biotsko raznovrstnostjo, učinkovito rabo virov in manjšo odvisnostjo, v idealnem primeru pa neodvisnostjo od kemičnih dodatkov. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(gc)

(gc)

spodbujanje agroekoloških ukrepov, s katerimi bodo ustvarjeni kmetijski sistemi z veliko biotsko raznovrstnostjo, učinkovito rabo virov in manjšo odvisnostjo, v idealnem primeru pa neodvisnostjo od kemičnih dodatkov.

spodbujanje agroekoloških ukrepov, s katerimi bodo ustvarjeni kmetijski sistemi z veliko biotsko raznovrstnostjo, učinkovito rabo virov in manjšo odvisnostjo, v idealnem primeru pa neodvisnostjo od kemičnih dodatkov.

Sprememba 101

Sprememba 101

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 3 – točka d

Priloga III – del 1 – oddelek A – točka 3 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | anorganska gnojila se nanašajo v skladu s predvidenimi zahtevami zadevnih rastlin in travišč v zvezi z dušikom in fosforjem, pri čemer pa se upošteva tudi obstoječa vsebnost hranil v tleh in hranilne snovi iz drugih gnojil. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

anorganska gnojila se nanašajo v skladu s predvidenimi zahtevami zadevnih rastlin in travišč v zvezi z dušikom in fosforjem, pri čemer pa se upošteva tudi obstoječa vsebnost hranil v tleh in hranilne snovi iz drugih gnojil.

| (d) | anorganska gnojila se
  , kolikor je mogoče, nadomestijo z organskimi gnojili. Kjer se anorganska gnojila še naprej uporabljajo, se
  nanašajo v skladu s predvidenimi zahtevami zadevnih rastlin in travišč v zvezi z dušikom in fosforjem, pri čemer pa se upošteva tudi obstoječa vsebnost hranil v tleh in hranilne snovi iz drugih gnojil. |
| --- | --- |

(d)

anorganska gnojila se
  , kolikor je mogoče, nadomestijo z organskimi gnojili. Kjer se anorganska gnojila še naprej uporabljajo, se
  nanašajo v skladu s predvidenimi zahtevami zadevnih rastlin in travišč v zvezi z dušikom in fosforjem, pri čemer pa se upošteva tudi obstoječa vsebnost hranil v tleh in hranilne snovi iz drugih gnojil.

, kolikor je mogoče, nadomestijo z organskimi gnojili. Kjer se anorganska gnojila še naprej uporabljajo, se

Sprememba 108

Sprememba 108

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek A a (novo)

Priloga III – del 1 – oddelek A a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Aa. | Ukrepi za nadzor nad emisijami dušikovih oksidov in trdnih delcev na mestnih območjih |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Aa.

Aa.

Ukrepi za nadzor nad emisijami dušikovih oksidov in trdnih delcev na mestnih območjih

Države članice v posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi razmislijo o teh ukrepih:

Države članice v posvetovanju z lokalnimi in regionalnimi organi razmislijo o teh ukrepih:

| — | načrti trajnostne mobilnosti v mestih, vključno z ukrepi, kot so območja z nizkimi emisijami, višje cene med prometnimi konicami, parkirni nadzor, omejitve hitrosti, sheme souporabe avtomobilov in postopna uvedba alternativne infrastrukture za polnjenje; |
| --- | --- |

—

načrti trajnostne mobilnosti v mestih, vključno z ukrepi, kot so območja z nizkimi emisijami, višje cene med prometnimi konicami, parkirni nadzor, omejitve hitrosti, sheme souporabe avtomobilov in postopna uvedba alternativne infrastrukture za polnjenje;

načrti trajnostne mobilnosti v mestih, vključno z ukrepi, kot so območja z nizkimi emisijami, višje cene med prometnimi konicami, parkirni nadzor, omejitve hitrosti, sheme souporabe avtomobilov in postopna uvedba alternativne infrastrukture za polnjenje;

| — | spodbujanje spremembe načina prevoza, da bi se povečala uporaba kolesarjenja, hoje in javnega prevoza; |
| --- | --- |

—

spodbujanje spremembe načina prevoza, da bi se povečala uporaba kolesarjenja, hoje in javnega prevoza;

spodbujanje spremembe načina prevoza, da bi se povečala uporaba kolesarjenja, hoje in javnega prevoza;

| — | načrti za trajnostni tovorni promet v mestih, na primer vzpostavitev urbanih logističnih centrov (consolidation centres) in ukrepi za spodbujanje prehoda regionalnega tovornega prevoza s ceste na električno železnico in vodne poti; |
| --- | --- |

—

načrti za trajnostni tovorni promet v mestih, na primer vzpostavitev urbanih logističnih centrov (consolidation centres) in ukrepi za spodbujanje prehoda regionalnega tovornega prevoza s ceste na električno železnico in vodne poti;

načrti za trajnostni tovorni promet v mestih, na primer vzpostavitev urbanih logističnih centrov (consolidation centres) in ukrepi za spodbujanje prehoda regionalnega tovornega prevoza s ceste na električno železnico in vodne poti;

| — | uporaba sistemov načrtovanja za obravnavanje emisij iz novogradenj in kotlovnih sistemov; ukrepi naknadnega opremljanja za energetsko učinkovitost obstoječih stavb; |
| --- | --- |

—

uporaba sistemov načrtovanja za obravnavanje emisij iz novogradenj in kotlovnih sistemov; ukrepi naknadnega opremljanja za energetsko učinkovitost obstoječih stavb;

uporaba sistemov načrtovanja za obravnavanje emisij iz novogradenj in kotlovnih sistemov; ukrepi naknadnega opremljanja za energetsko učinkovitost obstoječih stavb;

| — | načrti za naknadno opremljanje, da bi spodbujali nadomeščanje starih gospodinjskih kurilnih naprav z boljšo izolacijo stanovanj, toplotnimi črpalkami, lahkim kurilnim oljem, novimi napravami na lesne pelete, ogrevanjem na daljavo ali na plin; |
| --- | --- |

—

načrti za naknadno opremljanje, da bi spodbujali nadomeščanje starih gospodinjskih kurilnih naprav z boljšo izolacijo stanovanj, toplotnimi črpalkami, lahkim kurilnim oljem, novimi napravami na lesne pelete, ogrevanjem na daljavo ali na plin;

načrti za naknadno opremljanje, da bi spodbujali nadomeščanje starih gospodinjskih kurilnih naprav z boljšo izolacijo stanovanj, toplotnimi črpalkami, lahkim kurilnim oljem, novimi napravami na lesne pelete, ogrevanjem na daljavo ali na plin;

| — | gospodarske in davčne spodbude za prehod na kurilne naprave z nizkimi emisijami; |
| --- | --- |

—

gospodarske in davčne spodbude za prehod na kurilne naprave z nizkimi emisijami;

gospodarske in davčne spodbude za prehod na kurilne naprave z nizkimi emisijami;

| — | prepoved kurjenja trdnih goriv v stanovanjskih in drugih občutljivih predelih, da se zaščiti zdravje ranljivih skupin, tudi otrok; |
| --- | --- |

—

prepoved kurjenja trdnih goriv v stanovanjskih in drugih občutljivih predelih, da se zaščiti zdravje ranljivih skupin, tudi otrok;

prepoved kurjenja trdnih goriv v stanovanjskih in drugih občutljivih predelih, da se zaščiti zdravje ranljivih skupin, tudi otrok;

| — | zagotovitev zmanjšanja emisij iz gradbeništva z uvedbo in izvrševanjem politik za zmanjšanje in spremljanje prahu pri gradnji ter določitev mejnih vrednosti emisij za necestno mobilno mehanizacijo; |
| --- | --- |

—

zagotovitev zmanjšanja emisij iz gradbeništva z uvedbo in izvrševanjem politik za zmanjšanje in spremljanje prahu pri gradnji ter določitev mejnih vrednosti emisij za necestno mobilno mehanizacijo;

zagotovitev zmanjšanja emisij iz gradbeništva z uvedbo in izvrševanjem politik za zmanjšanje in spremljanje prahu pri gradnji ter določitev mejnih vrednosti emisij za necestno mobilno mehanizacijo;

| — | revizija davčnih stopenj za vozila ob priznavanju dejanske višine emisij iz dizelskih osebnih avtomobilov in vozil z motorjem z neposrednim vbrizgom bencina, da se spodbudi nakup manj onesnažujočih vozil; |
| --- | --- |

—

revizija davčnih stopenj za vozila ob priznavanju dejanske višine emisij iz dizelskih osebnih avtomobilov in vozil z motorjem z neposrednim vbrizgom bencina, da se spodbudi nakup manj onesnažujočih vozil;

revizija davčnih stopenj za vozila ob priznavanju dejanske višine emisij iz dizelskih osebnih avtomobilov in vozil z motorjem z neposrednim vbrizgom bencina, da se spodbudi nakup manj onesnažujočih vozil;

| — | spodbude pri javnih naročilih in davčne spodbude za zgodnje uvajanje vozil z zelo nizkim izpustom škodljivih plinov; |
| --- | --- |

—

spodbude pri javnih naročilih in davčne spodbude za zgodnje uvajanje vozil z zelo nizkim izpustom škodljivih plinov;

spodbude pri javnih naročilih in davčne spodbude za zgodnje uvajanje vozil z zelo nizkim izpustom škodljivih plinov;

| — | podpora za naknadno opremljanje filtrov za delce UN/ECE REC razred IV v dizelskih motorjih, tovornjakih, avtobusih in taksijih; |
| --- | --- |

—

podpora za naknadno opremljanje filtrov za delce UN/ECE REC razred IV v dizelskih motorjih, tovornjakih, avtobusih in taksijih;

podpora za naknadno opremljanje filtrov za delce UN/ECE REC razred IV v dizelskih motorjih, tovornjakih, avtobusih in taksijih;

| — | urejanje emisij iz gradbenih strojev in druge necestne mobilne mehanizacije, ki se uporablja v gosto naseljenih predelih (tudi z naknadnim opremljanjem); |
| --- | --- |

—

urejanje emisij iz gradbenih strojev in druge necestne mobilne mehanizacije, ki se uporablja v gosto naseljenih predelih (tudi z naknadnim opremljanjem);

urejanje emisij iz gradbenih strojev in druge necestne mobilne mehanizacije, ki se uporablja v gosto naseljenih predelih (tudi z naknadnim opremljanjem);

| — | kampanje za ozaveščanje in opozarjanje. |
| --- | --- |

—

kampanje za ozaveščanje in opozarjanje.

kampanje za ozaveščanje in opozarjanje.

Sprememba 109

Sprememba 109

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 1 – oddelek C a (novo)

Priloga III – del 1 – oddelek C a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | Ca. | Ukrepi za zmanjšanje emisij za omejitev emisij ogljikovodikov |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

Ca.

Ca.

Ukrepi za zmanjšanje emisij za omejitev emisij ogljikovodikov

Države članice zmanjšajo emisije nemetanskih hlapnih organskih spojin tako, da spodbujajo uporabo sodobnih cevnih tehnologij brez emisij, ki se uporabljajo v različnih sektorjih.

Države članice zmanjšajo emisije nemetanskih hlapnih organskih spojin tako, da spodbujajo uporabo sodobnih cevnih tehnologij brez emisij, ki se uporabljajo v različnih sektorjih.

Sprememba 110

Sprememba 110

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka a – točka i

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka a – točka i

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (i) | prednostnimi nalogami politike in njihovimi povezavami s prednostnimi nalogami na drugih pomembnih političnih področjih, vključno s podnebnimi spremembami; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(i)

prednostnimi nalogami politike in njihovimi povezavami s prednostnimi nalogami na drugih pomembnih političnih področjih, vključno s podnebnimi spremembami;

| (i) | prednostnimi nalogami politike in njihovimi povezavami s prednostnimi nalogami na drugih pomembnih političnih področjih, vključno s 
  kmetijstvom, podeželskim gospodarstvom, industrijo, mobilnostjo in prometom, ohranjanjem narave in
  podnebnimi spremembami; |
| --- | --- |

(i)

prednostnimi nalogami politike in njihovimi povezavami s prednostnimi nalogami na drugih pomembnih političnih področjih, vključno s 
  kmetijstvom, podeželskim gospodarstvom, industrijo, mobilnostjo in prometom, ohranjanjem narave in
  podnebnimi spremembami;

kmetijstvom, podeželskim gospodarstvom, industrijo, mobilnostjo in prometom, ohranjanjem narave in

Sprememba 111

Sprememba 111

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka b

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | možnosti politike, ki bodo prišle v poštev za izpolnjevanje zahtev glede zmanjšanja emisij za leto 2020
  in od leta 2030 naprej ter za vmesne ravni emisij, določene za leto 2025, in
  za nadaljnje izboljševanje kakovosti zraka, ter analize teh politik in metode analiz; posamezne ali kombinirane vplive politik in ukrepov v zvezi z zmanjšanjem emisij, kakovostjo zraka in okoljem ter s tem povezane negotovosti; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

možnosti politike, ki bodo prišle v poštev za izpolnjevanje zahtev glede zmanjšanja emisij za leto 2020
  in od leta 2030 naprej ter za vmesne ravni emisij, določene za leto 2025, in
  za nadaljnje izboljševanje kakovosti zraka, ter analize teh politik in metode analiz; posamezne ali kombinirane vplive politik in ukrepov v zvezi z zmanjšanjem emisij, kakovostjo zraka in okoljem ter s tem povezane negotovosti;

in od leta 2030 naprej ter za vmesne ravni emisij, določene za leto 2025, in

| (b) | možnosti politike, ki bodo prišle v poštev za izpolnjevanje zahtev glede zmanjšanja emisij za leto 2020,
  2025 in 2030
  za nadaljnje izboljševanje kakovosti zraka, ter analize teh politik in metode analiz; posamezne ali kombinirane vplive politik in ukrepov v zvezi z zmanjšanjem emisij, kakovostjo zraka in okoljem ter s tem povezane negotovosti; |
| --- | --- |

(b)

možnosti politike, ki bodo prišle v poštev za izpolnjevanje zahtev glede zmanjšanja emisij za leto 2020,
  2025 in 2030
  za nadaljnje izboljševanje kakovosti zraka, ter analize teh politik in metode analiz; posamezne ali kombinirane vplive politik in ukrepov v zvezi z zmanjšanjem emisij, kakovostjo zraka in okoljem ter s tem povezane negotovosti;

2025 in 2030

Sprememba 112

Sprememba 112

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka d

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka d

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (d) | kjer je ustrezno,
  pojasnilo
  razlogov, zakaj vmesnih ravni emisij za leto 2025 ni mogoče izpolniti brez
  ukrepov
  , ki bi povzročili nesorazmerne stroške
  ; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(d)

kjer je ustrezno,
  pojasnilo
  razlogov, zakaj vmesnih ravni emisij za leto 2025 ni mogoče izpolniti brez
  ukrepov
  , ki bi povzročili nesorazmerne stroške
  ;

kjer je ustrezno,

razlogov, zakaj vmesnih ravni emisij za leto 2025 ni mogoče izpolniti brez

, ki bi povzročili nesorazmerne stroške

| (d) | pojasnilo ukrepov
  , sprejetih za doseganje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij
  ; |
| --- | --- |

(d)

pojasnilo ukrepov
  , sprejetih za doseganje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij
  ;

, sprejetih za doseganje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij

Sprememba 113

Sprememba 113

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka d a (novo)

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka d a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (da) | pojasnilo metodologije, ki je bila uporabljena za zagotovitev, da se pri ukrepih za izpolnjevanje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij za PM2,5 prednost daje zmanjševanju emisij črnega ogljika; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(da)

(da)

pojasnilo metodologije, ki je bila uporabljena za zagotovitev, da se pri ukrepih za izpolnjevanje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij za PM2,5 prednost daje zmanjševanju emisij črnega ogljika;

pojasnilo metodologije, ki je bila uporabljena za zagotovitev, da se pri ukrepih za izpolnjevanje nacionalnih obveznosti glede zmanjšanja emisij za PM2,5

Sprememba 114

Sprememba 114

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka e

Priloga III – del 2 – točka 1 – točka e

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (e) | oceno uspešnosti izbranih politik in ukrepov pri zagotavljanju skladnosti z načrti in programi, vzpostavljenimi v okviru drugih ustreznih področij politik. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(e)

oceno uspešnosti izbranih politik in ukrepov pri zagotavljanju skladnosti z načrti in programi, vzpostavljenimi v okviru drugih ustreznih področij politik.

| (e) | oceno uspešnosti izbranih politik in ukrepov pri zagotavljanju skladnosti z načrti in programi, vzpostavljenimi v okviru drugih ustreznih področij politik
  , zlasti, a ne zgolj načrti za kakovost zraka v okviru Direktive 2008/50/ES, prehodnimi nacionalnimi načrti in načrti inšpekcijskih pregledov v okviru Direktive 2010/75/EU, nacionalnimi akcijskimi načrti za energetsko učinkovitost v okviru Direktive 2012/27/EU, nacionalnimi akcijskimi načrti za energijo iz obnovljivih virov v okviru Direktive 2009/28/ES in ustreznimi načrti ali programi, za katere veljajo zahteve iz Direktive 2001/42/ES ali enakovredne določbe v njeni naslednici
  . |
| --- | --- |

(e)

oceno uspešnosti izbranih politik in ukrepov pri zagotavljanju skladnosti z načrti in programi, vzpostavljenimi v okviru drugih ustreznih področij politik
  , zlasti, a ne zgolj načrti za kakovost zraka v okviru Direktive 2008/50/ES, prehodnimi nacionalnimi načrti in načrti inšpekcijskih pregledov v okviru Direktive 2010/75/EU, nacionalnimi akcijskimi načrti za energetsko učinkovitost v okviru Direktive 2012/27/EU, nacionalnimi akcijskimi načrti za energijo iz obnovljivih virov v okviru Direktive 2009/28/ES in ustreznimi načrti ali programi, za katere veljajo zahteve iz Direktive 2001/42/ES ali enakovredne določbe v njeni naslednici
  .

, zlasti, a ne zgolj načrti za kakovost zraka v okviru Direktive 2008/50/ES, prehodnimi nacionalnimi načrti in načrti inšpekcijskih pregledov v okviru Direktive 2010/75/EU, nacionalnimi akcijskimi načrti za energetsko učinkovitost v okviru Direktive 2012/27/EU, nacionalnimi akcijskimi načrti za energijo iz obnovljivih virov v okviru Direktive 2009/28/ES in ustreznimi načrti ali programi, za katere veljajo zahteve iz Direktive 2001/42/ES ali enakovredne določbe v njeni naslednici

Sprememba 115

Sprememba 115

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 2 – točka a

Priloga III – del 2 – točka 2 – točka a

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (a) | oceno napredka pri izvajanju programa, zmanjševanju emisij in zmanjševanju koncentracij |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(a)

oceno napredka pri izvajanju programa, zmanjševanju emisij in zmanjševanju koncentracij

| (a) | oceno napredka pri izvajanju programa, zmanjševanju emisij, zmanjševanju koncentracij
  in povezanih okoljskih, družbeno-gospodarskih koristi in koristi za javno zdravje
  ; |
| --- | --- |

(a)

oceno napredka pri izvajanju programa, zmanjševanju emisij, zmanjševanju koncentracij
  in povezanih okoljskih, družbeno-gospodarskih koristi in koristi za javno zdravje
  ;

in povezanih okoljskih, družbeno-gospodarskih koristi in koristi za javno zdravje

Sprememba 116

Sprememba 116

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 2 – točka b

Priloga III – del 2 – točka 2 – točka b

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| (b) | kakršne koli pomembne spremembe okvira politike, ocen, programa ali izvajanja časovnega načrta. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(b)

kakršne koli pomembne spremembe okvira politike, ocen, programa ali izvajanja časovnega načrta.

| (b) | kakršne koli pomembne spremembe okvira politike, ocen,
  (vključno z ugotovitvami inšpekcijskih pregledov in tržnega nadzora, opravljenih v skladu s členom 6(2b),
  programa ali izvajanja časovnega načrta, vključno z razlogi za morebitne zamude. |
| --- | --- |

(b)

kakršne koli pomembne spremembe okvira politike, ocen,
  (vključno z ugotovitvami inšpekcijskih pregledov in tržnega nadzora, opravljenih v skladu s členom 6(2b),
  programa ali izvajanja časovnega načrta, vključno z razlogi za morebitne zamude.

(vključno z ugotovitvami inšpekcijskih pregledov in tržnega nadzora, opravljenih v skladu s členom 6(2b),

Sprememba 117

Sprememba 117

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 2 – točka b a (novo)

Priloga III – del 2 – točka 2 – točka b a (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (ba) | oceno doseženega napredka pri uresničevanju dolgoročnih ciljev Unije glede zdravja in okolja ob upoštevanju vseh nujnih posodobitev teh ciljev, vključno z morebitnimi novimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije glede kakovosti zraka; |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(ba)

(ba)

oceno doseženega napredka pri uresničevanju dolgoročnih ciljev Unije glede zdravja in okolja ob upoštevanju vseh nujnih posodobitev teh ciljev, vključno z morebitnimi novimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije glede kakovosti zraka;

oceno doseženega napredka pri uresničevanju dolgoročnih ciljev Unije glede zdravja in okolja ob upoštevanju vseh nujnih posodobitev teh ciljev, vključno z morebitnimi novimi smernicami Svetovne zdravstvene organizacije glede kakovosti zraka;

Sprememba 118

Sprememba 118

Predlog direktive

Predlog direktive

Priloga III – del 2 – točka 2 – točka b b (novo)

Priloga III – del 2 – točka 2 – točka b b (novo)

| Besedilo, ki ga predlaga Komisija | Sprememba |
| --- | --- |
| | (bb) | Če se nacionalni program za nadzor nad onesnaženjem zraka posodobi v skladu s členom 6(4), je treba vanj vključiti tudi podatke o vseh dodatnih ukrepih za zmanjševanje onesnaženosti zraka, ki so bili upoštevani na ustrezni lokalni, regionalni ali nacionalni ravni za izvajanje v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti glede zmanjševanja emisij in cilji glede kakovosti zraka, tudi tistimi iz Priloge III k tej direktivi in odstavka 3 Priloge XV (B) k Direktivi 2008/50/ES. |

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Besedilo, ki ga predlaga Komisija

Sprememba

Sprememba

(bb)

(bb)

Če se nacionalni program za nadzor nad onesnaženjem zraka posodobi v skladu s členom 6(4), je treba vanj vključiti tudi podatke o vseh dodatnih ukrepih za zmanjševanje onesnaženosti zraka, ki so bili upoštevani na ustrezni lokalni, regionalni ali nacionalni ravni za izvajanje v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti glede zmanjševanja emisij in cilji glede kakovosti zraka, tudi tistimi iz Priloge III k tej direktivi in odstavka 3 Priloge XV (B) k Direktivi 2008/50/ES.

Če se nacionalni program za nadzor nad onesnaženjem zraka posodobi v skladu s členom 6(4), je treba vanj vključiti tudi podatke o vseh dodatnih ukrepih za zmanjševanje onesnaženosti zraka, ki so bili upoštevani na ustrezni lokalni, regionalni ali nacionalni ravni za izvajanje v zvezi z izpolnjevanjem obveznosti glede zmanjševanja emisij in cilji glede kakovosti zraka, tudi tistimi iz Priloge III k tej direktivi in odstavka 3 Priloge XV (B) k Direktivi 2008/50/ES.

---

(1)  Zadeva je bila v skladu z drugim pododstavkom člena 61(2) Poslovnika vrnjena pristojnemu odboru v ponovno obravnavo (A8-0249/2015).

1

(18)  Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“, COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(18)  Predlog sklepa Evropskega parlamenta in Sveta o splošnem okoljskem akcijskem programu Unije do leta 2020 „Dobro živeti ob upoštevanju omejitev našega planeta“, COM(2012)0710, 29.11.2012.

18

(1a)  
  Direktiva 2012/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila (UL L 327, 27.11.2012, str. 1).

1a

Direktiva 2012/33/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. novembra 2012 o spremembi Direktive Sveta 1999/32/ES glede vsebnosti žvepla v gorivih za plovila (UL L 327, 27.11.2012, str. 1).

(21)  
  Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (UL L 121, 11.5.1999, str. 13).

21

Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (UL L 121, 11.5.1999, str. 13).

(22)  Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

22

(22)  Odločba št. 406/2009/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 23. aprila 2009 o prizadevanju držav članic za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov, da do leta 2020 izpolnijo zavezo Skupnosti za zmanjšanje emisij toplogrednih plinov (UL L 140, 5.6.2009, str. 136).

22

(23)  Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

23

(23)  Direktiva 2008/50/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2008 o kakovosti zunanjega zraka in čistejšem zraku za Evropo (UL L 152, 11.6.2008, str. 1).

23

(26)  Direktiva 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč (UL L 156, 25.6.2003, str. 17).

26

(26)  Direktiva 2003/35/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 26. maja 2003 o sodelovanju javnosti pri sestavi nekaterih načrtov in programov v zvezi z okoljem in o spremembi direktiv Sveta 85/337/EGS in 96/61/ES glede sodelovanja javnosti in dostopa do sodišč (UL L 156, 25.6.2003, str. 17).

26

(1a)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES z dne 20. decembra 1994 o nadzorovanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov (UL L 365, 31.12.1994, str. 24).

1a

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 94/63/ES z dne 20. decembra 1994 o nadzorovanju emisij hlapnih organskih spojin (HOS) pri skladiščenju bencina in njegovi distribuciji iz terminalov do bencinskih servisov (UL L 365, 31.12.1994, str. 24).

(1b)  
  Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (UL L 59, 27.2.1998, str. 1).

1b

Direktiva Evropskega Parlamenta in Sveta 97/68/ES z dne 16. decembra 1997 o približevanju zakonodaje držav članic o ukrepih proti plinastim in trdnim onesnaževalom iz motorjev z notranjim zgorevanjem, namenjenih za vgradnjo v necestno mobilno mehanizacijo (UL L 59, 27.2.1998, str. 1).

(1c)  
  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).

1c

Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 98/70/ES z dne 13. oktobra 1998 o kakovosti motornega bencina in dizelskega goriva ter spremembi Direktive 93/12/EGS (UL L 350, 28.12.1998, str. 58).

(1d)  
  Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (UL L 121, 11.5.1999, str. 13; posebna izdaja v slovenščini: poglavje 13, zvezek 24, str. 17.)

1d

Direktiva Sveta 1999/32/ES z dne 26. aprila 1999 o zmanjšanju deleža žvepla v nekaterih vrstah tekočega goriva, ki spreminja Direktivo 93/12/EGS (UL L 121, 11.5.1999, str. 13; posebna izdaja v slovenščini: poglavje 13, zvezek 24, str. 17.)

(1e)  
  Direktiva 2009/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih (UL L 285, 31.10.2009, str. 36).

1e

Direktiva 2009/126/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. oktobra 2009 o rekuperaciji bencinskih hlapov na drugi stopnji med oskrbo motornih vozil na bencinskih servisih (UL L 285, 31.10.2009, str. 36).

(1f)  
  Direktiva 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih in proizvodih za ličenje vozil ter o spremembi Direktive 1999/13/ES (UL L 143, 30.4.2004, str. 87).

1f

Direktiva 2004/42/ES Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. aprila 2004 o omejevanju emisij hlapnih organskih spojin zaradi uporabe organskih topil v nekaterih barvah in lakih in proizvodih za ličenje vozil ter o spremembi Direktive 1999/13/ES (UL L 143, 30.4.2004, str. 87).

(1 g)  
  Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

1 g

Direktiva 2007/46/ES Evropskega Parlamenta in Sveta z dne 5. septembra 2007 o vzpostavitvi okvira za odobritev motornih in priklopnih vozil ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (Okvirna direktiva) (UL L 263, 9.10.2007, str. 1).

(1h)  
  Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

1h

Uredba (ES) št. 715/2007 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 20. junija 2007 o homologaciji motornih vozil glede na emisije iz lahkih potniških in gospodarskih vozil (Euro 5 in Euro 6) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil (UL L 171, 29.6.2007, str. 1).

(1i)  
  Uredba (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik in spremembi Direktive 2007/46/ES (UL L 35, 4.2.2009, str. 32).

1i

Uredba (ES) št. 79/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 14. januarja 2009 o homologaciji motornih vozil s pogonom na vodik in spremembi Direktive 2007/46/ES (UL L 35, 4.2.2009, str. 32).

(1j)  
  Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1).

1j

Uredba (ES) št. 595/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 18. junija 2009 o homologaciji motornih vozil in motorjev glede na emisije iz težkih vozil (Euro VI) in o dostopu do informacij o popravilu in vzdrževanju vozil ter o spremembi Uredbe (ES) št. 715/2007 in Direktive 2007/46/ES ter o razveljavitvi direktiv 80/1269/EGS, 2005/55/ES in 2005/78/ES (UL L 188, 18.7.2009, str. 1).

(1k)  
  Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 200, 31.7.2009, str. 1).

1k

Uredba (ES) št. 661/2009 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 13. julija 2009 o zahtevah za homologacijo za splošno varnost motornih vozil, njihovih priklopnikov ter sistemov, sestavnih delov in samostojnih tehničnih enot, namenjenih za taka vozila (UL L 200, 31.7.2009, str. 1).

(1l)  
  Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

1l

Direktiva 2010/75/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 24. novembra 2010 o industrijskih emisijah (celovito preprečevanje in nadzorovanje onesnaževanja) (UL L 334, 17.12.2010, str. 17).

(1m)  
  Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).

1m

Uredba (EU) št. 167/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 5. februarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru kmetijskih in gozdarskih vozil (UL L 60, 2.3.2013, str. 1).

(1n)  
  Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

1n

Uredba (EU) št. 168/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 15. januarja 2013 o odobritvi in tržnem nadzoru dvo- ali trikolesnih vozil in štirikolesnikov (UL L 60, 2.3.2013, str. 52).

(1o)  
  Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

1o

Direktiva 2014/94/EU Evropskega parlamenta in Sveta z dne 22. oktobra 2014 o vzpostavitvi infrastrukture za alternativna goriva (UL L 307, 28.10.2014, str. 1).

(*1)  
  Dve leti po roku za prenos te direktive.

*1

Dve leti po roku za prenos te direktive.

(30)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

30

(30)  Direktiva Evropskega parlamenta in Sveta 2000/60/ES z dne 23. oktobra 2000 o določitvi okvira za ukrepe Skupnosti na področju vodne politike (UL L 327, 22.12.2000, str. 1).

30

(*2)  
  Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

*2

Šest mesecev po začetku veljavnosti te direktive.

(31)  
  Uredba (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES (UL L 165, 18.6.2013, str. 13.).

31

Uredba (EU) št. 525/2013 Evropskega parlamenta in Sveta z dne 21. maja 2013 o mehanizmu za spremljanje emisij toplogrednih plinov in poročanje o njih ter za sporočanje drugih informacij v zvezi s podnebnimi spremembami na nacionalni ravni in ravni Unije ter o razveljavitvi Sklepa št. 280/2004/ES (UL L 165, 18.6.2013, str. 13.).

(*3)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive.

*3

Datum začetka veljavnosti te direktive.

(*4)  
  Datum
  začetka veljavnosti te direktive.

*4

Datum

(*5)  
  Datum začetka veljavnosti te direktive.

*5

Datum začetka veljavnosti te direktive.

---

Četrtek, 29. oktober 2015

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/209 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/209

---

P8_TA(2015)0386

Agencija EU za usposabljanje na področju odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o ustanovitvi Agencije Evropske unije za usposabljanje na področju odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (Cepol) ter razveljavitvi in nadomestitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ (COM(2014)0465 – C8-0110/2014 – 2014/0217(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 355/28)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0465), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Evropskemu parlamentu in Svetu (COM(2014)0465),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 87(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0110/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 87(2)(b) Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C8-0110/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0048/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za državljanske svoboščine, pravosodje in notranje zadeve ter mnenja Odbora za proračun (A8-0048/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | poziva Komisijo, naj pripravi splošno analizo upravnega sodelovanja med agencijami Evropske unije in preuči, v katerih primerih bi takšno sodelovanje v prihodnosti lahko ustvarilo sinergije; |
| --- | --- |

3.

poziva Komisijo, naj pripravi splošno analizo upravnega sodelovanja med agencijami Evropske unije in preuči, v katerih primerih bi takšno sodelovanje v prihodnosti lahko ustvarilo sinergije;

| 4. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

4.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

P8_TC1-COD(2014)0217

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o Agenciji Evropske unije za usposabljanje na področju preprečevanja, odkrivanja in preiskovanja kaznivih dejanj (CEPOL) ter nadomestitvi in razveljavitvi Sklepa Sveta 2005/681/PNZ

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/2219.)

---

| 20.10.2017 | SL | Uradni list Evropske unije | C 355/210 |
| --- | --- | --- | --- |

20.10.2017

SL

Uradni list Evropske unije

C 355/210

---

P8_TA(2015)0387

Posli financiranja vrednostnih papirjev in njihova preglednost ***I

Zakonodajna resolucija Evropskega parlamenta z dne 29. oktobra 2015 o predlogu uredbe Evropskega parlamenta in Sveta o poročanju o poslih financiranja vrednostnih papirjev in njihovi preglednosti (COM(2014)0040 – C7-0023/2014 – 2014/0017(COD))

(Redni zakonodajni postopek: prva obravnava)

(2017/C 355/29)

Evropski parlament,

| — | ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2014)0040), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju predloga Komisije Parlamentu in Svetu (COM(2014)0040),

| — | ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0023/2014), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(2) in člena 114 Pogodbe o delovanju Evropske unije, na podlagi katerih je Komisija podala predlog Parlamentu (C7-0023/2014),

| — | ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 294(3) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. julija 2014 (1), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropske centralne banke z dne 7. julija 2014 (1),

| — | ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. julija 2014 (2), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju mnenja Evropskega ekonomsko-socialnega odbora z dne 10. julija 2014 (2),

| — | ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju zaveze predstavnika Sveta v pismu z dne 29. junija 2015, da bo odobril stališče Evropskega parlamenta v skladu s členom 294(4) Pogodbe o delovanju Evropske unije,

| — | ob upoštevanju člena 59 Poslovnika, |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju člena 59 Poslovnika,

| — | ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0120/2015), |
| --- | --- |

—

ob upoštevanju poročila Odbora za ekonomske in monetarne zadeve (A8-0120/2015),

| 1. | sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju; |
| --- | --- |

1.

sprejme stališče v prvi obravnavi, kakor je določeno v nadaljevanju;

| 2. | poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom; |
| --- | --- |

2.

poziva Komisijo, naj zadevo ponovno predloži Parlamentu, če namerava svoj predlog bistveno spremeniti ali nadomestiti z drugim besedilom;

| 3. | naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom. |
| --- | --- |

3.

naroči svojemu predsedniku, naj stališče Parlamenta posreduje Svetu in Komisiji ter nacionalnim parlamentom.

---

(1)  UL C 451, 16.12.2014, str. 56.

(2)  UL C 271, 19.8.2014, str. 87.

---

P8_TC1-COD(2014)0017

Stališče Evropskega parlamenta, sprejeto v prvi obravnavi dne 29. oktobra 2015 z namenom sprejetja Uredbe (EU) 2015/... Evropskega parlamenta in Sveta o preglednosti poslov financiranja z vrednostnimi papirji in ponovne uporabe ter spremembi Uredbe (EU) št. 648/2012

(Ker je bil dosežen sporazum med Parlamentom in Svetom, je stališče Parlamenta enako končnemu zakonodajnemu aktu, Uredbi (EU) 2015/2365.)

---